Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9667, del 23-08-2023 (2023/8875)

RESOLUCIÓ de 28 de juny de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de regularització d'explotació ramadera d'oví dedicada a la producció de llet i corders per a carn, en les parcel·les 44, 46, 47, 127, 128 del polígon 3, i en les parcel·les 38 i 188 del polígon 2, en el terme municipal de Catadau. Expedient: (2079248) 144/2021/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9667

Data del DOGV
:   23-08-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/8875


Data del document
:   28-06-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 28 de juny de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de regularització d'explotació ramadera d'oví dedicada a la producció de llet i corders per a carn, en les parcel·les 44, 46, 47, 127, 128 del polígon 3, i en les parcel·les 38 i 188 del polígon 2, en el terme municipal de Catadau. Expedient: (2079248) 144/2021/AIA. [2023/8875]  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2079248) 144/2021/AIA.  
Títol: Regularització d'explotació ramadera d'oví dedicada a la producció de llet i corders per a carn.  
Promotor: La Muntanyeta, Coop. V.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Catadau.  
Ref. òrgan substantiu: 24/2011.  
Localització: parcel·les 44, 46, 47, 127, 128 del polígon 3 i parcel·les 38 i 188 del polígon 2 de Catadau (València).  
  
Descripció del projecte  
La Muntanyeta, Coop. Valenciana necessita obtindre la llicència ambiental per a una explotació de producció de corders i llet amb una capacitat de 5.401 places que ocuparia una part de les parcel·les en les quals existia una explotació de boví que posteriorment s'ha dedicat a granja de bestiar caprí. Al llarg de l'existència de l'explotació s'han construït diverses edificacions i en l'actualitat compta amb les següents:  
  
Nau ramadera d'ovelles mascles.  
3 magatzems.  
Nau ramadera de corders.  
2 naus ramaderes per a ovelles.  
Sala de munyiment.  
Edifici de vestidors, oficines i altres serveis diversos.  
Femer.  
Sitja rasa.  
Fossa sèptica.  
Les naus on se situaran els animals estan construïdes sobre una sabata contínua de formigó armat, compten amb solera del mateix material de formigó i una estructura portant de bigues d'acer laminat i pilars sobre les quals s'assenta la coberta. Les façanes s'han construït amb blocs ceràmics revestits amb morter monocapa i additius antihumitat. Les instal·lacions tindran les menjadores i els abeuradors així com zones de parc construïdes també amb solera de formigó.  
  
El fem produït s'emmagatzema en un femer amb solera de formigó des d'on és retirat pels agricultors de la zona.  
En l'explotació es consumiran 2.759.911 kg de pinso, 6.021,59 m³/any d'aigua, 1.971,36 kw/dia. Els recursos hídrics s'obtenen d'un pou propi. El principal subproducte generat són els fems, amb una producció aproximada de 23.062,27 kg/any aproximadament i els animals morts.  
  
  
Tramitació administrativa  
El 6 de març de 2019, entra en aquest òrgan ambiental, procedent de l'òrgan substantiu, un estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi del projecte de referència i s'obri l'expedient 40/5736-JII.  
  
