Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9797, del 27-02-2024 (2024/1553)

RESOLUCIÓ 24 de gener de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de Llíria, al terme municipal de Llíria. Expedient 64-2020-EAE.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9797

Data del DOGV
:   27-02-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/1553


Data del document
:   24-01-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ 24 de gener de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de Llíria, al terme municipal de Llíria. Expedient 64-2020-EAE. [2024/1553]  
D'acord amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 64-2020-EAE Llíria (València).  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Pla de mobilitat urbana sostenible de Llíria  
Promotor: Ajuntament de Llíria  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Localització: terme municipal de Llíria (València)  
Expedient: 64-2020-EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió del 30 de setembre de 2021, va adoptar el següent:  
  
Acord:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Llíria, en els termes següents:  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet el pla a avaluació ambiental estratègica  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic conforme al que s'establix en el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).  
  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, establix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'estos, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica d'acord amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Segons el que estipula l'article 46.3 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o un programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits que s'hi preveuen i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 50.  
En este context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
B. Document inicial estratègic  
B.1. Documentació aportada  
Amb data 21 de setembre de 2020 va tindre entrada en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica la sol·licitud de l'Ajuntament de Llíria per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica de l'esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS de Llíria) juntament amb el document inicial estratègic (DIE).  
La Subdirecció General d'Avaluació Ambiental comunica l'obertura de l'expedient (expedient 64/4043-KXL) en escrit amb data 21 d'octubre de 2020.  
La documentació aportada queda constituïda per:  
1. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible  
2. Document inicial estratègic (DIE)  
B.2. Informació territorial  
Llíria és la capital de la comarca Camp de Túria. El terme municipal ocupa una superfície de 227,98 km² i se situa a una altitud de 164 m. Segons les dades de l'Institut Nacional d'Estadística (2019), la seua població és de 23.253 habitants.  
Llíria limita amb els municipis d'Altura, Alcublas, Andilla, Benaguasil, Benissanó, Bugarra, Marines, Pedralba, Olocau, la Pobla de Vallbona i Villar del Arzobispo.  
Llíria està unida als municipis del seu entorn mitjançant carreteres que presenten una estructura radial distribuïdes en els següents corredors: corredor nord, compost per la CV-25 (arriba fins a Segorbe i connecta les urbanitzacions de l'àrea) i CV-339 (Altura); corredor sud, compost per la CV-385 i CV-50; corredor oest, compost per la CV-35 que arriba fins a Ademuz, la CV-3761 i la CV-3710, i el corredor est, que és el que major flux de vehicles alberga a causa de la CV-35 que arriba fins a la ciutat de València i la CV-3692 (Benissanó).  
També compta amb la línia 2 del metro, que pertany a l'àrea metropolitana de València, el final de línia de la qual és Llíria.  
El municipi compta amb elements patrimonials d'especial interés: béns d'interés cultural (BIC) com l'ajuntament, la casa o masia de Camps, l'església de la Sang, la masia la Molla, la masia del Jutge, els mausoleus romans, la muralla medieval de Llíria, el poblat emmurallat Cova Foradà, el poblat ibèric Tossal de Sant Miquel, el poblat ibèric Monravana, les restes de l'alcassaba, el santuari i les termes romanes de la partida de Mura. Entre els béns de rellevància local (BRL) es poden esmentar l'antic hospital, els banys àrabs, el castellet de Bernabé, l'ermita de Sant Vicent, l'ermita de Santa Bàrbara, el forn de Pancocer, l'església de la Mare de Déu del Remei (antic convent), l'església del Bon Pastor, l'església parroquial de Maria Mare de l'Església, l'església parroquial de Sant Francesc d'Assís o el reial monestir de Sant Miquel.  
  
El document inicial estratègic (DIE) esmenta com a valors naturals:  
- Les vies pecuàries que discorren pel terme municipal.  
- Terrenys classificats en el PATFOR com a sòl forestal estratègic (forest catalogada La Concòrdia, gestionada per la Generalitat)  
- Els arbres monumentals del municipi.  
- Part del municipi es troba en l'àmbit del paisatge de rellevància regional PRR 12, serra Calderona, i part en el PRR 14, Planes d'Alpuente i serra d'Andilla.  
- El municipi està travessat pels corredors fluvials del Túria, en l'àmbit territorial del PORN del Túria, i de la rambla Primera.  
  
