Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5810, del 21-07-2008 (2008/8146)

RESOLUCIÓ de 28 de maig de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Cocentaina, Teulada, Oliva, L'Alcora, Sinarcas, Pedreguer i Náquera.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5810

Data del DOGV
:   21-07-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/8146


Data del document
:   28-05-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Cocentaina
    * Teulada
    * Pedreguer
    * Alcora, l'
    * Nàquera
    * Oliva
    * Sinarcas
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 28 de maig de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Cocentaina, Teulada, Oliva, L'Alcora, Sinarcas, Pedreguer i Náquera. [2008/8146]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 188/06-AIA Cocentaina, 242/05-AIA Teulada, 307/06-AIA Oliva, 111/73-EKH Q'Alcora, 138/06-AIA Sinarcas, 204/06-AIA Pedreguer i 267/06 AIA Náquera.  
València, 28 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 188/06-AIA  
Títol: Ampliació explotació de recursos secció A) denominada l'Escaleta  
Promotor: Eugenio Botella, SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant. Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència.  
Localització: Paratge l'Escaleta, parcel·la núm. 1 - polígon núm. 24 del cadastre de rústica del terme municipal de Cocentaina (Alacant).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és l'ampliació de l'explotació de pedra calcària denominada l'Escaleta tramitada com a recurs de la secció A) per la llei de mines.   
L'explotació es localitza al terme municipal de Cocentaina, més concretament dins de l'àmbit del PORN del Parc Natural de la Serra Mariola en l'àrea delimitada com a àrea d'activitats extractives.  
Actualment es troba en explotació la pedrera l'Escaleta i és la mateixa empresa promotora que sol·licita l'ampliació qui l'explota. L'ampliació sol·licitada estén els límits de l'explotació actual cap a l'oest i ocupa una superfície de 18.24 ha.   
Les reserves de material estimades per a àrid són de l'ordre dels 4.000.000 m³ que amb una producció anual prevista que gira al voltant de 200.000 m³/any i una densitat de 2, 6 t/m³, comporta una producció anual de 520.000 t/any i una vida aproximada de 20 anys.  
Una vegada extrets els materials calcaridolomítics que afloren a la superfície d'explotació, es transporten a la planta de tractament i classificació d'àrids propietat del promotor situada a escassa distància de la pedrera a la vora del camí d'accés a aquesta.  
L'explotació i restauració plantejada per a la superfície d'ampliació sol·licitada no té continuïtat espacial amb l'actual pedrera, sinó que proposa iniciar les seues labors extractives pel límit oest de l'ampliació. A més, el sentit de l'explotació no és descendent, sinó que s'inicien els treballs a mitja vessant i després continuen cap al nord i cap a l'est, és a dir sense cap continuïtat espacial que permeta restaurar immediatament els bancs explotats.  
Es desconeix de quin mode s'arribarà a les cotes inicials d'explotació en la superfície d'ampliació proposada ja que no s'ha previst en projecte l'obertura de nous camins d'accés sent necessaris aquests pel fet de no existir infraestructures que permeten l'esmentat accés.  
Segons projecte, el talús final d'explotació estarà format per una mitjana de 6 bancs d'alçària màxima 20 m i pendent 60º. Pel que fa a la restauració proposa desenvolupar els bancs d'explotació en bancs d'alçària 10 m escapçant-los i aconseguint un talús final de restauració màxima de 36º en el qual persistiran les bermes intermèdies de 6-7 m.  
Una vegada remodelada la topografia, s'aportarà terra vegetal i es procedirà a revegetar els talussos mitjançant la sembra d'espècies herbàcies entapissants de ràpid creixement i la plantació d'espècies arbustives i arbòries forestals autòctones. Per a les bermes i plataformes es proposa plantar oliveres.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
23.05.06. El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant remet projecte d'explotació, projecte de restauració i estudi d'impacte ambiental.   
S'hi adjunta certificat del resultat de la informació pública de l'expedient indicant que després d'haver-se publicat en el DOGV núm. 5220, de 16 de març de 2006, es van presentar les al·legacions següents:  
- Colla Ecologista la Carrasca  
- Eva Gutiérrez Robles en representació de la mercantil Inversiones els Comellars, SL.  
Es resumeixen a continuació les al·legacions formulades que tenen caràcter ambiental:  
- Colla Ecologista la Carrasca.   
Que d'acord amb la planimetria que acompanya el projecte presentat és més que evident que part de la superfície sobre la qual se sol·licita permís per a actuar en l'ampliació de la pedrera ja es troba en explotació fins i tot per damunt de les cotes màximes que determina l'àrea d'activitats extractives a què fa referència el PORN de la Serra de Mariola, en l'annex I d'aquesta.   
En el projecte presentat es parla de portar l'explotació fins a la cota 940 en la zona NW i fins a la cota 910 en la zona NE, mentre que fins i tot l'Ajuntament de Cocentaina, en ofici firmat pel regidor d'urbanisme, de data 3 de febrer de 2006, indica la necessitat de no sobrepassar mai la cota 850.  
D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental la conca visual tant de la pedrera existent com de l'ampliació tramitada és amplíssima i l'impacte paisatgístic és crític i irreversible.  
El projecte presentat no aporta cap proposta de restauració ambiental i paisatgística per a la pedrera actualment en explotació, la qual quedaria abandonada, de manera que la nova explotació incrementaria notablement el fort impacte visual que actualment existeix des de qualsevol punt de les comarques de l'Alcoià i el Comtat.   
Per a justificar l'ampliació, el titular de l'actual explotació que és el mateix de l'ampliació, ha de presentar un projecte de restauració.  
- Eva Gutiérrez Robles en representació de la mercantil Inversiones els Comellars, S L.  
Que el projecte d'explotació i el de restauració tramitats, resulten totalment contraris a les disposicions previstes en l'article 33 del PORN del Parc Natural de Serra Mariola.  
2. Informes sectorials  
26.05.06. Se sol·licita informe l'Àrea de Planificació del Territori d'aquesta Conselleria, pel fet de trobar-se el projecte dins de l'àmbit del PORN del Parc Natural de Serra Mariola. En data 28.07.06 es rep un primer informe i posteriorment a requeriment de l'Àrea d'Avaluació d'Impacte Ambiental, s'emet un segon informe en què s'indica que:  
- L'empresa promotora ha de presentar juntament amb l'ampliació de l'explotació un projecte de restauració de l'actual pedrera de manera que es puga emetre l'informe favorable previ de l'administració competent en espais naturals protegits, el qual haurà d'avaluar les àrees de restauració als objectius d'integració paisatgística i ecològica en la Serra Mariola com disposa l'article 33.2 del vigent PORN.   
- Els accessos a l'explotació no podran, en cap cas, sobrepassar els límits de l'àrea delimitada per a les activitats extractives prevista pel PORN.  
- El projecte tramitat malgrat situar-se en terrenys on l'activitat extractiva està permesa, no permet dur a terme una restauració que complisca amb les determinacions del PORN del Parc Natural de la Serra de Mariola.  
