Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3444, del 01-03-1999 (1999/863)

RESOLUCIÓ de 15 de desembre de 1998, de la Conselleria d'Economia, Hisenda i Administració Pública, per la qual s'ordena la publicació de l'Acord 1/1997, de 27 de novembre, pel qual s'aprova el Sistema de Finançament dels Serveis de Sanitat en el període 1998-2001.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3444

Data del DOGV
:   01-03-1999

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   1999/863


Data del document
:   15-12-1998

Organisme emissor
:   Conselleria d'Economia, Hisenda i Administració Pública

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * servei sanitari
    * finançament

RESOLUCIÓ de 15 de desembre de 1998, de la Conselleria d'Economia, Hisenda i Administració Pública, per la qual s'ordena la publicació de l'Acord 1/1997, de 27 de novembre, pel qual s'aprova el Sistema de Finançament dels Serveis de Sanitat en el període 1998-2001. [1999/X863]
  
El Ple del Consell de Política Fiscal i Financera de les Comunitats Autònomes, en la reunió del dia 27 de novembre de 1997, aprovà el següent acord:
  
"Acord 1/1997, de 27 de novembre, pel qual s'aprova el Sistema de Finançament dels Serveis de Sanitat en el període 1998/2001".
  
D'acord amb el que disposa l'article 10.2 del Reglament de Règim Interior del Consell de Política Fiscal i Financera, es publica l'acord esmentat com annex d'aquesta resolució.
  
València, 15 de desembre de 1998.- El conseller d'Economia, Hisenda i Administració Pública: José Luis Olivas Martínez.
  
Annex
  
Acord 1/1997, de 27 de novembre, pel qual s'aprova el Sistema de Finançament dels Serveis de Sanitat en el període 1998-2001.
  
El Plen del Consell de Política Fiscal i Financera de les Comunitats Autònomes, vàlidament constituït amb assistència de tots els seus membres de dret excepte els representants de les Comunitats Autònomes de Madrid i La Rioja, va realitzar la trenta-setena reunió el dia 27 de novembre de 1997, amb convocatòria prèvia de l'excel·lentíssim senyor ministre d'Economia i Hisenda, president del Consell, d'acord amb l'ordre del dia que, entre altres assumptes, incloïa un punt segon referent a Finançament del Sistema Nacional de la Salut per al període 1998-2001, que incorporava sis propostes d'acord distintes que configuraven el sistema esmentat.
  
Una vegada debatudes les propostes elaborades per la Direcció General de Coordinació amb les Hisendes Territorials i fent constar prèviament que els representants de les comunitats autònomes de Cantàbria i les Illes Balears s'han absentat en els transcurs de la sessió, es van sotmetre successivament a votació i s'obtingueren els resultats que es detallen a continuació:
  
En relació amb la proposta "Finançament dels Serveis de Sanitat en el període 1998-2001" fou aprovada, en primera votació, per una majoria de trenta-dos vots a favor i dos vots en contra -Castella-La Manxa i Extremadura-, sobre trenta-quatre vots de dret.
  
En relació amb la proposta Model general de conveni per a les actuacions de control de la despesa en les prestacions per Incapacitat Temporal, que figura com annex de l'acord segon, fou aprovada, en primera votació, per una majoria de trenta vots a favor, dos vots en contra -Castella-La Manxa i Extremadura- i dues abstencions -País Basc i Navarra-.
  
Això suposa per a cadascun dels acords una majoria superior als dos terços dels vots dels membres que integren el Consell, segons que preveu l'article 10.3. a) del Reglament de Règim Interior.
  
A l'acord d'aprovació ha formulat per escrit vot particular l'excel·lentíssim senyor conseller de la Comunitat Autònoma d'Extremadura, d'acord amb la facultat que confereix l'article 10.3 d'aquest reglament; tots dos, acord i vot particular, figuren com annex III de l'acta de la reunió esmentada aprovada pel Ple realitzat el 27 de març de 1998.
  
En virtut d'això, en compliment del que estableix l'apartat 2 de l'article 10 del Reglament de Règim Interior del Consell, es publica perquè en prengueu coneixement.
  
Sistema de Finançament dels Serveis de Sanitat en el període 1998-2001
  
Acord primer
  
Sistema de Finançament dels Serveis de Sanitat per al quadrienni 1998-2001
  
I. Desenvolupament històric del sistema
  
El sistema de finançament dels serveis de sanitat s'inicià amb motiu del procés d'assumpció per les comunitats autònomes de les competències de gestió d'aquests serveis, que començà en 1981 amb el seu traspàs a la Generalitat de Catalunya. El temps transcorregut des d'aleshores es pot dividir en dues fases:
  
1. Un període inicial de dotze anys, que abasta fins a 1993.
  
2. El quadrienni 1994-1997.
  
En el període inicial, el sistema de finançament presenta tres característiques o notes distintives:
  
a) El desenvolupament progressiu del procés de traspàs de serveis a les set comunitats autònomes els estatuts respectius de les quals els atribuïen la competència per a assumir la gestió dels serveis. Aquest procés conclou en 1994 amb l'aprovació de l'acord de traspàs a la Comunitat Autònoma de Canàries.
  
b) L'heterogeneïtat del criteri en l'assignació territorial dels recursos, induïda per l'imperatiu de prendre com a punt de partida la despesa real en cada territori en el moment del traspàs (cost històric), amb la finalitat de trobar una solució de continuïtat i evitar brusques alteracions en la dotació de mitjans.
  
c) L'aparició, en ocasions, de tensions pressupostàries originades per diferències conjunturals entre la dinàmica de les despeses i els recursos, amb la consegüent necessitat d'escometre mesures específiques i extraordinàries amb la finalitat de restablir l'equilibri pressupostari del sistema.
  
En 1994, el Consell de Política Fiscal i Financera va emetre informe favorable referent a l'acord sobre el Sistema de Finançament de la Sanitat, amb vigència fins al 31 de desembre del present any 1997. Aquest acord s'instrumentà posteriorment mitjançant acords bilaterals entre l'administració general de l'Estat i les comunitats autònomes.
  
En el context d'aquesta revisió del sistema s'abordaren les qüestions apuntades i s' adoptaren mesures sobre elles en un doble sentit:
  
a) Cara a l'homogeneïtzació en l'assignació dels recursos, mitjançant l'establiment de vies d'aproximació al criteri general, de població protegida, recollit en la Llei General de Sanitat; i,
  
b) Per a l'eliminació de les tensions pressupostàries, adoptant com a criteri de suficiència dinàmica del sistema l'evolució dels recursos d'acord amb el PIB nominal.
  
II. Situació actual
  
L'Acord de 1994, que es fonamentà en les línies d'actuació anteriorment assenyalades, suposà un avanç important en el finançament sanitari encara que no aconseguí plenament els objectius desitjats.
  
