Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6815, del 10-07-2012 (2012/6545)

RESOLUCIÓ de 21 de maig de 2012, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Dolores, el Palomar, Cheste, Aspe i Vilafamés. Expedient número 8/2007 - AIA i altres.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6815

Data del DOGV
:   10-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6545


Data del document
:   21-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Palomar, el
    * Cheste
    * Aspe
    * Dolores
    * Vilafamés
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 21 de maig de 2012, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Dolores, el Palomar, Cheste, Aspe i Vilafamés. Expedient número 8/2007 - AIA i altres. [2012/6545]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 08/0032 DWW, 248/8979 XON, 155/6490 FLK, 152/3459 JRR, 114/07 AIA.  
  
València, 21 de maig de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica  
Expedient: 8/4364-QOL.  
Títol: homologació modificativa del Pla Parcial de Millora Sector 7.  
Promotor: Ajuntament de Dolores.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.  
Localització: sud-est del nucli urbà, adjacent al límit est del Sector 2 en el terme municipal de Dolores (Alacant).  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte   
L'objecte del present projecte és la reclassificació de sòl no urbanitzable comú (30.671,35 m²) en sòl urbanitzable per a la implantació aproximadament de 180 vivendes de promoció pública o protecció oficial (VPO); la densitat màxima bruta prevista és de 55 viv./ha.  
  
Localització:  
El sector objecte d'homologació modificativa es localitza en el sud-est del nucli urbà de Dolores, concretament, es troba situat entre la carretera CV-855 (a Elx) i l'assarb d'Abanilla pel nord; l'assarb de Mayayo pel sud; el Sector 2 (classificat com a sòl urbanitzable no detallat) per l'oest, i sòl no urbanitzable comú per l'est.   
  
Planejament vigent i proposat. Ordenació prevista  
El Pla General d'Ordenació Urbana del terme municipal de Dolores classifica la zona com a sòl no urbanitzable comú.  
Es fixa com a ús predominant el residencial múltiple de bloc exempt, amb un tipus d'ordenació de l'edificació de tipus aïllat; és incompatible l'ús industrial.   
Tramitació administrativa  
En data 17 de gener de 2007, l'Ajuntament de Dolores, a través de la Direcció Territorial d'Alacant, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, remet documentació relativa al projecte avaluat, constituïda per expedient administratiu municipal, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi, estudi d'inundabilitat, projecte d'homologació modificativa i pla parcial, i s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.  
  
Segons certificat municipal subscrit pel secretari accidental de l'Ajuntament de Dolores, de data 6 de febrer de 2006, en la sessió plenària realitzada el 31 de gener de 2006, s'acorda aprovar provisionalment el programa per al desenrotllament de l'actuació urbanística integrada del Sector 7.   
1. Informació pública.  
D'acord amb el certificat emés pel secretari accidental de l'Ajuntament de Dolores, de data 20 de març de 2007 l'alternativa tècnica del programa, junt amb l'expedient administratiu, va ser sotmesa a informació pública pel termini de vint dies hàbils, per mitjà de la publicació d'edictes en el tauler oficial de l'Ajuntament el 17 de juny de 2005, en el diari La Verdad d'Alacant, el 28 de juny de 2005 i en el DOCV, el 28 de juny de 2005. Durant el dit període es van presentar dos al·legacions, el contingut de les quals no es desenrotlla en la present resolució al no considerar-se de caràcter mediambiental.  
2. Requeriment d'informació o documentació complementària  
  
- En dates 2 de febrer i 15 de maig de 2007, respectivament, s'informa, per mitjà de requeriment de documentació, d'aquells aspectes que es considera que han de ser ampliats i/o justificats prèviament a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental corresponent.   
- El 17 de maig de 2007, l'Àrea d'Urbanisme de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, remet informe relatiu a l'estudi de paisatge presentat.   
- L'1 d'octubre de 2007, la Direcció Territorial d'Alacant remet documentació complementària presentada per l'Ajuntament de Dolores, constituïda per:  
- Certificat de la Secretaria general respecte al procediment d'informació pública del programa, al·legacions presentades i la seua corresponent resolució.   
- Informe de la mercantil Pridesa, com a empresa autoritzada per al subministrament de recursos hídrics en el municipi de Dolores.  
- Informe de l'EPSAR.  
-Certificat de l'organisme gestor dels residus sòlids del municipi.  
  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Segura, en què se subscriu que en relació amb els aspectes ambientals i en matèria d'afecció al domini públic hidràulic, esta no realitza cap observació o suggeriment.   
- Sol·licitud d'informe al Sindicat General d'Aigües de Dolores respecte a les afeccions i els tractaments sobre els assarbs afectats pel projecte.   
- El 29 d'octubre de 2007, l'Oficina PROP de Xàtiva remet una còpia de l'estudi d'impacte acústic presentat per Segura Roldán Ingenieros.   
- El 7 de novembre de 2007, l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, remeten resolució relativa a l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat presentat.   
- Atés que la documentació aportada per part del promotor del projecte en dates 29 de gener i 12 de febrer de 2008, respectivament, respon parcialment al contingut dels requeriments efectuats a este des del Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica, es reitera en dates 8 de gener, 12 de febrer i 9 d'abril de 2008, la sol·licitud de documentació complementària.  
- El 2 de juny de 2008, la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant remet documentació constituïda per:   
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Segura, de data 7 d'agost de 2006, en què se subscriu que en relació amb els aspectes ambientals i en matèria d'afecció al domini públic hidràulic, esta no realitza cap observació o suggeriment.   
- Informe de la mercantil Pridesa, com a empresa autoritzada per al subministrament de recursos hídrics en el municipi de Dolores, de data 21 de març de 2007.   
- Còpia de l'escrit de sol·licitud d'informe relatiu a l'article 11 de la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià, de data 27 d'abril de 2006.  
- El 6 de juny de 2008, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet a l'Àrea d'Avaluació Ambiental, informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, pel qual es considera suficient la documentació complementària aportada pel promotor del projecte.  
3. Informes sectorials.  
1. Informe subscrit per la Comissaria d'Aigües, de la Confederació Hidrogràfica del Segura, de data 7 d'agost de 2006, en què s'indica que quant als aspectes ambientals no hi ha cap observació o suggeriment a fer; no s'observa tampoc cap afecció al domini públic hidràulic en l'àmbit del Sector 7.   
2. Informe de l'Àrea de Comerç, de la Direcció General d'Indústria i Comerç de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, de data 5 de maig de 2006, relatiu a l'anàlisi dels usos comercials a implantar en el sector i les seues possibles repercussions, així com a la seua justificació en relació amb l'entorn, per la qual cosa, s'hi manifesten les consideracions següents:  
- L'ús comercial detallista, en una futura zona residencial actua com a element dinamitzador, ja que, a més, de vertebrar la trama urbana, atendrà les exigències de la demanda de la nova població resident i evitarà majors desplaçaments. No obstant això, s'hauran de tindre en compte les condicions oportunes per a mantindre l'equilibri urbanístic i comercial, per la qual cosa una justificació adequada del potencial terciari que conté la present modificació estaria en la seua vinculació amb les previsions de creació de vivendes que s'hi contenen.  
  
- Convé assenyalar que la superfície comercial mitjana per habitant a la Comunitat Valenciana és de 1,4 m² per persona, aspecte que ha de ser tingut en compte perquè els futurs locals comercials tinguen una vocació de proximitat i de servici als nous residents, a través d'un mitjà i xicotet comerç, complementat amb altres establiments de restauració i servicis, però sense que la seua projecció abaste més enllà de l'àmbit que s'ordena.  
- Atés que en el present supòsit no es delimiten parcel·les exclusivament terciàries que pogueren albergar-hi una concentració d'activitats comercials poc adequada, no s'oposen objeccions a la seua aprovació.   
  
En cap cas, la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència queda vinculada per a concedir autorització per a la implantació de grans superfícies de «venda al detall» que pogueren resultar emparades pel planejament sobre el qual s'informa, les quals quedarien obligades a obtindre, amb caràcter previ a l'atorgament de la llicència municipal, l'autorització d'esta conselleria, prevista en l'article 17 de la Llei de la Generalitat Valenciana 8/1986, de 29 de desembre, d'Ordenació del Comerç i Superfícies Comercials (DOCV núm. 497, de 31 de desembre).  
3. Certificat del cap del Servici Municipal d'Aigua Potable i Sanejament (Pridesa) de la localitat de Dolores (Alacant), de data 27 de febrer de 2007, en què subscriu l'existència de suficient cabal d'abastiment per a la nova urbanització del Sector S-7, (152 m³/dia), a causa de les previsions d'augment de les preses del canal del Taibilla; quant a la identificació dels cabals disponibles i les fonts de subministrament s'establixen les consideracions següents:  
- L'empresa concessionària del servici garantix la regularitat en el subministrament d'aigua potable a la dita urbanització, així com que el dit subministrament no comportarà minva addicional a la disponibilitat del cabal existent.   
- L'entroncament a la xarxa d'aigua es realitzarà des de la canonada existent en el S-2 (PE 200). L'entroncament a la xarxa de sanejament es realitzarà en el S-2, si bé la xarxa mínima de la nova urbanització ha de ser de diàmetre 400 mm, i s'ha de projectar una xarxa de pluvials de diàmetre mínim 400 mm.   
Entre la documentació administrativa aportada pel promotor del projecte al llarg de la tramitació del present expedient, s'adjunta un altre informe de la dita entitat col·laboradora autoritzada, Pridesa, de data 13 de juliol de 2007, en què igualment se subscriu la suficiència de recursos hídrics, i s'inclou la referència a la propietat de la Mancomunitat de Canales del Taibilla de la dita canonada (de 6.100 m³/dia), i és qui garantix el subministrament hídric; s'hi afig que no es disposa de cap tipus de pou.   
4. Certificat del Sindicat General d'Aigües de Dolores, de data 26 d'abril de 2007, en què d'acord amb la sol·licitud efectuada pel promotor del projecte respecte a les actuacions a realitzar en els assarbs afectats pel desenrotllament del present sector, s'informa:   
  
- El tractament realitzat en els llits dels assarbs afectats pel Sector S-7 serà d'idèntiques característiques als tractaments inclosos per al Sector-2.  
- Respecte a la documentació presentada davant del Sindicat General d'Aigües esmentat, s'indica que falta la corresponent al remolinat de l'interior dels llits, els quals, posteriorment, quedaran tapats amb una coberta; estos són els assarbs d'Abanilla i Mayayo.   
5. Informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, de 10 d'abril de 2007, en què, d'acord amb la consulta realitzada a este, per part de la Direcció Territorial (expedient PL-2006/0348), s'establixen les observacions següents respecte d'això:  
- La documentació remesa per la territorial correspon a un «preinforme sobre estudi d'impacte acústic per al Pla Parcial del Sector-7 del PGOU de Dolores», i no a l'estudi acústic que ha d'incloure este pla parcial.  
- En l'estudi presentat s'indica que s'han realitzat mesures de l'estat preoperacional, seguint el procediment establit en el Decret 104/2006. Però, no es presenten els seus resultats. Únicament es conclou que d'acord amb els resultats obtinguts no es considera necessari proposar mesures correctores.   
- Per a valorar l'impacte acústic en estat preoperacional s'ha realitzat una predicció de nivells sonors per mitjà del mètode establit per la CLA 5514. Però, no es presenten els resultats obtinguts, ni es proposen mesures correctores, al no considerar-se necessàries.   
Posteriorment, el 3 de juny de 2008, l'Àrea de Qualitat Ambiental, remet un segon informe, pel qual es determina que l'estudi aportat s'ajusta al contingut que s'establix en el Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació en gestió en matèria de contaminació acústica, respectant els objectius de qualitat establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.   
6. Informe desfavorable del Servici d'Ordenació Territorial de l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral, de data 30 d'octubre de 2007, pel qual s'establix que no es complixen les previsions contingudes en el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), concretament en els aspectes que a continuació s'assenyalen:   
- Atés que el municipi de Dolores està inclòs en el llistat de municipis d'elevat risc d'inundació del PATRICOVA al ser inundable la major part del seu terme, i estant el sector allunyat del nucli urbà, no està justificat el seu desenrotllament (article 22.5 de la Normativa), en contraposició a altres zones més pròximes a este.  
- L'estudi d'inundabilitat no proposa mesures correctores.  
- La Confederació Hidrogràfica del Segura no ha emés un informe sobre l'estudi d'inundabilitat del present pla parcial, per això s'entén que les actuacions urbanístiques en l'àmbit del sector no afecten el domini públic hidràulic ni el règim de corrents.  
Posteriorment, es remet al Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica, Resolució de la directora general d'Ordenació del Territori de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 10 de gener de 2008, per la qual resol aprovar l'estudi d'inundabilitat presentat relatiu a l'homologació i pla parcial del Sector 7 de les normes subsidiàries del municipi de Dolores, al considerar-se complides les previsions contingudes en el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana. Entre altres, es poden destacar les consideracions següents que s'hi establixen:  
  