El 14 de maig de 2019, aquest òrgan ambiental informa l'òrgan substantiu que la documentació remesa no permet l'inici del procediment d'avaluació d'impacte ambiental i sol·licita un aclariment sobre els antecedents administratius del projecte amb la finalitat de determinar el procediment ambiental aplicable al projecte. Sol·licita, a més, la data d'inici del procediment substantiu a l'efecte de determinar si, en aplicació de l'article 9 de la Llei 21/2013 d'avaluació d'impacte ambiental, pot realitzar-se el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
El 31 d'octubre de 2019, entra la documentació sol·licitada en la qual consta un informe municipal de 17 d'octubre de 2019 en què s'indica que en data de 10 de febrer de 2011 es va iniciar l'expedient d'activitat 24/2011 segons la sol·licitud efectuada pel promotor.  
El 5 de març de 2020 es remet a l'òrgan substantiu un informe en què s'indica que, atesa la data d'obertura de l'expedient substantiu, era possible iniciar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari per al qual es requereix la realització del tràmit d'informació pública i consultes, la remissió de la documentació establida en la Llei 21/2013 juntament amb l'informe en matèria del sòl no urbanitzable, i l'informe de compatibilitat urbanística, entre altres.  
El 24 de maig de 2023 l'òrgan substantiu completa la documentació requerida en l'article 39 de la Llei 21/2013.  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de la província de València de 10 de març de 2023. Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions.  
Així mateix, es va formular la consulta a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i a la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica. Després d'haver transcorregut el temps preceptiu per a l'emissió d'informe, l'òrgan substantiu no ha rebut els informes sol·licitats.  
La documentació tècnica conté:  
Informe de compatibilitat urbanística, de 5 de desembre de 2019, en el qual s'indica que l'activitat se situa en sòl no urbanitzable de protecció agrícola i és compatible amb el planejament.  
Documentació acreditativa de la concessió, de data 4 de febrer de 2009, de 3.000 m³/any d'aigües subterrànies amb destinació a ús ramader.  
En data de 15 de desembre de 2022, el promotor sol·licita davant l'òrgan de conca una ampliació de la concessió d'aigües.  
Informe de la Direcció Territorial de València en matèria de vies pecuàries de data 31 de maig de 2022 en el qual s'indica que:  
Vist l'expedient de classificació de les vies pecuàries existents en el municipi de Catadau, aprovat per l'Ordre ministerial d'1 de juliol de 1974 (BOE 03.09.1974 i BOP de 26.09.1974), les parcel·les 44, 47, 127 i 128 del polígon 3 i les parcel·les 38 i 188 del polígon 2 de Catadau estan afectades per la Canyada Reial de Castella i, a més, les parcel·les 44 i 83 del polígon 3 també té afecció de l'Assagador d'Alberic, totes dues vies pecuàries legalment classificades, amb 75 metres i 20 metres d'amplària legal, respectivament, i totes dues sense partionar. Tenint en compte que la determinació dels límits de les vies pecuàries només pot determinar-se mitjançant la partió preceptiva, la qual una vegada aprovada i ferma en via administrativa, declararà la titularitat demanial del bé públic a favor de la Generalitat Valenciana amb totes les seues conseqüències (articles 8.4 de la Llei 3/1995 de vies pecuàries i 14.5 de la Llei 3/2014 de la Generalitat).  
Vist que l'Ajuntament de Catadau no presenta cap limitació que puga afectar el desenvolupament i l'execució del present projecte, i ha emés el certificat de compatibilitat urbanística redactat corresponent des de l'inici de la tramitació de l'expedient. Per tot el que s'ha exposat, es considera que l'afecció existent sense la partió pertinent i, per tant, la titularitat de l'espai públic, no pot limitar per si mateixa l'exercici d'aquesta activitat. En atenció a la qual, el tècnic que subscriu no troba cap inconvenient per a la regularització de l'activitat en les parcel·les esmentades i amb la superfície prevista en el projecte presentat, fins que la determinació dels límits i la titularitat puguen establir alguna restricció sobre aquest tema. No obstant això, malgrat no existir cap inconvenient per part de vies pecuàries, i atés que en el projecte bàsic s'indica que l'accés a l'explotació es realitza des de la CV50 per la carretera que va de Catadau a Carlet, i s'utilitza posteriorment la via pecuària, per la qual cosa se sol·licita una declaració responsable establida en l'article 69 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i d'acord amb la Llei 3/2014, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, per a autoritzar l'accés a les instal·lacions de vehicles motoritzats i que no siguen de caràcter agrícola per la via pecuària.  
  