El transcurs del temps ha posat de manifest altres qüestions, de tal forma que en aquest moment cal escometre:
  
a) La necessitat d'adequar les despeses del sistema en consums específics a nivells mitjans respecte al nostre entorn geogràfic i a taxes d'evolució concordes amb la seua naturalesa.
  
b) L'ajust de les despeses socials associades a la prestació dels serveis sanitaris a les necessitats reals, mitjançant la millora d'aquests en dotacions i la planificació d'actuacions de control.
  
c) La necessitat, en determinats casos, de racionalitzar l'adscripció dels recursos del sistema a alguns programes de despesa, per a aconseguir que puguen complir-se amb eficàcia totes les prestacions pròpies d'aquest.
  
En conseqüència, totes les qüestions anteriors es troben pendents de solució.
  
Des d'aquesta perspectiva, pareix clar que el sistema de finançament de l'assistència sanitària de la Seguretat Social ha de ser objecte de reforma, el nou model ha d'escometre les qüestions assenyalades, amb la finalitat d'aconseguir un funcionament satisfactori dels serveis i millorar el seu nivell de qualitat.
  
Com a mesura prèvia, en 1997 s'adoptaren mesures d'estalvi, per un import estimat de 70.000 milions de pessetes, que s'han traduït en una major capacitat de cobertura financera del sistema.
  
Posteriorment, el Consell de Política Fiscal i Financera, en la reunió del mes de setembre passat, acordà la creació del Grup de Treball, i li encarregà l'elaboració de la proposta sobre el finançament de la Sanitat per al període 1998-2001, que ara s'eleva a la seua consideració.
  
III. Àmbit de la reforma
  
La proposta de reforma del sistema de finançament dels serveis sanitaris ha d'abordar i desenvolupar les qüestions següents:
  
a) La suficiència de partida, és a dir, el volum de recursos que han de dotar-se per al finançament dels serveis sanitaris de l'Insalud, en l'àmbit estatal, en l'exercici de 1998.
  
b) La distribució dels recursos, tant entre les administracions gestores com la seua assignació a fons finalistes per a la cobertura financera de programes específics de despesa la inclusió dels quals en la massa general no siga aconsellable.
  
c) Les regles o els criteris que cal aplicar per a determinar l'evolució temporal dels recursos del sistema al llarg del quadrienni, que en qualsevol cas, haurà d'eliminar tensions pressupostàries i assegurar l'adequació entre el finançament resultant de l'aplicació i el creixement de les necessitats de despesa en funció dels diversos factors que les determinen.
  
d) L'establiment d'objectius d'estalvi en la despesa associada a la prestació dels serveis sanitaris, amb la finalitat d'aconseguir els nivells adequats de les prestacions socials i possibilitar, d'aquesta manera, un increment en la dotació de recursos del sistema sanitari.
  
e) L'adopció de mesures encaminades a aconseguir nivells òptims d'utilització dels serveis sanitaris, a fi d'eliminar o disminuir les despeses o els consums que no resulten necessaris per als fins de la salut que constitueixen el seu objecte.
  
IV. Principis bàsics del sistema
  
Els principis bàsics del nou Sistema de Finançament de la Sanitat són els següents:
  
1º. Suficiència estàtica. L'aplicació d'aquest principi comporta l'assenyalament d'un volum inicial de recursos, en el primer any del període, que responga a les necessitats reals de despesa del sistema.
  
2º. Homogeneïtat distributiva. El criteri de distribució dels recursos ha de tenir validesa universal.
  
3º. Suficiència dinàmica. La regla d'evolució dels recursos del sistema té per finalitat garantir la cobertura del creixement de la despesa sanitària en cadascun dels exercicis del quadrienni.
  
4º. Satisfacció de la demanda de serveis, tant respecte a la prestació en règim normal, com a la que siga necessària per raons de demanda de naturalesa particular o específica.
  
5º. Eficiència en l'aplicació de recursos. Aquest principi exigeix l'establiment i execució de plans de control de la despesa encaminats a eliminar el frau en la percepció de les prestacions socials, destinant recursos provinents d'aquests plans a l'increment de la dotació dels serveis sanitaris.
  
6º. Equitat en la distribució dels costos del sistema, amb l'objectiu de garantir una adequada correspondència entre determinades despeses del sistema i el compliment dels fins d'atenció a la salut que li són propis.
  
En aquesta línia es plantegen les mesures de racionalització de la despesa que, si és el cas, puguen resultar més efectives.
  
7ª. Equilibri financer, que garanteix a cada administració gestora que la incidència en el finançament de la variable de distribució no puga ultrapassar determinats límits, amb la finalitat d'assegurar la seua capacitat de finançament sense oscil·lacions significatives.
  
Aquesta garantia es defineix de la manera següent: la pèrdua de finançament com a conseqüència de la variació de la població protegida, no podrà suposar, per a cada administració gestora, més del 0,25 per cent dels seus recursos assignats en el Projecte de Llei dels Pressupostos Generals de l'Estat per a 1998.
  
V. Suficiència de recursos
  
La suficiència de partida del sistema es concreta en la determinació de la massa de recursos que s'assignen en el primer any del període, que és l'exercici de 1998. Aquesta determinació s'efectua mitjançant el procediment de computar, en el sentit que pertoque, les partides següents.
  
a) Com a xifra de referència inicial es parteix de la despesa pressupostada per al sistema en l'any 1998, segons el Projecte de Llei de Pressupostos Generals de l'Estat en tramitació en les Corts Generals.
  
Aquesta partida ascendeix a 3.719.396,5 milions de pessetes, inclou, en relació amb el que resultaria d'una pròrroga del model vigent, recursos addicionals per import de 25.000 milions de pessetes per a millores del sistema.
  
b) Un import addicional, per a incrementar la garantia de cobertura de la xifra inicial anteriorment expressada, de 10.000 milions de pessetes.
  
c) Els recursos que es deriven de l'aplicació de les mesures que es continguen en els convenis que se subscriguen amb les administracions gestores per a la consecució de les finalitats previstes en l'epígraf VIII d'aquest document, que es regulen en l'acord segon.
  
L'import d'aquests recursos ascendeix a 40.000 milions de pessetes.
  
d) La dotació necessària per a assegurar un finançament mínim en cada administració gestora per la incidència de la variable població (número 7é de l'epígraf IV).
  
L'import d'aquesta dotació ascendeix a 20.444,4 milions de pessetes.
  
e) El finançament de les despeses extraordinàries, originades per docència i assistència hospitalària als residents en altres territoris, que arriben, per al conjunt del sistema, a un import de 47.918,4 milions de pessetes.
  
Addicionalment, la capacitat de cobertura financera del sistema augmentarà com a conseqüència de les mesures de racionalització de la despesa que s'adopten, que s'estimen en 65.000 milions de pessetes.
  
En el cas que és necessari, per motius excepcionals, tramitar un projecte de llei de concessió de crèdit extraordinari, (o suplement de crèdit) al pressupost de despeses de l'Insalud, aquest haurà de comprendre l'import global adequat, incloses les partides corresponents a totes les administracions gestores.
  