- En l'estudi d'inundabilitat s'assenyala que el futur desenrotllament del Sector-7, junt amb els desenrotllaments ja urbanitzats de la UE-1 i dels Sectors 2 i 3, ha modificat la topografia de la zona a conseqüència de la sobreelevació del terreny a nivell dels vials, que ha contribuït a la protecció de les urbanitzacions entorn dels 80 cm, modificant les direccions de flux cap al seu perímetre i desviant-los cap als assarbs d'Abanilla, Enmedio i Mayayo. Conseqüentment el posterior desenrotllament del sòl no urbanitzable afectat pel risc no suposa un increment significatiu d'este en el terme municipal, i proposa el compliment de les mesures correctores següents que hauran de quedar reflectides en el pla parcial corresponent:   
- Quant a la tipologia edificatòria, d'ús residencial, el pla parcial proposarà models intensius de concentració de l'edificació, enfront de models extensius de baixa alçada i alta ocupació del territori.  
  
- Queden prohibides les plantes de soterrani.  
- Les rasants de les edificacions estaran sobreelevades respecte al terreny actual almenys 0,80 m, la quota del terreny actual es troba al mateix nivell que els vials d'accés a la parcel·la.  
- El llindar d'accés a les plantes baixes de les edificacions no podrà disposar-se a la quota del carrer, s'ha de disposar en rampes o escalons, de manera que es garantisca sempre una diferència de quota mínima entre la vorera d'accés i la planta baixa de l'edificació d'un metre.   
  
- El municipi de Dolores, d'acord amb la disposició addicional primera, està inclòs en el llistat de municipis amb elevat risc d'inundació del PATRICOVA, al ser inundable la major part del seu terme municipal. L'actuació proposada, en sòl no urbanitzable, es localitza junt amb el sòl urbanitzable programat de Dolores, en les proximitats del sòl urbà del municipi, la qual cosa justificaria, en principi, atesa la impossibilitat d'emplaçament en zona no inundable, el seu desenrotllament enfront d'altres zones, sempre que es garantisquen unes condicions mínimes de seguretat per a les persones i els béns. En este sentit hauran de complir-se les mesures correctores proposades en l'estudi d'inundabilitat i les d'adequació de l'edificació i infraestructures en zona inundable expressades en els articles 26, 27 i 28 de la normativa.   
  
- En el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic i/o la zona de policia, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (Text Refós de la Llei d'Aigües i la resta de disposicions que la despleguen), igualment s'haurà d'obtindre autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, així com si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.   
7. L'informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de data 16 de març de 2007, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR de Dolores-Catral per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel present desenrotllament, indica:  
  
- L'EDAR de Dolores-Catral dóna servici als dits municipis i està dissenyada per a tractar 2.400 m³/dia; actualment el cabal influent és de 1.972 m³/dia.  
- D'acord amb les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 115,2 m³/dia.   
El cost estimat d'este suplement d'infraestructures és de 163,30 € per habitant equivalent, sent un habitant aquell que ocasiona un abocament de 60 gr de DBO5 per dia, o bé, genera un volum d'aigua residual de 200 litres per dia. En el cas que ens ocupa i segons les dades aportades, per a un cabal mitjà estimat de 115,2 m³/dia (suposant que l'abocament és assimilable a aigües residuals domèstiques, aspecte que s'haurà de verificar en el moment de la connexió), suposarà una quantitat a pagar de 94.060,8 - corresponents a 576 habitants equivalents.  
  
- En el cas en què l'urbanitzador decidisca no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals que genere i sol·licite en un futur la connexió a un sistema públic, esta Entitat de Sanejament d'Aigües informa sobre la viabilitat del tractament en l'EDAR de Dolores-Catral de les aigües residuals generades pel desenrotllament del Sector 7, sempre que es complisquen els condicionants següents:  
- En la tramitació de l'instrument d'ordenació corresponent s'ha de sol·licitar dictamen o informe favorable de la Comissió Territorial d'Activitats Qualificades, o òrgan que la substituïsca, referit al compliment per l'instrument de planejament corresponent de la distància establida en la normativa sectorial aplicable (Decret 2414/1961, de 30 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'Activitats Molestes Insalubres, Nocives i Perilloses), respecte a la infraestructura de sanejament i depuració existent.  
- Este nou sector, que es desenrotlla per mitjà del corresponent instrument d'ordenació, s'ajustarà al que disposen les directrius referides als sistemes de tractament, apartat 6.3.2 del vigent Pla Director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 197/2003, de 3 d'octubre, del Consell de la Generalitat.   
  
- Al seu dia, l'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic haurà de realitzar la sol·licitud corresponent de connexió al sistema públic de sanejament i depuració. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
- En tot cas, l'abocament generat pel desenrotllament urbanístic de referència haurà de complir els límits establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A estos efectes, l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per esta Entitat de Sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament.  
  
- Abans d'executar la connexió s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament la quantitat resultant de 94.060,8 ?, a estos efectes s'haurà d'establir, si és el cas, el conveni oportú entre l'Entitat de Sanejament i l'Ajuntament de Dolores.  
8. Certificat del representant de la mercantil Colsur, SL, de data 20 de març de 2007, gestora de l'arreplega dels residus sòlids urbans pertanyents al terme municipal de Dolores, en què exposa que es farà responsable de la correcta gestió dels residus que es generen com a conseqüència del desenrotllament del Sector 7.   
9. Informe relatiu a l'estudi de paisatge del projecte, elaborat pel Servici de Suport Tècnic del Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, de data 17 d'abril de 2007; en què s'informa, entre altres, sobre les qüestions següents:  
- El paisatge actuarà com a criteri condicionant de tots aquells instruments de planejament de desenrotllament que impliquen nous creixements urbans o la implantació d'infraestructures, sempre que la seua exposició pública s'haja produït després de l'entrada en vigor de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, 3 de juliol de 2004, i haja conclòs abans de l'entrada en vigor de la Llei Urbanística Valenciana, 1 de febrer de 2006.   
- El tràmit d'informació pública de l'Homologació i Pla Parcial del Sector 7 va concloure abans de l'entrada en vigor de la Llei Urbanística Valenciana d'1 de febrer de 2006, per tant no li és exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjuí que el paisatge actue com a criteri condicionant.   
10. Informe del diputat delegat de l'Àrea d'Infraestructures del departament d'Obres Públiques de la Diputació Provincial d'Alacant, de data 30 de juliol de 2007, en què s'indica que l'actuació no afecta la xarxa de carreteres de què és titular la dita corporació provincial.   
  
11. Informe subscrit per enginyer forestal del Servici Territorial d'Ordenació del Territori d'Alacant, de 4 de maig de 2007, en què es manifesta la no afecció a terrenys forestals, i els terrenys afectats pel sector avaluat, d'acord amb la cartografia avaluada pel dit servici, es classifiquen com a sòl no urbanitzable, rústic no protegit.   
  
12. Informe del cap del Servici de Planificació, de data 28 de març de 2007, en què s'indica que no s'aprecia inconvenient per a la seua aprovació, des de les competències en matèria de transports de la Direcció General de Transports, Ports i Costes.   
13. Informe favorable del cap del Servici Territorial d'Energia, de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, de data 28 de març de 2007, relatiu a la suficiència de recursos energètics per al desenrotllament del Sector 7; a estos efectes s'indica el que a continuació se cita textualment:   
- L'actual legislació sobre qualitat del subministrament elèctric està prevista en la Llei 54/1977, de 27 de novembre, del Sector Elèctric, on es declara la condició de servici essencial que té el subministrament d'energia elèctrica segons el que disposa l'article 2 de la llei esmentada.  
- En virtut d'esta condició de servici essencial i per a aconseguir oferir una adequada qualitat de subministrament s'haurà de dimensionar una infraestructura elèctrica suficient que permeta dotar de subministrament elèctric tant el sector objecte del present informe, com les futures unitats d'execució que es puguen desenrotllar; infraestructura que s'haurà de preveure, d'acord amb el que disposa el Reial Decret 842/2002, de 2 d'agost, pel qual s'aprova el Reglament Electrotècnic per a baixa tensió, desenrotllat a través de les corresponents instruccions tècniques complementàries, i concretament a través de la ITC-BT 10, que determina el grau d'electrificació en funció dels llocs de consum, distingint entre espais destinats principalment a vivendes, indústria, comerç o servicis generals, i la ITC-BT 9 respecte a les instal·lacions d'enllumenat exterior.  
- Per això, el present projecte de desenrotllament del Pla Parcial de Millora Modificatiu del Pla General de Dolores (Sector 7-VPO) haurà d'ajustar-se al que establix la normativa vigent, als efectes de la posterior autorització per l'òrgan competent, així com la connexió de les dites instal·lacions a la xarxa, per a això s'hauran de respectar les condicions tècniques i de seguretat reglamentàries, actuant de conformitat amb la companyia distribuïdora de la zona, i complir així el que establix reglamentàriament quant a la qualitat de subministrament que s'ha de mantindre.  
14. Informe de data 12 de desembre de 2006, del Servici de Projectes i Construccions Educatives, de l'Àrea d'Infraestructures de la Direcció General de Règim Econòmic de la Conselleria d'Educació, pel qual s'emet un informe favorable, quant a les seues competències en matèria educativa, al Pla Parcial; no obstant això, es troba condicionat al compliment de les consideracions següents:  
- Els paràmetres urbanístics que el planejament municipal establisca per a la parcel·la escolar no han d'estar en contradicció amb allò que ha establit esta administració. Les limitacions edificatòries no seran més desfavorables que les següents:  
- Coeficient d'edificabilitat: 1,00 m²/ m².  
- Coeficient d'ocupació de parcel·la: 50%.  
- Distàncies a límits o fatxades, sense cap limitació.  
- Nombre de plantes: 3.  
- Altura de cornisa: 12 metres.  
- Formes dels edificis i les seues cobertes, sense limitació.  
- Nre. de places d'aparcament = Nre. d'unitats docents.   
Tenint en compte que en cas de no respectar-se estos paràmetres, s'haurà d'incrementar la superfície de la parcel·la.   
Afeccions legals.  
- En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000, no s'ha constatat en l'àmbit d'actuació l'existència de llocs d'interés comunitari, denominats LIC, proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000, ni ZEPA designades per a la seua integració en la dita Xarxa. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionades per l'Administració, que puguen veure's afectats pel desenrotllament de la present actuació.  
- L'àmbit del sector es troba afectat per risc d'inundació de nivell 2 d'acord amb el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana, corresponent a la inundació massiva del riu Segura (freqüència entre 25 i 100 anys; calat >0,80 metres). No obstant això, d'acord amb el que disposa la Resolució de la directora general d'Ordenació del Territori de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de 10 de gener de 2008, el contingut de la qual es detalla en l'apartat de la present declaració relatiu a informes sectorials, es resol aprovar l'estudi d'inundabilitat presentat   
  
