Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8147, del 11-10-2017 (2017/8466)

RESOLUCIÓ de 25 de setembre de 2017, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa un expedient per a declarar bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, la Vil·la Romana de Ponera, a Sagunt, i se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8147

Data del DOGV
:   11-10-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/8466


Data del document
:   25-09-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport

RESOLUCIÓ de 25 de setembre de 2017, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa un expedient per a declarar bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, la Vil·la Romana de Ponera, a Sagunt, i se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública. [2017/8466]  
  
Vista la sol·licitud formulada per l'Ajuntament de Sagunt (València), l'informe emés pels serveis tècnics de la Direcció General de Cultura i Patrimoni d'aquesta conselleria favorable a la incoació d'expedient per a la declaració de bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, a favor de la Vil·la Romana de Ponera, en el terme municipal de Sagunt (València).   
Considerant el que disposa l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, aquesta Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, en el que és matèria de la seua competència, ha resolt:   
  
Primer  
Incoar expedient per a la declaració de bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, a favor de la Vil·la Romana de Ponera, en el terme municipal de Sagunt (València), i encomanar-ne la tramitació a la Direcció General de Cultura i Patrimoni d'aquesta conselleria.  
  
  
Segon  
De conformitat amb el que disposa l'article 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, determinar els valors del bé que justifiquen la declaració, descriure el bé i les seues parts integrants per a una més perfecta identificació, així com delimitar el seu entorn de protecció, assenyalar els béns patrimonials d'índole arqueològica que hi existeixen i fixar les normes de protecció del bé i del seu entorn en els annexos que s'adjunten a aquesta resolució.   
  
Tercer  
En compliment del que s'estableix en l'article 27.3 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, notificar aquesta resolució a l'Ajuntament de Sagunt i als interessats, i fer-los saber que, de conformitat amb el que estableixen els articles 35, 36 i 62.3 en relació amb el 27.4 de la Llei, la realització de qualsevol intervenció en la zona arqueològica o en el seu entorn haurà de ser autoritzada preceptivament per la Direcció General de Cultura i Patrimoni abans de realitzar-la i d'atorgar la llicència municipal si és el cas, quan aquesta siga preceptiva, així com qualsevol canvi d'ús en l'immoble a què es refereix aquesta incoació, sense perjuí de la íntegra aplicació a l'àmbit delimitat del bé d'interés cultural del règim que, per a la salvaguarda del patrimoni arqueològic, estableix el títol III de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
  
Quart  
Aquesta incoació, d'acord amb el que estableix l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, determina la suspensió de l'atorgament de llicències municipals de parcel·lació, urbanització, construcció, demolició, activitat i la resta d'actes d'edificació i ús del sòl que afecten l'immoble i el seu entorn de protecció, així com de les actuacions esmentades quan siguen dutes a terme directament per les entitats locals. Queden igualment suspesos els efectes de les ja atorgades, suspensió els efectes de la qual, de conformitat amb la limitació temporal continguda en l'incís segon de l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, es resoldran després de la declaració.  
No obstant això, la Direcció General de Cultura i Patrimoni podrà autoritzar les actuacions mencionades quan considere que, en aplicació de les normes de protecció establides en aquesta resolució, no perjudiquen manifestament els valors del bé que motiven la incoació, així com les obres que, per causa de força major o interés general, hagen de realitzar-se inajornablement.  
  
Cinqué  
D'acord amb el que preveuen l'article 83 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i l'article 27.6 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, sotmetre l'expedient incoat a tràmit d'informació pública, a fi que totes les persones que tinguen interés puguen examinar l'expedient durant el termini d'un mes a partir de la publicació d'aquesta resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. L'expedient estarà a disposició dels interessats en la Direcció General de Cultura i Patrimoni, ubicada a l'avinguda de la Constitució, núm. 284, de València.  
  
Sisé  
Que, en compliment del que disposa l'article 27.3 de la llei, es notifique aquesta resolució al Registre General de Béns d'Interés Cultural, dependent de l'Administració general de l'Estat, perquè hi siga anotada preventivament.  
  