  
Consideracions ambientals  
Com s'ha indicat, es tracta d'una antiga explotació de boví transformada i ampliada de manera successiva i l'ampliació de més rellevància, segons les ortofotos de la base de dades cartogràfica de la GVA, és l'executada durant els anys 2019 a 2022 amb la construcció de les naus per a aconseguir la magnitud del projecte actual.  
Les construccions inicials se situaven en la parcel·la 127 del polígon 3. La superfície que s'ha ocupat posteriorment ha sigut mitjançant la disminució de la superfície de cultiu agrícola. No s'han localitzat valors ambientals rellevants quant a la ubicació de l'activitat a excepció de la presència de les vies pecuàries Canyada Reial de Castella i l'Assagador d'Alberic. L'Assagador d'Alberic, en principi, no es veu afectat per les instal·lacions més rellevants de l'activitat si bé pot estar afectat per la tanca. Quant a la Canyada Reial de Castella, el ramal principal està partionat al pas per Catadau; el ramal secundari que és el que queda afectat per l'activitat, no està partionat. Segons la cartografia de la GVA, les noves naus construïdes se situarien probablement fora del seu àmbit d'afecció, però no les instal·lacions antigues i altres complementàries de menor entitat, per la qual cosa en cas d'haver-hi qualsevol desmantellament en les instal·lacions s'actuarà de manera preferent sobre les primeres. Aquesta protecció queda justificada perquè les vies pecuàries poden contribuir a la connexió ecològica dels diferents espais naturals per la qual cosa han de ser respectades, amb independència de les qüestions legals que siguen aplicables i que no són objecte d'aquesta valoració ambiental.  
Els llits més pròxims a l'explotació ramadera són el riu Magre i el barranc Valladar de les Salinetes, situats tots dos a més de 200 m. La presència del riu Magre determina que la zona estiga inclosa en el paisatge de rellevància regional Riberes del Xúquer, englobat dins del conjunt paisatgístic identificat en l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, Hortes i Vegues de la Comunitat Valenciana l'element principal del qual són les riberes del riu Xúquer i la seua riquesa patrimonial hidràulica, i és l'element estructurant del paisatge el riu Magre. L'activitat des d'aquest punt de vista no és previsible que genere efectes ambientals significatius. No obstant això, a més de les mesures previstes com ara la plantació de tanca perimetral, haurà d'assegurar-se que les zones no ocupades per l'activitat s'integren en el paisatge mitjançant la plantació de cultius propis de la zona.  
No es localitza en l'àmbit risc de perillositat per inundació segons la cartografia del Pla d'acció territorial per a la prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana ni segons la cartografia de zones inundables del Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic.  
  
L'explotació se situa a menys de 500 m de sòl forestal, que coincideix amb la ribera del riu Magre, per la qual cosa no es preveuen efectes directes excepte la necessitat d'aplicar mesures preventives en matèria d'incendis forestals.  
Referent al patrimoni cultural, el 5 de març de 2020 aquest òrgan ambiental va requerir l'informe de conformitat del projecte amb la protecció del patrimoni cultural, aspecte que no s'ha esmenat. En l'estudi d'impacte ambiental s'enumeren els béns existents en el municipi de Catadau si bé no s'identifica que a uns 500 m es troba un jaciment arqueològic d'adscripció romana (vila romana) per la qual cosa qualsevol nova edificació que es realitze haurà de tindre, abans de l'autorització o llicència municipal, l'informe de l'òrgan competent en cultura.  
  
L'àmbit de l'explotació es troba en una zona vulnerable a la contaminació per nitrats procedents de fonts agràries. Això obliga al compliment de les indicacions que, per a les explotacions ramaderes, estan incloses en l'annex III B de l'Ordre 10/2018, de 27 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, sobre la utilització de matèries fertilitzants nitrogenades en les explotacions agràries de la Comunitat Valenciana en el qual s'aprova el Codi de bones pràctiques agràries.  
Segons aquesta ordre, la capacitat de gestió del fem ha de permetre l'emmagatzematge d'aquest durant un període mínim de 3 mesos i la capacitat haurà de calcular-se d'acord amb la taula XII d'aquesta ordre. A més, el femer haurà de ser impermeable i, si no disposa de coberta, ha de tindre elements que recullen els lixiviats en cas de pluja.  
  