- El sector objecte d'homologació modificativa, es troba situat entre la CV-855 a Elx, l'assarb d'Abanilla pel nord, l'assarb de Mayayo pel sud, i està creuat per l'assarb d'Enmedio. No obstant això, consta entre la documentació administrativa aportada al llarg de la tramitació del present projecte, el certificat del Sindicat General d'Aigües de Dolores, de data 26 d'abril de 2007, en què s'establixen algunes consideracions respecte a les actuacions a realitzar en els assarbs afectats pel desenrotllament del present sector.  
Consideracions ambientals i afeccions legals  
- En l'estudi d'impacte ambiental presentat s'ha realitzat una descripció molt generalista del medi biòtic i abiòtic de l'entorn on es desenrotllarà l'actuació; posteriorment no es descriuen de forma detallada els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel present projecte, entre els quals s'hauria d'haver inclòs: edafologia, climatologia, geologia, vegetació, fauna, hidrologia, patrimoni arqueològic i etnològic, vies pecuàries i paisatge, de forma més concreta i adaptat a les particularitats de l'àmbit de desenrotllament. També s'han exposat de forma excessivament generalista els possibles impactes susceptibles de generar-se com a conseqüència del desenrotllament del pla parcial proposat, així com els apartats de l'estudi d'impacte ambiental relatius al desenrotllament de mesures preventives i correctores, i el programa de vigilància ambiental.   
- Entre els aspectes ambientals més rellevants arreplegats en la documentació aportada al llarg de la tramitació del present projecte, cal destacar els següents:   
- Respecte als riscos geològics que puguen imposar limitacions d'ús, l'absència de pendents anul·la la possibilitat de lliscaments i el tipus de materials impossibilita en gran manera que es produïsca risc de subsidència o col·lapse. El risc més greu que pot generar-se en l'àmbit d'actuació és l'associat a l'activitat sísmica, ja que s'inserix en una zona de risc qualificat com de nivell mitjà-alt.  
  
- Quant a la vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers, estos es troben dins de la categoria III i presenten una vulnerabilitat mitjana.   
  
- La topografia és totalment plana, delimitada entre dos assarbs, el d'Abanilla i el de Mayayo i creuat per l'assarb d'Enmedio, i està coberta per depòsits quaternaris fluvials i glacis.   
- La vegetació existent en l'àmbit del sector és de terres de cultiu de regadiu, que es troben actualment part en explotació, i altres, abandonades.   
- En l'actualitat, es distingix l'existència d'algunes unitats aïllades de garrofera i olivera.  
- Quant a la xarxa de clavegueram es preveu una xarxa separativa que evacuarà fins al punt més baix del pla parcial, on entroncarà amb el col·lector general del Sector 2, i des d'on serà impulsat fins a l'estació depuradora.   
- L'evacuació de pluvials, en l'estudi d'impacte ambiental, s'indica que s'efectuarà per lliure escorriment fins el carrer c-7, on per mitjà d'embornals s'evacuarà a l'assarb d'Enmedio.   
- La neteja, arreplega i eliminació de fems es realitzarà per mitjà de servici municipal que ja efectua este servici en els sectors limítrofs urbanitzats.   
- Es proposa una instal·lació de reg per goteig, per als arbres en alineació que hauran de plantar-se en el viari, així com la instal·lació d'un sistema de reg per aspersió en les zones verdes.   
- Respecte a les infraestructures existents, com element bàsic de la xarxa primària destaca la carretera CV-855 que discorre pel límit nord de la parcel·la i constituïx un vial estructurant del territori.   
  
- Tal com pot extraure's de l'estudi d'inundabilitat presentat, que ha sigut objecte de resolució favorable per part de la directora general d'Ordenació del Territori, tal com s'assenyala en l'apartat de la present declaració relatiu a informes sectorials, el sector proposat es troba en una zona d'expansió natural del municipi, es configura com una prolongació del Sector 2, en sòl urbanitzable programat, i disposa de bona accessibilitat al tindre com a límit, al nord del sector, la carretera CV-855.   
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 8.a de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pel particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tant, basant-se en tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'Homologació Modificativa del Pla Parcial del Sector 7 del PGOU de Dolores (Alacant), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada fins ara, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits en l'apartat segon de la present declaració.   
  
  
Segon  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva de l'instrument de planejament:  
a) Haurà de justificar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, el compliment de la doctrina establida per la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en la interlocutòria d'Ador, respecte a la justificació de disponibilitat de recursos hídrics en qualitat i quantitat suficients, per a garantir el desenrotllament de l'actuació proposada.   
b) S'haurà d'obtindre l'informe favorable de la Conselleria de Cultura sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998 d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià; i complir les determinacions que, si és el cas, continga l'informe preceptiu i vinculant esmentat.   
2. S'hauran d'incloure en les fitxes de planejament corresponents, com a condicionants previs a l'inici de les obres d'urbanització, els següents:  
a) Es compliran les consideracions establides en l'informe de l'Àrea de Comerç, de la Direcció General d'Indústria i Comerç de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, de data 5 de maig de 2006, relatiu a l'anàlisi dels usos comercials a implantar en el sector i les seues possibles repercussions.  
b) Es compliran les consideracions establides en l'informe del Servici de Servici de Projectes i Construccions Educatives, de l'Àrea d'Infraestructures de la Direcció General de Règim Econòmic de la Conselleria d'Educació, de data 12 de desembre de 2006.   
  
c) Es compliran les consideracions establides en la Resolució de la directora general d'Ordenació del Territori, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 10 de gener de 2008, per la qual resol aprovar l'estudi d'inundabilitat presentat.  
  
d) Es compliran els condicionants establits en l'informe favorable de l'EPSAR, de 16 de març de 2007, relatiu a la capacitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR de Dolores-Catral per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenrotllament del present sector.   
e) Es compliran les consideracions establides en l'informe favorable del cap del Servici Territorial d'Energia, de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, de data 28 de març de 2007, relatiu a la suficiència de recursos energètics per al desenrotllament del Sector 7.  
f) Atés que l'evacuació de les aigües pluvials s'efectuarà, per mitjà d'embornals, a l'assarb d'Enmedio; s'obtindrà prèviament, autorització d'abocament a l'organisme de conca competent, Confederació Hidrogràfica del Segura, d'acord amb el que disposa el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües.   
g) S'haurà de presentar un programa de vigilància ambiental complet en què es definisquen amb major exactitud respecte al programa inclòs en l'estudi d'impacte ambiental presentat, l'equip encarregat de la seua realització, així com el manteniment i control de les mesures de protecció i restauració desenrotllades en l'àrea i el seu entorn, a fi de garantir la seua eficàcia en la protecció de la fauna, flora, paisatge, qualitat atmosfèrica, control de residus i abocaments, i seguiment de la implantació de zones verdes, entre altres.   
El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el compromís de presentar puntualment el promotor davant de l'administració una memòria o informe anual concretant: el desenrotllament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que poguera produir-se durant el seu desenrotllament.   
h) Es compliran les consideracions exposades en el certificat del Sindicat General d'Aigües de Dolores, de data 26 d'abril de 2007, respecte a les actuacions a realitzar en els assarbs afectats pel desenrotllament del present sector.   
3. S'haurà d'incloure en les fitxes de planejament, com a condicionants previs a l'atorgament de les llicències d'ocupació dels usos residencials en el sector, la comprovació dels condicionants següents:  
  
a) La xarxa d'abastiment d'aigua estiga en funcionament i que l'aigua presente la qualitat adequada d'acord amb el RD 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'establixen els criteris sanitaris relatius a la qualitat de l'aigua per al consum.  
b) Les infraestructures necessàries en matèria de depuració d'aigües residuals, s'executaran de manera que es garantisca el seu ple funcionament en el moment de l'inici d'ocupació.  
4. Totes les actuacions que es desenrotllen en el sector s'adequaran en la mesura que siga possible al pendent natural del terreny, de manera que este s'altere en el menor grau possible, i es propicie l'adequació a la seua topografia natural, tant del perfil edificat com del parcel·lari, de la xarxa de camins i de les infraestructures lineals. A més es disminuirà l'impacte de les edificacions sobre l'entorn per mitjà de l'ocupació de colors en sostres i fatxades que permeten una major mimetització.   
  
5. Serà necessària la reposició de tots els servicis i infraestructures de reg afectat i funcionalment necessari per part de l'urbanitzador. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels seus límits. Qualsevol desviació o alteració de les dites instal·lacions haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, qui determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
6. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades, atesa la seua elevada qualitat agrària, i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que esta terra no perda les seues condicions d'humitat i les seues característiques edàfiques.  
7. L'Ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
  
8. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplega dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
9. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i queda prohibida la incineració in situ d'estos o de qualsevol altre tipus de residu.  
10. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es portaran cap les labors de neteja i manteniment de les màquines. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat  
11. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provindre de pedrera o zona de préstec autoritzada i haurà de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada; i s'haurà de disposar-se de les autoritzacions sectorials preceptives.  
12. En la urbanització s'hauran de preveure llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que vénen tractant-se habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla Integral de Residus.  
13. S'integraran en el sector, en la mesura que siga possible, o bé en altres àrees del municipi, els exemplars arboris existents actualment disseminats en l'àrea d'actuació, i s'haurà d'establir un programa adequat per al seu manteniment que assegure la seua pervivència.   
14. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en este condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental, en el document de síntesi i les labors de vigilància que corresponguen al programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i al de construcció del sector, i es valoraran adequadament i pressupostàriament els gastos derivats del seu compliment.  
  
15. D'acord amb el que disposa l'article 35 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental: «La vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades per l'Agència del Medi Ambient correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals».  
  
16. Altres condicionants de caràcter ambiental que es deriven de les preceptives autoritzacions sectorials que se li apliquen.  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs, sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 14 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 248/08-AIA.  
Títol: explotació avícola d'engreixament.   
Promotor: Granja el Torrentí, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Objecte del projecte: obtindre la legalització de l'ampliació de l'activitat, i l'autorització ambiental integrada per a una explotació avícola de broilers.  
Localització: polígon 2, parcel·la 12, del terme municipal d'El Palomar (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre l'autorització ambiental integrada per a una activitat avícola d'engreixament, les característiques de la qual segons la documentació aportada són:  
L'explotació posseïx actualment una capacitat per a 120.000 animals, i es troba en plena activitat.  
L'activitat consistix en l'engreixament de pollastres sobre llit de jaç fins que arriben als 2,3 kg de pes viu aproximat, moment en què es destinen a escorxador. Es realitzen 4,5 cicles/any, i després de cada cicle d'engreixament es realitza un buit sanitari.  
La finca ocupa una superfície de 39.237 m². La superfície construïda consistix en quatre naus de dimensions variables, dos d'elles de dos alçades i les altres dos d'una única alçada, i tres construccions annexes, que corresponen a una superfície construïda de 7.791,2 m².  
Es considera que l'explotació tindrà unes necessitats anuals d'aigua potable aproximada de 6.876 m³ (6.745 m³ d'aigua de beguda, 130 m³ per a la neteja de les instal·lacions i 0,8 m³ destinats a usos diversos), disposa de subministrament de la xarxa d'abastiment municipal (s'aporta justificació). L'aigua quedarà emmagatzemada en depòsit prefabricat de 50 m³ i en bassa realitzada sobre el terreny de formigó impermeabilitzat i coberta per lona amb capacitat per a 100 m³.  
La gallinassa generada (que es calcula basant-se en normativa catalana), s'estima en 2.400 Tm/any, i és retirada per Abonos Orgánicos el Castañero, SL (s'aporta contracte subscrit entre ambdós parts).  
No es disposa de femer en l'explotació.  
Els cadàvers generats seran retirats per empresa gestora autoritzada a este efecte (s'aporta justificació).  
La ventilació adoptada en l'explotació és forçada, a través d'extractors i ventiladors i natural, a través de finestres i portes.  
S'ha inclòs un càlcul estimatiu de les emissions a l'atmosfera associades a l'activitat, corresponent a 41.592 kg de NH3 i 572,4 kg de N2O en els allotjaments, i 12.412,80 kg de CH4, calculat d'acord amb els quadros de càlcul d'emissions de gasos del sector ramader proporcionats pel Registre Estatal d'Emissions i Fonts Contaminants (EPER-Espanya).  
Com a mesures higienicosanitàries, s'inclou dotar l'explotació de tanca perimetral, disposar de tela metàl·lica en les finestres per a evitar l'entrada de vectors, construir gual sanitari a l'entrada de l'explotació.  
  