16.07.06. Se sol·licita informe el Servei de Gestió Forestal d'aquesta Conselleria pel fet de trobar-se la pedrera en terrenys forestals. En data 02.08.06 es rep informe en què s'indica entre altres aspectes el que segueix:  
- El disseny de la restauració en la zona d'ampliació hauria de presentar-se en continuïtat espacial amb la restauració prevista en els terrenys explotats de l'actual pedrera l'Escaleta de manera que el resultat zonal conforme un espai restaurat sota els mateixos criteris tècnics i de disseny (morfologia, hidrologia, continuïtat espacial, espècies, densitat de plantació.)  
- No té un estudi hidrològic detallat de la zona sol·licitada que represente i caracteritze la complexitat de la seua fisiografia (forts pendents, elevada densitat de barrancs de gran profunditat, tàlvegs, tossals, etc.) i per tant d'una xarxa hidrològica molt singular, que permeta valorar les afeccions que comporta l'explotació tramitada.  
- La remodelació de la topografia en la restauració plantejada, no s'ajusta als paràmetres exigits pel PORN de Serra Mariola.  
- No es té informació respecte a les característiques del sòl edàfic que s'ha d'utilitzar en la restauració.  
- La distribució de les espècies seleccionades per a la restauració de la coberta vegetal i la seua proporció han de respondre als paràmetres estudiats, principalment a la fisiografia, ja que influeix en la disponibilitat d'aigua, exposició i quantitat i qualitat del sòl.  
- Tenint en compte que la restauració que es proposa té com a objectiu recuperar l'estat natural i l'ús forestal de la zona, la selecció d'espècies proposada i la proporció d'aquestes no reflecteixen l'esmentat objectiu. A més, no es descriu en la seua totalitat la tècnica emprada en la restauració forestal ni s'analitza l'evolució de la vegetació que s'ha d'implantar mitjançant models quantificables propis de les tècniques forestals.  
- En relació al sistema de drenatge no és possible valorar la idoneïtat de les actuacions ja que no es defineixen les característiques dels canals perimetrals, el cabal recollit, la capacitat erosiva de l'aigua d'escorriment, la quantitat de sediments arrossegats i la deposició d'aquests aigües avall, la terbolesa de l'aigua i la connexió d'aquesta amb la xarxa hidrològica natural. S'han d'adoptar mesures adequades si es preveuen fenòmens erosius.  
- Respecte a la cartografia no queda clara la cronologia del pla de restauració i no té plànols de detall de bermes, camins, instal·lacions, regs, drenatges, etc.  
- Ha de tenir-se en compte el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'ha d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els voltants d'aquests.  
Consideracions ambientals  
En primer lloc, cal indicar que el projecte d'explotació i restauració tramitat se situa dins dels límits establits en el PORN del Parc Natural de Serra Mariola com a sòl per a desenvolupar l'activitat extractiva.  
En segon lloc, revisat el projecte d'explotació i el projecte de restauració, es comprova que el disseny d'explotació proposat no permet dur a terme una restauració que complisca amb els criteris de restauració establits en l'article 33 del PORN del Parc Natural de la Serra de Mariola  
A més, l'ampliació proposada:  
- No té en compte la continuïtat espacial dels treballs d'explotació i restauració amb l'explotació actual  
- No preveu la restauració immediata de l'explotació actual i la integració d'aquesta amb l'ampliació proposada  
- No preveu la restauració de terrenys afectats per l'explotació i camins d'accés que han sobrepassat els límits autoritzats pel PORN per a desenvolupar l'activitat extractiva  
- No fa referència a l'obertura de nous camins  
- Incrementa la superfície explotada sense restaurar   
- Incrementa l'impacte paisatgístic  
- No té estudi hidrològic detallat  
- No adopta mesures de correcció hidrològica adequades.  
- Afavoreix l'erosió del sòl   
- La selecció i proporció d'espècies proposada per a la revegetació de l'àrea afectada per l'explotació no garanteix la recuperació de l'àrea i l'ús forestal d'aquesta.  
- Els plànols aportats no reflecteixen el detall de les actuacions que s'han de dur a terme en la restauració: estat actual dels bancs explotats, disseny de bermes i talussos, sistemes de drenatges, obres auxiliars, restauració de camins, etc.  
- No es disposa d'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'ocupació i desviació de barrancs.  
Com a conseqüència de tot l'anterior, des del punt de vista ambiental el projecte tramitat malgrat situar-se en terrenys on l'activitat extractiva està permesa, no garanteix la correcta restauració de l'àrea afectada per l'explotació actual i la seua futura ampliació, generant a més impactes negatius severs sobre el sòl, la vegetació, el paisatge i la hidrologia fonamentalment ja que no s'adopten mesures correctores adequades per a minimitzar els esmentats impactes que facen que l'activitat minera siga compatible amb el medi en què es troba.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 13.2 estableix que li correspon a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
A la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'ampliació de l'explotació de recurs secció A) denominat l'Escaleta, situada en l'àmbit del PORN del Parc Natural de Serra Mariola del terme municipal de Cocentaina (Alacant) promogut per Eugenio Botella, SL per considerar que el projecte d'ampliació tramitat resulta totalment contrari a les disposicions previstes en l'article 33 del PORN del Parc Natural de Serra Mariola i no adopta les mesures protectores i correctores adequades per a minimitzar l'impacte sobre el sòl, la vegetació, la fauna, el paisatge i la hidrologia que l'ampliació proposada generarà sobre el medi natural en què se situa.  
Segon  
Ja que el PORN del Parc Natural de la Serra de Mariola permet l'ampliació de la pedrera dins d'un perímetre determinat, en cas de tramitar un nou projecte d'ampliació, aquest haurà d'ajustar-se als límits establits per al desenvolupament de les activitats extractives i tenir en compte totes aquelles determinacions tècniques establides en el PORN pel que fa a la restauració de l'espai afectat per l'activitat extractiva.   
A més, el projecte que es tramite ha d'incorporar la restauració de l'actual pedrera com també qualsevol altra afecció portada a terme per l'empresa promotora fora dels límits permesos en el PORN, de manera que en permeta la restauració ambiental i paisatgística.   
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 15 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 242/9744-CYJ  
Títol: Centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU)  
Promotor: Gaspar Vallés Roselló  
Autoritat substantiva: Comissió Provincial d'Activitats Qualificades Alacant   
Localització: C/ Gremis amb C/ Fuster al polígon industrial de Teulada (Alacant)  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
Té com a objecte definir les característiques d'una activitat destinada al desballestament de vehicles i venda de les seues peces, com a centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús al final de la seua vida útil (CAT-VFU). Així mateix, dins de la mateixa parcel·la i en estança totalment independent, es pretén instal·lar un pont per a llavada de vehicles.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
L'emplaçament de l'activitat es localitza al polígon industrial del terme municipal de Teulada (Alacant), al carrer Gremis cantó amb el carrer Fuster. El centre autoritzat de tractament projectat (CAT-VFU) ocuparà una parcel·la de 1.006,75 m² a l'interior d'una edificació ja construïda, consistent en una nau a dues aigües. Aquesta nau està dividida en dos sectors totalment independents, el primer d'aquests, de 671,22 m², destinat a l'activitat descrita, i el segon, de 108 m², sense un ús definit en l'actualitat. La superfície ocupada per l'activitat es distribuirà en diverses zones de la manera següent:  
- Àrea de recepció de vehicles fora d'ús de 109,1 m².  