A més, tota mesura normativa del Govern, que puga determinar un increment significatiu de la despesa en el sistema sanitari, haurà de dur adjunta una memòria econòmica, que se sotmetrà a deliberació i informe del Consell de Política Fiscal i Financera, que, si és el cas, podrà recomanar l'adopció de les mesures que considere oportunes.
  
VI. Distribució dels recursos
  
Els criteris de distribució dels recursos tenen com a objectiu garantir la suficiència financera per a cada agent gestor del servei o, si és el cas, en cada programa de despesa.
  
D'acord amb això, la distribució dels recursos globals s'efectua d'acord amb dos criteris diferents:
  
1) Atenent els subjectes destinataris o administracions gestores, per aplicació de variables de distribució.
  
2) Segons finalitats o programes de despesa, mitjançant la divisió dels recursos del sistema entre els fons que s'estableixen.
  
VI.1. Variables
  
La distribució entre administracions gestores de les partides que constitueixen els recursos financers s'efectua mitjançant l'aplicació de les variables que s'assenyalen a continuació:
  
a) El fons destinat a la cobertura de les prestacions generals es distribueix en consideració al criteri de població protegida, determinada a partir de les últimes dades sobre població de dret aprovades per l'INE (1996) i els col·lectius no protegits, segons informes emesos a l'efecte per les respectives mutualitats (MUFACE, ISFAS i MUGEJU).
  
El valor per a cada administració gestora de la variable població de dret en l'any 1996, els col·lectius no protegits i la població protegida resultant d'ambdues magnituds, es reflecteixen en el quadre 1.1 de l'annex de dades estadístiques.
  
En els quadres 1.2. i 1.3. figuren també els valors de la variable població en 1991i la seua evolució entre 1996 i 1991.
  
b) El fons finalista o d'objectius específics atén la cobertura de la modulació financera, definida en el número 7é de l'epígraf IV.
  
Aquest fons s'aplicarà també, basant-se en els criteris o índexs que, segons els estudis realitzats, reflecteixen el saldo financer, de cada administració gestora, a les despeses per docència i assistència hospitalària a no residents. En el supòsit de saldo deutor se li assigna valor zero.
  
c) Els estalvis resultants de les mesures que s'adopten es produiran segons la seua incidència real. No obstant això, en principi, s'assignen segons la població protegida.
  
VI.2. Fons
  
La distribució dels recursos atenent la seua finalitat constitueix un dels canvis que introdueix el sistema per al període 1998-2001. En l'any inicial 1998, es dotaran dos fons:
  
1r. El fons general, destinat a la cobertura de les prestacions generals.
  
2n. El fons d'atencions específiques, que garanteix un finançament mínim i haurà de donar cobertura a les necessitats financeres originades per docència i assistència hospitalària a no residents.
  
Els recursos del sistema s'assignaran aplicant les regles següents:
  
1ª. El fons general es determinarà computant els imports resultants dels apartats a), b) i c), recollits en l'epígraf V. - Suficiència de recursos.
  
La inclusió en aquest fons general dels recursos la dotació dels quals obeeix a l'aplicació de les mesures de control del frau en prestacions socials, s'efectua sense perjudici de la subjecció de la seua disposició a la formalització dels convenis respectius i a les regles que s'establisquen en els plans respectius.
  
La quantia del fons general en 1998, d'acord amb això, ascendeix a un import total de 3.769.396,5 milions de pessetes.
  
La distribució d'aquest fons en l'exercici de 1998 entre les administracions gestores (Insalud gestió directa i comunitats autònomes), es reflecteix en el quadre número 1 de l'annex de finançament.
  
Els recursos del fons general seran destinats per les administracions gestores a la cobertura de les despeses del sistema ocasionades per l'assistència sanitària de la població, atenent criteris d'equitat i accessibilitat, i en el marc de les prestacions reconegudes pel sistema.
  
2ª. El fons d'atencions específiques es determina computant els imports resultants dels apartats d) i e), recollits en l'epígraf V. - Suficiència de recursos.
  
El seu import ascendeix a 68.362,8 milions de pessetes. La seua distribució entre les administracions gestores (Insalud gestió directa i comunitats autònomes), es reflecteix en els quadres número 3.1 i 3.2 de l'annex de finançament.
  
La finalitat dels recursos del fons específic és cobrir les necessitats següents:
  
- La garantia d'un finançament mínim a les administracions gestores la població de les quals haja experimentat una minoració significativa.
  
- Les despeses de docència que es produeixen per l'existència de centres acreditats com unitats docents per a la formació sanitària especialitzada.
  
- Les despeses produïdes per assistència sanitària hospitalària a pacients d'altres territoris.
  
3ª. El resultat de les mesures d'estalvi, estimades segons la població protegida, figura en el quadre número 2 de l'annex de dades estadístiques.
  
VII. Suficiència dinàmica
  
L'aplicació del principi de suficiència dinàmica té per objecte adequar el creixement interanual dels recursos al de les necessitats de despesa del sistema. A aquest efecte, s'ha de tenir en compte tant l'evolució de l'economia i la seua capacitat real per a assignar recursos a la cobertura dels serveis públics com els distints factors que influeixen en l'evolució de la despesa sanitària.
  
D'acord amb aquesta circumstància es considera que els recursos del sistema sanitari (fons general i fons d'atencions específiques) evolucionaran durant el període 1998 a 2001 segons l'índex d'increment del PIB nominal.
  
VIII. Programa d'estalvi en incapacitat temporal
  
L'adopció de programes i mesures dirigides al control de la despesa relativa a la incapacitat temporal (IT) així com la millora de l'assistència sanitària per a afrontar aquestes contingències, permet preveure una taxa d'estalvi suficient en el conjunt de l'Estat per a incrementar els recursos del fons general de finançament sanitari en un import global de 40.000 milions de pessetes.
  
Les regles generals d'aplicació d'aquestes actuacions, que es formalitzaran mitjançant la subscripció de convenis bilaterals, establiran els objectius que s'han d'aconseguir i les actuacions de control i inspecció dels processos d'incapacitat temporal que hauran de dur a terme les administracions gestores.
  
Les bases generals dels programes es recullen en l'acord segon.
  
IX. Mesures d'estalvi en el Sistema Nacional de Salut
  
El creixement de la despesa de farmàcia presenta una trajectòria alcista respecte de les altres despeses corrents del sistema, i revela la necessitat d'adoptar mesures que racionalitzen el consum dels medicaments, adequant-lo a les necessitats reals de la salut de la població i eliminant o desincentivant els consums innecessaris.
  
Respecte a això, el Consell de Política Fiscal i Financera considera que:
  
1r) Les mesures en aquest sentit haurien de dirigir-se, preferentment, al desenvolupament d'una política de genèrics i a restringir el finançament públic per als medicaments d'escàs valor terapèutic. Aquestes mesures hauran de produir un estalvi en la despesa farmacèutica de 65.000 milions de pessetes.
  