Les aigües residuals domèstiques, estimades en 130 m³/any, són retirades per empresa gestora autoritzada a este efecte (s'aporta contracte de retirada subscrit en data 27 de juny de 2008).  
Les aigües residuals procedents de la neteja de les naus seran conduïdes cap a l'exterior de les naus i abocades en la mateixa parcel·la. Els residus especials produïts en l'explotació (entre altres: envasos de plàstic buits sobrants dels medicaments, de productes de neteja i els procedents del manteniment de les instal·lacions, com tubs fluorescents, canonades de polietilé que conduïxen als abeuradors), són emmagatzemats temporalment en contenidor i retirats periòdicament a través d'empresa gestora autoritzada a este efecte.  
L'explotació es localitza més de 1.000 metres del terme municipal d'El Palomar (València).  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El promotor disposa de llicència d'activitat atorgada en 1985, data en què s'havien construït dos de les naus i un annex a una d'elles. La resta es va construir en 1994, per la qual cosa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental estaria referit a la legalització de l'última fase construïda així com a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
  
L'expedient s'inicia en data 19 d'agost de 2008, amb la remissió per la Direcció General per al Canvi Climàtic de projecte, estudi d'impacte ambiental, documentació complementària i resultat de la informació pública.  
La informació pública s'ha realitzat per mitjà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5728, de 26 de març de 2008, en el tauler d'edictes municipal i notificat als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
Els informes inclosos en l'expedient s'arrepleguen a continuació:  
  
Informe municipal favorable de compatibilitat urbanística, de data 5 de març de 2007.  
Llicència d'activitat concedida en data 18 de novembre de 1991 a nom de Bautista Niñerola Cuartiella.  
Llicència per canvi de titularitat de data 23 de juliol de 1993 a nom de Juan Francisco Niñerola Sabater. L'última ampliació, segons es descriu en la documentació tècnica es va realitzar en 1991, sense que es tramitara la corresponent avaluació d'impacte ambiental, com ja imposava la legislació vigent en la matèria.  
Registre d'explotacions porcines, en què s'indica que la capacitat de l'explotació és de 3.100 porcs d'esquer.  
Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 20 de novembre de 2007. Per a les aigües residuals domèstiques s'indica que haurà d'optar-se (considerant inviable la utilització d'una depuradora per l'escàs volum d'aigua residual generada) per la connexió a una xarxa de clavegueram que conduïsca esta aigua a una estació de tractament d'aigües residuals, o a l'emmagatzematge de les aigües residuals en depòsit estanc i impermeable per a posterior retirada per gestor autoritzat o gestió d'estes i de la resta de residus generats segons el que establixen les disposicions legals vigents.  
El reduït volum d'aigües residuals domèstiques estimat que es generarà en l'explotació anualment fa que es considere viable la gestió conjunta amb els purins.  
Afeccions legals.  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals.  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
La parcel·la es localitza al nord del terme municipal a 345 m.s.n.m., inserida en una zona agrícola de secà dedicada principalment a l'oliverar. Constituïda per un únic bancal longitudinal en sentit NE-SOE. Segons la cartografia temàtica d'esta conselleria, està ubicada en una parcel·la de fisiografia plana. Litològicament es caracteritza per estar constituïda per cudols, graves, arenes i argiles. La naturalesa de les parcel·les limítrofes és semblant a l'ocupada per l'explotació. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és mitjana. El risc d'erosió actual és molt baix (pèrdua de 0-7 Tm/ha/any) i el de l'erosió potencial és moderat (pèrdua de 15-40 Tm/ha/any). No hi ha risc de lliscament ni d'inundació.  
No hi ha afecció a via pecuària catalogada en el terme municipal.  
  
La zona on s'exercix l'activitat no presenta valors ambientals rellevants, ja que s'ubica en un entorn amb un grau de naturalitat escàs, els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són:   
- L'aire, per emissió d'olors degut als processos anaerobis associats als residus generats (purins i cadàvers).  
- Les aigües superficials i subsuperficials, per lixiviació de purins o percolació d'estos associada a una incorrecta gestió dels purins en la mateixa explotació o bé durant la seua utilització com adob orgànic.  
  
- El sòl, per alteració de les seues propietats associada a la incorrecta gestió dels purins en la seua utilització com adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associada als purins generats i a la presència d'animals principalment.  
A més de les mesures de gestió de l'explotació, l'estudi d'impacte ambiental acompanya una sèrie de mesures correctores, entre les quals s'inclou:  
- S'aplicaran els purins respectant la distància mínima en la seua distribució sobre el terreny, de 100 metres respecte d'altres explotacions del grup segon i tercer i als nuclis urbans.  
- Els purins s'extrauran de l'explotació amb un període mínim de tres mesos de retenció per mitjà del tractor bóta propietat del promotor, tractat amb complex bacterià que fixarà el nitrogen, reduint les olors.  
  
- Els purins no s'abocaran en zones forestals o de pastos, únicament en zones de cultiu. Tampoc s'admeten els abocaments del purí sobre llits públics o a distàncies inferiors a 35 m de pous i sistemes d'aigua potable, a 200 m de càmpings, de llits públics i a 500 m de zones aqüícoles. Es respectarà la distància mínima en la distribució del fem sobre el terreny, de 100 metres respecte d'altres explotacions del grup primer, i de 200 metres respecte a explotacions del grup segon i tercer i als nuclis urbans.  
- Es procedirà al treball de les terres agrícoles abans de 24-48 h des que s'apliquen els purins.  
Segons la cartografia temàtica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, la superfície on s'exercix l'activitat es localitza en un sòl amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitja, per la qual cosa no haurà d'excedir-se la concentració de 170 kg N/ha a l'aplicar els purins com adob orgànic en camps de cultiu.  
  
S'han detectat contradiccions en la planificació de l'adobament amb el purí, per la qual cosa, haurà d'elaborar-se un pla de gestió i producció agrícola del purí.  
La superfície agrícola localitzada en parcel·les del terme municipal de la Sénia (12,42 ha), província de Tarragona, on es declara aplicar el purí, s'hauran de substituir per superfície equivalent localitzada a la província de Castelló, ja que es disposa de legislació sectorial pròpia que condiciona l'autorització de l'activitat en esta comunitat autònoma, i a més el control de l'activitat (inclòs la gestió del purí) correspon a l'administració pròpia del territori on es localitza l'activitat.  
  
Atenent les característiques del medi i de l'activitat, es considera viable l'activitat, des del punt de vista mediambiental, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental i es complemente amb l'adopció dels condicionants arreplegats en esta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la següent declaració d'impacte ambiental.  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'explotació porcina d'esquer, localitzada en el polígon 5, parcel·la 77, del terme municipal de Rossell (Castelló), promogut per Juan Francisco Niñerola Sabater, sempre que es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, s'haurà de regularitzar l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
  
Haurà de presentar justificació legal de l'aprofitament d'aigua potable de la xarxa municipal.  
Abans de l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, el promotor haurà de justificar la substitució de la superfície agrícola localitzada en parcel·les del terme municipal de la Sénia (Tarragona), per una altra equivalent a la província de Castelló, a una distància prudencial de l'explotació, de manera que siga viable econòmicament la utilització de purins com adob orgànic.  
Haurà d'aportar pla de gestió i producció agrícola de purins, de manera que es justifique que l'extracció de purins de l'explotació coincidix amb l'època apropiada de fertilització de les oliveres. S'haurà d'indicar el mètode d'aplicació.  
A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastos no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. Preferentment, s'haurà de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
Basant-se en el Reial Decret 324/2000, d'Ordenació de les Explotacions Porcines, s'haurà de respectar com a distància mínima, en la distribució de fem sobre el terreny, la de 100 m, respecte a altres explotacions del grup primer, i 200 m, respecte a les explotacions incloses en la resta dels grups definits en l'article 3.B) del Reial Decret 324/2000 i als nuclis urbans. En relació amb els cursos d'aigua, es respectarà el que establix el Reglament de Domini Públic Hidràulic, que desplega els títols preliminar, I, IV, i VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, i el que disposen els diferents plans hidrològics de conca.  
  
Haurà de disposar d'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relació amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
Es comunicarà a esta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el destí dels residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 25 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 155/9964-DHQ.  
Promotor: Ajuntament de Cheste.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de València.   
Objecte del projecte: programa d'actuació integrada Residencial Pinos Veros.  
Localització: terme municipal de Cheste.  
Descripció del projecte  
La memòria informativa del pla parcial indica que l'actuació consistix en la implantació d'una bossa de sòl residencial en el terme de Cheste que permeta l'establiment ordenat de vivendes fora del nucli municipal, concretament junt amb el sòl no urbanitzable amb vinculació esportiva on s'ubica el camp de tir de la Comunitat Valenciana. Es projecta a més un xicotet percentatge d'aprofitament terciari que dote el sector d'identitat pròpia i autosuficiència tal com necessita una actuació d'estes característiques.   
L'instrument que definix l'ordenació urbanística és un pla parcial de millora, tal com està regulada eixa figura de planejament en l'article 80 i següents del Decret 201 1998/, de 15 de desembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de Planejament de la Comunitat Valenciana. Com el municipi de Cheste ja té homologat el seu planejament a la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística, no és procedent adjuntar al pla parcial document d'homologació; no obstant això, el pla parcial inclou com a part de les seues determinacions la definició de l'ordenació estructural en el seu àmbit d'actuació.   
La gestió i urbanització completa de l'actuació s'acull a la modalitat de gestió indirecta d'un programa d'actuació integrada.  
El pla parcial modificatiu del pla general d'ordenació urbana vigent, reclassifica una superfície de 1.242.311 m² de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable d'ús dominant residencial amb un xicotet percentatge d'ús terciari. En la dita superfície s'inclouen 72.996 m² de xarxa primària viària per a l'execució del desdoblament de la CV-378.  
  
Segons l'apartat 3 de la memòria informativa, la qualificació del sòl no urbanitzable objecte de modificació, d'acord amb l'homologació modificativa aprovada definitivament el 2 de gener de 2001, és sòl no urbanitzable comú limitació tipus III i sòl no urbanitzable dotacional docent, cultural i assistencial social.  
D'altra banda, en la memòria justificativa s'indica textualment que la modificació no desvirtua les opcions de l'ordenació original del planejament vigent, sinó que més aïna respon a la previsió de l'homologació global de Cheste d'ordenació urbanística d'eixe àmbit i que esta actuació no s'oposa a cap de les directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i ocupació del territori definides en l'apartat 14 de la memòria d'homologació global de Cheste. Estes directrius es referixen a cada un dels sectors de sòl urbanitzable i de les distintes zones de qualificació en sòl urbà, però no contenen determinacions de caràcter general que afecten l'ocupació del territori.   
  
El nombre de vivendes màxim previst d'acord amb la densitat establida per ha és de 1.759 vivendes, la qual cosa implica un increment d'habitants mínim de 3.694 habitants (considerant l'índex de 2,1 habitants/vivenda, establit en l'article 108 del ROGTU, actualment en vigor), és a dir un augment del 50% respecte de la població actual.  
  