- Zona de descontaminació de vehicles de 39,5 m².  
- Zona de desballestament (inclòs emmagatzemament de residus perillosos) de 146,1 m².  
- Zona d'emmagatzemament de residus no perillosos, d'exposició i venda amb 179,3 m².  
- Entresolat destinat a l'emmagatzemament de residus no perillosos de 92,1 m².  
- Àrea d'oficines de 20 m², i vestidors i lavabos de 15,82 m².  
- Zona de pas de vehicles de 103,01 m².  
- Zona de llavada de vehicles (pont de llavada) de 45,9 m².  
El subministrament d'aigua potable procedirà de la xarxa pública de proveïment. L'aireig de la nau s'assegura mitjançant ventilació natural a través de les portes d'accés a aquesta que romandran obertes durant la jornada de treball i a través dels dispositius lineals de ventilació instal·lats a la coberta.  
Tota la nau presenta sòl impermeable amb pendent de l'1% que aboca cap al sistema de drenatge per a vessaments, constituït per diversos albellons repartits per tota la planta que desemboquen en una arqueta cega i estanca d'1 m³ d'emmagatzemament temporal fins a la retirada d'aquests pel gestor de residus autoritzat. No s'ha de realitzar cap abocament líquid a la xarxa de sanejament a excepció de les aigües sanitàries de lavabos i vestidors que desguassen en la xarxa pública municipal. Aquesta xarxa d'aigües sanitàries serà totalment independent de la xarxa de drenatge per a vessaments.  
Per a evitar l'entrada d'aigua de pluja per les portes d'accés a la nau, aquesta es recollirà mitjançant embornals correguts que desguassen a la conducció general de sanejament de la planta i, com a mesura de precaució, ho faran en el tram anterior al pas d'aquesta pel separador d'hidrocarburs. La zona del llavador de vehicles és independent de la resta de la nau pel que fa a l'abocament d'aigües, aigües que es recullen mitjançant una xarxa de drenatge fins a un decantador de llots de 5 m³ i, posteriorment, es connecta al separador d'hidrocarburs de la xarxa de sanejament general de la planta abans de l'abocament d'aquestes a la xarxa de clavegueram municipal.  
Els residus generats en l'activitat són, bàsicament, els derivats de la descontaminació de vehicles. Caldrà disposar de contenidors adequats per a l'emmagatzematge de residus perillosos. L'oli, el líquid de frens i l'anticongelant retirats s'hauran d'emmagatzemar en dipòsits fixos en superfície i s'haurà de disposar de cubetes de retenció de vessaments. Els carburants retirats dels vehicles (gasolines i gasoils) s'hauran d'emmagatzemar en 3 dipòsits soterrats de 1.000 l cadascun, amb doble paret i dispositiu detector de fuites. A més, al costat d'aquests dipòsits s'ha projectat un altre dipòsit soterrat per a gasoil A de 2.000 l per al repostatge de vehicles propietat del titular amb subministrament mitjançant camió cisterna.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada.  
Afeccions legals  
D'acord amb l'informe de l'Ajuntament de Teulada, de 27 de desembre de 2004, l'emplaçament de l'activitat compleix amb les ordenances municipals i els plans d'ordenació urbana.  
L'activitat projectada és conforme a la Llei 10/1998, de residus, i a la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, de gestió de residus perillosos, i queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa de la conselleria competent en medi ambient.  
L'emmagatzemament de pneumàtics fora d'ús requereix la inscripció en el Registre de Productors de Residus de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la producció, possessió i gestió de pneumàtics fora d'ús.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigeix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació del seu annex I segons CNAE, la remissió d'un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de l'esmentada reglamentació.  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, exigeix en l'article 18 la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes ambientals  
La relació dels principals impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental com a conseqüència de l'execució del projecte i del funcionament de l'activitat del centre de descontaminació de vehicles fora d'ús són els següents:  
- Possible afecció de la qualitat de les aigües per una activitat consistent en el tractament i emmagatzemament de residus, ferralles i productes perillosos (descontaminació, emmagatzemament temporal de residus, emmagatzemament de combustibles, etc.).  
- Alteració de la qualitat de les aigües pels abocaments del llavador, d'aigües pluvials i d'aigües sanitàries a la xarxa de clavegueram municipal.  
- Alteració del sòl a causa de l'impacte que comporta l'ocupació d'aquest per la posada en marxa de l'activitat.  
- Alteració del sòl per possibles vessaments produïts durant les operacions de recepció, descontaminació i desballestament dels vehicles.   
- Possible alteració del terreny derivat de l'emmagatzemament temporal de residus fins a la cessió d'aquests al gestor autoritzat i de l'emmagatzemament en dipòsit soterrat de combustibles.  
- Afecció de l'atmosfera per les emissions derivades dels fluids refrigerants extrets dels sistemes d'aire condicionat dels vehicles.   
- Molèsties d'ordre acústic ocasionades per la recollida i el transport fins a les instal·lacions del CAT-VFU de vehicles accidentats o abandonats.  
2. Consideracions sobre les mesures protectores i correctores  
Les principals mesures protectores o correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental són:  
- Totes les activitats es desenvolupen a l'interior de la nau sota coberta i sobre sòl pavimentat.  
- Les zones de recepció, descontaminació i desballestament de vehicles presenten un pendent de l'1% cap a albellons de recollida de vessaments repartits per tota la planta que desemboquen en una arqueta cega i estanca d'1 m³.  
- Les portes d'accés a la nau disposen d'embornals correguts de recollida d'aigües pluvials cap a la xarxa general de sanejament a què es connectarà abans del pas d'aquesta pel separador d'hidrocarburs.  
- Les aigües sanitàries de lavabos i vestidors s'abocaran a la xarxa de sanejament municipal, que serà totalment independent de la xarxa de recollida de vessaments.  
- Les aigües procedents del llavador de vehicles seran tractades en un decantador de fangs de 5 m³ i, posteriorment, enviades al separador d'hidrocarburs abans de l'abocament d'aquestes al clavegueram municipal.  
- Es disposà de dipòsits adequats per a la recollida i emmagatzemament temporal de residus perillosos que es dotaran, en el cas de ser líquids, de cubetes de retenció per a vessaments.  
- L'extracció dels gasos refrigerants de l'aire condicionat durant la descontaminació dels vehicles es realitzarà mitjançant equips extractors específics que en permeten la recuperació.   
- Els dipòsits soterrats d'emmagatzemament de carburants compliran instrucció tècnica MI-IP04 aprovada pel Reial decret 1523/1999, d'1 d'octubre, que modifica el Reglament d'instal·lacions petrolíferes aprovat per Reial decret 2085/1994, de 20 d'octubre.  
3. Consideracions sobre el programa de vigilància ambiental  
El programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental recull:  
- El control de les condicions de recepció dels VFU.  
- El control sobre les quantitats de residus perillosos generats i de la cessió d'aquests al gestor autoritzat de residus.  
- Un seguiment mitjançant anàlisi fisicoquímica de les aigües residuals generades per l'activitat, almenys anualment.  