2n) Les mesures que adopte el Govern han de ser sotmeses prèviament a deliberació i dur l'informe del CIS.
  
Així mateix, en el primer semestre de cada any el Govern efectuarà una valoració referida a l'any anterior de l'impacte produït per les mesures d'estalvi per a garantir el compliment dels objectius que es persegueixen. El Govern plantejarà, si és el cas, al Consell de Política Fiscal i Financera, les mesures oportunes cara a l'adequada cobertura de les necessitats de despesa del sistema.
  
X. Regles d'execució pressupostària
  
L'execució pressupostària del sistema comprén, per a cada exercici del quadrienni, els lliuraments a compte que s'efectuen en el seu transcurs i la liquidació definitiva que es realitze en el següent.
  
X.1. Lliuraments a compte
  
L'import dels crèdits que s'han de consignar en cada exercici, en concepte de lliuraments a compte de la liquidació definitiva d'aquest, per al fons general i el fons específic, es determinarà aplicant a la dotació respectiva de l'any 1998 l'índex d'increment del PIB nominal, al cost dels factors, entre 1998 i l'exercici corresponent, determinat d'acord amb la previsió sobre aquest que es reculla en el projecte de llei de pressupostos generals de l'Estat del repetit exercici.
  
Els lliuraments a compte dels crèdits corresponents al fons general es faran efectius per dotzenes parts mensuals, i formalitzat el conveni respectiu comprendran la part corresponent a la dotació per a l'aplicació de mesures de control del frau en prestacions socials.
  
Els lliuraments a compte dels crèdits corresponents al fons específic es faran efectius per dotzenes parts mensuals.
  
X.2. Liquidacions definitives
  
Les liquidacions definitives del finançament de cada exercici del quadrienni, del fons general i del fons específic, es practicaran en el tercer trimestre de l'exercici següent, segons les regles que a continuació es recullen:
  
1ª. Del finançament de cada administració gestora corresponent al fons general en l'any 1998, es deduirà la part corrresponent a la dotació per a aplicació de mesures de control del frau en IT.
  
A la diferència resultant, que reflecteix el finançament de cada administració gestora pel fons general no subjecta a liquidació separada, se li aplicarà l'índex d'increment del PIB nominal, al cost dels factors, entre l'any 1998 i l'any que és objecte de la liquidació.
  
2ª. El finançament de cada administració gestora pel fons específic es liquidarà aplicant a la dotació assignada per aquest en l'any 1998 l'índex d'increment del PIB nominal, al cost dels factors, entre aquest any 1998 i l'any que és objecte de la liquidació.
  
3ª. El finançament de cada administració gestora corresponent al fons general, quant a la part corresponent a la dotació per a l'aplicació de mesures de control del frau en IT, es liquidarà aplicant a la dotació prèvia consignada en 1998 l'índex d'increment del PIB nominal, al cost dels factors, entre aquest any 1998 i l'any que és objecte de la liquidació. La xifra resultant d'aquesta operació es liquidarà, al seu torn, aplicant les regles aprovades a l'efecte en el conveni respectiu, el model del qual es recull com annex en l'acord segon.
  
4ª. De les xifres resultants de les liquidacions ressenyades en les regles 1ª, 2ª i 3ª anteriors es restaran els imports respectius dels lliuraments efectuats a compte d'aquestes, i els saldos resultants es regularitzaran en el primer lliurament a compte que es faça efectiu després de la seua pràctica
  
XI. Període de vigència
  
La vigència del present model de finançament dels serveis de sanitat conclourà el 31 de desembre de l'any 2001.
  
XII. Aplicació del sistema de finançament a les comunitats autònomes de règim foral
  
La Comunitat Autònoma del País Basc i la Comunitat Foral de Navarra queden exceptuades de l'aplicació del present sistema, ja que el finançament de la sanitat d'aquestes comunitats és definit per la Llei General de Sanitat, els específics règims de Concert i Conveni Econòmic i els corresponents reials decrets de transferències.
  
Acord segon
  
Regles per a les actuacions de control de la despesa en les prestacions per incapacitat temporal (IT)
  
I. Situació de partida
  
Les prestacions econòmiques causades per la incapacitat temporal (d'ara endavant IT) han experimentat un creixement accelerat, que ha arribat en l'últim exercici liquidat a ultrapassar amb amplitud la xifra de 500.000 milions de pessetes.
  
Les dades disponibles, així com l'evolució i la distribució de les xifres relatives a aquestes prestacions, permeten afirmar que hi ha un important nivell de despesa que pot considerar-se indegut, és a dir, que no hauria de produir-se si les prestacions es limitaren a la cobertura de les necessitats correctament definides, és a dir, les derivades de situacions reals d'incapacitat amb una duració adequada.
  
A aquesta primera consideració, d'índole purament econòmica, cal unir-ne dues, de caràcter competencial.
  
La primera d'elles és que la despesa associada a la IT la reducció de la qual és possible es produeix en una esfera administrativa diferent de la de l'òrgan l'actuació del qual el desencadena. La despesa es produeix en l'òrbita de l'INNS, i l'òrgan que origina la seua aparició és l'Insalud.
  
La segona es refereix a la pluralitat d'administracions públiques amb competència sobre els serveis de l'Insalud: les comunitats autònomes amb competències assumides (País Basc, Catalunya, Galícia, Andalusia, Comunitat Valenciana, Canàries i Navarra) i el mateix Insalud (gestió directa).
  
II. Objectiu
  
A partir d'aquestes premisses, es considera necessari escometre programes d'actuació de les administracions gestores dels serveis sanitaris, per a aconseguir una reducció de la despesa en IT.
  
Aquests programes s'hauran de reflectir en convenis bilaterals les condicions generals dels quals seran les següents:
  
II.1. Bases generals dels convenis
  
Els convenis per al control de les situacions de IT, s'ajustaran a les bases següents:
  
Import del fons: 40.000 milions de pessetes en 1998, actualitzables en els altres anys del quadrienni. Es destinarà anualment un 10% a activitats i programes sanitaris de seguiment i control de la IT, i un 90% en funció dels resultats en l'estalvi efectiu en la prestació per IT per al INSS.
  
Assignació dels crèdits: a l'Insalud i a les comunitats autònomes en funció dels coeficients de població protegida establits en el nou Acord de finançament. Es liquidaran anualment els crèdits en proporció als objectius d'activitat i estalvi aconseguits.
  
Objectius d'activitat: la posada en pràctica d'un programa de mesures d'avaluació, seguiment i control sanitari de la IT, coordinat a nivell estatal pel Consell Interterritorial, que inclourà una especial col·laboració dels Serveis de Salut amb l'INSS.
  
Addicionalment, els respectius Serveis de Salut podran millorar, en l'àmbit de les seues competències, les prestacions sanitàries associades a situacions de IT.
  