B.3. Planejament vigent  
El model territorial de Llíria consta d'un nucli poblacional corresponent al nucli urbà (nucli de Llíria), delimitat pel cinturó que forma la CV-35, que concentra la major part de la població, els equipaments i l'activitat econòmica, i diversos assentaments en forma d'urbanitzacions repartides pel municipi que, pel seu caràcter perifèric, impliquen necessitats singulars de mobilitat. A més d'estes urbanitzacions, es localitzen també diversos nuclis poblacionals dispersos. El text refós de l'actual PGOU de Llíria va ser aprovat el 10 d'abril de 2006 i publicat en el Butlletí Oficial de la Província amb data 1 de juny de 2006.  
  
Segons l'actual model de planificació, l'estructura territorial a escala municipal està caracteritzada per l'existència d'un nucli urbà on residix el 80 % de la població i un conjunt d'urbanitzacions disperses que concentren el 20 % restant.  
B.4. Objecte de la proposta de PMUS  
Àmbit d'actuació  
Les actuacions proposades pel PMUS de Llíria se circumscriuen a la totalitat del terme municipal, la major part de les quals estan previstes en sòl urbà i urbanitzable ja consolidat de tipus residencial aïllat, amb l'única excepció de la proposta d'execució d'una nova infraestructura, la «Ronda circumval·lació a l'entorn de Sant Vicent», prevista en el vigent PGOU.  
Diagnòstic previ  
El municipi de Llíria basa la seua mobilitat en dos aspectes, la mobilitat a escala supramunicipal i la mobilitat a escala urbana.  
La mobilitat supramunicipal representa el 20 % del total i està condicionada per les relacions que oferix el municipi, com a capital de comarca, amb la resta de municipis i amb els de l'àrea metropolitana, destacant València amb un 33 % dels viatges. A escala supramunicipal destaquen les següents situacions:  
• Mobilitat amb vehicle privat superior al 80 %.  
• Transport públic amb una quota pròxima al 20 %.  
- Línia d'autobús interurbà. Es detecta que hi ha poca freqüència de pas i no cobrix les demandes per a l'accés al centre judicial o a centres sanitaris.  
- Metro. Utilitzat per molt pocs viatgers, ja que es limita als usuaris captius a causa del temps de desplaçament, que s'allarga a més de 60 minuts per a la connexió amb València, destinació del 60 % dels desplaçaments generats a Llíria.  
La mobilitat a escala municipal representa més del 80 % dels desplaçaments, basada tant en els desplaçaments al nucli urbà com les relacions entre este i les urbanitzacions que, malgrat la seua extensió, només representen el 13 % dels desplaçaments. Les situacions detectades a escala municipal són:  
• Alts fluxos de vehicle privat en els principals eixos viaris.  
• Nombre marginal de desplaçaments amb bicicleta, a causa de la falta d'infraestructura.  
• Alt nombre de desplaçaments a peu. En general, s'identifiquen molts vials amb amplària de vorera insuficient i discontinuïtats en temes d'accessibilitat.  
• Increment de l'ús del transport públic en més d'un 50 % una vegada reestructurades les línies, encara que queda molt de marge de millora.  
• La bicicleta i els vehicles de mobilitat personal són un altre dels punts per a millorar a causa de la falta de recorreguts específics i l'adaptació d'estos a este tipus de transport.  
• Estacionament regulat en la zona del nucli urbà, on s'observa una manca en els districtes històric i eixample.  
La implantació de les mesures proposades en el PMUS suposarà l'organització de la ciutat en superilles que potenciaran la utilització de mitjans actius, així com la creació d'itineraris per als vianants i ciclistes entre les àrees residencials i els equipaments generadors-atractors de desplaçaments, com la dotació d'una jerarquia viària adequada que ajudarà a pal·liar els efectes del trànsit a l'interior de les superilles.  
  