Per això es considera que el femer haurà de modificar-se i adaptar-se a aquesta ordre amb mesures addicionals de protecció adaptades a les característiques de l'espai on se situa i dirigides a una major protecció del medi ambient: la zona d'emmagatzematge haurà d'estar formigonada íntegrament, tindre pendent cap a la basseta de recollida de lixiviats, i bassetes d'acumulació. Per a evitar que les aigües de pluja es contaminen amb el seu contacte, aquesta zona haurà de disposar de coberta.  
Així mateix, i amb la finalitat d'evitar la contaminació de les aigües, les naus hauran de tindre canalons i baixants que eviten la mescla de les aigües de pluja amb les dejeccions dels animals.  
Indica el pla de gestió del fem que s'utilitzarà en explotacions agrícoles i, segons l'estudi d'impacte ambiental, a raó d'una quantitat màxima de 170 kg/ha i any. No obstant això, aquesta aplicació es realitzarà sempre en funció de les necessitats de cultiu establides en el pla de fertilització de l'explotació on siga destinat el fem, obligació aquesta que ha d'assumir l'usuari del fem. El promotor haurà de portar un registre dels usuaris que retiren el fem amb el compromís previ de l'aplicació del CBPACV i ajustar les dosis de nitrogen i fòsfor a les necessitats de cultiu amb independència de la situació en zona vulnerable o no, per constituir aquestes recomanacions mesures de prevenció de la contaminació adequades i constituir pràctiques agronòmiques adequades.  
  
No obstant això, per a garantir una ràpida gestió d'aquests fems i evitar olors o acumulacions excessives s'haurà de disposar, independentment de la utilització del fem per agricultors en les seues explotacions, d'un gestor autoritzat.  
En l'explotació es donarà un augment del consum de recurs d'aigua. El promotor ha sol·licitat una ampliació de la concessió del pou per a cobrir les necessitats previstes. La concessió és l'instrument en el qual es determina la viabilitat d'atorgament del recurs en funció de les disponibilitats i l'impacte sobre els aqüífers per la qual cosa, si l'òrgan de conca determina que no existeixen recursos hídrics per a ampliar la concessió, el promotor haurà d'obtindre una font de subministrament alternativa. En qualsevol cas, el nombre d'animals haurà d'adaptar-se als recursos hídrics disponibles.  
En l'explotació es produiran residus assimilables a urbans i perillosos així com subproductes.  
Els residus perillosos hauran de ser identificats, classificats i emmagatzemats en els contenidors prèviament a la seua retirada per un gestor autoritzat.  
Els fems, com s'ha indicat, es gestionaran aplicant-los com a adob orgànic, els residus de teixits animals i cadàvers seran retirats per un gestor autoritzat i les aigües residuals de la fossa sèptica seran retirades així mateix per un gestor. Haurà de comprovar-se l'estanquitat de la fossa.  
Els envasos de paper i cartó seran destinats a l'ecoparc.  
El promotor indica que la major part d'impactes generats en l'activitat seran compatibles i proposa un programa de vigilància ambiental amb la finalitat d'evitar impactes no detectats i comprovar el bon funcionament dels existents. No obstant això, atés que alguns dels aspectes previstos no són congruents amb l'abast del projecte, el programa de vigilància s'haurà de realitzar d'acord amb el que s'especificarà en els condicionants ambientals.  
  