Objectius d'estalvi: l'ajust dels costos anuals de la IT per comunitats autònomes es fixa en proporció a la seua situació relativa respecte a la mitjana nacional.
  
Es tindrà com a paràmetre que cal ajustar el cost afiliat/mes corregit per a evitar els efectes de les diferents bases de cotització per comunitats autònomes.
  
II.2. Aspectes essencials dels convenis
  
Els convenis recolliran necessàriament les qüestions següents:
  
a) Administracions públiques que hi intervenen, facultats i obligacions respectives.
  
b) Definició de les activitats i objectius econòmics.
  
c) Serveis implicats.
  
d) Valoració i participació en resultats.
  
Les administracions públiques que han d'adoptar el programa d'actuació i tenen la competència per a aplicar les mesures contingudes en aquest són les que tenen al seu càrrec la prestació dels serveis sanitaris de la Seguretat Social:
  
L'Insalud, respecte al territori de la seua gestió directa.
  
Les comunitats autònomes que han assumit les competències en matèria de sanitat de la Seguretat Social.
  
Atés l'objectiu dels convenis i els serveis que s'impliquen en la seua aplicació, hauran de ser administracions públiques que hi intervenen, a més de les administracions gestores dels serveis sanitaris, els Ministeris de Sanitat i Consum, Treball i Seguretat Social i Economia i Hisenda.
  
La finalitat dels convenis és promoure tant l'activitat de seguiment i control sanitari de les prestacions per IT, com aconseguir els objectius econòmics d'estalvi en la prestació que anteriorment s'han assenyalat.
  
Tenint en compte que les condicions de cada territori es diferencien per determinades peculiaritats, amb influència en la situació de IT, els objectius anteriors han de ponderar-se atenent el nivell real de la despesa per IT en el respectiu territori, d'acord amb els ajusts relatius que s'establisquen, amb acord previ del Consell Interterritorial del Sistema Nacional de Salut.
  
Els serveis que han de realitzar les actuacions són els serveis de salut de les comunitats autònomes gestores i els de l'Insalud-gestió directa, en els territoris respectius.
  
III. Seguiment de l'aplicació dels convenis.
  
El Consell Interterritorial del Sistema Nacional de Salut quantificarà els objectius econòmics que haja d'aconseguir cada administració gestora, i la seua evolució en el quadrienni 1998-2001, d'acord amb els objectius generals d'ajust de la prestació per Incapacitat Temporal, que es recullen en l'epígraf II.1. Bases generals dels convenis- d'aquest document.
  
Per a efectuar el seguiment de l'aplicació dels convenis, tant pel que fa a l'execució de tasques, com de consecució d'objectius econòmics com es recullen en els convenis esmentats, es constituirà una Comissió de Seguiment, al si del Consell Interterritorial del Sistema Nacional de Salut.
  
IV. Model general de conveni
  
Com a annex es recull a continuació el model general de conveni.
  
Annex de model de conveni
  
Conveni pel qual s'estableix el programa d'actuacions de la comunitat autònoma d..., per al control sanitari de la incapacitat temporal, i es fixen els objectius anuals d'ajust en el cost global d'aquesta prestació per al quadrienni 1998/2001
  
Un dels components de l'Acord de Finançament Sanitari per al quadrienni 1998/2001, subscrit al si del Consell de Política Fiscal i Financera, de 27 de novembre de 1997, és la constitució d'un fons per a la millora de gestió i lluita contra el frau en la incapacitat temporal, que ascendeix en 1998 a 40.000 milions de pessetes (d'ara endavant fons).
  
La liquidació definitiva d'aquest fons als distints serveis de salut, s'efectuarà en funció de la realització de determinades activitats de control i la consecució d'uns objectius d'ajust en el cost global d'aquesta prestació per a l'Institut Nacional de la Seguretat Social.
  
Per tal de fixar els compromisos respectius de l'Estat i de la Comunitat Autònoma d ... pel que fa a l'assignació de crèdits i als objectius d'aquest fons, se subscriu el present conveni, d'acord amb les clàusules següents:
  
1. Àmbit
  
El present conveni té com a finalitat establir les activitats de seguiment, avaluació i control que en matèria d'incapacitat temporal correspon realitzar pel Servei de Salut de la Comunitat Autònoma d..., en desenvolupament dels compromisos contrets en l'Acord de Finançament Sanitari 1998/2001, aprovat pel Consell de Política Fiscal i Financera, de 27 de novembre de 1997, així com fixar els objectius d'ajust del cost d'aquesta prestació en 1998 i anys successius, objectius a la consecució dels quals s'hauran d'orientar les iniciatives del Servei de Salut.
  
2. Recursos financers
  
La participació inicial de la Comunitat Autònoma d en el fons ascendeix, en cada exercici del quadrienni, al ...% de l'import total d'aquest.
  
Els crèdits resultants de la participació s'assignaran de la manera següent:
  
a) El 10% per la realització de les activitats i programes de seguiment i control de IT que es comprometen a realitzar els serveis sanitaris, d'acord amb el que estableix la clàusula 3.
  
b) El 90% restant en funció de la reducció efectiva dels costos de la prestació per IT per a l'Institut Nacional de la Seguretat Social, que s'obtinga segons els paràmetres que s'estableixen en la clàusula 4 d'aquest conveni.
  
3. Activitats de control sanitari de la IT
  
A fi d'aconseguir els objectius de lluita contra el frau i racionalització dels costos de la prestació per incapacitat temporal, s'estableix un programa de mesures d'avaluació, seguiment i control, que correspon executar al Servei de Salut, que figura detallat en l'apèndix d'activitats. Els resultats d'aquest programa serviran de base per a la liquidació definitiva del 10% lligat a activitat.
  
La liquidació definitiva esmentada es practicarà anualment, amb caràcter acumulatiu, de manera que cadascuna comprendrà tots els exercicis del quadrienni transcorreguts fins a la seua pràctica, tant en relació amb els objectius que s'han d'aconseguir com als recursos econòmics i financers i als altres termes que es computen en la liquidació esmentada.
  
4. Reducció de costos de la prestació per IT
  
La liquidació del 90% del crèdit lligat a la consecució de l'objectiu econòmic s'efectuarà d'acord amb els resultats en els objectius d'estalvi en el cost d'aquesta prestació per a l'Institut Nacional de la Seguretat Social, que es recullen en el quadre de dades adjunt.
  
En iguals termes que s'han ressenyat respecte del 10%, la liquidació definitiva esmentada es practicarà anualment, però tindrà caràcter acumulatiu.
  
Els objectius d'estalvi es fixen en funció de la situació actual de cost d'aquesta prestació, mesurats segons les dades que hi havia al INSS a finals del mes d'octubre de 1997.
  
Es fixa com a paràmetre de referència, a la reducció del qual ha de contribuir el servei sanitari, el cost per afiliat/mes, que així mateix figura en el quadre adjunt.
  