Tramitació administrativa.  
L'expedient d'avaluació ambiental va ser incoat amb la remissió, des de la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge, de la documentació del Pla Parcial de Millora Pinos Veros el dia 3 de maig de 2007, composta pel pla parcial, avantprojecte d'urbanització, estudi d'impacte ambiental i certificat del secretari general de l'Ajuntament de Cheste estés el 26 de febrer de 2007, corresponent a l'aprovació i adjudicació provisional del programa d'actuació integrada La Loma - Pinos Veros, mitjançant un acord aprovat en sessió extraordinària del Ple de l'Ajuntament de 22 de desembre de 2005.   
En este certificat es fa constar que la informació pública es va verificar per mitjà d'anunci publicat en el diari Levante de 16 de març de 2005 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, número 4.974, de 30 de març de 2005, durant 20 dies prorrogats en altres 20 dies a l'haver-se presentat, en els 10 primers dies d'exposició, altres alternatives tècniques. En el termini establit es van registrar, d'acord amb el certificat, 25 al·legacions (de les quals es realitza un resum i la contestació a estes), que manquen totes elles de caràcter ambiental, excepte la presentada per Rafael Pero Vaño en representació de la Societat Valenciana de Caça i Tir de València que manifesta la seua inquietud davant de la convivència d'usos distints: el camp de tir i el residencial.   
  
Informes sectorials.  
S'ha considerat la documentació i les declaracions d'impacte ambiental dels dos expedients relacionats corresponents a l'homologació modificativa del Pla General d'Ordenació Municipal de Cheste (Exp. 626/99-AIA) i a les instal·lacions esportives situades en els polígons 17 i 18 de les partides de la Loma del terme de Cheste promogut per la Societat Valenciana de Caça i Tir (Exp. 115/96-AIA).   
  
S'ha tingut en compte també l'informe, sobre el projecte objecte d'avaluació, remés a l'Ajuntament el 16 de juny de 2005, en el qual es feia referència a aquells documents o aspectes de la documentació que havien de ser esmenats.   
Afeccions legals.   
Classificació i qualificació urbanística. Els terrenys afectats es troben classificats en el planejament vigent com a sòl no urbanitzable destinat a equipament dotacional, esportiu i docent i sòl no urbanitzable limitació tipus II.  
Patrimoni cultural. En principi, d'acord amb l'homologació modificativa global de Cheste i l'inventari de la Conselleria de Cultura no es té constància de l'existència de jaciments en l'àmbit de l'actuació.   
  
Consideracions ambientals.   
L'homologació modificativa global del Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Cheste, a què es fa referència en el document presentat, es correspon amb el planejament vigent en el municipi i en esta es va establir una gradació del sòl no urbanitzable comú, distingint-ne 4 tipus:   
a) Sòl no urbanitzable sense limitació definida  
b) Sòl no urbanitzable amb limitació tipus I,  
c) Sòl no urbanitzable amb limitació tipus II i   
d) Sòl no urbanitzable amb limitació tipus III  
L'homologació modificativa del Pla General d'Ordenació Urbana de Cheste mencionada es va avaluar ambientalment, correspon a l'expedient 626-99/AIA, es va formular declaració d'impacte ambiental per Resolució de la directora general de Planificació i Gestió del Medi Natural de 20 de juliol de 2000. El sector La Loma - Pinos Vos s'assenta sobre la superfície sòl no urbanitzable situada entre el barranc del Poyo, la carretera CV-378 i l'autovia o límit sud del terme municipal que, en l'homologació esmentada, va ser requalificada amb dos finalitats:  
  
1. Modificació 5.8.0.8 consistent en la requalificació de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable dotacional, docent, cultural, assistència social, incloent-hi i regularitzant els dos centres existents i comprenent projectes tramitats per mitjà de declaració d'interés comunitari.  
  
2. Modificació 5.4.6.9 requalificació de sòl no urbanitzable comú a sòl amb limitacions tipus II, situat al voltant del sòl no urbanitzable d'equipament dotacional i esportiu (circuit de velocitat i camp de tir) amb l'objecte de protegir esta qualificació d'activitats no compatibles que alteraren l'ús permés. Concretament quedaven especialment prohibits: naus agrícoles, granges, vivendes unifamiliars i activitats no vinculades a l'ús esportiu i docent. Tot això queda regulat en l'article 198 limitació tipus II.   
Esta modificació plantejada en l'homologació modificativa del PGOU de Cheste es va considerar no sols adequada sinó convenient ja que ambdós usos esportius són fonts notables de soroll, no mitigables a nivells adequats per mitjà de mesures correctores per això de fet generen una limitació per a l'establiment d'usos residencials al seu voltant. Per això la instauració d'una normativa de limitació tipus II constituïx una mesura protectora necessària i eficaç per a evitar impactes sobre la població de futurs desenrotllaments.   
La reclassificació objecte d'esta avaluació és per tant, en contra del que s'ha afirmat en la documentació presentada, contrària a les directrius i normativa del PGOU vigent, i la ubicació proposada és, des del punt de vista de l'avaluació ambiental, en tot cas desfavorable ja que encara que la normativa no haguera previst la limitació d'activitats al voltant d'estos usos esportius, la ubicació del sector és, de totes les possibles en el terme municipal, la menys adequada, ja que, tal com s'ha indicat anteriorment, estes activitats són generadores de soroll que fan incompatible l'ús residencial en estos.  
  
L'estudi d'impacte ambiental presentat no inclou una anàlisi d'alternatives de la ubicació del sector, sinó que se cenyix a alternatives en l'ordenació detallada i en la delimitació de les vores del sector.  
  
A més cal assenyalar que el sector confronta pel sud amb el sòl urbà industrial (polígon industrial Castilla) el que també podria resultar limitador depenent del tipus d'indústria que s'hi ubique.   
  
D'altra banda la determinació de la situació acústica preoperacional, inclosa en l'estudi d'impacte ambiental és almenys incompleta ja que no ha sigut, ni tan sols, considerat com a font sonora el camp de tir limítrof amb el sector que té activitat diària.   
- L'objecte de l'estudi és presentar els nivells sonors en el sector obtinguts per mitjà de mètodes predictius, i amb un estudi addicional de mesures in situ. S'analitzen dos situacions que coincidixen les fonts sonores permanents (carreteres i ferrocarril pròxims) i diferixen en la situació d'activitat del circuit de velocitat:  
- Nivells sonors model A. Es correspon amb la situació d'activitat de proves i entrenament del circuit de velocitat, entenent esta com la d'un vehicle realitzant proves al voltant del circuit circulant de forma intermitent, en horari diürn), i determina que els nivells sonors no superen els llindars establits en la legislació sectorial i  
  
- Nivells sonors model B. Es correspon amb situació de competició del circuit de velocitat, en què els nivells sonors superen els nivells de soroll de confort, i proposa com a mesura correctora augmentar l'aïllament dels tancaments exteriors de les vivendes.   
  
En l'estudi d'impacte ambiental es valora l'impacte del soroll com un factor condicionant sotmés a major detall d'estudi, i no com limitador, ja que s'establix com a situació de normalitat la del model A i s'exclou de la valoració les situacions de competició (model B) per entendre que són situacions esporàdiques. No obstant això, el nombre d'esdeveniments esportius i per tant les xifres d'afluència de públic s'han incrementant des de la inauguració del circuit, el nombre d'esdeveniments esportius realitzats l'any 2007 ascendix a 12, amb 507.000 espectadors i es comptabilitza una activitat en el circuit de 356 dies l'any, la qual cosa suposa un índex del 97,5%.   
  
L'estudi d'impacte ambiental manca, a més, d'aspectes que independentment de la seua ubicació han de ser analitzats i valorats, com ara la gestió dels residus sòlids urbans, la gestió de les aigües residuals i la disponibilitat de recursos hídrics dels futurs desenrotllaments urbanístics, a fi d'evitar impactes ambientals notables.   
  
Per tot això es considera necessari replantejar l'actuació en emplaçaments alternatius del municipi, que no presenten les limitacions abans exposades i, tenint en compte la magnitud de l'actuació, es considera convenient realitzar-la en el context del terme municipal, és a dir per mitjà d'una avaluació ambiental estratègica a fi de determinar la viabilitat de l'actuació en relació amb la capacitat de càrrega del municipi i, si és el cas, la ubicació més adequada.   
Consideracions jurídiques.   
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu en l'annex I de l'apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent declaració d'impacte ambiental.  
  
Primer   
Estimar no acceptable, des del punt de vista ambiental, el Pla Parcial de Millora Pinos - Veros promogut per l'Ajuntament de Cheste, d'acord amb les consideracions ambientals desenrotllades en la part expositiva d'esta declaració.   
  
Segon   
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 20 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 152/2008 - AIA.  
Títol: Pla Parcial de Millora Sector RA-9.  
Promotor: Ajuntament d'Aspe.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Aspe i CTU.  
Localització: Aspe (Alacant).  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte.  
En data 13 de gener de 2005, l'Ajuntament d'Aspe i l'IVVSA van subscriure conveni de col·laboració per a la realització concertada d'una sèrie d'actuacions urbanístiques tendents a l'obtenció de sòl apte per a la construcció de vivendes subjectes a règims de protecció pública.  
  
L'objecte del pla parcial de millora és la creació de sòl urbanitzable residencial a través de la reclassificació de sòl no urbanitzable comú. El pla parcial definix l'ordenació detallada del sector, utilitzant un sistema d'ordenació per edificació oberta i la tipologia de bloc exempt. L'àmbit del sector configura una àrea de repartiment única i es desenrotlla igualment en una única unitat d'execució.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'instrument de planejament vigent en el municipi és el Pla General d'Aspe, que compta amb aprovació definitiva de data 28 de juny de 1995.   
L'àmbit de l'actuació es troba situat al sud-est del nucli urbà d'Aspe. La seua superfície total és de 140.852 m². Els seus límits vénen definits per:  
Nord: sòl urbanitzable no detallat núm. 7.  
Sud: ermita i barri Santa Cruz (sòl urbà).  
Est: sòl no urbanitzable comú.  
Oest: ronda sud i barri de la Coca (sòl urbà).  
L'ordenació proposada crea un nou accés radial a les zones altes del casc. Este mateix viari servirà de suport als sòls dotacionals no viaris, especialment al parc urbà, que actuarà com a element de protecció de l'entorn de l'ermita, paisatgísticament més sensible, preservant les zones altes d'edificació residencial.  
Dades del sector:  
Superfície total: 140.852 m²s.  
Zones verdes: 19.561 m²s.  
Aprofitament total: 125.515 m²t.  
Índex d'edificabilitat bruta: 1,00 m²t/m²s.  
Índex d'edificabilitat residencial: 0,90 m²t/m²s.  
Índex d'edificabilitat terciària: 0,10 m²t/m²s.  
Aprofitament tipus: 0,8911 m²t/m²s.  
Nre. estimat de vivendes: 1.035 vivendes.  
3. Alternatives.  
L'estudi d'impacte ambiental no preveu la valoració de possibles alternatives de localització, sinó que definix la proposta com a resultat de l'estudi realitzat tant en la fase de concurs com en la redacció definitiva del projecte i realitza una seqüència dels criteris d'ordenació adoptats.   
Tramitació administrativa.  
1. Admissió a tràmit.  
En data 14 de maig de 2008, la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge va remetre una còpia de la documentació tècnica del projecte, i es va incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.  
2. Informació pública.  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons edicte publicat en el DOGV núm. 5034, de 23 de juny de 2005.  
Durant el període d'informació pública es van presentar tres escrits d'al·legacions, segons consta en el certificat emés pel tinent d'alcalde de l'Ajuntament d'Aspe en data 21 de setembre de 2005.  
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària.  
En data 10 de juliol de 2008 es realitza consulta a l'Àrea de Gestió de Recursos Forestals i Conservació Ambiental i se sol·licita informe d'afecció de la proposta sobre les vies pecuàries.  
En data 18 de juliol de 2008 es realitza requeriment de documentació al Servici Territorial d'Ordenació del Territori, i se n'adjunta còpia a l'Ajuntament d'Aspe. Esta petició es va referir a la carència de certs documents i a l'ampliació del contingut de l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 28 de juliol de 2008 es realitza consulta al Servici de Biodiversitat i se sol·licita informe d'afecció de la proposta sobre els hàbitats naturals.  
En data 18 de setembre de 2008, Javier Jerez Escolano, en representació de l'empresa Ambartec Gestión y Proyectos, SLU, va remetre informe com a resposta al requeriment d'informació efectuat.  
En data 22 de setembre de 2008, el Servici Territorial de Medi Ambient remet informe en matèria de vies pecuàries, redactat per la Demarcació Sud de la Secció Forestal.  
En data 29 de setembre de 2008, l'IVVSA remet la documentació següent en resposta al requeriment d'informació efectuat:  
  