Objectius del PMUS  
El Pla de mobilitat urbana sostenible té com a objectiu proposar noves actuacions per a l'horitzó temporal 2020-2028. Pretén mostrar les directrius que s'han de seguir en els pròxims anys per a completar el desenvolupament de la mobilitat de la ciutat d'una manera que preserve l'accessibilitat i la sostenibilitat i augmente la seguretat viària. Entre els seus objectius està el gradual progrés cap a patrons més equilibrats de mobilitat, de manera que redunde en un descens dels consums energètics específics i supose un augment progressiu de la utilització de fonts renovables.  
Els principals objectius que es pretén aconseguir són:  
• Objectiu 1. Impuls de la mobilitat activa i millora de les condicions de mobilitat (vies per als vianants i ciclistes).  
• Objectiu 2. Augment de la participació del transport públic en la mobilitat motoritzada. Millora de la cobertura i de la qualitat del servici mitjançant l'augment de freqüències de pas per a aconseguir convertir-se en una alternativa real al vehicle privat en els desplaçaments de major distància.  
• Objectiu 3. Protecció i augment de la qualitat urbana, en particular les àrees més sensibles com el centre històric. Millora de l'accessibilitat, dotacions, etc. Recuperar l'espai de la via pública per a mitjans de transport actius.  
• Objectiu 4. Millorar la seguretat dels desplaçaments. Implantació de més zones 30 i carrers de convivència. Implantació d'un model d'ordenat de circulació mitjançant jerarquització viària.  
• Objectiu 5. Millorar l'accessibilitat mitjançant la implantació d'itineraris per als vianants en què se suprimisquen les barreres a les persones de mobilitat reduïda.  
• Objectiu 6. Reduir emissions contaminants, soroll i consum energètic mitjançant la potenciació de desplaçaments en mitjans actius.  
  
• Objectiu 7. Introduir de manera progressiva l'ús de les noves tecnologies a la mobilitat. Coordinació dels diferents sistemes de mobilitat.  
  
La temporalització de les propostes a curt (de 0 a 4 anys) i llarg termini (més de 4 anys) no tindrà una duració major de 8 anys.  
B.5. Estudi d'alternatives  
Alternativa 0. Absència de planificació. Es tracta del model actual de planificació en el qual l'estructura territorial està caracteritzada per l'existència d'un nucli urbà on residix el 80 % de la població i un conjunt d'urbanitzacions disperses que concentra el 20 % restant. Este model implica una elevada mobilitat en vehicle privat davant del model de ciutat compacta. L'absència d'una planificació de mobilitat a escala local repercutix en la utilització massiva del vehicle privat en trajectes urbans de curt recorregut, en gran part per motius laborals.  
  
Respecte a la mobilitat sostenible, s'ha produït una reestructuració del servici de transport públic urbà que ha passat de dos a cinc línies, la qual cosa ha permés un increment d'un 50 % de passatgers, la qual cosa fa necessari que es mantinga esta tendència per a aconseguir una mobilitat més sostenible. Quant a la mobilitat per als vianants, vora un 50 % de la mobilitat interna es produïx a peu, dades que són millorables perquè el municipi a penes compta amb itineraris per als vianants de qualitat i plenament accessibles. La mobilitat ciclista, per contra, és la que presenta pitjors condicions a causa de l'absència a escala local d'esta infraestructura. Finalment, l'estacionament al municipi compta amb importants mancances.  
Alternativa 1. El PMUS de Llíria concreta les necessitats per al desenvolupament sostenible de la mobilitat al municipi i promou altres maneres de moure's, especialment en l'àmbit intern. Davant les deficiències trobades en un model sense planificació, el PMUS proposa la creació d'una infraestructura ciclista al nucli urbà i que arribe fins a les urbanitzacions. Es proposa també la millora dels itineraris per als vianants existents per a fer-los plenament accessibles i amb una ampliació de la dotació perquè els ciutadans puguen caminar de manera lliure i segura per tot el nucli urbà, així com la creació d'una àrea exclusivament per als vianants on el vehicle privat no tinga cabuda. S'inclou també la contínua millora del servici de transport públic amb un augment de freqüències. El PMUS pretén desenvolupar un model de ciutat basat en la implantació de superilles, a l'interior de les quals es definiran zones 30. A escala municipal, es pretén crear una ronda d'urbanitzacions que millore la connectivitat entre estes i el nucli urbà.  
  