Aquest esforç d'ajust s'estableix en proporció a la situació relativa de cada territori respecte a l'import mitjà per afiliat/mes, en 1997, del conjunt estatal que, al seu torn, es projecta al llarg dels quatre anys de l'Acord, a fi de recollir en el quadre adjunt els objectius d'estalvi i d'esforç addicionals de 1998 fins a l'any 2001.
  
5. Coordinació, verificació i control
  
La competència per a la interpretació i aplicació del conveni l'exercirà una Comissió de Seguiment al si de la Comissió de Gestió del Sistema Nacional de Salut, nomenada a l'efecte pel Consell Interterritorial.
  
Seran funcions d'aquesta Comissió de Seguiment les següents:
  
Efectuar una valoració dels resultats, amb periodicitat trimestral, informant a les parts que subscriguen el conveni.
  
Exercir les funcions de control del compliment d'aquest conveni i, si és el cas, les d'arbitratge que resulten procedents.
  
Conéixer els distints programes d'activitat per al control de la prestació i proposar, si és el cas, les orientacions precises i que l'experiència aconselle per a millorar la gestió i el control de la prestació.
  
Examinar la validesa i fiabilitat dels sistemes d'informació establits, contrastant i verificant, si resulta procedent, les dades obtingudes de les distintes fonts.
  
Vigilar l'eficàcia de l'intercanvi d'informació sobre perceptors de la prestació entre l'INSS i el Servei de Salut.
  
Conéixer els indicadors bàsics d'activitat de control i de situació de la prestació corresponents al Servei de Salut i a l'INSS.
  
Conéixer i avaluar l'informe de seguiment trimestral dels distints programes especials d'activitats per al control de la prestació.
  
Examinar els resultats del seguiment de l'aplicació de la normativa vigent en matèria de IT, singularment pel que fa a les previsions de l'Ordre Ministerial de 19 de juny de 1997, valorant les incidències que s'hi produïsquen i recollint les observacions i els suggeriments que es formulen per al millor compliment de la norma.
  
Com a funció primordial, la Comissió de Seguiment determinarà el grau de compliment dels objectius establits a la comunitat autònoma i, d'acord amb els paràmetres seleccionats, informarà sobre els criteris definitius procedents en cada cas. Les liquidacions anuals que s'efectuen hauran de ser certificades per la Comissió de Seguiment.
  
En tot cas, l'òrgan de seguiment podrà impulsar els instruments de verificació necessaris per a la validació de la informació en els casos que plantegen algun dubte o discrepància.
  
El present conveni substitueix el Concert Marc entre el Ministeri de Sanitat i Consum i el Ministeri de Treball i Afers Socials, subscrit el 15 d'octubre de 1996 i ratificat pel ple del Consell Interterritorial de 28 d'octubre de 1996. En tant que substitueix aquest Concert Marc, quedarà, així mateix, sense validesa el conveni bilateral subscrit amb l'Institut Nacional de la Seguretat Social, pel que fa al control de la incapacitat temporal.
  
Pel que fa a les activitats de col·laboració previstes en aquest conveni, s'establirà el que disposa el punt 8 de l'apèndix d'activitats.
  
Apèndix d'activitats de control sanitari de la IT
  
Activitats de control sanitari de la IT
  
Com a requisit per a la liquidació definitiva a la comunitat autònoma del crèdit que corresponga per activitat de control d'Incapacitat Laboral, el Servei de Salut i l'INSS hauran de realitzar, en termes generals, les activitats següents:
  
1r. Elaboració i presentació d'un programa especial d'activitats, que incloga, dins d'un pla quadriennal, la formulació d'objectius d'activitat i resultats, mesures i actuacions encaminades a la millora de la gestió, avaluació i control de la prestació.
  
2n. Establiment d'un sistema d'informació homologat per a la gestió i control de la prestació.
  
3r. Implantació dels procediments necessaris per a l'intercanvi o cessió d'informació sobre els perceptors de la prestació.
  
4t. Desenvolupament d'un conjunt de dades que facilite la informació necessària per al coneixement precís de la situació de la prestació en el seu àmbit i que, en tot cas, haurà d'incloure, junt amb els indicadors més generals de la prestació (incidència, prevalença, duració mitjana i dies d'incapacitat/afiliat/mes) aquells altres que determine el Grup de Treball de Coordinació de la Inspecció en el Sistema Nacional de Salut.
  
El Servei de Salut informarà mensualment al Grup de Treball esmentat de l'evolució de les dades i dels indicadors genèrics establits.
  
L'INSS, per la seua part, haurà d'aportar al Servei de Salut, amb una periodicitat trimestral, la informació necessària per a l'anàlisi de la situació en el seu territori i que, en tot cas, inclourà el nombre d'afiliats per règims i el cost mitjà per afiliat i mes en cada àmbit particular.
  
Independentment d'això, l'INSS es compromet a fer arribar tota la informació del conjunt de l'Estat relativa a l'evolució de la IT, per a garantir una màxima transparència.
  
5é. Designació de coordinadors d'Incapacitat Temporal en els distints nivells d'organització assistencial sanitària (provincial, àrea d'Inspecció, gerència i equip d'atenció primària), respectant en tot cas l'organització que li és pròpia a la comunitat autònoma, mitjançant els seus serveis d'inspecció o òrgans que assumisquen les seues competències.
  
6é. Desenvolupament d'activitats d'informació en matèria d'Incapacitat Temporal als professionals d'Atenció Primària que tenen relació amb la prestació.
  
7é. Desenvolupament de programes especials monogràfics de revisió de la Incapacitat Temporal per a processos clínics específics, les condicions dels quals es fixaran per acord entre l'INSS i el Servei de Salut de la comunitat autònoma.
  
8é. Elaboració i presentació a la Comissió de Seguiment, constituïda a l'efecte, d'un informe trimestral, d'acord amb les pautes del seu programa especial d'activitats per al control de la prestació, que haurà d'incloure una avaluació de resultats de l'aplicació de les recents disposicions en relació amb la matèria, singularment els referits a les previsions contingudes en l'Ordre Ministerial de 19 de juny de 1997.
  
9é. El programa especial de seguiment de les activitats referit en el número 1r anterior s'haurà de realitzar, utilitzant, com a mínim, les dades següents:
  
Aquestes activitats estaran sotmeses a verificació, seguiment i control en els termes que establisca la Comissió regulada en la clàusula 5 del conveni.
  
QUADRE DE DADES
  
COMUNITAT AUTÒNOMA D ..........
  
