Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8220, del 25-01-2018 (2017/12014)

RESOLUCIÓ de 13 de desembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 11/17-AIA Benagéber.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8220

Data del DOGV
:   25-01-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/12090


Data del document
:   13-12-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Benagéber
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 13 de desembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 11/17-AIA Benagéber. [2017/12962]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 11/17-AIA Benagéber.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 011/9965-VXC.  
Títol: aeròdrom permanent d'ús restringit base d'extinció d'incendis forestals de Benagéber.  
Òrgan substantiu: Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat.  
Promotor: Conselleria de Presidència.  
Localització: terme municipal de Benagéber (València).  
  
Objecte  
L'objecte del Projecte base d'extinció d'incendis forestals de Benagéber és realitzar les actuacions necessàries en les actuals instal·lacions, d'ús puntual en cas d'emergència i en estat avançat de deteriorament, per a convertir-lo en un aeròdrom permanent d'ús restringit, amb la intenció de crear una base d'extinció d'incendis forestals on puguen allotjar-se les brigades d'extinció d'incendis (tant aèries com terrestres).  
  
Les instal·lacions actuals (imatge superior) disposen de:  
- Pista d'aterratge i enlairament: la pista és de terra compactada d'aproximadament 840 m de longitud i 23 m d'amplària. En la capçalera oest hi ha un tram asfaltat.  
- Plataforma d'estacionament d'aeronaus: amb lloses de formigó.  
  
- Casetes prefabricades: dues casetes prefabricades, una prop dels depòsits i una altra un poc més allunyada de la plataforma.  
- Depòsits d'emmagatzematge d'aigua i retardant: ubicats sobre la llosa de formigó.  
- Mànega de vent: instal·lada en un dels depòsits.  
Consta com a antecedent en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental el Projecte de tanca i execució de camins perimetrals de pista d'aterratge de base aèria d'extinció d'incendis i altres emergències, expedient 050/8725-LKD. El projecte disposa de declaració d'impacte ambiental de data 3 de novembre de 2016 i de resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental de data 17 de novembre de 2017. La tanca es va avaluar per separat d'aquest projecte, atesa la urgència que implicava executar-lo, per a garantir la seguretat de la pista. El projecte preveia les actuacions següents: eliminació d'arbratge, tanca perimetral, construcció de dos camins perimetrals (el nord de 894 m i el sud de 1.070 m) i la construcció d'abeurador. La declaració d'impacte ambiental era favorable encara que no emparava el traçat proposat del camí perimetral sud per les afeccions ambientals que se'n derivaven de l'execució. La resolució complementària de la declaració d'impacte ambiental de data 17 de novembre de 2017 fa referència al camí perimetral sud, i la modificació del projecte presentada s'adapta a les directrius establides en la mencionada declaració.  
  