Annex núm. 1: còpia de l'estudi d'impacte ambiental.  
Annex núm. 2: còpia de l'expedient administratiu.  
Annex núm. 3: informe tècnic de contestació d'al·legacions de data 27 de gener de 2006.  
Annex núm. 4: informe, de data 1 de desembre de 2006, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Annex núm. 5: sol·licitud d'informe a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre disponibilitat de recursos hídrics.  
Annex núm. 6: estudi de mobilitat urbana.  
Annex núm. 7: informe de l'Ajuntament d'Aspe, de data 21 de juliol de 2005, en què es justifica la capacitat de gestió de residus sòlids, tant inerts com urbans.  
Annex núm. 8: informe de l'EPSAR, de data 14 de setembre de 2005, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Sector RA-9 d'Aspe.  
En data 16 d'octubre de 2008, l'IVVSA va remetre un exemplar de l'estudi acústic, així com informe en relació amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 29 d'octubre de 2008 es realitza consulta al Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i se sol·licita informe sobre l'estudi acústic presentat.  
En data 12 de novembre de 2008 es rep informe emés per el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, referent a l'estudi acústic inclòs en l'expedient del projecte de Pla Parcial Sector RA-9, en el terme municipal d'Aspe.  
Consultes. Informes sectorials i participació  
En l'expedient s'inclouen els informes següents rebuts durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental:  
- Informe dels servicis tècnics municipals de l'Ajuntament d'Aspe, de data 21 de juliol de 2005, relatiu al tractament de residus sòlids urbans i inerts, amb el contingut següent:  
«Els residus sòlids urbans que es generen després de l'execució de les vivendes previstes pel Pla Parcial seran arreplegats per l'empresa concessionària del servici municipal d'arreplega de residus sòlids urbans, per a això s'habilitaran els contenidors (de residus sòlids generals, d'envasos lleugers, de paper-cartó i de vidre) que resulten necessaris en el seu moment.  
Els residus inerts que es generen durant l'execució de les obres d'urbanització i posterior edificació hauran de ser depositats per l'empresa contractista en l'abocador municipal ubicat en el paratge d'Upanel, que disposa de vas legalitzat per al depòsit d'este tipus de residus. El dit abocador legalitzat el gestiona en l'actualitat l'empresa pública VAERSA».  
- Un informe condicionat, emés per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües en data 2 de setembre de 2005, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Aspe per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenrotllament del Pla Parcial Sector RA-9 del PGOU d'Aspe (Alacant). L'esmentat informe conclou:  
  
«Pel que s'ha assenyalat abans, i per al cas en què l'urbanitzador responsable d'executar l'actuació decidisca no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals que genere i sol·licite en un futur la connexió a un sistema públic, esta Entitat de Sanejament d'Aigües, informa sobre la viabilitat del tractament en l'EDAR d'Aspe de les aigües residuals generades pel desenrotllament del Pla Parcial Sector RA-9 del PGOU d'Aspe sempre que es complisquen els condicionants següents:  
1. Al seu dia, l'urbanitzador responsable d'executar l'actuació haurà de realitzar la sol·licitud corresponent de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
  
2. En tot cas, l'abocament generat pel desenrotllament urbanístic de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A estos efectes, l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per esta Entitat de Sanejament d'Aigües, dotada a més de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament.  
3. Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, hauran d'executar-se les actuacions d'ampliació de la planta necessàries a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.  
4. Abans d'executar la connexió s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament la quantitat resultant de 592.042,00 €, a estos efectes s'haurà d'establir el conveni oportú, si és el cas, entre l'Entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament d'Aspe».  
  
- Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, en data 1 de desembre de 2006, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, de 12 de desembre de 2007, en què se substancia l'informe vinculant legalment previst en els termes següents:  
«La documentació aportada consta de:  
- Estudi d'impacte ambiental relatiu al patrimoni cultural del Sector RA-9 d'Aspe.  
- Plans.  
Després de l'oportú examen es comprova que es fa expressa referència a la legislació patrimonial i s'establixen les mesures correctores oportunes.   
Des de la consideració del patrimoni etnològic es manifesta que el Calvari i tots els seus usos immaterials no es veuran afectats per l'actuació proposada, i es documenta una casa de labor agrícola ubicada en el centre de l'àrea d'actuació.  
Per això, vist el precepte indicat, de conformitat amb l'informe dels servicis tècnics i als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, s'emet un informe favorable sobre l'annex relatiu al patrimoni cultural de l'estudi d'impacte ambiental per a l'homologació sectorial modificativa Pla Parcial del Sector RA-9 d'Aspe (Alacant).  
El present informe es contrau al present estudi d'impacte ambiental en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cada una de les pàgines del document, en prova de conformitat, amb l'advertiment exprés que si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïxen variacions respecte a la proposta sobre la qual s'ha informat ara, esta s'haurà de sotmetre de nou a l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià».  
- Sol·licitud d'informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre disponibilitat de recursos hídrics, de data 8 d'agost de 2008.  
  
- Informe referent a vies pecuàries, de data 26 d'agost de 2008, redactat per la Demarcació Sud de la Secció Forestal, del qual s'extrau el contingut següent:  
«(...) a la vista de la delimitació del Sector RA-9 (...) al sud del dit sector transcorre la via pecuària denominada «assagador del Rabosero a Monforte». Esta via pecuària presenta una amplària de 20,89 m en la dita zona segons classificació de vies pecuàries del t. m. d'Aspe (20 m d'acord amb la definició que l'article 4 de la Llei 3/1995 establix per a les senderes). (...) prenent com a correcte el recorregut mencionat corresponent al S.I.T. de la CMAAUV, ja que esta via pecuària no es troba delimitada i la classificació (...) no aporta informació gràfica més detallada, i sense perjuí del que poguera determinar una futura delimitació, el sector no quedaria afectat per la via pecuària assagador del Rabosero a Monforte».  
-Informe, de data 12 de novembre de 2008, emés per el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, referent a l'estudi acústic inclòs en l'expedient del projecte de Pla Parcial Sector RA-9, en el terme municipal d'Aspe, segons el qual la documentació no s'ajusta al contingut mínim que s'establix en el Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació en gestió en matèria de contaminació acústica.  
  
Afeccions legals.  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i dels estudis integrants dels sistemes d'informació territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, publicades per la COPUT, sobre l'àrea d'estudi s'han detectat les afeccions següents:  
Confrontant amb el límit sud de la parcel·la s'evidencia la presència de la via pecuària assagador del Rabosero a Monforte. El seu traçat és coincident amb les de les sendes PR-CV 169 i PR-CV 242. Segons informe referent a vies pecuàries, redactat per la demarcació sud de la Secció Forestal, «prenent com a correcte el recorregut (...) corresponent al S.I.T. de la CMAAUV, ja que esta via pecuària no es troba delimitada i la classificació (...) no aporta informació gràfica més detallada, i sense perjuí del que poguera determinar una futura delimitació, el sector no quedaria afectat per la via pecuària assagador del Rabosero a Monforte».  
El projecte disposa d'informe favorable, de data 1 de desembre de 2008, emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Consideracions ambientals.  
1. El nou sector residencial es localitza al sud-est del nucli urbà d'Aspe, i confronta amb este. La major part del territori es troba ocupat per terres de cultiu, parcialment abandonades (vinya, oliveres i ametlers).  
La zona es troba en un domini geològic limítrof entre el Subbètic i Prebètic d'Alacant. Es troba majoritàriament en una zona deprimida farcida amb materials detrítics quaternaris, coneguda com la Vega d'Aspe, limitada pels relleus que la circumden i, d'altra banda, sobre materials margosos pertanyents al Sinclinal d'Aspe.  
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, en algunes zones la diversitat de materials i la seua distribució poc contínua, amb molts canvis laterals i en profunditat, pot inferir assentaments diferencials a les infraestructures i actuacions estructurals que es vulguen desenrotllar, a l'afectar les estructures formacions amb distinta potència i compressibilitat. També poden existir zones amb capacitat de càrrega baixa o molt baixa, la qual cosa afectaria les fonamentacions d'estructures que es pretenguen realitzar sobre estos terrenys. Per això és d'especial rellevància la realització d'estudis i assajos geotècnics detallats per a quantificar este tipus de riscos i determinar les mesures oportunes.  
En l'extrem sud-est de l'actuació hi ha una xicoteta zona classificada amb risc potencial de lliscament baix. A més dels estudis geotècnics es proposen mesures de correcció addicionals com estudis d'estabilitat de talussos i mesures estructurals (sistemes de drenatge, estesa de pendents, actuacions hidrologicoforestals, etc.). L'estudi d'impacte ambiental considera que la seua inclusió en l'ordenació prevista com a zona verda convertix els possibles impactes produïts per l'afecció en compatibles.  
L'àmbit d'actuació se situa sobre l'aqüífer denominat Quaternari de Novelda. L'ús de les aigües és principalment per a reg i la qualitat de l'aigua es pot classificar com regular.  
Segons la Cartografia Temàtica de la Comunitat Valenciana, l'àrea d'estudi presenta una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers baixa i un grau d'accessibilitat mitjà.  
2. El sòl afectat pel projecte posseïx una capacitat agrícola elevada en la seua zona nord, moderada en la mitat sud, i molt baixa en la vora sud. En l'actualitat s'ha produït una marcada recessió del sector agrícola en l'àmbit d'estudi, com a conseqüència principalment del desplaçament de la dita activitat cap a altres sectors productius, amb l'abandó de les explotacions de secà.  
La major part del sector presenta riscos d'erosió actual i potencial baixos o molt baixos. Només hi ha una zona, que ocupa una estreta franja al sud de la parcel·la, classificada amb un grau d'erosió actual i potencial molt alt per la seua litologia i pendent.  
Sobre la localització proposada hi ha el risc sísmic comú a la zona sud de la província d'Alacant. La sismicitat de l'àrea d'Alacant està principalment lligada a l'encreuament dels accidents tectònics del Guadalentín-Alacant amb els del Mitjà Segura, Socovos, Elx-Jumilla i Vinalopó. Estes fractures mostren un clar comportament distensiu, encara que els comportaments compressius també es manifesten en alguns punts.   
La NCSE-02 assigna al municipi d'Aspe valors elevats als paràmetres de perillositat sísmica. L'àrea estudiada es considera zona d'alt risc sísmic, per la qual cosa es fan necessàries les recomanacions, quant a edificacions, que preveu la Norma Sismoresistent.  
  