B.6. Propostes del PMUS  
En l'apartat 1 del document II de l'esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible de Llíria es definixen un total de 9 línies estratègiques, que al seu torn es desglossen en diferents línies d'actuació, per a completar el desenvolupament de la mobilitat de la ciutat d'una manera que preserve l'accessibilitat i la sostenibilitat i augmente la seguretat viària. El resum de les propostes és el següent:  
JRV. Pla de jerarquització i ordenació viària. Pla de circulació  
- JRV01. Jerarquització viària  
- JRV02. Ordenació de la xarxa viària basada en l'agrupació de superilles  
PE. Pla d'estacionament  
- PE01. Reestructuració de l'estacionament fora de la calçada. Actuacions de millora sobre aparcaments existents.  
- PE02. Potenciació  
DUM. Pla de distribució urbana de mercaderies i sistema logístic  
- DUM01. Mesures de millora de l'activitat logística  
- DUM02. Distribució urbana de mercaderies  
TP. Pla de potenciació del transport col·lectiu  
- TPU01. Transport públic urbà  
- TPI02. Transport públic interurbà per carretera  
- TPI03. Metro  
MA. Pla de foment de mitjans actius  
- MA01. Foment de la xarxa d'itineraris per als vianants  
- MA02. Foment de la xarxa d'itineraris ciclistes  
- MA03. Dotació d'infraestructura d'aparcament i de préstec de bicicletes  
Pla EE Eficiència energètica, mobilitat sostenible i qualitat ambiental  
- EE01. Pla d'implantació del vehicle elèctric (PIVE)  
- EE02. Creació d'una plataforma de promoció del vehicle elèctric  
  
- EE03. Avaluació ambiental i energètica del pla  
SV. Pla de seguretat viària  
- SV01. Intervenció sobre la infraestructura urbana per a l'accidentalitat en l'entramat urbà  
- SV02. Programes i plans de seguretat viària sobre col·lectius vulnerables  
- SV03. Campanyes de seguretat viària  
- SV04. Cens d'accidents de trànsit  
- SV05. Ordenança municipal de mobilitat  
Pla PAR Participació i coneixement en l'àmbit de la mobilitat  
- PAR01. Impulsar la formació en els valors de la mobilitat sostenible  
- PAR02. Complir amb els compromisos del «Pacte valencià per la mobilitat segura i sostenible»  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
Les actuacions que es recullen en el PMUS poden ajudar a reduir la demanda energètica del sistema a fi de reduir el consum d'energies fòssils en un 70 % en el conjunt de l'EU-28 per a l'any 2050. En este sentit, l'impacte ambiental derivat de l'aplicació del PMUS serà, per pròpia vocació, positiu.  
Els impactes positius que es preveuen són els següents:  
- Organització de la ciutat en superilles que potenciarà la utilització dels mitjans actius.  
- Creació d'itineraris per als vianants i ciclistes entre àrees residencials i equipaments generadors-atractors de desplaçaments que fomentarà una manera de moure's més sostenible.  
- Dotació d'una jerarquia viària adequada que ajudarà a pal·liar els efectes del trànsit a l'interior de les superilles.  
La conseqüència directa serà una reducció de la demanda energètica del sistema de transport en l'entorn urbà acompanyada de les corresponents reduccions de les emissions atmosfèriques i sonores.  
D. Consultes realitzades  
Per part de la direcció general amb competència en avaluació ambiental, d'acord amb l'article 53 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, d'aprovació del text refós d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP), la documentació aportada s'ha sotmés a consulta, en la seua condició d'administracions públiques afectades, a:  
  
Administració pública consultada Consulta Informe  
DG Obres Públiques, Transport i Mobilitat  
Servici de Mobilitat 21.10.2020 17.12.2020  
DG Obres Públiques, Transport i Mobilitat  
Servici de Planificació 28.09.2021  
DG Política Territorial i Paisatge  
PATRICOVA 13.09.2021  
DG Política Territorial i Paisatge  
Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge 12.11.2020  
  
  
Nota: Els informes rebuts es publicaran, juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic, en la pàgina web http://www.agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients  
(apartat «Consulta de plans d'avaluació ambiental», seleccionant provínciaValència, municipiLlíria i >064/2020/EAE-PMUS Llíria)  
  
E. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Segons el que estipula l'article 46.3 de la TRLOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, d'acord amb els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació d'efectes significatius sobre el medi ambient i amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es referixen els articles 48.d i 53 de la TRLOTUP.  
  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constituïxen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de les persones i les mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Esta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, als servicis i als llocs de treball.  
La consecució d'estos objectius generals es du a terme quan s'actua, fonamentalment, sobre dos àmbits:  
• Un nou equilibri dels mitjans de transport que aposte, fonamentalment, pels que presenten més eficàcia ambiental i social: transport públic davant del privat i formes de transport no motoritzat. Assolir este objectiu requerix tant mesures d'estímul cap a les noves formes de transport com mesures dissuasives. Per a fer-ho, s'ha d'actuar sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) i de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards dels aparcaments per als diferents mitjans de transport).  
  