- Mesuraments acústics per al control del nivell de soroll de l'activitat, almenys cada 5 anys.  
- Revisions periòdiques dels dipòsits d'emmagatzemament de carburants afectats per la MI-IP 04 Instal·lacions fixes per a distribució al detall de carburants i combustibles petrolífers en instal·lacions de venda al públic, per una empresa externa.  
- Revisió i proves periòdiques de la instal·lació d'aire comprimit d'acord amb la lamentació.  
Tramitació administrativa  
El 28 de novembre de 2005 es rep la sol·licitud de declaració d'impacte ambiental des de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, referent al projecte d'obertura d'una activitat per a un centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús, promogut pel Sr. Gaspar Vallés Roselló, al terme municipal de Teulada (Alacant). Analitzada la documentació de l'expedient se li comunica al titular, el 28 de març de 2006, la necessitat d'ampliació de la documentació de l'estudi acústic exigit per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, sobre contaminació acústica, i sobre determinats aspectes de l'emmagatzemament en dipòsit soterrat de combustibles. Com a resposta, el titular presenta el 14 de juliol de 2006 nova documentació tècnica.  
La documentació continguda en l'expedient d'impacte ambiental la constitueixen:   
- Projecte d'activitat en separata de dos toms, de juny de 2004.  
- Estudi d'impacte ambiental, de juliol de 2004.  
- Estudi acústic, de juny de 2006.  
- Expedient administratiu de l'Ajuntament de Teulada d'activitat qualificada que inclou l'informe d'adequació de l'emplaçament a les ordenances municipals i els plans d'ordenació urbana, i el resultat de la informació pública de no al·legacions al projecte.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 6.c.1) «centres de tractament de vehicles al final de la seua vida útil, d'acord amb la definició del Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre», del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan mediambiental la competència en la formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici d'obtenir prèviament les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre un centre autoritzat de descontaminació de vehicles fora d'ús, promogut per Gaspar Vallés Roselló i situat entre el carrer Gremis i carrer Fuster del polígon industrial de Teulada (Alacant), sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que estableix estudi d'impacte ambiental i la documentació presentada.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment de les següents condicions:  
1. Els contenidors i dipòsits d'emmagatzemament temporal de residus perillosos hauran de ser sòlids i resistents al tipus de residu contingut. Hauran de ser etiquetats reglamentàriament i s'hauran de col·locar, quan siguen de naturalesa líquida, cubetes de retenció de vessaments o, si no n'hi ha, els dipòsits hauran de ser de doble paret.  
2. S'haurà de disposar d'un producte comercial absorbent en quantitat suficient per a assegurar la recollida vessaments que puguen produir-se evitant, en tots els casos, la neteja per aigualeig.  
3. Els dipòsits soterrats d'emmagatzemament de carburants s'hauran d'ajustar al que estableix el Reglament d'instal·lacions petrolíferes aprovat pel Reial Decret 2085/1994, de 20 d'octubre, modificat pel Reial decret 1523/1999, d'1 d'octubre, i les seues instruccions tècniques complementàries (MI-IP). Així mateix, s'han de complir totes les revisions, proves i inspeccions periòdiques exigides per aquesta reglamentació.  
4. S'hauran de realitzar les auditories acústiques incloses en el programa de vigilància ambiental d'acord amb el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.   
5. S'hauran de complir totes les mesures protectores i correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, com també en el programa de vigilància ambiental proposat en aquest.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge que establirà, si és procedent, la incorporació de noves condicions.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos consideren pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 307/06-AIA  
Títol: Explotació pedrera d'argiles, secció A) Quintanes  
Promotor: Cerámicas Arlandis, SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat de València. Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència  
Localització: Parcel·les 540, 538,687 i 342 del polígon 26 del terme municipal d'Oliva (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és la legalització d'una pedrera de margues i margocalcàries, tramitat com a secció A), per la llei de mines.   
Les característiques tecnològiques dels materials objecte d'extracció, els fan idonis per al seu ús en els diversos usos que tenen les argiles en la fabricació de productes ceràmics.  
Actualment la pedrera es troba parcialment explotada, per la qual cosa el projecte tramitat pretén continuar amb les labors d'explotació, ampliant l'àrea d'afecció i reaprofundint la cota natural del terreny fins a arribar a la cota 31 msnm.  
El projecte inicial (maig de 2005) proposa dues zones o fases d'explotació:  
Fase 1: terrenys que pertanyen actualment a l'empresa   
Fase 2: terrenys que es troben en fase d'adquisició o de concert amb els propietaris  
Després d'estudiar la possible afecció al patrimoni cultural valencià i trobar restes arqueològiques que es corresponen amb una necròpolis romana, s'ha optat per eliminar del projecte la fase 2 d'explotació, i queda limitada l'explotació a la superfície que ocupa la fase 1 del projecte (modificació projecte novembre de 2005).  
Com a conseqüència de l'esmentada modificació l'explotació Quintanes es redueix en dues hectàrees, i ocupa les parcel·les 342, 538, 687 i 540 del polígon 26 del terme municipal d'Oliva.   
La cubicació final és de 1.024.048 tones estimant una vida útil de 20 anys. La relació mineral/estèril és del 100% per la qual cosa no es generaran estèrils.   
Previ a l'inici de l'explotació, es duen a terme les actuacions següents:  
- Retirada i abassegament de terra vegetal  
- Construcció d'un dren perimetral de drenatge i basses de decantació  
- Tanca de les instal·lacions  
- Construcció d'instal·lacions  
El sistema d'explotació consistirà en un feix descendent, en bancs de 4 m. L'extracció es realitzarà mitjançant mitjans mecànics, emprant-se pala carregadora per a càrrega en camions externs. L'explotació començarà d'est a oest amb l'explotació de la plataforma o plaça de pedrera reaprofundint fins a la cota 31 m.  
La restauració es realitzarà de manera simultània a l'evolució del buit d'explotació. La restauració començarà amb el farciment del vas mitjançant l'abocament controlat de residus inerts fins a arribar a la cota 47 m i s'aniran plantant tarongers d'est a oest segons avance el farciment d'aquest. Una vegada finalitzada aquesta fase, es procedirà a la restauració forestal dels talussos i bermes de l'oest.  
Els talussos i bermes de restauració situats per damunt de la cota 47 m, es modelaran deixant talussos finals de 27º d'inclinació respecte a l'horitzontal, alçària de banc de 4 m i bermes intermèdies de 2,13 m.  
Cada un dels bancs de restauració disposarà d'un canal de drenatge al peu del talús que recollirà les aigües d'escorriment i les conduirà cap a l'interior del buit miner.  
Per a la revegetació dels talussos, s'aportarà la terra vegetal prèviament retirada i posteriorment se sembraran herbàcies en bermes i talussos i s'aplicarà una capa de mulch que millorarà les condicions microclimàtiques de la superfície del sòl.  
Posteriorment es plantaran espècies arbustives i arbòries forestals. Les espècies triades són espècies autòctones que s'inclouen en la sèrie de vegetació natural que correspon a la zona.  