DADES DE PARTIDA (1997)1
  
Import/mes per afiliat (brut):
  
Import/mes per afiliat (corregit):
  
Despesa total anual:
  
Percentatge de diferència entre la comunitat autònoma i la mitjana estatal:
  
OBJECTIUS ECONÒMICS (1998/2001)2
  
Percentatge de reducció en 1998, de l'import/mes per afiliat (corregit):
  
Import/mes afiliat (corregit) resultant en 1998:
  
Import de l'estalvi estimat per a 1998:
  
Percentatges de reducció per a la comunitat autònoma de l'import per afiliat/mes (corregit) en els restants exercicis del quadrienni:
  
1999: (- %)
  
2000: (- %)
  
2001: ( %)
  
(acumulat del període)
  
Objectius d'estalvi per a les comunitats autònomes en els restants exercicis del quadrienni:
  
1999: (- %)
  
2000: (- %)
  
2001: (- %)
  
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
  
1 Situació actual del cost de la prestació per IT que hi ha a l'Institut Nacional de la Seguretat Social a finals d'octubre de 1997. Aquestes dades es projecten a nivell anual als efectes corresponents.
  
2 Es fixa com a paràmetre de referència en el control de la IT, a la reducció de la qual han de contribuir els serveis sanitaris, el cost per afiliat/mes de la Comunitat Autònoma. Ja que en el cost de la prestació econòmica per IT incideix, de manera significativa, les quanties de les bases de cotització -segons els diferents àmbits territorials-, es procedeix a la correcció d'aquest indicador en totes les comunitats autònomes per a obtenir una referència respecte al conjunt estatal. L'esforç d'ajust que correspon a la comunitat autònoma es determina en proporció a la seua situació relativa respecte al conjunt estatal. Les xifres aplicables, en cada exercici, evolucionaran pel que fa als objectius d'estalvi en funció de les bases de cotització i el nombre d'afiliats, quant al fons, en funció del PIB nominal. La comprovació i l'ajust de les dades serà efectuat per la Comissió de Seguiment prevista en la clàusula 5ª del conveni.
  
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
  
Acord tercer
  
Regla especial per a l'execució pressupostària dels lliuraments a compte pel fons general per a 1998.
  
El nou sistema de finançament dels serveis de sanitat, recollit en l'acord primer, suposa un esforç important en l'aportació de nous recursos, a fi d'aconseguir l'equilibri entre les necessitats de despesa i els ingressos del sistema.
  
D'altra banda, la vigència quadriennal del nou model comporta que l'aflorament efectiu dels recursos addicionals comence a produir-se en l'any 1998.
  
Tanmateix, es considera necessari poder adoptar, sense demora, mesures encaminades a millorar les dotacions de mitjans dels serveis sanitaris que es consideren prioritaris, a fi d'adequar-los a les necessitats de funcionament que possibiliten un rendiment més eficaç des del mateix moment d'iniciació del quadrienni.
  
En virtut d'això, el Consell de Política Fiscal i Financera considera que procedeix efectuar la recomanació següent al Govern:
  
"En el menor termini possible, i amb la finalitat que les entitats gestores de la sanitat puguen adequar els seus mitjans a les necessitats de funcionament que exigirà el nou model sanitari a partir de l'1 de gener de 1998, el Govern ha d'adoptar les mesures necessàries perquè es transferisca a l'Insalud, dins de l'exercici 1997, l'import de 40.000 milions de pessetes, a compte del finançament que procedisca transferir-li en l'exercici de 1998 per aplicació del nou model de finançament de l'assistència sanitària, recollit en l'acord primer.
  
Aquest import serà transferit, al seu torn, per l'Insalud a les comunitats autònomes amb gestió transferida, amb el mateix caràcter de lliurament a compte, en quantia proporcional al finançament total que han de rebre en l'exercici de 1998 pel nou model del sistema de finançament dels serveis sanitaris.
  
L'import que es faça efectiu en 1997 es regularitzarà en 1998, mitjançant deducció d'aquest, per dotzenes parts, en els lliuraments a compte que es facen efectius en 1998."
  
Acord quart
  
Mesures de millora de la gestió
  
La reforma del sistema de finançament del Sistema Nacional de Salut, que es recull en l'acord primer, suposa un pas decisiu en la suficiència financera del sistema, i ha de reflectir-se, dins del període que comprén la seua vigència, en la millora de la gestió dels serveis sanitaris.
  
Entre els objectius que s'han d'aconseguir en aquest ordre destaquen essencialment dos:
  
a) La duració mitjana del període necessari per a prestar als beneficiaris els serveis de salut especialitzats, especialment quant a les intervencions quirúrgiques (llistes d'espera).
  
b) L'acreditació de tots els centres hospitalaris, quant al control de qualitat exigit per a aquesta.
  
En aquest context, el Consell es de Política Fiscal i Financera entén que és desitjable aconseguir aquests objectius en el més breu termini possible, per això aprova la recomanació següent:
  
"En l'any 1999 es procedirà a efectuar una valoració dels resultats aconseguits en els objectius assenyalats en les lletres a) i b) anteriors, i en els cas que aquests reflectisquen un avanç significatiu, s'incrementaran els recursos financers del sistema en un import de 25.000 milions de pessetes, que s'integrarà en el fons general per població protegida."
  
Acord cinqué
  
Aplicació de la garantia de finançament mínim als traspassos de serveis
  
L'aplicació del principi d'equilibri financer, recollit en l'apartat 7é de l'epígraf IV, es farà extensiva a les comunitats autònomes que assumisquen les competències en matèria de Sanitat de la Seguretat Social, mitjançant la incorporació en la valoració del traspàs de la quantitat que resulte segons la fórmula següent:
  
Import = {PGE98 . (PPa - PPn) - 0,0025 . F98} . Ia
  
sent:
  
PGE98 = 3.719.396,5 milions de pessetes.
  
PPa = Població protegida relativa de la comunitat autònoma segons el sistema de finançament del període 1994-1997.
  
PPn = Població protegida relativa de la comunitat autònoma segons el sistema de finançament del període 1998-2001.
  
F98 = PGE98 . PPa
  
Ia = Valor de l'índex d'evolució del sistema de finançament dels serveis sanitaris (PIB nominal), acumulat entre l'any 1998 i l'any en què tinga efectivitat inicial l'acord de traspàs de serveis.
  
Acord sisé
  
Aplicació de l'acord sobre el Sistema de Finançament dels Serveis de Sanitat per al quadrienni 1998-2001 a les comunitats de règim foral.
  
S'acorda afegir un nou epígraf XII al document contingut en l'acord primer, del següent tenor literal:
  
XII. Aplicació del Sistema de Finançament a les Comunitats Autònomes de Règim Foral
  
La Comunitat Autònoma del País Basc i la Comunitat Foral de Navarra queden exceptuades de l'aplicació del present sistema, ja que el finançament de la sanitat d'aquestes comunitats és definit per la Llei General de Sanitat, els específics règims de Concert i Conveni Econòmic i els corresponents reials decrets de transferències.
  
Vot particular que formula el conseller d'Economia, Indústria i Hisenda de la Junta d'Extremadura, el senyor Manuel Amigo Mateos, als acords del Consell de Política Fiscal i Financera, de data 27 de novembre de 1997.
  