No obstant això, en la documentació remesa per l'òrgan substantiu el promotor no ha rectificat el traçat inicial del camí perimetral sud, per la qual cosa haurà l'ha de rectificar (Condicionant 1 del punt segon d'aquesta resolució).  
Les actuacions previstes en aquest projecte, a fi d'adaptar l'aeròdrom a la normativa actual i adequar-lo perquè puga servir de base per al servei de prevenció i extinció d'incendis són (vegeu la imatge de la pàgina següent):  
- Redimensionament de pista i franja, amb adequació del ferm i els pendents. S'han de modificar les mesures de la franja de la pista per a garantir una operació segura i projectar una superfície lliure d'obstacles en cada capçalera per a assegurar l'operativitat de les operacions d'enlairament. La pista disposarà d'una amplària de 23 m i una longitud de 749 m.  
- Pavimentació de la part final d'ambdues capçaleres de pista per a facilitar les operacions d'enlairada i aterratge, i instal·lació de plataformes de viratge.  
- Ampliació de la plataforma d'estacionament per a donar cabuda a 4 aeronaus del tipus Air Tractor AT-802 i dos helicòpters que ocupen una superfície de 3.848 m². Sobre l'esplanada s'ha de disposar una capa de formigó.  
- Senyalització i abalisament de pista, franja i plataforma d'estacionament.  
- Construcció d'un edifici per a l'allotjament de brigades forestals de terra i aèries. La base ha de tindre capacitat per a aproximadament 20 persones, àrees de descans (la dels pilots separada de la resta) i garatge amb capacitat per a dos vehicles autobomba.  
- Construcció de les instal·lacions per a l'abastiment de la base (atesa la impossibilitat de connectar amb la xarxa d'aigües i energia). Es projecta la instal·lació d'un depòsit d'emmagatzematge d'aigua potable de superfície amb equip de cloració i grup de pressió. Per a les aigües fecals, s'instal·larà una xicoteta depuradora, amb capacitat per a 20 habitants equivalents. La depuració disposa de desbast, oxidació biològica i decantació. Aquestes aigües seran evacuades a una rasa filtrant o emmagatzemades per a reg. Les aigües grises procedents de lavabos, dutxes, piques i les aigües pluvials arreplegades en coberta seran conduïdes fins a un depòsit d'aigua per al posterior tractament i reutilització en els inodors amb cisternes. Per al subministrament elèctric es preveu la instal·lació d'un grup electrogen dièsel. Així mateix, s'ha previst la instal·lació d'un sistema fotovoltaic.  
- Construcció d'instal·lacions per a l'abastiment de combustible de les aeronaus (separada per a aeronaus d'ala fixa i helicòpters i que puguen abastir dues aeronaus simultàniament). Es preveu la instal·lació de dues unitats de dimensions 5 x 9 x 0,5 m.  
- Instal·lació d'una estació meteorològica.  
- Instal·lació de dues noves mànegues de vent (una en cada capçalera).  
- Sistema de drenatge, recollida d'aigües i separació d'hidrocarburs. El sistema de drenatge de l'aeròdrom ha de preveure el drenatge longitudinal i la protecció de les obres de drenatge. En les zones de desmunt s'han d'executar cunetes en terra de secció triangular i en les zones de terraplé s'han d'executar cunetes de formigó armat. Per al càlcul del drenatge longitudinal es considera un període de retorn de 50 anys. Es diferencien dos tipus d'aigües pluvials: les aigües de recollida de les cobertes d'edificació i les aigües que provenen dels llocs d'estacionament.  
L'aigua de les zones on es realitza el repostatge d'aeronaus i de la instal·lació de combustible arrossegarà una certa quantitat de combustibles, lubricants i altres elements amb hidrocarburs. Per aquest motiu, l'aigua provinent d'aquestes àrees haurà de passar per un separador d'hidrocarburs amb filtres i depòsit de decantació, per al seu abocament o posterior emmagatzematge en l'aljub. La capacitat del separador serà de 42.273 litres. Les aigües tractades en el separador d'hidrocarburs es conduiran fins a la xarxa de recollida d'aigües pluvials per al seu tractament i posterior reutilització.  
Les aigües grises procedents de lavabos, dutxes, piques i aigües pluvials procedents de l'edificació i de la plataforma d'estacionament (després del pas pel separador d'hidrocarburs) s'han de tractar en un equip de tractament d'aigües grises per a la posterior reutilització directa en descàrregues d'inodors amb cisterna i després d'estació potabilitzadora per al consum humà. El sistema es realitza per mitjà de desbast, oxidació biològica, filtració i cloració.  
- Depòsits d'aigua i retardant per a abastir les aeronaus. La instal·lació consta d'un equip d'aigua, un depòsit d'espumogen, dos depòsits dosificador i mescla d'aigua i espumogen, dos bombes de pressió de gasolina i sistema d'aigua des de depòsit.  
Execució de les obres:  
A causa de l'estat en què estan els elements que constitueixen la plataforma d'estacionament d'aeronaus hauran de ser desmantellats la plataforma de formigó i tots els elements que recolzen sobre aquesta.  
  