A més de la recuperació de l'àrea mitjançant la revegetació, una vegada finalitzada tota l'activitat en la zona, es durà a terme el desmantellament de les instal·lacions, demolició d'infraestructures de formigó, condicionament de basses de llavada o decantació, desmuntatge i retirada de la tanca i retirada de la maquinària mòbil i equips de manteniment.  
2. Justificació de la solució adoptada. Alternatives d'ubicació.  
A continuació s'indiquen els aspectes més destacables pels quals s'ha tramitat aquest projecte:  
- Legalitzar l'activitat extractiva  
- Aprofitar el recurs miner existent.  
- Explotar les parcel·les propietat del promotor  
- No afectar el patrimoni cultural valencià  
- Gestionar adequadament els residus inerts  
- Restaurar adequadament la zona explotada  
- No afectar infraestructures, camins ramaders ni espais naturals protegits  
- Distància a nucli urbà  
- Qualificació urbanística que permet l'extracció minera  
- Bons accessos  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
A l'agost de 2006, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València remet el projecte d'explotació (maig de 2005) i l'estudi d'impacte ambiental i projecte de restauració (maig de 2005), de la pedrera d'argiles, secció A) denominada Quintanes i modificació del projecte d'explotació - restauració (novembre de 2005) i document de síntesi (novembre de 2005).  
S'hi adjunta a més:  
- Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 07-09-06   
- Informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de data 21-12-05.  
- Informe tècnic del Departament d'Urbanisme de l'Ajuntament d'Oliva de data 19-05-06 en el qual s'indica que les parcel·les 540, 538 i 687 del polígon 26 queden compreses dins de la classificació del sòl protegit extractiu mines. Respecte de la parcel·la 342 del mateix polígon, únicament quedaria inclosa dins de l'esmentada classificació la zona limítrofa a les parcel·les 540 i 538 i fins una alçària de cota no superior a 60 m.  
- Informe tècnic favorable del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València (secció mines) respecte al projecte d'explotació i restauració de la pedrera de data 19.07.06.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
L'àrea objecte d'explotació està ubicada als peus del Tossal de l'Almugid situat a uns 800 km aproximadament al sud del municipi d'Oliva.  
L'accés a l'àrea d'estudi es pot fer des de diferents camins asfaltats que parteixen tots des del centre de la ciutat d'Oliva.  
Des del punt de vista geològic els materials que s'han d'explotar es corresponen amb una alternança de margues i calcàries amb abundant fauna fòssil pertanyents a materials del trànsit entre el juràssic i el cretaci.  
En l'àrea d'estudi els sòls que apareixen són fluvisols cròmics, antrosols àrids i castanozem càlcic. L'ús del sòl en la major part de l'explotació i els seus voltants és agrícola amb cultiu de fruiters.  
La xarxa hídrica de la zona està comandada per la rambla Gallinera que discorre pel sud-est de l'explotació i a la qual flueixen els diversos barrancs que descendeixen de les elevacions muntanyoses de la zona. Aquests barrancs es caracteritzen pel seu curt recorregut, fort pendent i règim espasmòdic de les precipitacions per la qual cosa quan es produeixen pluges intenses, la rambla Gallinera porta abundant aigua i provoca fortes inundacions pel fet de no disposar d'eixida natural al mar.  
Des del punt de vista hidrogeològic els materials que s'han d'explotar són margues impermeables ubicades entre el subsistema Plana de Gandia- Dénia i el subsistema -Solana-Alimirante-Mustalla.   
Pel que fa al clima, en l'àrea d'estudi l'estació Oliva reflecteix una precipitació mitjana anual de 743,4 mm. Aquest nivell de precipitació supera els valors mitjans de la província de València i s'enquadra en una classificació ombroclimàtica subhumida, on dominen les precipitacions anuals superiors als 600 mm.  
L'estació més plujosa és la tardor seguida de l'hivern. A la tardor quan apareix el fenomen gota freda poden generar-se precipitacions que superen els 300 l/m².  
Hi ha un risc potencial d'erosió a causa de la litologia dels materials, el pendent generat pels talussos d'explotació i la climatologia de la zona. També hi ha un risc d'inundació elevat en excavar l'explotació per sota la cota natural del terreny i tenir els materials explotats un caràcter impermeable.  
Respecte a la vegetació, el biotip dominant en part de l'explotació (vessants) és el matoll format per espècies com ara Quercus coccifera, Rosmarinus officinalis, Pistacia lentiscus, Erica multiflora, Asparagus sp, etc. amb zones on és freqüent trobar Pinus halepenis esclarissat. En la zona plana que s'ha d'explotar i els voltants d'aquesta, la vegetació es correspon amb cultius de regadiu, basats fonamentalment en tarongers.  
Des del punt de vista faunístic, destaca per la seua abundància l'avifauna de dimensió reduïda que nidifica en els camps de cultiu. La proximitat de l'àrea d'estudi a la línia de costa i a la marjal de Pego - Oliva provoca de vegades la presència d'agrons, limícoles, anàtids i gallinàcies. També apareixen en la zona mamífers de mitjana grandària, rèptils i amfibis.  
Des del punt de vista socioeconòmic, són els sectors agrícola i terciari els motors de l'economia del municipi.  
Pel que fa a infraestructures, hi ha una nombrosa xarxa de camins agrícoles i séquies de reg en la contornada de l'explotació que cal tenir en compte.  
2. Afeccions legals  
- Segons informa el Departament d'Urbanisme de l'Ajuntament d'Oliva, les parcel·les 540, 538 i 687 del polígon 26 del municipi d'Oliva queden compreses dins de la classificació del sòl protegit extractiu mines. Respecte de la parcel·la 342 del mateix polígon, únicament quedaria inclosa dins de l'esmentada classificació la zona limítrofa a les parcel·les 540 i 538 i fins a una alçària de cota no superior a 60 m.  
- Una vegada modificats els límits inicialment proposats per a l'explotació a exigències de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià per afectar un jaciment romà, s'ha emés un informe vinculant favorable al projecte modificat de novembre de 2005 en el qual s'explota únicament la fase 1 del projecte inicialment tramitat.  
- No s'afecten camins ramaders ni espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
3. Identificació i valoració dels impactes  
D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, els factors ambientals de major sensibilitat per a la realització del projecte són l'aire, per l'augment del soroll i de les partícules sòlides, la geomorfologia, pel que fa a la variació de la topografia original, l'edafologia, per la destrucció i l'alteració de les característiques del sòl, la vegetació ja que es destrueix i danya la coberta vegetal, els processos per alteració dels drenatges en modificar el relleu i per tant, la taxa d'erosió/sedimentació, el paisatge, en quant que es varia la seua qualitat i es produeix un impacte visual molt important i el medi rural canvia l'ús del sòl.  
Cal indicar que, revisat el projecte de restauració i l'estudi d'impacte ambiental, es comprova que no s'aporta cap tipus de documentació respecte al projecte de restauració del buit miner mitjançant abocador controlat de residus inerts.  
En conseqüència, la valoració del projecte és incompleta ja que el condicionament i posada en marxa d'un abocador controlat de residus inerts genera una sèrie d'impactes ambientals que han de ser prevists i valorats.  