• La planificació urbana i el model de ciutat, per a disminuir la necessitat de mobilitat urbana tant pel que fa a la necessitat com respecte a la longitud dels desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, al canvi modal i es prioritzen els modes més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se en bicicleta) que contribuïsca, alhora, a disminuir les emissions originades pel sector del transport, com ara les referides a emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres, el diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
  
En este sentit s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'ha d'acompanyar dels indicadors que es consideren pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el repartiment modal que tenen, així com dels nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, amb la particularització de les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'estos últims paràmetres tendirà a una reducció progressiva d'acord amb els ritmes i límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
Tenint en compte els anteriors criteris, es fa l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Llíria en funció de les propostes realitzades partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que les propostes es plantegen exclusivament en zones de sòl urbà, urbanitzable i no urbanitzable (que afecten camins ja existents) del municipi amb l'única excepció de la proposta d'execució nova de la ronda Urbanitzacions ja prevista en el PGOU vigent, i sense perjuí de la ulterior incardinació del PMUS amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal com puga ser el Pla de mobilitat metropolità (PMoMe) de València, les previsions i les actuacions del qual, no són objecte de la present avaluació.  
El PMUS atendrà les directrius, que en el seu moment s'aproven en l'àmbit del Pla de mobilitat metropolitana de València, en matèria de mobilitat supramunicipal, i les propostes concretes del PMUS estaran en la mateixa línia que els objectius supramunicipals del PMoMe.  
El PMUS de Llíria atén el que, quant a competències administratives, establix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica d'este es farà sobre les propostes que siguen de competència municipal.  
  
Dit això, en els informes rebuts s'observen les consideracions següents, tant de tipus legal com ambiental, que descrivim a continuació:  
Infraestructura verda i paisatge  
L'informe emés el 12 de novembre de 2020 pel Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge conclou que, segons s'observa, els objectius indicats en el document inicial estratègic i en l'esborrany del pla coincidixen plenament amb les funcions de la infraestructura verda. Les mesures que es pretén implementar han de ser compatibles amb la protecció del territori que des de la infraestructura verda es plantegen (article 4.5 del TRLOTUP).  
• El PMUS fa una anàlisi de la infraestructura verda i incorpora un capítol dedicat a esta, que inclou una proposta d'espais i recorreguts per a incorporar a la infraestructura verda municipal. Estos espais són:  
- Sendes de xicotet recorregut que han sigut incorporades a la Xarxa de Sendes de la Comunitat Valenciana: Senda de Las Bodegas (PRV-257), Senda del Cavalló de l'Olivera (PRV-258), Senda del Barranc de Gasque (PRV-259) i Senda dels Fornillers (PRV-260)  
- Sendes no recollides en esta xarxa: Ruta dels Tossals, Ruta de les Ermites, Ruta Ibèrica de Llíria  
- Les zones verdes de la trama urbana, destacant el parc de Sant Vicent  
Tots estos elements existixen actualment, i no es proposa cap recorregut de nova creació com a part de la infraestructura verda.  
• Altres consideracions:  
- En la versió definitiva del pla haurà d'incloure's, dins de les línies estratègiques JRV1, Jerarquització viària; MA01 i MA02, Foment de la xarxa d'itineraris per als vianants i ciclistes, com a condicionant per als projectes que desenvolupen les actuacions previstes en cada una d'estes, que estos projectes contindran determinacions que s'hauran d'adoptar per al control dels elements amb incidència en la qualitat del paisatge garantint, amb el disseny dels espais públics i el viari, la funcionalitat de la infraestructura verda i el manteniment de les principals vistes i perspectives que caracteritzen el paisatge.  
- El municipi està inclòs en l'àmbit del Pla d'acció territorial de l'àrea metropolitana de València, el qual està sotmés actualment a tramitació, i el present PMUS es podrà veure afectat per les seues determinacions en el moment de l'aprovació.  
Mobilitat  
L'informe emés el 17.12.2020 pel Servici de Mobilitat de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible establix que l'àmbit i contingut del PMUS s'estimen adequats en relació amb les determinacions de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana. No obstant això, es fan les observacions següents:  
  