Per motius de seguretat aeronàutica, ja que penetren en les superfícies limitadores d'obstacles, hauran de ser retirats els arbres adjacents a la franja de pista fins una distància d'aproximadament 40 m a un costat i a l'altre de la pista.  
Després d'aquests treballs silvícoles s'han de desbrossar les zones de l'aeròdrom on s'actuarà i s'ha de retirar en la zona nord de l'aeròdrom fins a 30 cm de terra vegetal de tota la superfície afectada per les obres, que posteriorment s'utilitzarà tota aquesta terra per a estendre-la sobre els talussos. S'estima el volum a retirar de terra vegetal en 15.800 m³.  
L'elecció de la rasant de pista s'ha realitzat intentant compensar el volum a desmuntar (12.810 m³) i a terraplenar (11.346 m³). Els terraplens s'han de fer amb un desnivell 3:2 i s'han de revegetar. En la capçalera oest serà necessària la construcció d'un mur d'uns 3 o 4 m de pedra.  
Els materials sobrants s'han d'emprar per a adequar les zones de la parcel·la.  
El ferm està compost per una capa de rodament de mescla bituminosa i base i subbase de tot-u compactat.  
Està previst l'execució de les obres en tres fases: fase 1, allò que siga imprescindible per a l'obertura de l'aeròdrom; fase 2, obres corresponents a l'edificació; fase 3, instal·lacions de subministrament per a la base.  
Explotació de les instal·lacions:  
La base estarà oberta els 365 dies de l'any, en ser una base permanent de brigades terrestres, però només es preveu l'ús de l'aeròdrom durant les campanyes d'extinció d'incendis. La brigada treballarà 10 hores diàries sense pernoctació i la previsió de trànsit anual màxim xifra en 320 el nombre d'enlairaments i aterratges.  
  
Marc normatiu  
L'avaluació d'impacte ambiental de projectes queda regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març de 1989, d'impacte ambiental de la Generalitat Valenciana, els reglaments que la despleguen (Decret 162/1990 i Decret 32/2006, que modifica l'anterior) i la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara endavant LEA).  
La legislació ambiental tipifica en els annexos els projectes que han de ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental.  
L'objecte del projecte d'aeròdrom permanent d'ús restringit base d'extinció d'incendis forestals de Benagéber està inclòs en l'annex I del Decret 162/1990, grup 8, «Construcció i/o ampliació d'aeroports i heliports que no siguen d'interés general i aeroports d'ús particular», per tant el procediment que li correspon és el d'avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
El procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària queda regulada en la secció primera, del capítol II del títol II de la LEA.  
  
  
Tramitació  
Amb data 14 de juny de 2017, el Servei d'Administració de Ports i Aeroports remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud d'inici d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte d'aeròdrom permanent d'ús restringit base d'extinció d'incendis forestals de Benagéber, al terme municipal de Benagéber (València). El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental incoa l'expedient 011/2862-LRW.  
  
L'esmentada sol·licitud adjunta l'estudi d'impacte ambiental (que conté l'estudi d'integració paisatgística, l'estudi acústic i l'estudi arqueològic) i els informes següents:  
- Informe dels serveis tècnics de l'Ajuntament de Benagéber.  
- Certificat de l'Ajuntament de Benagéber, relativa a la informació al públic.  
- Informe del Servei de Vida Silvestre.  
- Informe del comissari d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
  
Informació pública i consulta a les administracions públiques afectades i a les persones interessades.  
La Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat va sotmetre el projecte de l'aeròdrom permanent d'ús restringit Base d'extinció d'incendis forestals de Benagéber a informació pública, per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de data 17 de març de 2017, per un termini de 30 dies hàbils. Es va disposar una còpia de la documentació tècnica en el Servei d'Administració de Ports i Aeroports, de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori i a l'Ajuntament de Benagéber. Segons consta en la diligència d'inici de l'avaluació d'impacte ambiental, no s'ha efectuat cap al·legació.  
En paral·lel a la fase d'informació pública s'han demanat els informes de les administracions públiques afectades:  
Informe del Servei de Vida Silvestre (realitzat el 20.04.2017).  
«[...] aquest informe fa referència a la possible afecció del projecte a (i) espais de la Comunitat Valenciana que formen part de la Xarxa Natura 2000 com ara Llocs d'Interés Comunitari (LIC), o com a Zones d'Especial Protecció d'Aus (ZEPA) i (ii) als catàlegs valencians d'espècies de flora i fauna amenaçades.  
[?] De conformitat amb la legislació reguladora d'avaluació de la Xarxa Natura 2000 a la Comunitat Valenciana, no cal emetre la valoració preliminar de repercussions, ja que el projecte de referència no entra dins de l'àmbit territorial d'aplicació del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, atés que l'esmentat projecte es localitza fora dels espais de la Xarxa Natura 2000.  
Afecció a espècies dels catàlegs de fauna i flora amenaçada de la Comunitat Valenciana. Consultada la cartografia interna, l'actuació [?] no es localitza en l'àmbit de microreserves de flora ni reserves de fauna.  
  
Consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV) i realitzat l'informe de les quadrícules UTM 1 x 1, s'han identificat espècies prioritàries:  
- Àguila de panxa blanca (Aquila fasciata).  
Però, d'acord amb les dades de què disposa aquest servei sobre nidificació d'espècies, a la quadrícula 30SXJ6498, no és probable cap afecció a aquesta.  
Després de revisar la documentació aportada, aquest Servei de Vida Silvestre considera que la realització del projecte no causarà afeccions negatives a hàbitats ni a espècies protegides [...]».  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (realitzat el 22.05.2017).  
«[...] si escau en els llits, s'haurien de tindre en compte els factors següents, amb caràcter general:  
S'haurà de reposar la servitud de pas de l'aigua de tal manera que es complisca l'article 47.1 del text refós de la Llei d'aigües aprovat per Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, és a dir, sense modificar les servituds naturals que hi ha actualment, i garantir, a més, la inexistència de risc d'entollada o inundació en les zones pròximes a les obres.  
  
S'ha de garantir en tot moment el drenatge superficial de les aigües cap als llits, i mantindre nets els marges.  
S'haurà de reduir en la mesura que es puga la plataforma de treball de la maquinària i dels accessos, i afectar únicament el terreny estrictament necessari.  
Respecte als rebliments i abocaments, s'ha de garantir la no-afecció a cursos d'aigües superficials i subterranis, per abocaments contaminants que puguen realitzar-se durant la fase de construcció, i també una vegada finalitzades les obres.  
Quant a préstecs i extraccions en llits o en zones de servitud, se n'ha de garantir la no-afecció i la reposició al seu estat primitiu una vegada finalitzades les obres.  
S'ha de garantir la no-afecció a les formacions vegetals de la ribera.  
  
Quant a la hidrogeologia, a l'efecte de considerar els possibles impactes sobre les aigües subterrànies, s'ha d'estudiar:  
- Localització d'aqüífers, zona de recarrega i surgència.  
- Qualitat de les aigües i inventari d'abocaments.  
- Evolució estacional dels nivells freàtics i determinació dels fluxos subterranis.  
D'acord amb el que disposen els articles 9 i següents del Reglament del domini públic hidràulic, en la zona de flux preferent dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables davant de les avingudes ni activitats que comporten una reducció significativa de la capacitat de desaigüe de l'esmentada zona de flux preferent.  
Si escau, si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània, s'haurà d'obtindre autorització prèvia, així com per a l'abocament de les aigües tant residuals com pluvials.  
Atés que es tracta d'una instal·lació pròxima a l'embassament de Benagéber, s'ha d'indicar que en la fase d'explotació s'han de prendre totes les mesures oportunes per a garantir la no-contaminació de les aigües per hidrocarburs (abocaments, fugues, ruptures, depòsits [?]).  
Les autoritzacions previstes hauran de complir la legislació d'aigües vigent i hauran de sol·licitar-se les corresponents autoritzacions administratives».  
Ajuntament de Benagéber (realitzat el 22.05.2017).  
«[?]Examinat el projecte tècnic i els seus estudis annexos, els serveis tècnics d'aquest ajuntament no hi ha cap al·legació sobre el seu contingut i tramitació».  
Informe de la Secció Forestal (realitzat el 28.06.2017).  
«[?] L'aeròdrom objecte del projecte està situat en la forest d'utilitat pública V43 El Monte, pertanyent a l'Ajuntament i gestionat per la Generalitat. Per resolució de la Direcció General de Medi Natural de 2 de febrer de 2009, es va autoritzar una ampliació en la superfície d'ocupació fins a 15 ha de la forest pública per a aquest fi. Per tant, aquesta secció forestal considera compatible amb la utilitat pública de la forest les instal·lacions i no té objecció perquè es milloren. No obstant això, s'ha de tindre en compte que estan ubicades en una forest d'utilitat pública i, per tant, el tractament de la vegetació ha de ser compatible amb aquesta.  
Quant al projecte presentat, des del punt estrictament forestal es considera que no estan suficientment especificades les actuacions a realitzar en la massa forestal.  
S'haurà de concretar de manera més precisa l'apartat de tractaments silvícoles:  
Superfície de tala, mètode de tala, dimensions de l'arbratge, tractament de les restes generades, extracció de la fusta.  
Quant a la revegetació dels talussos, tampoc s'especifiquen les espècies ni el procediment. Sí que especifica que s'utilitzaran espècies autòctones.  
Quant a les mesures correctores proposades consistents a realitzar plantacions per a compensar la tala de la vegetació de manera genèrica al terme de Benagéber, es considera que no s'ha realitzat un estudi de les necessitats de la forest al terme municipal i, per tant, no es poden considerar mesures correctores.  
No afecta camí ramader.»  
Direcció General de Cultura i Patrimoni (realitzat el 06.09.2017).  
  