L'excavació de la pedrera per sota de la cota natural, la falta de desguàs del buit, la reduïda permeabilitat dels materials i la climatologia de la zona fan que el reg d'inundació del buit siga elevat la qual cosa comporta un risc elevat per als treballadors que exploten la pedrera.  
4. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Pel que fa a les mesures correctores proposades en el projecte es considera necessari introduir determinades modificacions per a minimitzar els impactes derivats de l'explotació:  
- L'explotació haurà de quedar limitada al perímetre establit pels límits referits en l'informe de l'Ajuntament d'Oliva.   
- L'explotació de la plaça de la pedrera haurà de quedar limitada a la cota 47 m fins que no es dispose d'un projecte de restauració mitjançant un abocador controlat que garantisca la restitució de la topografia de la cota 31 m fins a la 47 m.  
- Per a garantir la ràpida restauració dels bancs d'explotació, l'explotació es farà descendent, és a dir, des de les cotes més altes situades a la falda del turó que rodeja la plaça de pedrera fins a la mateixa plaça. D'aquesta manera s'aconsegueix minimitzar l'impacte paisatgístic i el risc d'erosió generat als talussos.  
- Per a la recollida de pluvials s'haurà d'excavar una bassa en l'interior de la plaça de la pedrera que reculla el drenatge dels bancs d'explotació.  
- Les bermes intermèdies que separen els talussos de restauració hauran de ser bastant amples per a garantir la construcció dels canals de drenatge, la revegetació de les bermes i el manteniment de drenatges i permetre l'accés de maquinària als bancs per a dur a terme el control i vigilància de les tasques de restauració.  
Pel que fa al pla de vigilància ambiental proposat, aquest es considera adequat encara que haurà de ser ampliat i preveure la vigilància i control de la construcció, posada en marxa, segellat i control posterior de l'abocador que es propose per a restituir el buit miner.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003 de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 13.2 estableix que li correspon a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
A la vista de tot l'anterior, de la proposta tècnica i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule aquesta:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de legalització de la pedrera secció A) denominada Quintanes fase 1 del terme municipal d'Oliva (València), promogut per Cerámicas Arlandis, SL, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establits en l'apartat següent, com també les modificacions introduïdes per aquest.  
Segon  
1. L'explotació queda limitada a la fase 1 del projecte, tal com es tramita en el projecte modificat de novembre de 2005.  
2. Els límits o perímetre d'explotació queden limitats al que estableixen les ordenances municipals vigents. En cap cas s'explotarà per damunt de la cota 60 m.  
3. S'haurà de deixar sense explotar el material situat per sota de la cota 47 m per no quedar garantida la restauració del buit miner.  
4. En cas de tramitar-se i valorar-se favorablement des del punt de vista tècnic i ambiental la possible ubicació d'un abocador controlat en el buit miner inicialment projectat, l'explotació podrà continuar fins a la cota sol·licitada (31 m). En cap cas s'explotarà per davall del nivell freàtic.  
5. La restauració del conjunt de l'explotació s'haurà de realitzar de manera progressiva i per mitjà de fases simultaniejades amb les labors d'extracció minera, de manera que es restaure progressivament l'espai afectat a mesura que es produisca l'esgotament dels diversos bancs de restauració. En conseqüència, l'explotació haurà de dur-se a terme de manera descendent des de les zones de major cota, donant prioritat al ràpid esgotament d'aquells fronts i bancs que afavorisquen el compliment d'aquesta condició.   
6. Per a la recollida de pluvials s'haurà d'excavar una bassa en l'interior de la plaça de la pedrera que reculla el drenatge dels bancs d'explotació.  
7. Les aigües recollides en la bassa s'hauran d'aprofitar per al reg de les instal·lacions i el reg de la revegetació.  
8. Les bermes intermèdies que separen els talussos de restauració hauran de ser prou amples per a garantir la construcció dels canals de drenatge, la revegetació de les bermes, el manteniment de drenatges i permetre l'accés de maquinària als bancs per a dur a terme el control i vigilància de les tasques de restauració.  
9. S'haurà de dur a terme un control i vigilància de les séquies i camins per on circulen els camions garantint el seu bon estat i la neteja d'aquests.  
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 17 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 111/05-AIA  
Títol: Via d'accés a la pedrera Raboseras.  
Promotor: Áridos Alcalatén SA  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial  
Objecte del projecte: Dotar d'accés a la pedrera Raboseras.  
Localització: Passa per les parcel·les 104,103, 102, 99, 95, 93, 94, 58, 82, 75, 74 i 73 del polígon 6 del municipi de l'Alcora (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte   
La via projectada per Áridos Alcalatén SA serveix per a accedir a l'autorització d'explotació denominada Raboseras, ja que en l'actualitat no hi ha cap comunicació fins a la pedrera.  
En el disseny del traçat s'aprofiten camins existents que necessiten una adequació. Després de diverses modificacions i ampliacions de la documentació tècnica, el promotor presenta finalment en un text refós, de data maig de 2006, quatre alternatives que denomina: A, B, C i D. L'alternativa escollida és la D, ja que presenta els menors impactes ambientals.   
La via d'accés a la pedrera Raboseras (alternativa D) fa 1.692 metres, dels quals 1.251 metres són de nova implantació, el desnivell màxim és de 45,17 metres i el pendent mitjà del 7%, amb algun punt del 25%, però que compleix amb la ITC 07.1.02. El radi dels revolts és superior a 4,5 metres.  
L'amplària mitjana és de 4,50 metres, amb un apartador de 3 metres d'ample addicional cada 500 metres.   
El ferm disposa d'un bombament del pendent transversal del 2% per a facilitar el drenatge de l'aigua cap a les cunetes, la base de llastos en el tram asfaltat té el 3,5%. Una vegada acabada l'explanació del camí i els eixamplaments s'haurà de construir una capa de llastos artificials de 20 cm de gruix.  
Es projecten dos ponts de bigues múltiples elevats sobre el riu l'Alcora i el barranc Fornet. Les bigues són de formigó pretensat, amb llum suficient per a salvar tot l'ample del llit i estan simplement recolzades en els estreps. La separació màxima entre bigues és de 2 metres. Els estreps són de formigó armat realitzats in situ en els dos extrems del llit. L'amplària mínima del tauler és de 10 metres per a albergar dos carrils de 3,50 metres i dos vorals d'1,50 metres. En total s'empren 4 bigues. Els ponts disposen de proteccions laterals i equipaments de seguretat, marques vials i senyalització vial horitzontal i vertical.  
La via té cunetes longitudinals revestides d'herbàcies de secció trapezoïdal; tenen un pendent longitudinal mínim del 0,2% i màxim de l'1%. Les cunetes deriven l'aigua a cubetes de recepció de 0,288 m³ i aquestes a cinc claveguerons.  
2. Alternatives  
El promotor ha estudiat diversos traçats des d'un punt de vista ambiental, els quals denomina A, B, C i D.   
Els traçats A, C i D tenen en comú un mateix tram, perquè passen per les parcel·les 104, 103, 102, 99, 95, 93 i 94 fins a arribar a la parcel·la 86. L'alternativa B té un recorregut totalment diferent de les anteriors. Totes les alternatives creuen cursos d'aigua a un nivell superior.  