- Ha d'incloure's un pla de zonificació amb cartografia de més resolució per a establir adequadament la divisió en zones per a posteriors estudis, en què s'han d'incloure les subdivisions del centre històric que es consideren en el document.  
- En relació amb les superilles, han d'aclarir-se els plans de propostes i els criteris de la seua definició i desenvolupament.  
- El concepte d'eix de pas per a les superilles hauria de ser reconduït a eix d'accés.  
- Han de revisar-se els condicionants de velocitat per a les zones per als vianants o de trànsit compartides. Sobre este tema, no pareix adequat el límit de velocitat màxima 20 km/h per a les zones per als vianants.  
- Quant al Pla d'estacionament, pareix convenient la limitació del nombre de places en els de superfície per a no originar implantacions incoherents amb la trama urbana.  
- El document ha d'incloure les determinacions del planejament general actualment vigents.  
- En relació amb les propostes d'aparcament en les zones nord, est i oest que es condicionen al desenvolupament de l'ordenació urbanística detallada, ha d'aclarir-se este significat respecte al planejament vigent.  
  
- S'han d'aclarir i concretar les propostes dels centres de distribució logística.  
- En relació amb les actuacions esmentades en els punts anteriors, aquelles que es proposen en sòls no urbanitzables no hauran de ser recollides en el document de propostes, sinó en el document d'anàlisi i diagnòstic.  
- Encara que es considera que la prioritat de cada actuació fixada en el document és adequada, la seua programació temporal haurà d'ajustar-se a les disponibilitats pressupostàries de l'administració a les quals s'imputa el seu finançament.  
El Pla de mobilitat, completat amb el desenvolupament del que s'indica més amunt, haurà de ser remés al Servici de Mobilitat de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat, per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació del pla per l'Ajuntament de Llíria, segons el que preveu l'article 10 de la Llei 6/2011 de mobilitat.  
Planificació  
L'informe emés el 28.09.2021 pel Servici de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible establix que, segons la documentació presentada, el PMUS de Llíria és compatible amb la legislació sectorial de carreteres vigent sempre que es facen els estudis i les modificacions que s'indiquen a continuació:  
- Quant a la jerarquització viària (JRV01.1 i JRV01.1-3), les actuacions proposades hauran de ser compatibles amb el planejament actual de Llíria, i s'hauran d'adequar els condicionants tècnics de les normes urbanístiques i els plans d'ordenació del pla general en vigor. Es considera necessari representar gràficament tant el traçat en planta com les característiques de la secció tipus de la ronda Ciutat i de la ronda Urbanitzacions.  
- Pel que fa a les actuacions en la xarxa viària de districte - xarxa col·lectora (JRV01.2) i xarxa local distribuïdora (JRV01.3), es considera que, com que són de competència municipal, hauran de dissenyar-se i executar-se segons les disposicions que sobre este tema estipulen els servicis tècnics municipals. En el cas de les connexions dels eixos viaris urbans amb vies de titularitat provincial o autonòmica, s'haurà de comptar amb l'autorització del titular de la via.  
- Respecte al transport públic, cal indicar que la línia VT-005 de metro és una infraestructura de caràcter supramunicipal i que Llíria es troba dins de l'àmbit d'actuacions del Pla de mobilitat metropolitana de València (PMoMe), que determinarà les actuacions necessàries en matèria de transport i mobilitat d'àmbit interurbà.  
  
- En relació amb la xarxa d'itineraris per als vianants, les actuacions proposades es consideren adequades. Per al compliment dels objectius d'accessibilitat per als vianants, s'hauran de complir les especificacions tant de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, com les del Decret 65/2019, de 26 d'abril, del Consell, de regulació de l'accessibilitat en l'edificació i en els espais públics.  
  
- Respecte a la xarxa d'itineraris ciclistes, les propostes del PMUS es consideren adequades. Per al disseny de la xarxa ciclista al costat de la ronda Ciutat, en el cas de variar la tipologia o les característiques geomètriques de la xarxa proposada, s'haurà de considerar el que determinen les normes urbanístiques i els plans d'ordenació del pla general en vigor sobre este tema. Per al cas de vies ciclistes interurbanes, s'hauran de considerar les recomanacions de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
Inundabilitat (PATRICOVA)  
L'informe emés el 13 de setembre de 2021 pel Servici de Gestió Territorial indica que el PMUS no fa referència al Pla d'acció territorial sobre prevenció de risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Atesos els nivells de perillositat d'inundació en gran part del terme municipal de Llíria, hauria de fer referència tant al PATRICOVA com a l'afecció de la Cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI), que s'hauria de tindre en consideració en les diferents actuacions que es vulga dur a terme. En particular, en aquelles que tinguen per objecte modificar la morfologia urbana.  
  
L'àmbit d'actuació del PMUS de Llíria es troba afectat per perillositat d'inundació i és compatible sempre que es complisquen les condicions exposades en l'informe, que es resumixen en:  
• El Pla de mobilitat urbana de Llíria està afectat per perillositat d'inundació, si bé les mesures hauran de ser concretades en els projectes que es desenvolupen des d'este, sobretot les actuacions que comporten alteració de rasants i les seues afeccions, així com les mesures previstes per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el Pla de mobilitat serà compatible amb el PATRICOVA sempre que, en les actuacions que es projecten, s'incorporen les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21 d'esta normativa.  
  
• Les actuacions previstes en el PMUS, si s'executen de manera que siguen compatibles amb la infraestructura verda i de reduït impacte, no és previsible que generen un increment significatiu del risc d'inundació.  
  
• El criteri que, en matèria de risc d'inundació, ha de ser considerat en el PMUS és que els projectes d'execució derivats d'este hauran de complir les condicions establides en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA i obtindre l'informe preceptiu del departament competent en matèria d'inundació.  
Vies pecuàries  
Les vies pecuàries constituïxen elements de connexió i formen part de la infraestructura verda. Venen regulades en la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries, i en la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, en la qual se'n regula l'ús característic i prioritari i altres usos comuns compatibles i comuns complementaris.  
Vista la referència que el PMUS fa a estes, així com les propostes i línies estratègiques plantejades (entre les quals es preveu crear un carril bici o transformar en ciclocarrer l'assagador Camí Vell de Llíria a València que actualment transcorre pels carrers l'Estació, Juan Izquierdo, Major, Sant Miquel i Puríssima), s'informa favorablement considerant que no comporta modificació o alteració d'estes i que la previsió d'usos en estes és coherent amb els usos compatibles i complementaris previstos en la legislació sectorial indicada.  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius  
Segons establix l'article 46 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la modificació d'este ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a les quals es referix l'article 53 del TRLOTUP.  
A la vista de la documentació presentada, conforme als criteris de l'annex VIII del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (TRLOTUP), considera que el Pla de mobilitat urbana sostenible de Llíria no afecta espais protegits ni forestals, les seues propostes se circumscriuen al sòl urbà, urbanitzable i, en cas d'afectar el sòl no urbanitzable, no suposen actuacions que determinen modificacions del planejament que precisen avaluació ambiental dins de l'abast del present PMUS.  
  