«[?]En el document presentat es pot apreciar que l'actuació pretesa s'ubicarà sobre la mateixa localització que l'aeròdrom actual en un àmbit antropitzat, per la qual cosa no hi ha afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions.  
Pel que [?] de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'emet un informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià Projecte tècnic de l'aeròdrom permanent d'ús restringit «Base d'extinció d'incendis forestals de Benagéber» [...]».  
  
  
Afeccions ambientals  
La pista d'aterratge està localitzada al nord-oest del nucli urbà de Benagéber, prop de l'embassament, en el paratge denominat El Alto de la Muela.  
Es pot accedir a les instal·lacions pel sud, per la pista forestal que té l'inici en la carretera que va de Vilanova a Sinarcas, a la qual s'accedeix directament des de la carretera CV- 390, d'Utiel a Benagéber.  
  
Les coordenades geogràfiques són UTM (ED-50) K 886.626 S 4.400.222, parcel·les 69 i 149 del polígon 17.  
Aquests terrenys, segons el pla general d'ordenació urbana de Benagéber, estan classificats com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgisticoforestal (SNUP-F).  
Les instal·lacions estan en sòl forestal, segons l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana i el PATFOR. Es tracta de la forest d'utilitat pública El Monte, pertanyent a l'ajuntament i gestionat per la Generalitat.  
No es preveu afectar cap llit, rierol o tàlveg.  
  
Consideracions ambientals  
Atés que es tracta de l'ampliació i millores d'unes instal·lacions existents, les alternatives queden limitades per la situació prèvia. Es plantegen dues alternatives d'ampliació i s'opta per aquella que aprofita més la pista actual, minimitza al màxim els moviments de terra, el nombre d'obstacles a eliminar és menor i sobrevola menys àrea de LIC i ZEPA en les operacions d'aproximació i enlairament.  
En l'estudi de camp realitzat, s'ha analitzat la diferent vegetació que hi ha.  
En el transsecte situat a 25 m de l'eix de la pista predomina Rosmarinus officinalis, Quercus coccifera, Thymus vulgaris, Sideritis hirsuta, Dorycnium pentaphyllum, Cistus albidus, Cistus monspeliensis, Halimium umbelatum, Helichrysum sp, Lithodora fruticosa, Anthyllis sp, Lotus sp, Helianthemum sp, Linum narbonense, etc.  
En el transsecte situat a 50 m de l'eix de la pista domina en l'estrat arbori Pinus halepensis amb un subestrat de matoll de Quercus coccifera, Quercus ilex, Juniperus oxycedrus i Rosmarinus officinalis. En zones d'ombria pròximes a la pista s'ha detectat la presència de Quercus faginea, Erica scoparia i Arbutus unedo.  
Fora d'aquestes zones però prop de la pista, en la capçalera est, en els barrancs i vessants que aboquen al pantà, s'ha detectat la presència d'Arbutus unedo i Erica cinerea.  
Per tant, en l'àrea de l'estudi es poden determinar tres tipus d'hàbitats o millor expressat com a rodals:  
- Repoblació forestal de Pinus halepensis.  
- Pineda natural de Pinus halepensis amb Quercus ilex ssp ballota.  
- Sotabosc.  
En camp s'ha detectat la presència d'aus eminentment forestals com ara el totestiu (Parus major), el capellanet (Parus cristatus), el gaig (Garrulus glandarius), el raspinell (Certhia brachydactyla), el colom tudó (Columba palumbus) i la puput (Upupa epops).  
  