L'alternativa A presenta un traçat en planta en forma de T, des de la parcel·la 86 prossegueix paral·lela al barranc Fornet fins a arribar a la parcel·la 53, després continua per les parcel·les 54, 56, 57, 78, 58, 59, 72 i 70; en aquesta última se situa la plaça de pedrera. Inclou un ramal d'accés de 357 metres que parteix des de la parcel·la 87 i va dirigit al SSO (en direcció oposada a la pedrera); per a satisfer les necessitats de comunicació del municipi de l'Alcora. El tram de nova construcció és de 2.057 m i creua el camí ramader assagador Reial núm. 3. La longitud del traçat des de la parcel·la 86 fins a la plaça de la pedrera és de 1.645 metres i discorre sobre matoll i pins dispersos. En tres trams, un d'aquestes supera els 300 metres, assoleix un pendent del 25%.  
L'alternativa B parteix del camí de la Santa, des d'ací i a pocs metres es desvia en direcció nord per un camí rural paral·lel al riu l'Alcora, després continua un tram nou d'uns 900 m al nord-oest que enllaça dos camins existents, a partir d'ací es construeixen 1.530 m fins a l'extrem SO de la pedrera, que dista uns 360 m de la plaça de pedrera. La traça de nova construcció fa 2.401 metres, més els 360 metres abans esmentats, és a dir, uns 2.761 metres. Discorre pels terrenys més abruptes, que són d'ús agrícola, majoritàriament abandonats, i per matolls amb escassa vegetació arbòria; a més creua el camí ramader assagador Reial núm. 3.  
L'alternativa C presenta dues terceres parts del traçat sobre camins i sendes existents. En arribar a la parcel·la 86 segueix pel camí existent i se'n rectifica el traçat per a fer-lo rectilini, després prossegueix al nord per una senda fins al barranc Fornet i des d'ací es construeix un camí fins a la plaça de pedrera. No es considera viable l'alternativa perquè un tram i zona veïna serà clausurat per l'Ajuntament de l'Alcora i es prohibirà el pas, a més la senda necessitaria de condicionament i l'últim tram travessa un relleu molt abrupte, per la qual cosa l'impacte causat per terraplens i desmunts seria gran.  
El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental va estudiar anteriorment un traçat diferent de les quatre alternatives, del qual va sol·licitar un informe a la Secció Forestal de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge. Aquest traçat té 130 metres més de longitud que l'alternativa D, se situa uns 300 metres a l'oest del traçat D i discorre a majors cotes; creua el barranc del Fornet 350 metres aigües amunt de la desembocadura i voreja una pineda en direcció OSO - ENE, cap al marge dret de la rambla de la Viuda. La Secció Forestal va valorar l'alternativa A com la millor. No obstant això, es va elaborar l'alternativa D per ser més adequada ambientalment que la A, i se li va proposar al promotor perquè la incloguera en l'última ampliació de documentació.  
El tram de nova construcció de l'alternativa D parteix des del camí existent en la parcel·la 86 fins a la plaça de la pedrera, discorre paral·lel al llit de la rambla de la Viuda a uns 30 metres de distància -sense afectar la zona de servitud-, uns 100 metres del traçat tallen l'extrem oriental d'una pineda, i afecta pocs arbres; la resta del traçat s'implanta sobre matoll.   
Se selecciona l'opció D per les raons següents:  
- La longitud del seu traçat és molt més curt, perquè representa el 54,4% de l'A i se situa paral·lela a la rambla de la Viuda, a cotes menors, la qual cosa ocasiona un impacte visual i paisatgístic més reduït en ser menor la conca visual; a més la circulació de vehicles genera menors emissions de pols.  
- La seua construcció necessita tan sols el 3,03% del volum de terraplens i el 73% dels desmunts que requereix l'alternativa A, això es tradueix en impactes a l'ecosistema molt menors.   
- L'alternativa A construeix terraplens paral·lels al barranc Fornet sobre el llit d'aquest, la qual cosa afectaria la qualitat de les aigües superficials i reduiria -en el proporcional- la capacitat d'emmagatzemament de l'embassament de Maria Cristina.  
- La construcció del traçat A també destrueix massa natural de Pinus halepensis de classe natural d'edat, que es troba dispersa al llarg del camí; podria superar numèricament la destrucció ocasionada per l'alternativa D, perquè és 806 metres més llarga.  
- Posseeix menor pendent que el traçat A.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
17-06-05 El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet l'estudi d'impacte ambiental i memòria valorada de la via d'accés a la pedrera Raboseras.  
08-08-05 Es consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge sobre aspectes ambientals del projecte.  
01-09-05 Es requereix al promotor, a través del Servei Territorial d'Indústria, perquè remeta l'informe favorable de patrimoni, un text refós de l'estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi a banda.  
01-09-06 S'envia al promotor còpia de l'anterior ofici per a la seua informació.  
26-12-05 El promotor remet, a través de l'òrgan substantiu, el text refós de l'estudi d'impacte ambiental i memòria valorada, i a més, el document de síntesi.  
10-02-06 Es consulta al Servei de Gestió Forestal.  
22-02-06 Es consulta a la Demarcació Centre de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge a Castelló.  
13-03-06 Es rep l'informe de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
15-03-06 Es requereix una ampliació de documentació en titular, a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló.  
25-04-06 Se li sol·licita a l'òrgan substantiu la data de comunicació del requeriment i el termini concedit al promotor per a aportar la documentació.  
09-05-06 Se li adverteix de caducitat al promotor, via òrgan substantiu.  
29-05-06 El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet l'estudi d'impacte ambiental aportat pel promotor.  
13-06-06 Es comunica al promotor que s'ha enviat al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'anunci per a sotmetre a exposició publica la documentació de la via d'accés.   
14-06-06 Es comunica a l'Ajuntament de l'Alcora que s'ha de realitzar el tràmit d'informació publica i els detalls d'aquest.  
19-06-06 El promotor remet un exemplar del text refós de l'estudi d'impacte ambiental.  
21-08-06 L'Ajuntament de l'Alcora remet al registre de la Conselleria el certificat de no-al·legacions a l'exposició pública del projecte de construcció de la via d'accés a la pedrera Raboseras.  
22-08-06 Se sol·licita el certificat d'al·legacions a l'Ajuntament de l'Alcora, per no haver-lo rebut encara en el Servei d'Impacte Ambiental.  
24-08-06 Se sol·licita al Servei de Personal i Registre d'aquesta Conselleria el certificat amb el resultat de l'exposició pública del projecte.  
25-08-06 Es rep el certificat de l'exposició pública emés pel Servei de Personal i Registre d'aquesta Conselleria.  
07-09-06 Es rep informació de la Secció Forestal, camins ramaders, de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
2. Informació pública  
La Conselleria de Territori i Habitatge i l'Ajuntament de l'Alcora van sotmetre l'expedient a informació pública i van publicar, a aquest efecte, un anunci en el DOGV número 5292, de 30 de juny de 2006, no havent-se presentat cap al·legació en el termini concedit per a això.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
S'han efectuat consultes al Servei de Gestió Forestal de la Conselleria de Territori i Habitatge i també a la Secció Forestal, camins ramaders i Servei Territorial de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge.  