Havent-se sotmés a consideració del Consell de Política Fiscal i Financera, a l'empara del que disposa el Reglament de Règim Intern i altra normativa reguladora d'aquest òrgan col·legiat, mitjançant el present escrit el representant de la Junta d'Extremadura formula vot particular dissident, i sol·licita que s'incorpore degudament a l'acord majoritari del qual discrepa, tot això fonamentat en els següents
  
Raonaments
  
1r. És un model gens transparent:
  
El fons general parteix d'unes xifres fictícies que, tan sols es col·legeixen, com a xifres necessàries per a mantenir o aconseguir la xifra final per a ajustar així l'increment d'aquest fons a l'increment del PIB.
  
És més, aquesta xifra s'assoleix tan sols si es firmen els convenis corresponents amb l'Estat per a la lluita contra el frau, o el que és el mateix, allò que abans era una assignació íntegrament incondicionada, ara està parcialment condicionada i per tant d'incerta consecució.
  
S'hi esmenten, això sí en hipòtesis, més de 60.000 d'estalvi en despesa farmacèutica, que ni són partides de despesa, ni es defineix el mètode de consecució.
  
El sacralitzat criteri de població protegida, és eficaç i interessadament corregit per a evitar que a Catalunya i Galícia li reste finançament, aplicant-se en sentit invers en una de les partides del fons addicional.
  
2n. És un model insolidari i desvertebrador:
  
A pesar d'estar perfectament recollit en la Llei General de Sanitat la necessitat de corregir els desequilibris territorials, de tal manera que es garantisca el principi d'igualtat efectiva d'accés a les prestacions sanitàries que garanteix el Sistema Nacional de Salut, i amb això conformar el contingut essencial del dret constitucional de protecció de la salut, cap menció es realitza en el model per a atendre aquesta necessitat que arranca dels drets constitucionals de tot espanyol.
  
En canvi, és un model que beneficia descaradament els territoris millor dotats en infraestructura sanitària, en perjudici dels altres, bàsicament inclosos en territori Insalud.
  
Aquests és un model que, durant el quadrienni de vigència, incrementarà escandalosament les desigualtats de finançament sanitari de les distintes comunitats autònomes d'Espanya.
  
Consagrant com a criteri fonamental de repartiment la població protegida s'ha oblidat conscientment altres factors de variabilitat de la despesa sanitària tals com l'estructura demogràfica, morbiditat, dispersió geogràfica, etc.
  
A més de l'absència de mecanismes correctors que atenguen els desequilibris de dotacions sanitàries territorials.
  
3r. És un model clandestinament elaborat:
  
El procés negociador i d'elaboració del model proposat s'ha dut a terme per part del Govern sense la transparència que la societat i les institucions democràtiques exigeixen en l'Estat espanyol. S'ha negociat bilateralment, segons sembla, entre el Govern d'Espanya i algunes comunitats autònomes, al marge del Grup de Treball, creat formalment a l'efecte. Una dada ho testimonia: El grup de treball s'ha reunit, només dues vegades, en la constitució i ara en la dissolució. No han existit treballs, dades documents, propostes que hagen pogut debatre's en aquest grup de treball, la qual cosa no ha estat impediment perquè les filtracions a la premsa hagen anat descobrint els poc transparents maneigs alternatius de qui coordina el grup de treball.
  
4t. És un model il·legal:
  
No respecta la Llei General de Sanitat en les previsions de finançament sanitari, en concret en els preceptes següents:
  
Article 81: - "Correcció desequilibris territorials".
  
Article 82: - Els dèficit els suporta qui els genera, llevat que siguen per imposició de noves prestacions des de l'Estat.
  
Les competències per desplaçats, segons pagament per procés, no com a finançament consolidat addicional.
  
Disposició addicional primera: - Comunitats autònomes forals, tenen el seu règim especial i no participen de les variacions a l'alta o baixa del finançament comú, sobretot en el fons addicional que elles ja tenen.
  
5é. És un model de base no-demostrada:
  
Es pretén dotar de la suficient estabilitat i suficiència financera el Sistema Nacional de Salut, però encara no se sap on, quant, per qui i per quina causa s'ha produït el presumpte dèficit sanitari i, tampoc s'ha explicat per què tots hem de corresponsabilitzar-nos de pal·liar aquest dèficit territorialment localitzat.
  
6é. És un model quantitativament i distributivament impresentable:
  
Bàsicament, els comptes, els criteris, l'absència de criteris i altres contingències que conformen el document de proposta, no tenen un altre fil conductor i finalitat que reunir fons per a la Generalitat de Catalunya, això sí, repartint alguns fons a les altres comunitats autònomes per a evitar una confrontació total, que distributivament estaria justificada.
  
Aquest objectiu no pot tenir cap altra justificació més que des de la dinàmica conjuntural dels pactes de governabilitat entre la dreta espanyola i la nacionalista.
  
7é. És un model que impedeix les futures transferències:
  
Expressament, pels representants del Ministeri de Sanitat (fins i tot es recull en el dictamen de la Subcomissió del Congrés), s'indicà que el model de finançament que s'ha de pactar és el que serviria de base per a efectuar les transferències sanitàries a les comunitats autònomes que encara no les tenen, o el que és el mateix, la depauperada situació en què quedaria l'Insalud perpetuarà una insuficiència estructural de recursos sanitaris que exigiran, per a equilibrar el nivell d'assistència adequat, d'una injecció de fons insuportable per a les comunitats autònomes que vagen a assumir aquestes competències
  
8é. És un model que ataca l'estat de benestar:
  
Per tres raons:
  
Es pretén, a l'atzar del necessari acatament per les distintes administracions sanitàries, restar drets socials als espanyols (reducció de les prestacions farmacèutiques i permetre que les altes mèdiques queden a decisió de les mútues patronals).
  
Es pretén posar portes territorials en el nivell assistencial, és a dir, es perpetua i potencia que els nivells d'accés efectius de les prestacions no seran ja homogènies, sinó admissiblement equivalents en els distints territorials nacionals.
  
Condemna els ciutadans residents en les comunitats autònomes menys dotades, l'administració sanitària de les quals es troba en mans de l'Insalud estatal, a no equiparar les seues dotacions en el futur. En exercicis venidors hi haurà una millor sanitat per als ciutadans de regions riques, i una menor sanitat per a ciutadans de la resta.
  
9é. És un model que, llevat de les excepcions quantitativament identificades, discrimina les altres comunitats autònomes:
  
Una comunitat autònoma rep, això sí espectacularment, més finançament que el seu % de població protegida, en el Fons Addicional Finalista; i aquest fons lluny de perseguir la reducció dels desequilibris territorials en la igualtat d'accés a les prestacions sanitàries, potencia aquestes discriminacions socials.
  
Per aquests raonaments, el representant de la Junta d'Extremadura vota en contra del model de finançament sanitari proposat pel Govern, apartant-se de la posició majoritària en els acords del Consell de Política Fiscal i Financera que l' aproven.
  
Per això, d'acord amb el que estableix l'article 10.2 del Reglament de Règim Interior del Consell, es publica per a coneixement general.