El nivell sonor de recepció externa, límit establit en 55 dB(A), afecta només la pista d'aterratge i els seus voltants, situades dins de les instal·lacions de l'aeròdrom.  
L'estudi acústic matisa que l'afecció per soroll es produeix per l'exposició crònica d'aquest, mentre que les operacions d'aterratge i enlairament en aquesta instal·lació únicament es produirien en cas d'incendi i es concentrarien en un curt període de temps. A més, l'estudi acústic treballa amb la hipòtesi de trànsit màxim.  
L'aeròdrom generarà beneficis econòmics tant directes com indirectes durant les fases de construcció i explotació en el municipi i els seus voltants i, a més, ajudarà a protegir el sòl forestal, que suposa un important recurs econòmic per a l'àrea.  
S'adjunta l'estudi arqueològic realitzat abans de les obres del tancament de l'aeròdrom, de data de 15 de juny de 2015, que comprén el terreny que ocuparan les instal·lacions i que conclou que:  
- No hi ha jaciments arqueològics inventariats o coneguts situats en l'àrea directament afectada ni en el seu entorn pròxim.  
- No hi ha béns immobles etnològics inventariats o coneguts afectats.  
- No hi ha cap bé d'interés cultural, ni elements arquitectònics situats en la zona d'afecció ni en el seu entorn pròxim.  
- En els treballs de prospecció tampoc s'han localitzat restes arqueològiques ni l'evidència de la seua existència, ni béns patrimonials de cap tipus.  
Les principals mesures correctores i protectores que s'han establit són:  
- Jalonament del perímetre de la zona afectada per l'obra, i s'impediran els moviments de maquinària fora d'aquesta zona.  
- Urbanització i enjardinament amb espècies autòctones de la zona de l'edificació i la plataforma d'estacionament, a fi de mitigar l'impacte visual de les instal·lacions.  
- S'han de revegetar els talussos de desmunt i terraplé.  
- S'han de fer aplecs de terra vegetal, sobre terrenys plans (pendent menor del 3 %) protegits del vent i de l'erosió hídrica. S'ha d'efectuar una analítica del contingut de matèria orgànica i de la profunditat de la capa de terra vegetal per a cada una de les unitats edàfiques existents. Si la matèria orgànica no supera el 4 % es millorarà amb l'aportació de nutrients.  
Per a evitar els impactes sobre l'avifauna:  
- Durant les operacions d'aproximació i enlairada: es proposa com a mesura protectora el control de l'existència d'aus en els sectors d'aproximació i enlairada, tant pel pilot des de l'aire com pel vigilant de la pista des de terra abans de cada enlairada o aterratge.  
  
- Una vegada realitzades les maniobres d'aproximació o enlairada s'ha d'evitar sempre que siga possible el sobrevol de les zones protegides. Excepte causa justificada de caràcter tècnic relacionada amb la seguretat, el sobrevol a través de la ZEPA Alto Turia i Sierra del Negrete, s'efectuarà habitualment a una altura de 1.500 m (5.000 peus) sobre la cota mitjana del terreny.  
Per a mantindre lliure una franja d'aproximadament de 40 m a un costat i a l'altre de la pista i en les capçaleres, cal retirar un volum important d'exemplars. Per a compensar-lo, es proposa plantar un exemplar per cada exemplar retirat en alguna de les parcel·les del projecte, parcel·les contigües o pertanyents al terme municipal de Benagéber, d'igual o major valor ambiental d'espècies autòctones que no afecten negativament en l'ecosistema).  
No obstant això, no queda suficientment especificat quines seran les actuacions a realitzar en la massa forestal, per la qual cosa s'ha de concretar amb més precisió quins seran els tractaments silvícoles i les espècies de revegetació i el seu procediment. Per a això, abans de l'inici de l'execució de les obres, es convindrà amb els tècnics forestals del Servei Territorial de València, sobre aquestes actuacions (condicionant 2.1 del punt segon d'aquesta resolució).  
Atesa la ubicació de les obres en un entorn forestal, s'han d'adoptar durant l'execució del projecte i treballs de manteniment les mesures de prevenció d'incendis forestals establides en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants (condicionant 2.2 del punt segon d'aquesta resolució).  
  