3. La vegetació potencial d'esta àrea es correspon amb la sèrie termomediterrània murciano-almeriense de l'espinar Chamaeropo-Rhamnetum sigmetum.  
El territori es troba ocupat en la seua pràctica totalitat per terres de cultiu parcialment abandonat (vinya, oliveres i ametlers). Les accions antròpiques (proximitat a nuclis urbans, terres de labor, camins, etc.) han afavorit la recolonització per vegetació arvense o ruderal, on es constituïx en erms.  
També es localitza un aflorament de margues constituït en part per un espartar, llistonars i altres espècies; així com canyars, de forma aïllada als costats de les séquies.  
En l'aflorament de margues i en els límits d'alguns dels bancals s'han trobat alguns exemplars de Sideritis leucantha, Teucrium murcicum i Thymus vulgaris, espècies arreplegades en l'Orde, de 20 de desembre de 1985, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, amb la qual cosa queda sotmesa a autorització prèvia la tala o desarrelament, encara que no la sega o arreplega de parts o llavors de les plantes.  
4. La pressió antròpica limítrof ocasiona que la fauna presente en la zona siga la pròpia d'ambients humans i ubics. No obstant això, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que «en cas d'aparéixer alguna espècie sensible (no detectada) es comunicarà a les administracions amb competència per a valorar les possibles incidències del desenrotllament del sector proposat».  
5. Segons l'estudi d'impacte ambiental, «el sector es desenrotlla com ampliació del nucli urbà d'Aspe, la qual cosa suposa que les connexions d'infraestructures de sanejament, abastiment i energia no requerisquen ocupació de nous terrenys. De la mateixa manera, per confrontar amb nuclis consolidats, la gestió de residus i aigües residuals es presumix que no presentarà dificultats, si bé serà necessari disposar dels certificats i acreditacions per les administracions amb competència de cada aspecte, incloent-hi la suficiència d'aigua d'abastiment».  
  
El projecte incorpora un estudi específic de trànsit, mobilitat i transport.  
El sector presenta una fisiografia ondulada, tendent a vessants moderades en la part sud.  
«S'ha de parar especial atenció als problemes de drenatge que pot patir la zona degut a la litologia que la conforma, ja que la baixa permeabilitat d'alguns dels materials que hi trobem (margues, materials detrítics puntualment amb component llimosa alta, etc.) pot provocar acumulacions d'aigua en zones no desitjades».  
L'estudi d'impacte ambiental planteja el condicionament de les direccions preferencials d'escolament i l'adequació de les infraestructures (construcció de cunetes perimetrals, xarxa separativa) per a mitigar l'increment de l'escolament i erosió superficial del sòl.  
L'estudi d'impacte ambiental no fa referència a les xarxes de reg existents.  
L'estudi d'impacte ambiental establix mesures correctores encaminades a reduir el consum d'aigua: «vegetació autòctona en zones verdes i jardins, reg per goteig, sistemes domèstics d'estalvi, etc.».  
Respecte a la depuració de les aigües residuals, es proposa la «reutilització de les aigües depurades per mitjà de tractament terciari per al reg de zones verdes».  
L'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües va emetre un informe condicionat en data 2 de setembre de 2005, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Aspe per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenrotllament del Pla Parcial Sector RA 9-del PGOU d'Aspe (Alacant).  
Respecte a la suficiència de recursos hídrics, amb dates 23 i 30 de juliol de 2008 respectivament, es van realitzar sengles sol·licituds d'informe a la Mancomunitat de Canales del Taibilla i la Confederació Hidrogràfica corresponent, sobre disponibilitat de recursos hídrics. Segons s'indica en el seu contingut, les dites peticions s'acompanyen de «informe elaborat conjuntament per l'empresa concessionària del servici municipal d'aigua potable i clavegueram Seasa-Grupo Aguas de Valencia i per l'empresa consultora d'este ajuntament, Cota Ambiental, SL, relatiu al consum actual d'aigua potable en el municipi i a la previsió de nou abastiment necessari per al nou sector de referència, en funció del potencial de vivendes i habitants previst. En este informe es posa de manifest la previsió cronològica de construcció de vivendes en el nou sector». El dit informe no ha sigut incorporat a la documentació presentada en esta Direcció General.  
  
En data 8 d'agost de 2008 es va sol·licitar informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre disponibilitat de recursos hídrics. No obstant això, no consta en l'expedient informe, regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, evacuat per l'organisme de conca competent, a fi d'acreditar la disposició de recursos hídrics necessaris per als usos previstos.  
L'Ajuntament d'Aspe va emetre un informe, de data 21 de juliol de 2005, relatiu al tractament de residus sòlids urbans i inerts.  
6. El lloc es caracteritza per un clima mediterrani en transició al clima desèrtic, càlid i sec, d'escasses precipitacions, concentrades en la primavera i la tardor. La temperatura mitjana anual supera els 17ºC, amb hiverns suaus i estius calorosos. Les precipitacions sobrepassen escassament els 300 mm anuals, amb el mínim al juliol.  
7. Segons l'estudi d'impacte ambiental «els principals focus de soroll, tant existents en l'actualitat com els derivats del desenrotllament de l'ús previst, no generaran en si mateixos alteracions significatives en comparació amb els nivells sonors existents».  
L'estudi d'impacte ambiental realitza una simulació de l'impacte sonor que l'actuació generaria en el seu àmbit territorial, en la qual es conclou que «els valors que superen el llindar en el preoperacional coincidixen amb els traçats propis de les vies actuals, especialment en els valors diürns, sense especial rellevància en les àrees internes del sector.  
Únicament les edificacions pròximes als focus de soroll, com és el cas de les illes B+V, hauran de considerar mesures de minimització per mitjà d'una adequada insonorització de l'edificació de manera que es garantisca que els nivells de soroll intern no superen els llindars establits».  
Es proposa com a mesura correctora la reducció de la velocitat límit dels vehicles en aquells trams de viari afectes a zones residencials.  
  
8. L'estudi d'impacte ambiental fa referència específica a l'afecció del paisatge. El projecte se situa dins d'una única unitat paisatgística dominada per un entorn agrícola de secà, influenciada per l'activitat antròpica pel traçat de camins i la presència d'edificació dispersa, així com la proximitat del nucli urbà.   
El paisatge es considera de qualitat intrínseca baixa, qualitat visual de l'entorn baixa i qualitat del fons escènic variable.  
9. Segons l'estudi d'impacte ambiental, «no s'ha apreciat que cap element patrimonial (...) es vaja a veure afectat».  
El projecte disposa d'informe favorable, de data 1 de desembre de 2008, emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
10. L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora individualment els possibles impactes ambientals que poden derivar-se de l'actuació proposada, i els considera compatibles amb l'adopció de mesures correctores.  
Estes mesures es basen principalment en el control de l'impacte derivat de l'execució del projecte en fase de construcció, la minimització de l'emissió de gasos i pols, el control dels nivells acústics, la contaminació lumínica, la correcta gestió dels residus, la reducció del consum d'aigua, la correcta evacuació de les aigües residuals i la minimització de l'impacte visual detectat, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, sempre que no entren en contradicció amb la present declaració d'impacte ambiental.  
  
L'estudi d'impacte ambiental aconsella assignar una subdirecció ambiental per a realitzar un seguiment d'aplicació de les mesures proposades.  
11. S'ha identificat en l'àmbit d'estudi una zona que actualment es veu afectada per abocaments de residus incontrolats, qualificada per l'estudi d'impacte ambiental com a àrea especialment degradada.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent.  
  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritats sectorials que se li apliquen, el projecte sobre Pla Parcial de Millora Sector RA-9 a Aspe (Alacant), promogut pel mateix Ajuntament d'Aspe, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació del projecte:  
- Haurà de justificar-se el compliment de la doctrina establida per la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en la interlocutòria d'Ador, respecte a la justificació de disponibilitat de recursos hídrics suficients.   
- S'obtindrà l'informe sobre l'estudi acústic, de suficiència de contingut i adequació a la normativa vigent, que serà emés per el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
No obstant això, s'apliquen totes i cada una de les mesures correctores proposades en l'estudi acústic, sempre que no entren en contradicció amb l'informe acústic definitiu.   
  
Tercer  
Condicionants per al desenrotllament del projecte:  
- Es compliran els condicionants imposats, segons informe emés per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües, en data 2 de setembre de 2005, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Aspe per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenrotllament del Pla Parcial Sector RA-9 del PGOU d'Aspe (Alacant).  
- El promotor haurà de nomenar un subdirector ambiental per a realitzar el seguiment de l'aplicació de les mesures proposades en l'EIA. Haurà de dur un registre documentat del programa esmentat als efectes d'acreditar el compliment de les accions que s'hi proposen.  
- Els abocaments i les runes existents en la zona hauran de ser retirats i gestionats d'acord amb la seua tipologia abans de la concessió de llicència municipal d'obres a l'empresa urbanitzadora.  
- En cas d'afectar les xarxes de reg existents, haurà de garantir-se la seua continuïtat durant les obres, i la seua reposició una vegada finalitzades estes. De la mateixa manera, els cultius limítrofs que es vegen afectats per les obres s'hauran de restituir al seu estat original.  
- Les zones verdes conservaran la vegetació natural existent, en especial les espècies vegetals d'interés. Es procedirà al trasplantament de les espècies vegetals de port arbori (oliveres, ametlers) o d'interés cap a les zones verdes projectades. Es garantirà el manteniment i desenrotllament de les espècies utilitzades en la revegetació que es realitze, amb implantació selectiva d'espècies vegetals autòctones.   
Es procurarà la plantació de tallavent en llocs adequats i la utilització de tanques vives i plantes tapissants per a minimitzar el risc d'erosió. Es combinaran les espècies de ràpid creixement amb altres amb sistemes radiculars ben desenrotllats i resistents a les sequeres. Se suavitzaran o amargenaran els pendents més pronunciats per a reduir la velocitat i poder erosiu de les aigües superficials.  
- Els materials de farciment (terraplens i pedraplenes) que siguen necessaris per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs i/o pedreres existents i legalment autoritzades.  
- Es realitzarà una arreplega i gestió selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i edificació. Els residus que tinguen la consideració inerta seran traslladats a abocador autoritzat. La resta dels residus generats durant les obres seran gestionats per empreses autoritzades d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques.  
  
- Es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament o arreplega no autoritzat en la zona. En tot cas, s'hauran d'identificar les zones on es realitzarà l'emmagatzematge temporal de materials i productes a emprar i dels residus generats fins a la seua arreplega per empresa autoritzada, dins de la parcel·la objecte del projecte, i s'hauran d'emplaçar a l'abric dels vents dominants i disposant les mesures preventives necessàries per a evitar l'afecció a les zones limítrofs. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
- Es procedirà a l'adequat manteniment i posada a punt de la maquinària.  
- Es procedirà al reg amb freqüència suficient en aquelles zones en què, per climatologia o altres circumstàncies es preveja generar un excés de pols. Els camions que discórreguen amb material que puga generar pols hauran d'anar coberts amb lona.  
- En el desenrotllament de les obres es respectaran els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això.  
- Durant l'execució de les obres es prohibiran les labors de construcció en determinades hores del dia amb l'objecte de no alterar les condicions d'habitació de les vivendes pròximes per impactes sonors, vibracions o elevada lluminositat.  
- Els projectes d'execució hauran d'aprofundir en els paràmetres de control de la contaminació acústica i atmosfèrica (nivells de decibels, emissions de gasos i partícules en suspensió) per a cada una de les seues fases, indicant els instruments de mesura que seran utilitzats.  
- Les línies de transport elèctric que travessen el sector hauran de discórrer soterrades.   
- L'aparició de jaciments arqueològics, paleontològics o etnogràfics durant l'execució de les obres determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a la Conselleria de Cultura i Esport, adoptant les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Es pressupostaran en el projecte tant les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental com les que s'establixen en el present condicionat.  
Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicades a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.   
  
Quart  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quint  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
El que li notifique per al seu coneixement i efectes oportuns.  
  