Consideracions jurídiques  
El Projecte de regularització d'explotació ramadera d'oví dedicada a la producció de llet i corders per a carn, promogut per societat cooperativa La Muntanyeta en el terme municipal de Catadau (València), està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I.1.h del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
L'expedient ha observat els tràmits establits en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en la resta de disposicions aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
  
Per tot el que s'ha exposat abans, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables, el Projecte de regularització d'explotació ramadera d'oví dedicada a la producció de llet i corders per a carn, promogut per la societat cooperativa La Muntanyeta en el terme municipal de Catadau (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que consta en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:  
  
1. Qualsevol construcció nova que es realitze haurà de tindre, amb anterioritat a l'autorització o llicència municipal que escaiga, l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
  
2. L'execució d'obres i de treballs que es realitzen en l'explotació hauran de complir el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i de treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
3. El promotor haurà d'adaptar el nombre d'animals de l'explotació als recursos hídrics disponibles. La llicència ambiental s'atorgarà, així mateix, en funció dels recursos hídrics als quals el promotor tinga legalment dret.  
4. Paisatge: Les zones no ocupades per edificacions i altres infraestructures s'hauran de destinar a ús agrícola i realitzar plantacions amb cultius propis de la zona.  
5. Vies pecuàries: L'actual pronunciament no pressuposa l'absència legal d'afeccions sobre la Canyada Reial de Castella. En el cas de partió, el projecte s'haurà d'ajustar al que s'hi determine. En qualsevol cas, no es podran habilitar noves estructures que envaïsquen l'ample teòric d'aquest, 37,5 m a banda i banda de l'eix del camí existent.  
  
Atés que el femer ha de modificar-se per a adaptar-lo a les condicions d'aquesta declaració segons el condicionant següent, s'haurà de construir fora del domini teòric de la Canyada Reial.  
Quant a l'Assagador d'Alberic, no es podrà construir cap element en el seu àmbit teòric d'afecció. En cas necessari, s'haurà de recular la tanca.  
6. El femer s'haurà de modificar i situar-lo de manera que es respecte l'amplària teòrica de la Canyada Reial de Castella, haurà de comptar amb solera impermeable, parets laterals amb altura suficient per a evitar l'entrada d'aigua de pluja o de reg en el femer així com l'eixida de fem a l'exterior. Haurà de tindre pendent cap a la cubeta o el fossat de recollida de lixiviats i estar cobert a fi d'evitar el contacte del fem amb l'aigua de pluja. La zona actualment ocupada, s'haurà de restaurar.  
  
Tot el fem s'haurà de depositar en el femer, no es permeten acumulacions fora d'aquesta zona. Els parcs i les zones on transiten els animals s'han de mantindre en condicions adequades, amb una recollida freqüent del fem.  
7. Les edificacions hauran de comptar amb canalons i baixants i totes les estructures que siguen necessàries per a evitar la mescla de l'aigua de pluja amb dejeccions. S'haurà de detallar el punt d'evacuació d'aquestes pluvials no contaminades i procurar que les absorbisca el terreny.  
8. S'haurà de portar control de l'eixida dels fems de l'explotació amb l'anotació, almenys, de l'usuari del fem, de les quantitats que es retiren i el cultiu al qual va destinat. L'usuari del fem haurà de comprometre's a utilitzar-lo segons el pla d'adobament o amb el compromís de no aportar nitrogen per damunt de les necessitats del cultiu.  
9. Els lixiviats recollits en les bassetes hauran de ser gestionats per un gestor autoritzat.  
10. El Pla de vigilància haurà d'incloure:  
- Revisió periòdica de la fossa sèptica i de les estructures destinades a recollir lixiviats (funcionament, impermeabilitat).  
- Verificació de la documentació del control del registre de la destinació del fem (particulars i gestor).  
- Vigilància de les quantitats de consums a l'efecte de detectar desviaments respecte al que es preveu i a fi d'establir mesures preventives.  
  
- Vigilància del funcionament de les xarxes de pluvials.  
- Control de la retirada de residus.  
Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i comprovar-ne l'eficàcia. La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
En els termes establits en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà de produir els efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor haurà de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que s'estableix en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació de la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no és objecte de recurs, sense perjudici dels recursos que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre en compte degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 28 de juny de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»