Tenint en compte tot l'anterior i analitzades les propostes del PMUS de Llíria, s'entén que en conjunt estes propostes:  
1. Col·laboren per a desenvolupar un ús més racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap als mitjans de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la reducció consegüent del consum energètic.  
3. Desincentiven l'ús del vehicle privat en favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavorixen, a llarg termini, la reducció dels impactes associats als transports motoritzats: emissions contaminants, gasos amb efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
5. Promouen la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
El document II de l'esborrany del PMUS proposa en el seu punt 4, Avaluació del pla, un sistema d'indicadors que s'establixen per a avaluar cada una de les mesures que revisaran el desplegament del pla. Els tipus d'indicadors s'agrupen en Demanda, Oferta detallada per línies d'actuació i Obtenció de dades.  
Associada a esta categorització, no es reflectix entre els indicadors cap indicador de tipus mediambiental, tal com expressa l'article 10.2 de la Llei de mobilitat, que indica que als plans s'incorporaren no sols els indicadors en relació amb el volum total de desplaçaments, el seu repartiment modal o l'ocupació de l'espai públic, sinó també els nivells associats a consums energètic, soroll i emissions atmosfèriques (particularitzant en les d'efecte d'hivernacle) amb els ritmes i límits que s'establisquen reglamentàriament en el desenvolupament de polítiques energètiques i ambientals.  
Per tant, atés que consta l'estudi d'alguns d'estos en el DIE, es concretaran com a indicadors per al seguiment, amb el seu valor inicial, el valor objectiu que es vol assolir, així com la metodologia de càlcul proposada, com a mínim per als indicadors mediambientals següents:  
- Ús de vehicles menys contaminants (avaluant les tm de GEI CO2/any).  
Emissions de GEI del sector transports (vinculat a l'anterior).  
- Consum total d'energia per part del sector transports (avalua les tones equivalents de petroli).  
- Estacionament de vehicles pesants als afores (s'avalua el nombre de vehicles pesants/any).  
- Disminució del nivell acústic assolit en dB (que avalue el nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en localitzacions municipals diferents que siguen representatives del model de mobilitat proposat).  
- Qualsevol altre indicador que, per a cada proposta, avalue un valor adequat per al compliment efectiu del fet que no se supera el llindar sobre la base de l'estalvi energètic, la disminució d'emissions de GEI, la disminució de contaminants o la disminució del soroll.  
En general, per a tots els indicadors, tant els ja definits com els de caràcter mediambiental, s'haurà de concretar (de manera quantitativa, no merament qualitativa) el valor inicial i quantificar l'objectiu que es vol aconseguir.  
Les propostes del Pla de mobilitat urbana sostenible de Llíria se circumscriuen al sòl urbà o urbanitzable amb l'única excepció de la proposta d'execució nova de la ronda Urbanitzacions, «Ronda Circumval·lació a l'entorn de Sant Vicent», ja prevista en el PGOU vigent.  
  
Així doncs, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'esta conselleria, es pot determinar, respecte del Pla de mobilitat urbana sostenible de Llíria, que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
G. Proposta d'acord  
Atenent el que s'establix en l'article 53.b de la TRLOTUP, d'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Llíria d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la TRLOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspondrà continuar la tramitació d'esta modificació seguint la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que es descriu en la documentació presentada, així com al que s'establiix en la legislació vigent i els informes emesos respecte als quals caldrà tindre en compte les següents consideracions:  
1. El PMUS s'haurà de completar amb les determinacions que indica l'informe del Servici de Mobilitat de 12 de desembre de 2020, i se sol·licitarà a este servici un informe abans de l'aprovació definitiva municipal, i s'hauran d'incorporar, si és el cas, les determinacions que s'hi indiquen.  
2. Així mateix, tal com indica l'informe del Servici de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible de 28 de setembre de 2021, el PMUS haurà de contindre les consideracions indicades en este. Les propostes definitives recollides en este PMUS hauran de ser compatibles amb la xarxa d'infraestructures autonòmiques i amb el pla general estructural en vigor. Qualsevol proposta que supose actuacions que incloguen un canvi en el planejament actual haurà de ser objecte d'una altra mena de tramitació.  
3. Tal com indica l'informe del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge de 12 de novembre de 2020, el PMUS haurà de contindre les consideracions indicades en este.  
4. El PMUS haurà d'incorporar les qüestions relatives al compliment del PATRICOVA tal com indica l'informe de 13 de setembre de 2021, del Servici de Gestió Territorial.  
5. La redacció definitiva del PMUS de Llíria haurà de concretar els següents aspectes:  
1. Incorporar indicadors per al seguiment mediambiental del PMUS. En particular, incorporar metodologia i càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que s'estimen adequats. En concret, emissions CO2 equivalent, emissions contaminants i consum d'energia (Tep).  
  
2. Incorporar el procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
3. Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius que cal aconseguir.  
Segons establix l'article 53.7 del TRLOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació del corresponent instrument de planejament en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En este cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del pla.  
Òrgan competent:  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es referix l'article 53.2.b del Decret legislatiu llei 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat anteriorment, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Llíria, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que en el seu dret es consideren pertinents.  
Vos ho notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
Açò se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a la reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 14 de octubre de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 24 de gener de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.