Seté  
Que aquesta resolució i els annexos es publiquen en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.  
  
València, 25 de setembre de 2017. El conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport: Vicent Marzà Ibáñez.  
  
  
  
ANNEX I  
Delimitació literal de la zona arqueològica del jaciment Vil·la Romana de Ponera, a Sagunt, (València), descripció de les seues parts integrants o consubstancials i valors patrimonials que justifiquen la declaració.  
  
1. Denominació principal: Vil·la Romana de Ponera.  
2. Localització  
Província: València.  
Comarca: Camp de Morvedre.  
Municipi: Sagunt.  
3. Delimitació literal del jaciment  
El jaciment arqueològic es troba inclòs en la carta arqueològica de la Comunitat Valenciana. Inventariat i inclòs en els estudis previs realitzats l'any 2005 per a l'actualització del catàleg de béns i espais protegits del terme municipal de Sagunt (València), com a àrea de vigilància arqueològica.  
3.1. Coordenades  
Sentit horari. Fus: 30 ETRS 89.  
UTMe: 731738.  
UTMn: 4396178.  
Altura: 72 m s. n. m.  
El jaciment s'estén entre els punts següents:  
Coordenades  
  
Punt X YY  
1 258220 4396186  
2 996931 4396152  
3 987774 4396182  
4 353918 4396212  
  
  
3.2. Referències cadastrals  
Polígon 48. Terme municipal de Sagunt (València):  
- Parcel·la 376 Referència cadastral: 90649J391846347557OV  
- Parcel·la 10 Referència cadastral: 40526U638826766028EK  
- Parcel·la 11 Referència cadastral: 46276O643652619134UC  
- Séquia (part) Referència cadastral: 9037  
  
4. Justificació de la delimitació del jaciment arqueològic declarat zona arqueològica  
Entre les parcel·les 376 i 11 (polígon 48) se situa la pars urbana d'una villa d'important entitat. En la parcel·la 10 (polígon 48), les estructures arqueològiques es troben més arrasades i desmuntades per les labors agrícoles, i queden en peu les restes que ocupaven la línia divisòria entre parcel·les, a manera de llinda i contenció de terres, així com alguna estructura murària aïllada en pitjor estat de conservació.  
L'espai excavat de la Vil·la Romana de Ponera compta amb elements constructius que conformen un conjunt edilici de grans dimensions, construït en una zona geogràfica òptima i amb diversos elements que coincideixen amb els requisits que els tractadistes i agrònoms llatins plantejaven com a indispensables per a l'erecció d'una villa, tant en l'aspecte residencial com en el funcional. Primerament, era imprescindible la fertilitat del fundus, i per a la residència del propietari calia buscar un lloc que reunira certes característiques de salubritat, orientació, proximitat a l'aigua, etc.; tal com s'esdevé en la Vil·la Romana de Ponera. Concretament es podria vincular a les villae que tenen caràcter disseminat.  
L'emplaçament del conjunt edilici pot correspondre a diferents factors, entre els quals destaquen l'escassa distància del municipium de Saguntum (1,2 km), comunicat amb ell per diversos camins (el camí Vell de Terol, que en època romana comunicava Saguntum amb l'interior d'Aragó i que es localitza a un quilòmetre a l'est del jaciment). La seua ubicació, als peus de la muntanya de Ponera, resguardava dels vents freds del nord, i així es constata que les estances principals de la villa s'orienten a l'est, més elevades, captant els vents frescos de llevant. I es troba pròxima al riu Palància i delimitada al nord i al sud per sengles ramals de la séquia Major de Sagunt (que possiblement fossilitze l'antic aqüeducte romà), que assegurava l'accés als recursos hídrics.   
  
El material arqueològic recuperat en les excavacions es compon de gran quantitat de material constructiu, fragments de columnes, molins de mà, contrapesos de torcularium, estucs, tessel·les monocromes i de pasta vítria, pigments, ceràmica d'època ibèrica, fragments ceràmics de filiació romana, ceràmica d'època medieval-islàmica, ceràmica d'època moderna-contemporània, material metàl·lic, vidre, fragments de marbre de diverses tonalitats i morfologies, objectes d'os treballat, restes òssies faunístiques, malacofauna, etc.   
La construcció edilícia perdura en un espai de temps prolongat, testificat per la presència de materials d'àmplia cronologia, així com també per la reorganització espacial dins de la villa, amb una última fase d'ocupació que es pot situar entre els segles III-V d. de C.  
  
Als voltants del jaciment i del seu entorn es troben restes ceràmiques de distintes èpoques, des de la ibèrica fins a la contemporània.  
  
5. Descripció del jaciment declarat i de les parts integrants o consubstancials, i determinació dels seus valors  
5.1. Parts integrants  
En conjunt, en la Vil·la Romana de Ponera es documenten estructures que conformen la pars urbana d'una villa, composta per un gran atri, diverses estances i zones d'abastiment i distribució d'aigua.   
  
a) Gran atri  
L'estructura interna (que pareix simètrica) de la pars urbana es distribueix a partir d'un pati central (atrium) de grans dimensions (10 x 7,50 m) al voltant del qual s'obrin diverses estances (cubiculae) que presenten un paviment d'opus signinum en tonalitat blanca amb tessel·les negres que formen agrupacions de dos a dos, alternant horitzontals i verticals. El sistema de coberta o impluvium està compost per dues línies enfrontades de quatre columnes exemptes als costats est i oest (atrium corinthum), que sostindria la coberta impluviada (impluviatum).   
  
b) Estances  
Al nord hi ha una gran estança identificada com el tablinium o triclinium, amb carreus de calcària blavosa de Sagunt i cudols, que conformen un aparell de carreuó, coberta de panells pictòrics de què queden restes residuals. El paviment de l'estança (panell musiu) està realitzat en opus signinum de tonalitat rogenca amb una composició de meandres d'esvàstiques en forma de doble T i un emblema central, tot realitzat en tessel·les blanques.  
Les altres sis estances (cubiculae), localitzades entorn del pati central, presenten una disposició simètrica entre si, amb diferents tipologies (rectangulars i/o quadrades), amb murs de tancament de pedra redona de gran format, desbastada i cara vista, a manera d'aparell de carreus de quasi un metre d'altura, sobre els quals es disposarien sòcols de tàpia. Tot el conjunt es trobaria revocat de morter, i s'hi observen restes de pintures murals.   
Dues de les estances presenten llindes d'accés en marbre amb portes de dues fulles i paviments d'opus de diversa tipologia, composicions i tonalitats.  
En el sector sud-oest es disposen altres cinc estances la funcionalitat de les quals és desconeguda. S'han localitzat pintures murals en una d'elles.  
Al sud-oest del pati (atrium) pareix localitzar-se l'accés a l'habitatge, compost per un possible corredor (fauces), flanquejat per una sèrie d'habitacions. En una d'elles es conserven restes de pintures murals en tonalitat blanca i paviment d'opus signinum roig amb tessel·les blanques.  
c) Zones d'abastiment i distribució d'aigua  
Fora de la zona habitacional, en el sector sud-oest, es documenta el sistema d'abastiment i distribució d'aigua, compost per diverses canalitzacions i desaigües de diferent morfologia, que pareix provindre d'una de les derivacions de la séquia Major de Sagunt, i que es prolongaria fins a arribar a una cisterna.  
5.2. Determinació dels seus valors  
En la villa de Ponera conflueixen diversos aspectes que confereixen singularitat al conjunt i la fan una de les villae més importants de la Comunitat Valenciana, i tal vegada del panorama peninsular, avalat per la seua entitat arquitectònica i per la presència de materials de rellevant interés. Entre els aspectes que confereixen a la Vil·la Romana de Ponera aquesta especial significació, destaquen:  
 La primerenca data de construcció, cap al canvi d'era (50 a. de C. - 50 d. de C.), que no presenta cap paral·lel en la zona de Sagunt, i escassos a la Comunitat Valenciana.  
El programa decoratiu present en les restes documentades, així com el bon estat de conservació dels paviments. Les estances principals conserven in situ paviments musius amb dibuixos de tessel·les blanques combinades amb negres en alguns casos, sobre opus signinum de tonalitat rogenca, o tessel·les negres sobre opus signinum de tonalitat blanca, que formen diferents motius. Destaca en la zona central de l'atri un element decoratiu a partir de la combinació d'opus tesellatum i opus sectile en el punt en el qual devia situar-se l'impluvium, atribuït a una possible fase constructiva posterior en què l'impluvium es converteix en font ornamental. Encara que els paviments que cobrien els sòls de la villa compten amb paral·lels peninsulars i extrapeninsulars, les composicions musives en els paviments presenten algunes combinacions diferents que poden relacionar-se amb la presència de gens itàlica, i altres paviments poden relacionar-se amb còpies locals. Alguns d'aquests mosaics sorgeixen en ciutats de ràpida romanització; el de la Vil·la Romana de Ponera pot tractar-se d'un dels sòls mes antics de la península. Així mateix, en algunes estances es conserven, també in situ, restes de les pintures parietals que les decoraven. Els murs d'algunes estances estan semiencastats en el nivell geològic, quelcom que no és molt freqüent en la península.  
  
És una villa de grans dimensions per a la qual tant els materials arqueològics com la tipologia constructiva i decorativa, junt amb la seua possible vinculació amb la xarxa cadastral romana, apunten una data de construcció entorn al canvi d'era (segona meitat segle I a. de C. - primera meitat del segle I d. de C.), la qual cosa la converteix en un important testimoni de la primerenca romanització de la ciutat de Saguntum.  
Es tractaria d'una villa d'atri corinti de grans dimensions, amb un impluvium central al voltant del qual es distribuïen les diverses estances (16) amb una disposició simètrica. Encara que en evident relació amb les cases d'atri de tradició itàlica, no encaixa totalment amb cap tipologia tancada de villa. Possiblement es tracte d'una villa de pla disseminat amb característiques molt peculiars a causa del seu emplaçament, distribuïda en diferents nivells constructius en direcció al riu Palància, així com a l'est i a l'oest. La pars rustica es trobaria a l'oest, i la fructuaria, destinada a l'emmagatzematge de la producció, estaria vinculada a un sistema de canalitzacions i distribució d'aigua per a realitzar les labors agropecuàries.  
5.3. Cronologia  
Arran de les tècniques constructives, del programa decoratiu i d'alguns materials concrets, podríem fixar-ne la construcció durant l'etapa de transició entre la República i l'Alt Imperi (50 a. de C.- 50 d. de C.), encara que es constata la presència de materials més antics en el jaciment (ceràmica ibèrica i campaniana), la cronologia dels quals es retrotrau fins als segles IV-II a. de C. Pareix presentar una dilatada ocupació en el temps, ja que la fase d'amortització s'estableix entorn dels segles IV-V d. de C., i es documenten també algunes restes de materials d'època medieval-islàmica de manera residual.  
  
  
  
ANNEX II  
Delimitació literal de l'entorn de protecció de la zona arqueològica del jaciment Vil·la Romana de Ponera i dels béns patrimonials que se situen en aquest entorn i que es relacionen i identifiquen a efectes tutelars.  
  
A) Justificació de la delimitació proposada  
L'entorn de protecció del bé d'interés cultural queda definit, tant literalment com gràficament, en els annexos adjunts que formen part d'aquesta resolució. La documentació complementària està en l'expedient. Els criteris emprats per a establir l'entorn de protecció es basen en la legislació vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana (Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià), en relació a l'establiment d'entorns mínims de protecció per a immobles situats en àmbits no urbans d'un espai comprés en una distància de 200 metres a comptar del contorn extern del bé o dels seus hipotètics vestigis, d'acord amb els criteris següents:   
  
- Topogràfics i paisatgístics, amb la inclusió de les terres, séquies i camins circumdants necessaris per a l'explotació agropecuària i pertanyents a una àmplia zona del regadiu històric al voltant de la séquia Major de Morvedre i el seu sistema de distribució d'aigües.  
- Arqueològics. L'àmbit comprén la zona excavada, el jaciment i les àrees contigües susceptibles de noves troballes relacionades amb la vil·la romana, així com el jaciment del molí de les Pintes i una possible terrisseria ibèrica.  
- Administratius. Delimitació d'un polígon irregular que forma l'entorn del jaciment arqueològic de la Vil·la Romana de Ponera i que transcorre per algunes llindes de parcel·les, camins, séquies i accidents naturals que faciliten la seua definició:  
Comprén, del polígon 1 del terme municipal de Sagunt (València), les parcel·les 42, 103, 119 i 326; del polígon 48 del mateix terme municipal, les parcel·les 2, 3, 4, 6, 8, 9, 10 (jaciment), 11 (jaciment), 12 (part), 13, 14, 15, 16, 17, 19, 113, 109, 114, 115, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 124, 125, 126, 127, 128, 129, 130, 131, 132, 135, 227 (part), 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 238, 239, 240, 245, 246, 325, 326, 375, 376 (jaciment) i 378. Inclou també alguns camins rurals i séquies de distribució de reg per a l'explotació agropecuària i els seus cultius: 9003, 9012, 9013, 9014, 9035 (en la divisòria cadastral entre els termes municipals de Sagunt i Petrés), 9036, 9037, 9095.  
  
B) Delimitació literal de l'entorn de protecció  
Origen punt A1: X-731531, Y-4396097 (Fus: 30 ETRS 89). Intersecció de les parcel·les 1, 2 i 325 (polígon 48) i la séquia Major de Sagunt, braçal séquia de Montíber (o de Ponera) del terme municipal de Sagunt (València).   
Línia delimitadora. Sentit horari.   
Punts:   
  
Punt X Y  
A 1 980718 4396097  
2 750360 4396135  
3 674504 4396312  
4 311934 4396465  
5 618748 4396223  
6 315078 4395932  
7 314736 4395897  
8 518979 4395981  
9 600164 4395971  
47 533814 4396083  
  
  
  
Polígons  
Parcel·les. Referències cadastrals  
  
Polígon 1  
  
Parcel·les Referències cadastrals  
42 20578D673369820257GU   
103 55260I670371659415HG  
119 23581V451929600542XB  
326 96434O346048389366ZY  
  