València, 21 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 114/9477-KXB.  
Promotor: Triturados y Hormigones Vidal, SL.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència.  
Objecte del projecte: sol·licitud per a explotar graves al·luvionars quaternàries de la Secció A), denominada La Barona.  
Localització: parcel·les 21, 22, 24, 31, 32 i 38 del polígon 1, del municipi de Vilafamés.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2005/5 NMINC.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte   
Esta declaració es basa exclusivament en el document denominat «Annex al Projecte de Restauració de l'Explotació de la Secció A La Barona», visat i firmat al març de 2008, quant a la restauració del buit miner; perquè com indica este document en el paràgraf 2n de la seua pàgina primera, substituïx el pla de restauració firmat al juny de 2005, que havia sigut aportat anteriorment pel promotor.  
  
La sol·licitud d'autorització per a l'explotació de graves de la Secció A, denominada La Barona, se situa en una zona plana de la vall per on discorre la rambla de la Viuda, en el municipi de Vilafamés (Castelló). Dista 1 km de la població La Barona i 4,3 km de les Useres.  
  
Segons el certificat emés per l'Ajuntament de Vilafamés, les parcel·les sobre les quals es projecta la pedrera estan ubicades sobre terreny classificat com a sòl no urbanitzable comú-1, i l'actuació «[...] seria compatible amb el planejament urbanístic en vigor, regulat segons els art. 4.6 al 4.8 de les normes urbanístiques, amb l'ús dominant S.snu.1 [...].  
El curs fluvial més pròxim és la rambla de la Viuda i se situa a uns 800 metres del projecte.  
Les vies d'accés a la pedrera són dos camins agrícoles pròxims. La pista de la pedrera és de 4 metres d'amplària.  
Triturados y Hormigones Vidal, SL, afirma en el projecte d'explotació que produirà un sol banc de 5 metres d'alçada. En l'«Annex al Projecte de Restauració de l'Explotació de la Secció A) La Barona» manifesta que desitja explotar un sol banc de 2,5 metres d'alçada, per la qual cosa s'adopta este últim valor com el definitiu, per idèntica raó a la manifestada en el paràgraf primer d'este epígraf.   
La pedrera extrau sediments al·luvionars quaternaris, originats per la dinàmica fluvial de la rambla de la Viuda; els al·luvions pertanyen al subsistema aqüífer denominat «El Mestrat» i estan constituïts per cudols arredonits de calcària de fins a 10 cm, amb matriu d'argiles i arenes, per davall dels 2,30 metres de profunditat passen a graves cementades parcialment per carbonats.   
La producció diària prevista és d'uns 400 m³ i la vida de la pedrera s'estima entorn dels dos o tres anys. No s'han presentat dades tècniques que acrediten el volum dels estèrils, el promotor pensa que podrien ocupar el 10% del volum.  
L'arrancada s'efectua per mitjà d'una carregadora frontal CAT-950B, per al transport s'empra un camió; per a regar s'utilitza una bóta d'aigua de 5 m³ muntada sobre la plataforma d'un camió.  
Al començament de l'activitat es retira tot el sòl vegetal i s'arreplega en un lloc apropiat, una vegada finalitzades les labors extractives, es reutilitza el sòl vegetal.  
La pedrera es restaura implantant la vegetació sobre els talussos i el fons, el qual es troba aproximadament a uns 2,50 metres per davall de la superfície del terreny. El dit fons posseïx una lleuger pendent cap al SSE (no s'especifica el valor). Els talussos restaurats s'inclinen de 10é a 15é respecte de l'horitzontal.  
Per a revegetar els terrenys es preveu plantar 690 exemplars d'Olea europea i espècies arbustives comunes en l'àrea: Lolium, Agrostis, Festuca i Poa; encara que en l'estudi d'impacte ambiental s'afirma que es plantaran ametlers en compte d'oliveres. Tant les oliveres com els ametlers són cultius existents en la zona.  
L'actuació dóna ocupació a un operari.  
2. Alternatives mediambientals   
El promotor no ha analitzat altres ubicacions des del punt de vista mediambiental, justifica el lloc triat per ser reduït tant l'impacte paisatgístic com l'impacte visual. Les úniques alternatives que planteja es referixen a l'ús de l'espai restaurat, decidix continuar l'ús agrícola dels terrenys.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
En data 11 de maig de 2007, el Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló remet el pla de restauració, projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi, declaració d'interés comunitari, l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, el certificat del tràmit d'informació pública i l'informe final de patrimoni cultural valencià.  
El 5 de juliol de 2007 se li requerix al promotor una documentació complementària, a través de l'autoritat administrativa substantiva.  
El promotor remet el 22 d'agost de 2007 una part de la documentació complementària que se li havia requerit.  
El 27 de setembre de 2007 se li advertix de caducitat a l'interessat, a través de l'autoritat administrativa substantiva.  
El promotor remet el 6 de novembre de 2007 la documentació complementària.  
El promotor remet un escrit el 5 de febrer de 2008 en què informa haver consultat al Servici de Residus d'esta conselleria, el qual va declarar que no era factible l'estudi d'idoneïtat dels materials, perquè la normativa d'aplicació no permetia fer la declaració per avançat. Per eixe motiu, adjunta un contracte privat amb la societat Ravi Iniciativas Medioambientales SLU, dedicada a excavacions i moviments de terra, que es compromet a subministrar material apte per al farciment previst.  
  
Amb data 13 de febrer de 2008 el promotor remet a través de l'òrgan substantiu una còpia d'un contracte privat subscrit amb la societat Ravi Iniciativas Medioambientales, SLU.  
Amb data 16 de maig de 2008, l'òrgan substantiu remet l'annex denominat «Projecte de Restauració Explotació de la Secció A) La Barona» aportat pel promotor, junt amb un escrit del Servici de Gestió Forestal, que explica que l'actuació no està sotmesa al Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'Ordenació Ambiental d'Explotacions Mineres en Espais Forestals de la Comunitat Valenciana, per situar-se en terreny inventariat com no forestal.  
  
2. Informació pública.   
El Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5482, del 2 d'abril de 2007; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no es van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària.   
Durant la tramitació de l'expedient se li ha requerit al promotor que aporte la documentació complementària següent:   
Certificat de compatibilitat urbanística de l'activitat minera per als terrenys on s'ubica l'actuació, emés per l'Ajuntament de Vilafamés.  
  
Còpia de l'autorització de la Direcció General per al Canvi Climàtic per a emprar materials al·lòctons en labors de restauració.   
  
Justificació del volum d'estèrils que genera l'explotació.  
Justificació del volum de terra vegetal existent, ja que en la pàgina 64 del pla de restauració el xifren en 15.750 m³ i en la pàgina 47 el valoren en 31.500 m³.  
Informes sectorials.   
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
En la zona no hi ha llit ni via de cap desaigüe susceptible de veure's afectat amb l'actuació proposada.  
L'extracció d'àrids requerix només aigua per al reg dels camins, que s'aportarà per mitjà de camions cisterna.  
Per tot això, i als efectes previstos en l'article 25.4 del Text Refós de la Llei d'Aigües i en l'article 19.2 de la Llei de la Generalitat Valenciana d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, la Confederació Hidrogràfica emet informe favorable sobre l'explotació del recurs de la Secció A) La Barona en el terme municipal de Vilafamés.  
  
Informe de patrimoni cultural valencià.   
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià informa que en l'àrea de l'actuació sol·licitada no es coneixen immobles declarats bé d'interés cultural, tampoc s'han trobat restes arqueològiques i no hi ha impacte sobre el patrimoni etnològic. En vista de tot això, emet el seu informe favorable, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Vilafamés  
L'alcaldessa de l'Ajuntament de Vilafamés adjunta l'informe de l'arquitecte municipal, qui manifesta textualment :  
1. Que revisada la documentació existent en este ajuntament per a activitat d'extracció de graves i consultat el vigent PGOU aprovat definitivament amb data 16 de maig de 2003, en aplicació de les normes urbanística i de les ordenances corresponents, es constata que la mencionada activitat:  
Les parcel·les sobre les quals es pretén la seua instal·lació estan ubicades sobre terrenys classificats com a sòl no urbanitzable comú-1.  
Seria compatible amb el planejament urbanístic en vigor, regulat segons els articles 4.6 al 4.8 de les normes urbanístiques, amb l'ús dominant S.snu.1, que inclou aquelles activitats susceptibles d'implantació per la seua naturalesa, en esta classe de sòl, d'acord amb la legislació sectorial i específica del sòl no urbanitzable.  
2. Que no s'estan elaborant modificacions de planejament que puguen afectar la instal·lació demanada.  
3. Que no hi ha circumstàncies previstes en la planificació urbanística relativa a les instal·lacions ja existents amb anterioritat a la seua aprovació.  
Afeccions legals mediambientals.  
D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, el projecte no presenta afeccions legals sobre ens mediambientals protegits per la legislació vigent.  
Consideracions ambientals.  
1. Elements que poden veure's afectats de forma important pel projecte de l'activitat.  
Les parcel·les on es projecta la pedrera se situen en una plana al·luvial quasi horitzontal, la seua agrupació dóna origen a una superfície amb forma de «H» asimètrica, cada branca posseïx una amplària variable entre els 45 i 115 metres. En les parcel·les s'excava un buit miner de 2,50 metres de profunditat.   
La geomorfologia del lloc patix un impacte crític, perquè l'espai excavat no s'integra en el seu entorn i a més posseïx una forma difícilment reproduïble per la naturalesa. D'acord amb les característiques hidrogeològiques expressades en el paràgraf 2n, de l'epígraf 2.9.3 (pàgina 32) del pla de restauració, en l'interior del buit s'estancarien la precipitació directa i l'escolament, per la qual cosa les espècies vegetals restaurades podrien negar-se i desaparéixer.  
L'extracció de les graves destruïx el sòl edàfic, genera emissions difuses de partícules de pols a l'atmosfera i produïx emissions acústiques; també desplaça la fauna i destruïx la vegetació de les parcel·les.  
  
Si les mesures correctores de les emissions de partícules sòlides no són adequades, o no s'apliquen amb la freqüència necessària, es poden acumular quantitats de pols sobre els cultius pròxims que podrien afectar el seu desenrotllament.   
La circulació dels camions crea un augment de trànsit en la zona i el seu pas afecta l'estat del ferm dels camins. L'ús compartit de les vies d'accés entranya risc d'accidents per als usuaris que es dediquen a l'activitat agrícola.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
No ha sigut identificat l'impacte crític per no integrar-se el buit miner en el seu entorn, tampoc ha sigut identificat l'efecte advers de la falta de drenatge sobre la vegetació restaurada en el fons de la pedrera.  
  
La resta d'impactes han sigut identificats i valorats.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
Per les raons que s'han esgrimit fins ací, la mesura correctora principal i primera que s'hauria d'executar consistiria a omplir el buit miner fins a enrasar-lo amb la superfície topogràfica original.   
El pla de restauració preveu restaurar l'espai buit de les parcel·les sense omplir l'espai mencionat. Esta carència fonamental del pla soscava la seua efectivitat, perquè no corregix l'impacte crític de caràcter geomorfològic.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu en l'annex I, grup 2, lletra «a», punt 4, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 3.1 del mencionat Reial Decret Legislatiu 1/2008.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent  
  
  
Primer   
Estimar desfavorable, només als efectes ambientals, la sol·licitud de Triturados y Hormigones Vidal, SL, per a l'explotació de recursos geològics de la Secció A) denominada La Barona, i el seu pla de restauració, actuació ubicada en les parcel·les 21, 22, 24, 31, 32 i 38 del polígon 1, del municipi de Vilafamés (Castelló).   
El sentit d'esta declaració es deu al fet que el pla de restauració no preveu omplir el buit miner fins a la quota original del terreny; en conseqüència, la pedrera restaurada no s'integra en l'entorn i causa un impacte mediambiental crític de caràcter geomorfològic. A més, d'acord amb les característiques hidrogeològiques del lloc, és previsible que s'estanquen la precipitació directa i l'escolament en el fons de la pedrera, per la qual cosa les espècies vegetals restaurades podrien veure's negades i desaparéixer.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 21 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno