Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8216, del 19-01-2018 (2017/12959)

RESOLUCIÓ d'11 de desembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 55/13-AIA Torrevieja.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8216

Data del DOGV
:   19-01-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/12442


Data del document
:   11-12-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Torrevieja
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'11 de desembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 55/13-AIA Torrevieja. [2017/12940]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 55/13-AIA Torrevieja.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 55/13-AIA.  
Títol: sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a una instal·lació que hi ha d'extracció de sal.  
Promotor: Nueva Compañía Arrendataria Salinas de Torrevieja, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (exp.: AAI/18/2009).  
Localització: carretera Circunvalación, s/n. Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella, i instal·lacions annexes al port de Torrevieja, al terme municipal de Torrevieja (Alacant).  
  
Descripció del projecte  
L'empresa Nueva Compañía Arrendataria Salinas de Torrevieja, SA (d'ara endavant, NCAST) es dedica a l'elaboració i producció de sal marina.  
L'aigua de mar entra en la llacuna de la Mata, a través del canal del Cequión, des d'on es traspassa en funció de les necessitats de producció a la llacuna de Torrevieja. A més, en la llacuna de Torrevieja s'injecta salmorra provinent del diapir de Cabeço de la Sal, al municipi del Pinós, per mitjà d'una canonada de més de 50 km (actualment hi havia 5 pous en el diapir on s'injecta aigua a pressió i es dissol la sal). L'acció del sol i del vent permeten que la salmorra es concentre fins a aconseguir la cristal·lització de la sal. A partir d'aquest moment, es recol·lecta mecànicament la sal del fons de la llacuna de Torrevieja, es transporta fins una instal·lació de descàrrega i se sotmet a un procés de llavada, i es transforma així en un producte industrial o en sal marina. La sal és apilada per a formar una garbera, amb una humitat del 3 %. D'ací la sal a poc a poc és transportada fins a la fàbrica per a l'elaboració de sal seca, sal humida i pastilles.  
  
A més, hi ha una alimentació superficial i una altra subterrània procedents d'aqüífers dels marges de les llacunes.  
Segons el que manifesta el promotor, l'evolució en la producció ha passat de vora 250.000 t en 1923, a vora 750.000 t en 1970, producció que es manté en l'actualitat.  
El promotor justifica l'abocament zero de l'activitat, per al qual aporta un balanç d'entrades i eixides d'aigua en la llacuna de Torrevieja.  
  
Aquesta resolució es formula considerant les condicions d'abocament zero.  
L'activitat engloba els processos següents:  
a) Producció, la qual inclou les etapes següents:  
- Extracció de sal: per mitjà d'una màquina extractora proveïda de fulles per a tallar la crosta de sal del fons de la llacuna.  
- Transport fins a l'illa, per mitjà de remolcadors que arrosseguen entre 10 i 13 barcasses.  
- Prellavada de sal en l'illa, que consisteix a llavar la sal amb la mateixa salmorra de la llacuna, i retirar els residus arrossegats per les aigües d'escolament (fustes, plàstics, etc. [...]). Indica, així mateix, que s'eliminen els distints algeps i insolubles hi continguts.  
- Transport de la sal fins al llavador per mitjà d'una cinta transportadora de 1.800 m que discorre pel sòl.  
- Llavada de la sal en el llavador, per mitjà d'un sistema d'injecció de salmorra a contracorrent, que arrossega els components insolubles no desitjats que conté la sal. L'aigua de llavada generada es condueix fins a un circuit on decanten la majoria dels insolubles hi continguts i, posteriorment, una vegada decantada, és tornada a la llacuna.  
  
- Transport de la sal des de llavador fins a les garberes, per mitjà d'una cinta aèria transportadora de 800 m.  
- Apilament de la sal formant garberes d'uns 20 m d'alçària aproximadament, que ocupen una superfície de vora 7 ha aproximadament.  
b) Elaboració, amb les etapes següents:  
  
- Desapilament de la sal de les garberes i càrrega per mitjà de pales carregadores en la tremuja pulmó des d'on es distribueix cap a la fàbrica o cap al port segons les necessitats del moment.  
- Transport de la sal fins a la fàbrica o el port per mitjà de cintes transportadores, el recorregut de la qual és en part aeri i en part terrestre.  
- Mòlta de la sal, que constitueix la segona etapa del processament de sal seca. Després de les tres centrífugues, el producte brut passa a dos molins, on s'aconsegueix reduir la granulometria basant-se en les especificacions exigides per cada client.  
- Separació de partícules magnètiques: la sal una vegada mòlta passa per un separador magnètic a base de barrots de neodimi, i elimina qualsevol partícula fèrrica que la sal haja pogut arrossegar en el recorregut.  
- Assecatge de la sal, en un forn de llit fluid horitzontal, alimentat per un cremador acoblat a un intercanviador. Les emissions del cremador són conduïdes per una xemeneia i dispersades a l'atmosfera. (focus fix núm. 3).  
El flux d'aire calent, una vegada travessat el llit, passa a través d'un separador ciclònic, que reté les partícules de sal més grans que haja pogut arrossegar. Posteriorment passa a un llavador humit o scrubber, en el qual les partícules més xicotetes són retingudes per absorció en un corrent d'aigua. L'aire, pràcticament lliure de partícules, és expulsat a l'atmosfera a través d'una xemeneia connectada a l'eixida del scrubber. Les partícules retingudes pel cicló i el scrubber passen a un corrent d'aigua que finalment s'aboca al canal.  
  
- Addició antienduriment, per mitjà de l'additiu de ferrocianur, per a impedir que la sal s'endurisca.  
- A continuació s'elabora i s'empaqueta en envasos flexibles i sacs de polietilé; després s'emmagatzema i es distribueix, i finalment es carrega i s'expedeix en camions i/o vaixells.  
Com a instal·lacions addicionals que poden afectar la generació de residus, consten en el projecte: el laboratori, les zones d'emmagatzematge de productes químics i les oficines. A causa de la inexistència d'una xarxa de clavegueram connectada a la xarxa local per a arreplegar les aigües residuals assimilables a urbanes, aquestes s'arrepleguen en les fosses sèptiques repartides per les instal·lacions de les salines per a les quals es disposa d'un servei de buidatge de fosses i d'autorització perquè siguen abocades en EDAR, les quals responen a la ubicació i capacitats que s'indiquen a continuació:  
  
Núm. fossa Ubicació Consum estimat Capacitat de la fossa  
1 Illa 10,8 10  
2 Llavador antic (laboratori) 45 50  
3 T. llacuna 36 40  
4 Laboratori 0,3 4  
5 Antic apilament En desús   
6 Llavador 45 50  
7 Taller d'electricitat 7,2 10  
8 Fàbriques de mòlta 36 40  
9 Taller mecànic 36 40  
10 Comité 1,5 4  
11 Oficines 2 4  
12 Port 3,6 4  
  
  
L'empresa ha aplicat com a millors tècniques disponibles (MTD) en el procés de producció (recol·lecció de sal) els projectes de millora tecnològica i ambiental consistents en la substitució dels remolcadors per altres de més eficiència, així com un projecte de circuit de decantació de sals residuals i reutilització de salmorra de llavada (projecte objecte de subvenció dins del programa LIFE Natura + 2008).  
  
Aquest projecte de circuit de decantació va obtindre una estimació d'impacte ambiental el 6 de setembre de 2010, emesa per la Direcció Territorial d'Alacant.  
El 21 de juliol de 2017, l'empresa promotora presenta la modificació del projecte de bassa de decantació i retorn de les salmorres de llavada, que es descriurà en l'apartat de consideracions ambientals, i la valoració ambiental de la qual s'inclou en aquesta declaració d'impacte ambiental, per ser un procés estretament lligat a una mesura correctora de la generació de residus de l'activitat salinera per la incidència en la conservació de la gavina corsa.  
  
Tramitació administrativa  
Dins del procediment d'autorització ambiental integrada (d'ara endavant AAI), la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant remet l'expedient a aquesta direcció general per a l'avaluació ambiental, amb data 18 de febrer de 2013.  
La fase d'informació pública s'ha realitzat per mitjà de publicació en el DOGV número 6685, de 4 de gener de 2012, així com l'exposició al públic en la Direcció Territorial d'Alacant i a l'Ajuntament de Torrevieja, amb la presentació de diverses al·legacions.  
Resum de les al·legacions  
S'han presentat dues al·legacions dins del termini establit d'informació al públic, de les quals es recullen les consideracions ambientals següents:  
a) Al·legació d'Ecologistes en Acció, de data 7 de febrer de 2012, en la qual s'inclouen les consideracions següents:  
- Les instal·lacions del Pinós i la conducció de salmorra fins a Torrevieja hauria d'incloure's en la sol·licitud d'AAI, per estar ambdues en l'annex II de la Llei 2/2006, ja que la sal gemma i la sal marina acaben sent el mateix producte final, perquè les instal·lacions radicades al Pinós són part essencial del procés productiu que es desenvolupa a Torrevieja, i perquè no té sentit la fragmentació dels diferents projectes que s'han de sotmetre a AAI o a avaluació d'impacte ambiental de projectes que formen un tot homogeni per tant la seua separació és arbitrària (en aquest sentit, s'al·ludeix a l'acumulació d'algeps a Torrevieja, fent necessària la bassa de decantació perquè el contingut de l'algeps procedeix de la salmorra del Pinós, i no de l'aigua de mar). Que la realitat de les zones que s'estan deixant fora de la sol·licitud d'AAI probablement són els espais més castigats i on més impacte ambiental hi ha, per tant obviar les instal·lacions del Pinós i la conducció de la salmorra seria obviar també riscos, impactes i problemes que caldria resoldre.  
  
- S'exigeix que el promotor presente el pla de labors de les activitats mineres que es desenvolupen en el Cabeço de la Sal, tal com estableix la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de mines, i el seu reglament, aprovat per Reial decret 2857/1978, de 25 d'agost.  
- La concessió per part de l'organisme de conca d'extracció d'aigua subterrània en els tres pous situats al Puntal d'Algueña estableix un volum de 3.780.000 m³/any, no obstant això, el volum de salmorra transvasat des del Pinós a Torrevieja té un volum de 1.822,4 m³/any, per la qual cosa el promotor hauria d'explicar aquesta important diferència i els usos reals de l'aigua extreta.  
- Els límits d'emissió del cremador de gasoil proposats pel promotor no són vàlids després de la Sentència de 4 de maig de 2009, de la Secció Primera de la Sala Contenciosa Administrativa de Tribunal Superior de Justícia que anul·la el paràgraf primer de la disposició addicional primera del Decret 127/2006, de 15 de setembre, pel qual es desplega la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.  
b) Al·legació de l'Asociación Levantina de Defensa Ambiental (d'ara endavant ALDEA), de data 7 de febrer de 2012, en la qual s'inclouen les mateixes consideracions que en l'al·legació anterior.  
Les al·legacions presentades han sigut contestades per l'empresa promotora, amb data 4 de juny de 2012, en virtut de l'article 27.5 del Decret 127/2006, de 15 de setembre, del Consell, pel qual es desplega la Llei 2/2006, de 5 de maig, i del qual extrauen les indicacions següents:  
  
- L'òrgan substantiu no hauria d'admetre a tràmit les al·legacions presentades, ja que no fan referència a l'àmbit d'estudi ni a l'autorització correctament aprovada per la Generalitat Valenciana.  
- Es considera l'activitat del diapir i la de les llacunes de la Mata i Torrevieja com a activitats independents quant a activitat econòmica, drets concessionals (el diapir del Pinós es tracta d'una reserva minera concedida a favor de l'Estat fins a 2039, mentre que les Llacunes de Torrevieja i els terrenys industrials annexos són béns patrimonials de l'Administració general de l'Estat, dependent del Ministeri d'Economia, que arrenda NCAST des de 1953), autoritzacions administratives (les salines de Torrevieja estan considerades com a salines marítimes segons l'apartat 5, del títol I, del Reglament general per al règim de la mineria, que desplega la Llei de mines 22/1973, de 21 de juliol, mentre que l'explotació del diapir del Pinós per dissolució in situ està considerada com un procés d'explotació d'un recurs de la secció C que defineix la Llei de mines i el Reglament 22/1973; així mateix, són independents a nivell industrial i tenen diferent número de registre) i en la pràctica operacional (Torrevieja no depén de l'explotació del Pinós, en determinades circumstàncies ha calgut parar la producció del Pinós i Torrevieja ha continuat el seu procés sense que l'afecte en absolut).  
  
L'informe de la Secció de Mines, de la Conselleria d'Economia, Indústria i Comerç, de data 29 d'octubre de 2012, que s'exposa en l'apartat següent, considera que el diapir del Pinós i les salines de Torrevieja són centres de treball independents.  
El diapir del Pinós va ser sotmés a avaluació d'impacte ambiental. La directora general del Medi Natural, amb data 20 de gener de 2011, va emetre estimació d'impacte ambiental favorable condicionada al projecte relatiu a la perforació del pou E-17 per a l'explotació de sal per dissolució in situ en el diapir salí Cabeço de la Sal, al terme municipal del Pinós (el Vinalopó Mitjà), promogut per NCAST. El pla de labors establit per a l'activitat, i que es va presentar davant del Servei Territorial d'Industrial i Energia, incloïa en l'apartat de mesures adoptades per a millorar la productivitat el canvi de zones en mal estat de la conducció de salmorra.  
Informes sectorials i documentació complementària  
L'expedient inclou els informes següents, en ordre cronològic:  
1. Informe de l'Ajuntament de Torrevieja de data 3 de desembre de 1977, en el qual s'indica que l'activitat salinera es realitza des de temps immemorial.  
2. Informe de compatibilitat urbanística municipal, emés amb data 19 de gener de 2009.  
3. Informe favorable de la Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i del Mar, del Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí, de data 7 de setembre de 2010, del qual s'extrau la informació següent:  
  
- Basant-se en el Reial decret 281/2000, amb data 25 de febrer de 2000 es va traspassar a la Comunitat Valenciana el Port de Torrevieja, el qual pertanyia fins llavors a Ports de l'Estat.  
- Hi ha una concessió atorgada a Patrimoni de l'Estat per a la construcció d'un emissari submarí, situada en la zona maritimoterrestre, en les fites M-51 i M-52, al terme municipal de Torrevieja, per Ordre ministerial de 16 de desembre de 1968, amb vigència de 99 anys, així com informe favorable del Ministeri de Medi Ambient, amb data 28 de juny de 2002, per a la realització d'obres de reparació d'aquest.  
  
- El titular de les llacunes de la Mata i Torrevieja és patrimoni de l'Estat. L'NCAST les explota basant-se en un contracte en règim d'arrendament.  
- Ha sigut detectada la presència del fartet (Aphanius iberus), peix de gran importància ja que està catalogat com a espècie en perill d'extinció en el catàleg espanyol d'espècies amenaçades.  
4. Informe favorable del Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí, respecte a la suficiència de documentació, de data 16 de setembre de 2010.  
5. Informes del Servei de Residus Industrials, de data 14 de setembre de 2010, de data 28 de març de 2011 i de data 28 de setembre de 2011. L'empresa consta inscrita en el Registre de Xicotets Productors de Residus Perillosos de la Comunitat Valenciana, associats a l'activitat d'elaboració i fabricació de sal.  
6. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Segura, de data 11 de novembre de 2010, en el qual es conclou que les salines de Torrevieja no pertanyen al domini públic hidràulic.  
7. Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, de data 7 d'abril de 2011, sobre declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, en el qual s'indica que el projecte no tindrà repercussions sobre la integritat del lloc/espai de la Xarxa Natura 2000, el qual queda condicionat al compliment de les mesures preventives/correctores següents:  
  
- Paralització de tots els treballs de la construcció i manteniment del circuit durant la fase d'assentament i nidificació de la gavina corsa.  
  
- Compliment del pla de vigilància ambiental descrit, especialment en el seguiment de la colònia de la gavina corsa, així com en l'adopció i compliment de les mesures que, en funció d'aquest seguiment, es detecten com a necessàries per a garantir la supervivència en bones condicions de la colònia.  
8. Certificat de no presentació d'al·legacions a l'Ajuntament de Torrevieja, de data 10 de maig de 2012.  
9. Informe de la Conselleria de Turisme, Cultura i Esport, favorable condicionat, emés amb data 6 de juliol de 2012, d'acord amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià.  
  
10. Informe del Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació, de data 12 de setembre de 2012, en el qual s'inclouen auditories acústiques de data 22 d'abril de 2009 i de 13 d'abril de 2011, on se certifica que l'activitat respecta els nivells sonors establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
11. Informe de la Secció de Mines de la Conselleria d'Economia, Indústria i Comerç, de data 29 d'octubre de 2012, en el qual es conclou que el diapir del Pinós i les salines de Torrevieja es consideren centres de treball independents, a causa de les consideracions següents:  
  
- L'explotació del diapir del Pinós es realitza per sondejos, per dissolució in situ i utilitza tècniques mineres diferents de les salines de Torrevieja, que s'exploten per evaporació i precipitació.  
- Ambdues explotacions mineres estan situades en llocs distints (les salines a Torrevieja i el diapir al Pinós), si bé hi ha un salmorraducte que permet el transvasament de la salmorra produïda al Pinós a la salina de Torrevieja.  
- Els seus processos industrials són diferents.  
- Des del punt de vista administratiu, les actuacions derivades d'aquests es tracten en expedients independents i cada un d'aquests presenta els seus plans de labors anuals que es tracten de manera individualitzada.  
12. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Segura de data 5 de desembre de 2012, en el qual s'informa els següent:  
- Respecte als abocaments al domini públic hidràulic, el titular ha aportat document de justificació d'abocament zero, en el qual es conclou que no hi ha cap abocament, únicament s'abocarà al mar en casos extremadament excepcionals com ara pluges torrencials molt intenses.  
  
- Es considera que les salines de Torrevieja pertanyen al domini públic maritimoterrestre i no a domini públic hidràulic. No es pot considerar que la llacuna de Torrevieja s'abastisca de forma natural ja que part de les seues entrades són recarregues artificials, per la qual cosa no es pot considerar que forme part del domini públic hidràulic, per tant no és procedent obtindre autoritzacions o concessions de la Confederació Hidrogràfica del Segura en relació amb aquesta.  
13. Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de data 10 de gener de 2013, en el qual s'indica que atesa l'existència de la instal·lació, no s'altera el caràcter i la percepció del paisatge existent.  
14. Informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits de la Direcció General del Medi Natural d'aquesta conselleria, de data 11 de febrer de 2013, en el qual s'indica la no-afecció sobre la Xarxa Natura 2000 i del qual s'extrau la informació següent:  
- No hi ha pronunciament sobre la conducció de salmorra procedent del diapir d'extracció de ix del Pinós, atés que està fora de l'àmbit territorial de l'espai natural protegit del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella.  
- L'activitat salinera es localitza dins del parc natural protegit, i es considera compatible amb l'estratègia de conservació que per a aquest ha establit el PORN del sistema de zones humides del sud d'Alacant, aprovat per mitjà del Decret 31/2010, de 12 de febrer, del Consell i pel PRUG del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella, aprovat pel Decret 36/2010, de 19 de febrer, del Consell.  
  
- L'activitat salinera i la zonificació que estableix el PRUG es desenvolupa en els articles 74 al 78 del PRUG. En un altre sentit, atés que l'activitat salinera s'ha desenvolupat durant un llarg període de temps en aquesta ubicació i que ha modernitzat i modificat els processos productius, en algunes zones s'observa l'acumulació d'elements en desús i mal estat. Per això es proposa una línia d'actuació per part de la mercantil, titular de l'explotació, per a l'eliminació dels mencionats residus, i l'adequació d'aquests espais.  
  
15. Informe favorable de la Direcció General de l'Aigua de la Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, de data 23 de maig de 2013, condicionat a la prohibició de la utilització de la conducció de desaigüe que es va autoritzar mitjançant l'Ordre ministerial de 16 de desembre de 1968, per consegüent l'abocament al mar de lleixius concentrats de la llacuna de Torrevieja, per mitjà d'emissari submarí, en la zona maritimoterrestre i mar litoral. I s'haurà de complir, en el seu moment, la resolució que puga formular el Servei Provincial de Costes d'Alacant respecte de la concessió.  
En aquest sentit s'inclou en la documentació aportada la declaració del promotor, de data 4 de desembre de 2012, de no utilització d'una antiga conducció de desaigüe instal·lada l'any 1968, ja que està fora de servei. Per tant, no realitza cap abocament al mar.  
16. Informe de compatibilitat d'acord amb la normativa urbanística del PATRICOVA, emés pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de data 17 de juny de 2013.  
17. Com a continuació a l'informe del Servei d'Espais Naturals Protegits, d'11 de febrer de 2013, el 18 de setembre de 2014 es rep un informe de la Subdirecció General de Medi Natural-Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, en el qual s'adjunta una memòria descriptiva i valorada dels residus existents en les llacunes a què es referia en l'informe anterior, i comunica així mateix que la DIA hauria de condicionar-se a la resolució dels problemes ambientals següents:  
  
- «La concentració dels algeps residuals de l'explotació en la zona habilitada per a això, tal com es determina en el PRUG del parc natural i la presa de mesures per a evitar la formació de nous dipòsits en altres zones de la llacuna.  
- La resolució de la problemàtica causada per l'existència d'una fossa sèptica no adequadament estanca en l'illa, i substituir-la per un sistema totalment estanc el buidatge del qual tinga lloc de manera que es garantisca la inexistència d'abocaments a la llacuna. Igualment, la instal·lació destinada al magatzem temporal d'olis ha de tindre totes les garanties d'estanquitat i l'eliminació de la possibilitat d'abocaments durant la manipulació d'aquests.»  
18. El 21 de juliol de 2017, l'empresa presenta en la Direcció Territorial d'Alacant la sol·licitud de modificació del projecte del circuit de decantació i retorn de salmorra objecte de l'estimació d'impacte ambiental de l'expedient 4/10-EIA, formulada el 6 de setembre de 2010 pel director territorial d'Alacant d'aquesta conselleria al projecte de bassa de decantació i retorn de les salmorres de llavada en la planta salinera, ubicat en el Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella del municipi de Torrevieja, promoguda per Nueva Compañía Arrendataria Salinas de Torrevieja, SA.  
El 5 de setembre de 2017 es rep dels serveis territorials la documentació presentada juntament amb els informes emesos pel tècnic de protecció d'espècies.  
Antecedents d'avaluació ambiental relacionats amb el projecte:  
Amb data 27 de novembre de 1998, el director general per al desenvolupament sostenible va dictar una declaració d'impacte ambiental favorable de l'expedient 350/97-AIA, condicionada al projecte per a la protecció de la llacuna de Torrevieja, al terme municipal de Torrevieja, promogut per l'NCAST, amb l'objectiu de compartimentar la llacuna per mitjà de motes o dics i la construcció d'un canal perimetral que limite l'arribada d'aigües superficials i subterrànies, els volums i pol·lució de les quals havien augmentat en els últims anys com a conseqüència dels canvis d'ús del sòl produïts en la conca. El projecte no va ser executat i el 6 d'agost de 2014 l'empresa va presentar un escrit de desistiment del projecte, i es va emetre una resolució del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, de 10 de setembre de 2014, que deixava sense efecte la declaració d'impacte ambiental.  
Amb data 6 de setembre de 2010, el director territorial d'Alacant d'aquesta conselleria va dictar estimació d'impacte ambiental favorable condicionada al projecte de bassa de decantació i retorn de les salmorres de llavada de la planta salinera, ubicat en el Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella del municipi de Torrevieja, promoguda per la Nueva Compañía Arrendataria Salinas de Torrevieja, SA (exp. 4/10-EIA).  
Els condicionants establits per a l'aprovació i desenvolupament del projecte són els següents:  
«1. Les capes de residus no han de ser compactades amb maquinària atesa la seua naturalesa molt fluida, i així evitar l'ús de maquinària.  
2. Dins del marc del pla d'emmagatzematge establit en el projecte, s'ha d'informar anualment la direcció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella del lloc on es pretén realitzar els abocaments i del volum previst d'aquests (abans del mes de març). En funció del desenvolupament del projecte, de l'estat de l'hàbitat en general, i en especial del manteniment i millora de l'hàbitat de la gavina corsa, es podrà modificar la manera i el lloc de dipòsit dels residus, que en cap cas podrà afectar l'hàbitat de la gavina corsa.  
  
3. No s'ha de realitzar cap tipus d'obres relacionades amb aquest projecte durant l'època de cria de la gavina (març a agost).  
La fase de construcció de la bassa s'acurtarà en el temps en la mesura que es puga, no obstant això, s'ha d'evitar el treball nocturn per a minimitzar les molèsties a la fauna silvestre de la zona.  
4. La maquinària i els vehicles necessaris per a l'activitat s'han de mantindre en perfecte estat de funcionament i manteniment, i s'han d'establir les revisions tècniques periòdiques necessàries per tal d'evitar emissions excessives de contaminants a l'atmosfera, nivells de soroll elevat o contaminació del sòl.  
5. S'han de complir el que exposen els informes sectorials (informe del cap del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, informe del cap de la Secció de Zones Humides de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals i l'informe del cap del Servei de Residus Industrials de l'Àrea de Residus), atenent en especial la normativa del PRUG del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella.  
6. S'ha de realitzar la neteja de les restes d'obra, i també la restauració de les àrees de treball, i s'han de retirar tots els materials sobrants, runes, maquinària, edificacions temporals i qualsevol altre element que haja sigut introduït durant la fase de construcció. D'aquests, aquells que tinguen la consideració legal de residu s'hauran de depositar en abocador autoritzat.  
7. Si durant el desenvolupament de les obres s'observen restes d'interés per al patrimoni cultural, s'han de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i comunicar de forma immediata a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura i Esport, d'acord amb el que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià (DOGV 18.06.1998), modificada per Llei 5/2007, de 9 de febrer (DOGV 13.02.2007).  
8. El titular del projecte ha de complir totes les mesures protectores, correctores i compensatòries, i també el programa de vigilància ambiental previst en l'estudi d'impacte ambiental i les addicionals establides en aquests condicionants. S'ha de presentar un informe anual, firmat per un tècnic de reconeguda competència en el tema, durant el funcionament de les instal·lacions objecte d'aquesta estimació d'impacte ambiental, del resultat del seguiment de les poblacions de la gavina corsa. Aquest informe s'haurà de presentar anualment al Servei de Biodiversitat i al Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella.  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, i també la detecció d'algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental i/o en aquesta estimació d'impacte ambiental, s'ha de notificar a la Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, la qual establirà, si escau, l'aplicació de les mesures correctores que corresponguen.»  
En la documentació aportada pels serveis territorials sobre el seguiment del compliment de l'estimació d'impacte ambiental referida s'inclouen diversos informes:  
En informes de novembre i setembre de 2012 s'indica que s'incompleix el que estableix l'estimació d'impacte ambiental respecte al pla d'aplecs de sals residuals corresponent a l'any fiscal 2013, i també que en l'esmentat any no es va presentar el pla de vigilància sobre el seguiment de la colònia de la gavina corsa.  
Els informes d'octubre de 2016 i el complementari de gener de 2017 del tècnic de protecció d'espècies quant al pla d'aplecs de sals residuals presentat al juliol de 2016 indiquen que la morfologia del circuit de decantació no coincideix amb la del projecte emparat per l'estimació d'impacte ambiental, i no hi ha constància que el titular haja notificat a la direcció territorial les modificacions del projecte. Els abocaments previstos, en compte de circumscriure's a la parcel·la 1 com indica el pla d'emmagatzematge, es realitza en les parcel·les 1, 2 i 3, amb disposició paral·lela als circuits i en zones diferents amb distribució de nord a sud en l'estimació d'impacte.  
  
Considera que aquesta disposició diferent dels abocaments no afecta de manera apreciable la colònia de la gavina corsa, encara que faria més complicada la revegetació de les parcel·les i, per consegüent, la millora de l'hàbitat prevista per a l'espècie. Tampoc es té constància que el titular haja aportat informes anuals del resultat de seguiment de la colònia de gavina corsa prevista en l'estimació d'impacte ambiental.  
  
El 5 de setembre de 2017 es remet la documentació aportada pel promotor en la sol·licitud de modificació del projecte de la bassa de decantació i retorn objecte de l'estimació d'impacte ambiental i els informes emesos el 3 d'agost de 2017 pel tècnic de protecció d'espècies, en el qual s'indica:  
«La modificació proposada consisteix en:  
1. Modificació del disseny del circuit de decantació, i eliminar el bombament per innecessari i reforçar determinats trams dels dics amb escullera i geotèxtil per problemes d'erosió.  
2. Modificació del programa d'aplecs de sals residuals, que en compte de realitzar-se per parcel·les de nord a sud, es realitza en parcel·les paral·leles al circuit de tal manera que permet reforçar els dics del circuit.  
Aquest projecte modificat aparentment coincideix amb el realment executat sobre el terreny, així com els plans d'aplecs presentats fins al moment (que no han sigut informats favorablement atés que no coincideixen amb el projecte objecte d'estimació d'impacte ambiental).  
  
Considere que aquesta modificació del projecte no és previsible que tinga efectes diferents dels del projecte inicial sobre la colònia de gavina corsa. Atés el poc èxit de la parcel·la experimental de regeneració continguda en el projecte original, considere que per a la restauració dels aplecs de sals seria necessari aportar una capa addicional de terra vegetal abans de realitzar les plantacions.»  
- Com s'ha indicat anteriorment, el 20 de gener de 2011 la Direcció General de Gestió del Medi Natural va emetre una estimació d'impacte ambiental favorable condicionada al projecte relatiu a la perforació del pou E-17 per a l'explotació de sal per dissolució in situ en el diapir salí Cabeço de la Sal, al terme municipal del Pinós (el Vinalopó Mitjà), promogut per NCAST. El pla de labors establit per a l'activitat, i que es va presentar davant del Servei Territorial d'Industrial i Energia, incloïa en l'apartat de mesures adoptades per a millorar la productivitat, el canvi en aquelles zones que estiguen en mal estat de la conducció de salmorra.  
  
  
Afeccions legals  
El sòl on s'ubica l'activitat correspon a sòl no urbanitzable protegit, segons la normativa urbanística municipal.  
L'activitat salinera i la seua zonificació està inclosa en la delimitació de l'àmbit del PORN del sistema de zones humides del sud d'Alacant, aprovat per mitjà de Decret 31/2010, de 12 de febrer, del Consell, i en els articles 74 al 78 del PRUG del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella, aprovat per mitjà de Decret 36/2010, de 19 de febrer, del Consell.  
El parc natural és hàbitat de la gavina corsa i, per tant, està afectada pel Decret 116/2005, de 17 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el pla de recuperació de la gavina corsa a la Comunitat Valenciana.  
L'activitat està afectada per la legislació minera d'acord amb la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de mines, i el Reial decret 2587/1978, de 25 d'agost, pel qual s'aprova el reglament general per al règim de la mineria, que desplega l'esmentada llei.  
L'activitat està considerada com a potencialment contaminant de l'atmosfera, segons el que estableix la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera i el Reial decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació.  
L'activitat està subjecta a la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, i a la Llei 10/2000, de 12 de juliol, i el seu desplegament reglamentari.  
  
Consideracions ambientals  
Encara que el projecte va iniciar la seua activitat amb anterioritat a l'aplicació de la normativa d'impacte ambiental estatal i autonòmica, d'acord amb la data d'inici del tràmit de l'AAI, era d'aplicació el Reial decret legislatiu 1/2008, inclòs en els casos establits en l'article 3.2.b d'aquest, en tractar-se d'un projecte que pot afectar directament o indirectament els espais de la Xarxa Natura 2000.  
  
Per això, aquest òrgan ambiental ha considerat, d'acord amb els criteris establits en l'annex III de l'esmentat reial decret legislatiu, que requereix la realització de l'avaluació d'impacte ambiental del projecte atenent:  
- Les característiques del projecte, en especial la generació de residus. Contaminació i altres efectes ambientals.  
- La ubicació del projecte: per l'elevada sensibilitat mediambiental de l'àrea geogràfica en què s'ubica, en formar part del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella i formar part d'espais integrants de la Xarxa Natura 2000.  
D'acord amb l'informe emés el 7 d'abril de 2011 pel llavors Servei d'Ordenació Sostenible, el projecte no tindrà repercussions sobre la integritat de l'espai Xarxa Natura 2000, i queda condicionat al compliment de determinades mesures preventives/correctores que s'incorporen al condicionat d'aquesta resolució. Per tant, no requereix realitzar un estudi de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000.  
  
Una vegada revisats els antecedents relacionats amb l'activitat s'ha detectat que s'havien produït modificacions en el projecte de bassa de decantació i retorn de les salmorres de llavada en la planta salinera que va tindre un pronunciament ambiental per mitjà d'estimació d'impacte ambiental favorable condicionada de l'expedient 4/10-EIA. En concret en allò que fa referència al pla d'aplecs de sals residuals que no coincideix la morfologia del circuit de decantació amb la del projecte emparat per l'estimació d'impacte ambiental.  
En aquest sentit, l'entitat promotora ha presentat davant dels serveis territorials la sol·licitud de modificació del projecte objecte de l'estimació d'impacte ambiental. Aquesta modificació ha sigut informada favorablement pel tècnic de protecció d'espècies, i incorpora alguna condició addicional per a la millora del procés de la revegetació que fins ara no ha tingut el resultat esperat.  
La justificació de les modificacions introduïdes en el disseny del projecte inicial del circuit de decantació es basen en la millora de l'aprofitament del circuit i eliminen l'estació de bombament (75 kW) en circular la salmorra per gravetat i evitar l'erosió per mitjà del reforç de determinats trams dels dics per mitjà d'escullera formada per geotèxtils i pedra natural. Per mitjà d'aquesta modificació es minimitzen els impactes generats per l'estació de bombament per:  
- Eliminació del consum energètic.  
- Supressió de l'impacte paisatgístic que generaria l'estació.  
  
- Supressió del tràfec de personal de manteniment i maquinària en la zona pròxima a l'àrea de nidificació de la gavina corsa.  
- Eliminació del soroll associat a la bomba, i així afavorir l'assentament de la gavina corsa en les zones contigües al circuit.  
Les modificacions introduïdes en el disseny del circuit ha comportat la modificació de la zona d'aplec de sals residuals adjacents a aquest per a donar més consistència als dics del circuit. Així es realitza l'aplec d'algeps i llots en la zona adjacent a l'últim dic a fi de donar-li més protecció i estabilitat davant de l'erosió: començar per la parcel·la 1, fins a arribar al nivell màxim permés, després la parcel·la 2 i així successivament fins a l'última parcel·la. El temps estimat per al dipòsit en cada una d'aquestes és d'uns 5 anys.  
  
El canvi introduït en la zona de dipòsit dels aplecs consisteix en la modificació de les parcel·les que en el projecte original es distribuïen de nord a sud i ara es realitza de forma concèntrica a l'últim dic del circuit, sent la parcel·la 1 l'adjacent i així successivament amb la resta de parcel·les.  
Com a benefici associat a la modificació d'aplecs s'indica que s'ha constatat la millora de la gestió dels residus saliners generats anualment (30.000 m³).  
Respecte al procés de revegetació de la zona d'aplecs, en el document aportat s'argumenta que si bé la replantació experimental no ha tingut el resultat esperat, s'ha observat que la zona es revegeta a poc a poc ja que s'han constatat nous brots de llavors provinents dels plançons (sembrats inicialment), així com llavors transportades pel vent provinents de les zones pròximes, i indica que s'han regenerat espais naturals òptims per a la nidificació de la gavina corsa.  
  
Com a valoració ambiental d'aquest procés, de l'informe rebut dels serveis territorials s'infereix que les modificacions introduïdes no produeixen efectes diferents sobre la gavina corsa als avaluats en l'estimació d'impacte ambiental. Si bé, cal indicar que a partir de l'experiència que la promotora trasllada, el procés de revegetació no ha sigut l'esperat, per la qual cosa cal incloure una millora per a la restauració de la zona d'aplecs.  
Considerant les particulars característiques del substrat i les limitacions edàfiques que presenta, les mesures addicionals a adoptar per a la millora del procés de revegetació requereixen un estudi més detallat i un seguiment dinàmic en funció dels seus resultats a curt termini (2 anys). Per a això, s'haurà de presentar un estudi que plantege mesures addicionals amb caràcter experimental per a facilitar i millorar el procés de revegetació, i incorporar les indicacions que realitze el servei competent en protecció d'espècies dels serveis territorials i adaptar-se als resultats que s'obtinguen. El seguiment d'aquest procés s'incorporarà al pla de vigilància ambiental.  
  
Per tant, es considera que les modificacions introduïdes en el projecte de bassa de decantació i retorn de les salmorres de llavada en la planta salinera generen una millora ambiental respecte al projecte inicial, per la qual cosa és ambientalment acceptable el projecte de modificació amb la condició addicional de la presentació d'un estudi de millora de la revegetació de les zones d'aplecs de sals residuals que es trasllada al condicionat ambiental d'aquesta resolució.  
Respecte a la instal·lació salinera pròpiament dita, està ubicada en la zona est de la llacuna de Torrevieja, entre el Canal de Cequión al nord i la N-332 a l'est.  
Com a consideracions ambientals prèvies, i vist el contingut de les al·legacions formulades, els informes de l'òrgan substantiu de mines i els pronunciaments d'avaluació ambiental formulats, la qüestió de la inclusió en l'AAI de les instal·lacions del Pinós i la conducció de salmorra fins a Torrevieja, cal assenyalar almenys pel que fa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental el següent:  
- D'una banda, tant la conducció de salmorra com les instal·lacions del Pinós, excepte alguna excepció, són instal·lacions existents amb anterioritat a l'aplicació de la normativa d'impacte ambiental (Llei 2/1989 i Decret 162/1990), per tant, d'acord amb la citada normativa no són susceptibles d'avaluació. Com ja s'ha indicat anteriorment, per a la nova instal·lació de perforació del Pozo E-17 en el diapir salí Cabeço de la Sal del Pinós, es va formular el 20 de gener de 2011 una estimació d'impacte ambiental (expedient 215/09-AIA) en la qual s'arreplega que entre les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental estan les corresponents per a reduir o corregir els efectes negatius de la canonada de conducció de la salmorra. Així mateix, en el pla de labors establit per a l'activitat presentat davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia s'incloïa, en l'apartat de mesures per a millorar l'activitat, el canvi de zones en mal estat de la conducció de salmorra.  
  
- D'altra banda, i addicionalment a allò que s'ha indicat en l'apartat anterior, cal assenyalar que el procés d'obtenció de la salmorra del diapir del Pinós correspon a un procediment substantiu dins de l'autorització de l'òrgan competent en mineria, que ja ha informat que el diapir del Pinós i les salines de Torrevieja són centres de treball independents. D'això es desprén que corresponen autoritzacions independents i tràmits d'avaluació d'impacte ambiental independents. Com així s'ha realitzat en el projecte de perforació del Pozo E-17 anteriorment mencionat.  
  
No obstant això, sí que es considera que la incorporació de la salmorra a la llacuna de Torrevieja ha de ser un aspecte a avaluar en si mateix com a part del procés de producció de l'activitat salinera, per la qual cosa és procedent realitzar l'avaluació d'impacte ambiental tenint en compte el procés descrit en el projecte i estudi d'impacte ambiental, que es reflecteixen en l'apartat «Descripció del projecte» d'aquesta resolució.  
Una vegada analitzada la documentació tècnica i els informes que integren l'expedient, es realitzen les consideracions següents basant-se en els possibles efectes ambientals que pot causar l'activitat sobre el medi:  
Afecció a flora i fauna  
L'entorn de les dues llacunes està explotat d'agricultura, mentre que en la línia de terra que les separa entre si hi ha una vegetació arbustiva i arbòria molt degradada. La resta de les comunitats vegetals de la zona són de clara vocació halòfila i estan compostes per distintes espècies de salicòrnies que es distribueixen en virtut dels gradients de salinitat existents.  
L'afecció a la flora i la fauna no es considera significativa, ja que l'activitat està consolidada i no pretén ampliar les zones ocupades, mentre que constitueix l'existència d'un hàbitat apropiat per a l'existència i proliferació de nombroses espècies animals i vegetals, condicionades principalment pel grau de salinitat present.  
  
Quant a la fauna, destaca la presència d'aus que utilitzen les salines tant en les migracions com en la nidificació i hivernada. Entre altres espècies, es pot observar la gavina corsa (Larus audouinii) i el corriol camanegre (Charadrius alexandrinus), classificades com a espècies d'aus d'interés especial segons la Llei 42/2007, de patrimoni natural i biodiversitat, i com a espècies vulnerables segons el llibre roig d'Espanya. La gavina corsa és una espècie endèmica del Mediterrani, especialment de la part occidental, i està considerada com una de les gavines més rares i escasses del món.  
Altres espècies d'aus presents a les llacunes com la gavina capnegra (Larus melanocephalus), gavina capblanca (Larus genei), xatrac becllarg (Sterna sandvicensis), corriol camanegre (Charadrius alexandrinus), flamenc (Phoenicopterus ruber) i xatrac menut o mongeta (Sterna albifrons), estan protegides pel Conveni de Barcelona per a la protecció del medi marí i de la regió costera del Mediterrani en estar incloses en els annexos del protocol sobre les zones especialment protegides i la diversitat biològica en el Mediterrani. La presència d'aquestes espècies comporta la necessitat de garantir la màxima protecció possible i la seua recuperació; controlar i, quan siga procedent, prohibir la seua captura, possessió, mort, comerç, transport i exposició amb fins comercials, i no pertorbar-les durant períodes crítics, i també prohibir la destrucció i el deteriorament dels seus hàbitats.  
L'avifauna nidificant de l'entorn està adaptada a l'activitat, sense que s'aprecie efectes negatius aparents sobre aquesta, ja que s'ha arribat a observar la nidificació de la gavina corsa en la cinta transportadora de sal que va des de l'illa fins al llavador.  
El possible efecte del projecte és l'alteració de l'hàbitat de la gavina corsa en les àrees potencials de reproducció, associat d'una banda al trànsit de maquinària puntual per a la neteja i extracció dels llots acumulats en el fons dels canals, ja que aquest trànsit també podria produir un impacte sobre la colònia d'aus existent en cada moment i, d'una altra banda, al transport d'aquests llots fins a la zona d'aplec de sals residuals. En sengles casos, si es respecta el període de nidificació, el possible impacte produït passaria a considerar-se quasi menyspreable ja que, salvaguardant aquests períodes, la resta de l'any, la població disminueix enormement ja que es tracta d'una au migratòria.  
  
Hauran d'adoptar-se els condicionants establits en aquesta resolució relacionats amb la gavina corsa, de manera que s'assegure la integritat del lloc/espai de la Xarxa Natura 2000, ja que els principals riscos d'afecció són sobre aquesta espècie.  
També s'ha detectat la presència del fartet (Aphanius iberus), espècie inclosa en el catàleg espanyol d'espècies amenaçades en la categoria «en perill d'extinció».  
Risc d'inundació  
La zona del projecte per a la qual es tramita l'AAI es troba en un espai afectat per nivell de risc 4, segons el PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció de risc d'inundació a la Comunitat Valenciana), tant pel que implica a la salina com a les parcel·les ocupades per les instal·lacions de tractament, elaboració i empaquetatge de sal. Si bé, en la zona de cultiu corresponent a la llacuna la inundació és consubstancial amb l'activitat, l'espai convertit en el polígon industrial Las Salinas presenta activitats amb instal·lacions i productes que es poden veure afectats per la inundació. En aquestes instal·lacions s'hauran d'adoptar les mesures corresponents per a la minimització del risc i les seues conseqüències. Els usos a desenvolupar en la parcel·la no estan definits entre els prohibits per l'article 22.2 de la normativa urbanística de PATRICOVA, per la qual cosa seria aplicable l'apartat 4 de l'esmentat article.  
Emissions  
Les emissions de l'activitat salinera tenen la procedència següent:  
  
a) Emissions directes procedents de focus fixos associats al procés d'assecatge de la sal que es desenvolupa en un forn de llit fluid horitzontal, alimentat per un cremador acoblat a un intercanviador.  
- Focus 1 i 2, xemeneies de la captació de pols. La finalitat del sistema és captar la pols de sal en suspensió de les zones d'envasament i garbellament. S'emetran partícules de sal xicotetes en general. Focus 1, diàmetre 1 m, alçària 3 m; focus 2, diàmetre 0,75 m, alçària 5 m.  
- Focus 3, xemeneia del llavador de gasos. Després de passar pel cicló, el flux d'aire travessa el llavador de gasos o scrubber, on queden retingudes les partícules de sal més xicotetes. Diàmetre 1 m, alçària 3 m.  
  
- Focus 4, cremador Oertli, instal·lat en la planta d'elaboració de sal seca, es tracta d'un cremador muntat en l'intercanviador de la unitat d'assecatge sobre llit fluïditzat. S'emetran gasos de combustió. Diàmetre 0,5 m, alçària 10 m.  
El combustible utilitzat, una vegada adoptades les millors tècniques disponibles, és gas natural per ser més net i eficient que el gasoil.  
b) Emissions difuses procedents de focus mòbils.  
Estan associats als processos de producció (extractora, remolcadors, canoes, camions de llots i algeps), procés d'elaboració (pales carregadores, carretons elevadors, camins de clients), procés de manteniment (grups electrògens i 4 x 4) i als operaris (vehicles dels treballadors i subcontractes).  
S'ha inclòs una auditoria acústica de data 22 d'abril de 2009, elaborada per entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental, en la qual es conclou que els nivells de recepció sonora externs obtinguts tant en horari diürn com nocturn en les instal·lacions de l'empresa NCAST estan sota els límits fixats, per tant compleixen la Llei 7/2002 i el Decret 266/2004 per a zona amb ús dominant industrial.  
  
S'ha inclòs un estudi de l'emissió de contaminants a l'atmosfera corresponent a les instal·lacions, de data 8 de maig de 2008, realitzat per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental, segons el Decret 229/2004, acreditada per ENAC, amb acreditació núm. 01/EI098, el qual conclou que la instal·lació compleix la legislació relativa a emissions, Decret 127/2006, de 15 de setembre, del Consell, pel qual es desplega la Llei 2/2006, de 5 de maig, de la Generalitat, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.  
Es proposa que es realitzen controls de les emissions per un organisme de control ambiental almenys una vegada cada 3 anys. Els mesuraments efectuats per l'organisme de control ambiental s'han de recollir en el llibre de registre de mesuraments.  
Les emissions dels focus existents no hauran de sobrepassar mai els valors límits d'emissió de substàncies contaminants establits en la disposició addicional primera. Valors límit d'emissió del Decret 127/2006, de 15 de setembre, del Consell, pel qual es desplega la Llei 2/2006, de 5 de maig, de la Generalitat, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.  
Abocaments  
S'han identificat en l'estudi els punts d'abocament del procés següents:  
- Focus 1: transvasament de salmorra de la llacuna de la Mata a la llacuna de Torrevieja.  
- Focus 2: abocament de salmorra del Pinós a la llacuna de Torrevieja.  
Aquestes dues aportacions constitueixen la matèria primera del procés.  
- Focus 3: prellavada de la sal en l'illa. El volum d'aigua resultant de la prellavada de la sal en l'illa que es torna a la llacuna de Torrevieja.  
  
- Focus 4: llavada de la sal en el llavador. La salmorra resultant torna a la llacuna de Torrevieja, una vegada que s'han eliminat al màxim els insolubles continguts en aquesta en el circuit de decantació anteriorment descrit.  
- Focus 5: llavada i centrifugació de la sal amb aigua del canal (aigua de mar). L'aigua resultant s'aboca a la llacuna de Torrevieja.  
- Focus 6: llavada i centrifugació de la sal amb aigua dolça (aigua de xarxa pública), per a la llavada de les pastilles de sal elaborades. L'aigua generada és conduïda al Canal del Cequión fins a abocar en la llacuna de Torrevieja.  
- Focus 7: aigües de procés provinent de l'arrossegament de pols de sal. Les aigües resultants pararan al canal i d'allí a la llacuna de Torrevieja.  
- Focus 8: operacions de neteja. Les aigües generades finalment són retirades a la llacuna de Torrevieja.  
- Focus 9: anàlisis de mostres. El volum resultant es deposita en bidons diferents en funció de la seua naturalesa i és retirat per un gestor autoritzat.  
- Focus 10: ús de banys i neteja d'oficines. El volum resultant s'emmagatzema en les distintes fosses sèptiques fins que un camió cisterna les buida periòdicament i les transporta a l'EDAR de Torrevieja. L'activitat disposa d'autorització d'abocament.  
A més, es poden donar dos classes d'abocaments en l'exercici de l'activitat: els d'oli, associats a les operacions de manteniment i els de combustible, associats a un abocament accidental durant el repostatge de combustible o la ruptura accidental d'algun dipòsit. En aquest últim cas, els dipòsits estan proveïts de cubetes de retenció on quedaria retingut el combustible en cas de ruptura.  
Residus  
El desenvolupament normal de l'activitat genera l'acumulació de llots en la llacuna de Torrevieja, procedents de les aigües pluvials d'escolament, de l'aigua de mar aportada i de la salmorra del Pinós que té un elevat contingut en sals d'algeps.  
Aquests residus s'acumulen en l'illa (per prellavada a contracorrent de la sal) i en el llavador (per llavada posterior).  
La salmorra de la llavada travessa un circuit de decantació abans de ser tornada a la llacuna. Tal com s'ha indicat anteriorment, l'escassa efectivitat del circuit, evidenciada per l'acumulació dels insolubles (llots i algeps) en les vores de la llacuna, va motivar la realització d'un projecte de circuit per a incrementar l'eficiència del procés de decantació, que va ser objecte de l'estimació d'impacte ambiental de 6 de setembre de 2010. No obstant això, l'execució del circuit no es va cenyir completament al projecte avaluat i l'empresa promotora ha presentat el 21 de juliol de 2017 la modificació del projecte anteriorment descrit.  
  
El control preventiu es realitza diàriament i supervisa que no s'ocasionen fugues d'aigua.  
Es controlarà el nivell d'aigua de les llacunes, ja que el control és necessari per al procés productiu.  
Una vegada mòlta, la sal travessa un separador magnètic de partícules metàl·liques, fabricat a base de barrots de neodimi, el qual és l'instrument més eficaç que eliminarà qualsevol partícula fèrrica que la sal haja pogut arrossegar en el seu recorregut, residus que hauran de gestionar-se a través de gestor autoritzat.  
Els residus generats en el procediment (manteniment industrial, neteja, laboratori, etc.) perillosos i no perillosos, seran emmagatzemats separadament segons la seua naturalesa, i gestionats a través de gestor autoritzat. L'activitat està inscrita com a xicotet productor de residus tòxics i perillosos, i realitza tant la recollida com l'emmagatzematge de manera selectiva. D'altra banda, l'empresa elabora cada 4 anys el pla de prevenció i reducció de residus tòxics i perillosos.  
  
S'estableix un pla de vigilància ambiental que preveu tres objectius:  
  
- Evitar que les accions durant l'execució del projecte afecten la colònia de la gavina corsa.  
- Garantir la reducció de l'aportació dels llots a la llacuna.  
- Afavorir la recuperació ecològica en la zona de sals residuals i així augmentar les potencials zones de nidificació d'aus existents al parc, en compatibilitat amb el procés saliner. La recuperació ecològica es farà mitjançant un procés totalment natural que ja s'ha constatat en experiències prèvies, on s'ha pogut comprovar la proliferació sobre aquest tipus de substrats de comunitats vegetals de saladar d'alt interés ecològic d'acord amb la directiva hàbitats, i també la possibilitat de l'assentament de la gavina corsa en aquesta zona.  
  
Respecte al pla de vigilància relatiu al seguiment de l'afecció a la gavina corsa que s'estableix en l'estimació d'impacte ambiental de l'expedient 4/10-EIA, cal indicar l'ha de realitzar la part promotora, en coordinació amb la direcció del parc natural, i en el qual s'ha d'incloure l'elaboració de censos, lectura d'anelles, elaboració d'informes dels resultats, així com altres activitats que l'esmentada direcció determine.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'article 3.2.b del Reial decret legislatiu 1/2008 i relacionat amb l'apartat 3.c.4 de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, es proposa la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'explotació de les salines de la Mata-Torrevieja, promogut per Nueva Compañía Arrendataria Salinas de Torrevieja, SA, ubicat a la Carretera Circunvalación, s/n, al Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella (Alacant), així com la modificació del projecte de la bassa de decantació i retorn objecte de l'estimació d'impacte ambiental de l'expedient 4/10-AIA, sempre que es desenvolupen d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constitueix l'expedient avaluat, i també els condicionants establits en l'apartat segon.  
  
  
Segon  
1. El pla de vigilància ambiental ha d'incloure el seguiment de les poblacions de la gavina corsa que s'estableix en l'estimació d'impacte ambiental de l'expedient 4/10-EIA i ha de complir-lo especialment pel que fa al seguiment de la colònia de la gavina corsa, per mitjà de l'elaboració de censos, lectura d'anelles, elaboració d'informes dels resultats i d'altres activitats que determine la direcció del parc natural, i també en l'adopció i compliment de les mesures que, en funció d'aquest seguiment, es detecten com a necessàries per a garantir la supervivència en bones condicions de la colònia.  
  
Aquestes actuacions del pla de vigilància les ha de realitzar la part promotora, en coordinació amb la direcció del parc natural.  
2. Els residus generats en la fase de construcció i de funcionament s'han de gestionar d'acord amb la seua naturalesa.  
3. S'han d'incorporar els condicionants establits en l'estimació d'impacte ambiental de l'expedient 4/10-AIA, que addicionalment ha d'incloure la presentació, en un termini de tres mesos des de l'emissió d'aquesta resolució, d'un estudi que plantege mesures addicionals amb caràcter experimental per a facilitar i millorar el procés de revegetació concorde amb la ubicació en un espai natural protegit, i també incorporar les indicacions que realitze el servei competent en protecció d'espècies dels serveis territorials que s'adaptaran als resultats que s'obtinguen.  
4. S'ha de respectar la prohibició de la utilització de la conducció de desaigüe que es va autoritzar mitjançant l'Ordre ministerial de 16 de desembre de 1968, i per consegüent l'abocament al mar d'aigües provinents de les instal·lacions. I s'ha de complir, en el seu moment, la resolució que puga formular el Servei Provincial de Costes d'Alacant quant a la concessió.  
5. S'han d'eliminar, a través del procediment legalment establit, tots aquells elements en desús i mal estat que puguen acumular-se en la zona de l'activitat, i s'ha de supervisar l'eficàcia de la línia d'actuació proposada per part de la mercantil, titular de l'explotació, per a l'eliminació dels mencionats residus, i l'adequació d'aquests espais. Aquesta eliminació d'elements en desús i l'adequació d'aquests espais s'han d'incloure en el pla de vigilància ambiental amb un cronograma d'actuacions i amb la presentació d'un informe de compliment d'aquest.  
  
6. S'ha de disposar d'una zona delimitada per a l'emmagatzematge dels residus generats en l'activitat, fins al lliurament al gestor autoritzat. La zona d'emmagatzematge de residus perillosos ha d'estar ubicada sobre solera de formigó impermeable, amb dispositius de recollida de possibles vessaments accidentals (cubetes de retenció, arquetes cegues, safates de recollida, etc.), amb coberta, tancaments o proteccions contra l'aigua de pluja, i zones d'emmagatzematge diferenciades per a evitar possibles mescles de residus de diferent naturalesa.  
  
7. S'han de controlar les emissions de l'activitat a través d'un organisme de control ambiental almenys una vegada cada 3 anys. Els mesuraments efectuats per l'organisme de control ambiental s'han de recollir en el el llibre de registre de mesuraments.  
8. S'ha de justificar el compliment dels condicionants favorables recollits en l'informe de la Conselleria de Turisme, Cultura i Esport, de data 6 de juliol de 2012:  
8.1. Respecte del patrimoni de naturalesa arquitectònica i arqueològica, serà necessari el seguiment arqueològic dels moviments de terra en el sòl o subsòl en tot l'àmbit del parc natural. També serà necessari l'excavació prèvia dels jaciments d'El Cuartelillo, el Torreón, la Torre de Levante, Las Salinas i zones veïnes.  
  
8.2. Respecte del patrimoni de naturalesa etnològica, si es realitzaren obres que afecten els béns etnològics de l'Aljibe del Cuartelillo, el conjunt de séquies, la Barraca i la Balsa de la Laguna de la Mata i l'abeurador de la Loma, es redactarà la documentació integral de l'element afectat complementada amb documentació fotogràfica i planimètrica.  
9. S'han de reposar les fosses sèptiques i els dipòsits que estan en mal estat per a evitar processos de contaminació del medi.  
10. Qualsevol modificació en la gestió de l'activitat, i també l'aparició d'afeccions ambientals no previstes en l'estudi d'impacte ambiental, s'ha d'informar l'òrgan amb competència ambiental.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici dels que siguen procedents en via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
Cinqué  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013 és aplicable a aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
  
València, 14 de novembre de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 11 de desembre de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.