Polígon 48  
  
Parcel·les Referències cadastrals  
2 07443O694654137402VA  
3 17225Y772970659457LY  
4 20799U444963860983MX  
6 34338W365520915072VJ  
8 53322G250408834535CO  
9 25849H813926438210LW  
12 51233L747838111305MQ  
13 09678B960202086111LS  
14 88002F309336490203DJ  
15 87518I477719603499XC  
16 37652F662999079692SB  
17 30746V417978293327EH  
19 04117T909525614327DG  
109 64908O347765140911ZT  
113 11576Y558729649918SQ  
114 68812Y142524060333TS  
115 52772W051322520470VB  
117 52800S173833038051UZ  
118 70649W551943959398MS  
119 06006O835107911219FB  
120 18763C539329714031OV  
121 77856T809655796248GR  
122 64806W903349258416RC  
124 18507M555135750760KK  
125 68440E450547030795TI  
126 91866H250659496283CN  
127 85730K781807911766UP  
128 84265Y873550864169SV  
129 76079P508972580261XA  
130 13801E029361025512SF  
131 55390I275234661389IV  
132 06724E487917792073PM  
135 08000N295158809845XR  
227 23512D866218189653LA  
230 00722A007233290295CT  
231 33535J663709915226SS  
232 24165A478928688011WO  
233 89007L933938323068JP  
234 63843Q090251590365BO  
235 00686H523525692188WA  
236 01331P042533825644VC  
238 70216Y156763117181WZ  
239 00963M289807528685WN  
240 02639X035346571411WJ  
245 92812S181383273628ER  
246 61420Z717652648045YN  
325 60049N745388117195ZK  
326 06992C635515564823CX  
375 40521M098967536757KK  
378 04965O937532276281BH  
Es delimita un polígon irregular format per l'entorn del jaciment arqueològic de la Vil·la Romana de Ponera que s'inicia en el punt A (1), situat en la intersecció de les parcel·les 1, 2 i 325 (polígon 48) i la séquia de Montíber (ramal de la séquia Major de Sagunt). Des d'aquest punt, la línia es dirigeix en direcció cap al nord-oest i travessa la carretera CV-324, d'accés a Petrés pel punt 2. Continua per la línia de delimitació cadastral dels termes municipals de Sagunt i Petrés vorejant la parcel·la 326 (polígon 1) fins al punt 3, situat en la intersecció de la parcel·la 326 (polígon 48) amb la parcel·la 42 (polígon 1). Es dirigeix en direcció cap a l'est per la intersecció de la parcel·la 42 (polígon 1) i les parcel·les 326, 103, 119 (polígon 48) i part de la parcel·la 109 (polígon 1) fins al punt 4. En direcció cap al sud-est, divideix la parcel·la 109 (polígon 1) i torna a travessar la carretera CV-324, d'accés a Petrés, per la intersecció entre les parcel·les 12 (que la divideix) i la 17 amb la 18 (polígon 48). Continua per les llindes de les parcel·les 17, 378, 16, 19 i 135 amb les 18 i 20 (polígon 48) pel camí rural d'accés a les propietats fins al punt 5, vorejant l'autopista del Mediterrani AP-7. A partir d'ací es dirigeix per la carretera que discorre paral·lela a la línia delimitadora d'aquesta amb l'autovia del Mediterrani en direcció cap al sud-oest fins a arribar a la intersecció de la carretera esmentada amb la parcel·la 236 (polígon 48) i la parcel·la 301 (polígon 48), punt 6, i continua en direcció cap a l'oest per les llindes de les parcel·les 232, 230 i 227 fins al punt 7, seguint el camí dels Molins, paral·lel a la séquia Major de Sagunt. Per les llindes de les parcel·les 227 (que la divideix), 109 i 111 (polígon 48), es dirigeix en direcció cap al nord-oest fins al punt 8 en la intersecció de les parcel·les 113 i 227 (polígon 48). La línia prossegueix en direcció cap a l'oest vorejant la parcel·la 113 fins al punt 9 en la intersecció d'aquesta parcel·la amb la línia cadastral divisòria entre els dos termes municipals, per a posteriorment dirigir-se cap al nord-oest seguint la línia de delimitació cadastral dels termes municipals fins al punt 10, confluència amb les parcel·les 2, 1 i la séquia de Montíber (polígon 48); segueix en direcció cap al nord-est i conclou en el punt A (1), origen del polígon.   
  
C) Béns patrimonials ubicats en l'entorn de protecció. Patrimoni arqueològic  
Dins de l'àrea de vigilància arqueològica del catàleg de béns i espais protegits del terme municipal de Sagunt (València), i concretament dins de l'entorn de protecció, es localitzarien dos béns culturals de valor arqueològic:   
C.1. El Molí de les Pintes  
Es tracta d'una estructura arquitectònica construcció hidràulica ?molí- sense datar, que, junt amb altres molins i séquies de la zona, conformen una àmplia xarxa hidràulica utilitzada durant un ampli període cronològic. Apareix ja mencionat en la cartografia del segle XIX. No s'ha estudiat arqueològicament en profunditat; pareix presentar materials medievals i altres reutilitzats d'època romana. Es localitza en la intersecció de les parcel·les 13, 14 i 15 del polígon 48.  
Fus: 30 ETRS 89   
UTMe: 731829  
UTMn: 4396227  
C.2. Terrisseria ibèrica del Molí de les Pintes. Jaciment arqueològic que la bibliografia denomina forn ibèric de Ponera o terrisseria ibèrica del molí de les Pintes.   
Es localitzaria a l'oest de la població de Sagunt, al sud de la muntanya Ponera. El llit del riu Palància discorreria al sud d'aquell. Altura aproximada: 65 m. s. n. m.  
  
  
  
ANNEX III  
Normativa de protecció de la zona arqueològica i del seu entorn  
  
Article 1. Règim de la zona arqueològica  
El jaciment arqueològic de la Vil·la Romana de Ponera, en el terme municipal de Sagunt (València), és un bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, i es regirà per allò que s'ha disposat per als béns immobles d'interés cultural de naturalesa arqueològica en la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, secció segona, capítol III, del títol II. Qualsevol actuació que incidisca sobre el jaciment estarà subjecta a la prèvia i preceptiva autorització de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, abans de ser realitzada i de l'atorgament de la llicència municipal, si és el cas, quan siga resulte preceptiva, sense perjuí, a més, de la íntegra aplicació a l'àmbit delimitat del règim que per a la protecció del patrimoni arqueològic estableix el títol III de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
  
Article 2. Règim d'intervenció en l'entorn  
Tota actuació, ja siga d'índole arqueològica, paleontològica o de qualsevol altre tipus, que incidisca en l'entorn haurà de ser autoritzada expressament per la conselleria competent en matèria de cultura. Serà il·lícita tota actuació arqueològica o paleontològica que es realitze sense la corresponent autorització, o sense subjecció als termes d'aquesta, així com les obres de remoció de terra, de demolició o qualssevol altres realitzades que no compten amb la prèvia i preceptiva autorització de la conselleria competent en matèria de cultura, sense perjuí, a més, de les autoritzacions sectorials que, si és el cas, siguen pertinents.  
  
Article 3. Usos permesos  
Els usos permesos seran tots aquells històricament associats al lloc: agropecuaris i forestals, a més dels que siguen compatibles amb la investigació, la posada en valor i el gaudi del bé, i que contribuïsquen a la consecució dels fins esmentats. L'autorització particularitzada d'ús es regirà pel que disposa l'article 18 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Article 4. Preservació del paisatge històric i arqueològic, i dels béns que el conformen  
A fi de preservar el paisatge històric de la zona arqueològica i la integritat dels jaciments arqueològics:  
1. No s'autoritzarà cap edificació nova, siga quin siga el seu ús, excepte aquelles edificacions vinculades a la protecció i/o divulgació del jaciment.  
2. Seran autoritzables en l'àmbit protegit aquelles xicotetes edificacions de caràcter auxiliar de les labors agrícoles de dimensions dos metres per dos metres, o d'usos compatibles amb la posada en valor de la zona arqueològica.  
3. Es podran ubicar capçals de reg per goteig sempre que no sobrepassen les següents dimensions exteriors: dos metres quadrats en planta per un metre i mig en altura. L'acabament exterior haurà d'adequar-se a l'ambient rústic en què se situa, i necessitarà l'autorització de la conselleria competent en matèria d'agricultura, a més de la conselleria competent en patrimoni cultural.  
4. Els edificis existents no podran augmentar el seu volum edificat. L'acabament exterior haurà d'atindre's a l'ambient rústic en què estan situats. Tot això sense perjuí de l'aplicació de l'article 21 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, a aquests immobles.  
5. Queden expressament prohibits, com a regla general, l'abocament de residus i els moviments de terres i excavacions amb incidència paisatgística, excepte aquells moviments que siguen necessaris per a l'estudi i la conservació del jaciment. Així mateix es prohibeixen les senyalitzacions de tipus publicitari.  
6. Totes les intervencions sobre els immobles existents en l'entorn han de contemplar les cauteles arqueològiques previstes en l'article 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En tot cas, les actuacions arqueològiques hauran de ser autoritzades per la conselleria competent en matèria de cultura, d'acord amb l'article 60 de la mateixa llei.  
  
Article 5. Patrimoni arqueològic  
Per a la realització d'intervencions arqueològiques en el jaciment declarat bé d'interés cultural, es presentarà un pla director que contindrà: descripció detallada dels objectius del pla, fases d'execució i duració de cada una d'elles, així com una proposta d'àrea de reserva arqueològica del jaciment, segons el que disposa l'article 66 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, llevat que es justifique l'excepcional interés de l'actuació que es propose o s'acredite la necessària i urgent realització per a preservar els seus valors.  
  
  
  
  
ANNEX IV  
  
Documentació gràfica