Atés que es desmantellarà la plataforma de formigó i tots els elements hi recolzats, els residus generats s'han de reutilitzar en el rebliment de l'obra o s'han de portar a gestor autoritzat (condicionant 2.3 del punt segon d'aquesta resolució).  
Respecte dels principals serveis urbans, s'adverteix que l'article 4 del Reial decret 1620/2007, de 7 de desembre, pel qual s'estableix el règim jurídic de la reutilització de les aigües depurades, està prohibida la reutilització d'aigües per al consum humà, excepte situacions de declaració de catàstrofe en què l'autoritat sanitària especificarà els nivells de qualitat exigits a les dites aigües i els usos. És per això que el flux d'aigües grises i pluvials depurades haurà de modificar-se, i es podran emprar en les descàrregues d'inodors, però no per al consum humà (condicionant 2.4 del punt segon d'aquesta resolució).  
  
Així mateix, respecte de la depuració de les aigües residuals i la seua evacuació a rasa filtrant o emmagatzematge per a reg, es requerirà la pertinent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (condicionant 2.5 del punt segon d'aquesta resolució).  
En el pla de vigilància ambiental, s'estableix la necessitat d'una direcció ambiental que es responsabilitzarà d'adoptar les mesures correctores, de l'execució del pla de vigilància ambiental i de l'emissió d'informes sobre el compliment de les mesures a adoptar i la tramesa a la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental. No obstant això, segons l'article 51 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, li correspon a l'òrgan substantiu, és a dir, la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat el seguiment de la declaració d'impacte ambiental. Per a això, la direcció ambiental haurà de remetre a l'òrgan substantiu un informe de seguiment sobre el compliment de les condicions o de les mesures correctores i compensatòries establides en la declaració d'impacte ambiental (condicionant 3.1 del punt segon d'aquesta resolució).  
L'òrgan substantiu donarà publicitat d'aquests informes en seu electrònica.  
L'informe de seguiment inclourà una llista de comprovació de les mesures previstes en el programa de vigilància ambiental. El programa de vigilància ambiental i la llista de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu.  
No obstant això, l'òrgan ambiental podrà demanar informació i realitzar les comprovacions que considere necessàries per a verificar el compliment del condicionat de la declaració d'impacte ambiental.  
Durant la fase de construcció es realitzarà un seguiment dels factors següents: conservació de sòls, qualitat de les aigües, protecció de l'atmosfera, prevenció del soroll, restitució de la coberta vegetal i protecció del medi arqueològic. Durant la fase d'explotació, se seguiran la protecció dels sòls, la protecció del soroll, la protecció de l'avifauna, el control de les aigües i el control de l'erosió del terreny.  
  
El programa de vigilància ambiental i el seguiment de l'eficàcia de les mesures correctores previstes s'ampliarà almenys dos anys posteriors a la finalització de l'execució, ja en la fase de funcionament (condicionant 3.2 del punt tercer d'aquesta resolució).  
S'estableix a continuació el contingut dels informes de seguiment que estableix l'estudi d'impacte ambiental:  
Previ a l'acta de recepció provisional de l'obra, s'emetrà un informe amb totes les incidències assenyalades en el diari ambiental de l'obra.  
  
Informes especials. S'han de presentar informes davant de qualsevol situació excepcional que puga suposar risc de deteriorament de qualsevol factor ambiental, en concret: abocaments accidentals d'hidrocarburs, accidents d'aeronau, sobrevols injustificats a baixa altura per fora de les rutes establides i nombre d'operacions majors a les previstes en època de cria.  
Els esmentats informes hauran de reforçar-se (condicionant 3.3 del punt tercer d'aquesta resolució) amb l'emissió d'un informe previ a l'inici de les obres, que incloga la concertació amb el Servei Territorial de Medi Ambient, de les prescripcions sobre els tractaments silvícoles, les espècies de revegetació i el seu procediment.  
Respecte d'aquesta declaració d'impacte ambiental, en compliment de l'article 42 de la LEA, l'òrgan substantiu en el termini de quinze dies des que adopte la decisió d'autoritzar o denegar el projecte remetrà al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, perquè es publique, un extracte del contingut d'aquesta decisió.  
Així mateix, ha de publicar en la seua seu electrònica la decisió sobre l'autorització o denegació del projecte i una referència al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana en què es va publicar aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels casos fàctics en els quals és preceptiva la declaració d'impacte ambiental ordinària, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 41.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 1a del capítol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (modificat pel Decret 73/2017, de 2 de juny) atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental de plans i programes i de projectes.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'aeròdrom permanent d'ús restringit Base d'extinció d'incendis forestals de Benagéber, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'epígraf segon i tercer d'aquesta declaració.  
  
  
Segon  
1. El projecte haurà d'incloure el camí perimetral sud segons la documentació denominada memòria tècnica justificativa d'alternatives, presentada amb data 1 de juny de 2017, i sobre la qual versa la resolució complementària de la declaració d'impacte ambiental de data 17 de novembre de 2017, del projecte de tanca i execució de camins perimetrals de pista d'aterratge de base aèria d'extinció d'incendis i altres emergències.  
2. El projecte i la proposta de mesures correctores i protectores haurà de completar-se amb les mesures següents:  
1. La concreció dels tractaments silvícoles i les espècies de revegetació i el seu procediment, i concertar aquests aspectes amb el Servei Territorial de València.  
2. S'han d'adoptar durant l'execució del projecte i treballs de manteniment les mesures de prevenció d'incendis forestals establides en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
3. Atés que s'ha de desmantellar la plataforma de formigó i tots els elements hi recolzats, els residus generats s'han de reutilitzar en el rebliment de l'obra o s'han de portar a gestor autoritzat.  
  
4. Respecte dels principals serveis urbans, s'adverteix que l'article 4 del Reial decret 1620/2007, de 7 de desembre, pel qual s'estableix el règim jurídic de la reutilització de les aigües depurades, està prohibida la reutilització d'aigües per al consum humà, excepte situacions de declaració de catàstrofe en què l'autoritat sanitària especificarà els nivells de qualitat exigits a les dites aigües i els usos. És per això que el flux d'aigües grises i pluvials depurades haurà de modificar-se, i es podran emprar en les descàrregues d'inodors, però no per al consum humà.  
5. Respecte de la depuració de les aigües residuals i la seua evacuació a una rasa filtrant o emmagatzematge per a reg, es requerirà la pertinent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
3. El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure:  
1. La direcció ambiental haurà de remetre a l'òrgan substantiu un informe de seguiment sobre el compliment de les condicions o de les mesures correctores i compensatòries establides en la declaració d'impacte ambiental.  
2. El programa de vigilància ambiental i el seguiment de l'eficàcia de les mesures correctores previstes s'ampliarà almenys dos anys posteriors a la finalització de l'execució, ja en la fase de funcionament.  
  
3. Dins dels informes previstos en el programa de vigilància ambiental s'haurà d'afegir un informe previ a l'inici de les obres que adjunte les prescripcions sobre els tractaments silvícoles, les espècies de revegetació i el seu procediment, concertat abans amb el Servei Territorial de Medi Ambient.  
4. El projecte i l'estudi d'impacte ambiental han d'incloure en el seu pressupost totes les mesures correctores i/o protectores previstes en l'estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental, i també el seu programa de vigilància ambiental i les modificacions hi introduïdes.  
5. Qualsevol canvi del projecte que tinga lloc després d'emetre aquesta declaració d'impacte ambiental (siga abans de l'inici de les obres siga durant l'execució o durant l'explotació) i puga comportar una modificació substancial des del punt de vista de les afeccions ambientals, haurà de ser comunicada a l'òrgan ambiental, que determinarà si és procedent l'avaluació dels seus efectes en el medi ambient i l'establiment, si escau, de mesures correctores i/o protectores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució no es pot interposar cap recurs, sense perjudici, si escau, dels que pertoquen en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
València, 27 de novembre de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 13 de desembre de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.