Informes sectorials  
- Servei de Gestió Forestal  
Respon que el Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló és l'òrgan a què li correspon informar sobre els aspectes plantejats.  
- Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient. Direcció Territorial de Territori i Habitatge.   
Al Servei Territorial se li remeten els traçats A i un altre traçat alternatiu (descrit anteriorment en l'epígraf 2 Alternatives) per a conéixer la seua opinió en matèria forestal.   
La Secció Forestal s'inclina pel traçat A com a més acceptable, sempre que s'adapte l'eix de la via d'accés a les corbes de nivell, ja que l'altra alternativa comporta la destrucció d'una massa natural de Pinus halepensis de classe natural d'edat, majoritàriament, que afectaria, almenys, l'amplària del traçat de la pista més una zona d'amplària variable que es produeix indirectament com a conseqüència de la seua construcció.  
- Servei Territorial de Medi Ambient de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge.  
La consulta efectuada versa sobre l'alternativa A del traçat i informa els aspectes que es resumeixen a continuació:   
El tram que discorre paral·lel i pel marge dret del barranc de Fornet, presenta un pendent del 35%, amb freqüents afloraments rocosos, matoll termòfil i freqüents zones de dosser de pi blanc. Es preveu un impacte significatiu sobre la vegetació i la geomorfologia derivat del moviment de terres per a l'execució de la pista.  
Una vegada travessat el barranc de Fornet, la via travessa una zona de bancals de cultius semiabandonats, sobre roques competents calcàries, amb pendent del 20% al 40%. En aquest últim tram, el traçat dissenyat de l'accés discorre pràcticament perpendicular al màxim pendent, per la qual cosa es preveu un elevat moviment de terres en l'execució de la pista, la qual cosa provocarà un impacte ambiental significatiu sobre la geomorfologia i la vegetació, atesa la presència d'alguns enclavaments de terreny forestal constituïts per matoll dens amb un estrat arbori de Pinus halepensis.   
El projecte afecta el camí ramader denominat assagador Reial núm. 3, amb una amplària legal de 75 metres, d'acord amb el projecte de classificació de camins ramaders aprovat per Ordre ministerial de data 5 d'abril de 1954, publicat en el BOE de data 14-04-54 i en el BOP de data 13-05-54 (hi adjunten plànol).   
No consten actuacions referents al control dels materials sobrants d'obra i l'execució d'infraestructures de control de l'escorriment superficial, per la qual cosa en cas de no adoptar-se, l'execució del projecte podria generar impacte paisatgístic i processos d'erosió superficial.  
Per tots els aspectes esmentats anteriorment, és necessària l'adopció de mesures correctores i restauradores sobre el paisatge, la vegetació i la morfologia del terreny.  
Vist que hi ha altres pistes transitables al voltant de la zona, haurà de justificar-se el disseny d'un nou traçat. Respecte al tram final, es recomana estudiar noves alternatives que s'adapten millor a la topografia, evitant el traçat per la màxima pendent. Sobre el traçat del tram inicial es recomana avaluar la seua necessitat i l'impacte sobre el riu l'Alcora, atés que hi ha un accés pel marge esquerre de la rambla de la Viuda.   
- Informe de la Secció Forestal, camins ramaders, del 7 de setembre de 2006.  
L'informe es refereix al traçat D i inclou un croquis de situació longitudinal dels camins ramaders classificats en la zona per on passa el camí a la pedrera Raboseras. S'indica que la carretera creua únicament el camí ramader classificat i denominat Assagador Reial núm. 3, el qual continua a l'altre marge de la rambla de la Viuda pel camí ramader núm. 18 de Vilafamés (actualment Sant Joan de Moró) assagador Reial del Frontó al Tossal del Regall.  
Afeccions legals   
Camins ramaders  
El camí d'accés a la pedrera creua l'assagador Reial núm. 3, com s'explica en l'informe de camins ramaders. A aquest camí li correspon una amplària uniforme de 75,22 metres.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
Pràcticament tots els elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat han sigut considerats en l'estudi d'impacte ambiental.   
No obstant això, és necessari mencionar que l'aigua subterrània i l'aigua superficial es poden contaminar amb els fluids procedents del manteniment de la maquinària, per a evitar-lo és necessari disposar d'un lloc especialment preparat amb aquest fi: cobert i amb el sòl impermeable, de manera que aquesta possibilitat siga descartada. També es pot realitzar el manteniment fora de la zona d'actuació, en un taller preparat i autoritzat.  
Atés que la via d'accés creuarà al mateix nivell l'assagador Reial núm. 3, se citen instruccions de pas en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Al llarg del traçat hi ha espècies endèmiques o amenaçades com ara Chamaerops humilis, i diverses espècies dels gèneres Sideritis, Teucrium o Thymus, que queden sotmeses a autorització prèvia al desarrelament.   
2. Identificació i valoració dels impactes   
Els impactes han sigut identificats i valorats.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
Les mesures proposades són adequades i s'indiquen algunes més en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits previstos en l'annex I, apartat 8.a del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives que hi siguen preceptives, el traçat D del projecte de via d'accés a la pedrera Raboseras -del qual s'hi adjunta plànol-, situat al municipi de l'Alcora i promogut per Áridos Alcalatén SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les condicions i mesures correctores establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. Aquesta declaració d'impacte ambiental està condicionada a l'obtenció de l'informe final favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció de patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
2. El promotor està obligat al manteniment del ferm del camí ramader assagador Reial núm. 3, vetlarà pel perfecte estat de conservació d'aquest i donarà prioritat al pas dels ramats (article 16.1 de la Llei 3/95, de camins ramaders). El titular instal·larà 4 senyals verticals en ambdós sentits de la circulació:  
- Senyal de perill denominada: Pas d'animals domèstics (P-23), amb la indicació Assagador (article 66.2 del Reglament general de circulació).  
- Senyal de limitació màxima de la velocitat dels vehicles a 40 km/h.  
- Senyal de prohibició R-100, amb la inscripció: Excepte vehicles agrícoles i autoritzats (article 16.1 de la Llei 3/95, de camins ramaders).  
- Senyal de camí ramader (Resolució de 26 d'abril de 1988, de la Direcció General de Producció Agrària, publicada en el DOGV núm. 824, de 13 de maig, i DOGV núm. 858, d'1 de juliol).  
3. Durant la jornada laboral s'haurà de mantenir humit el ferm sense asfaltar i net el ferm asfaltat del camí. Aquesta condició s'aplica tant a la fase de construcció com d'explotació.  
4. El descobriment d'avencs o coves durant l'avanç dels treballs haurà de ser comunicat immediatament a aquesta Direcció General, a fi que siguen inspeccionades per la seua condició d'espais naturals protegits, d'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.  
5. Les reparacions i manteniment de la maquinària emprada es realitzaran en tallers externs o bé es condicionarà una zona ensostrada i impermeabilitzada per a portar-les a cap. Els residus perillosos s'envasaran en depòsits homologats degudament segregats per tipus, envasaments, identificats i etiquetats. Disposaran de safates o cubetes que garantisquen el confinament i posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Els esmentats residus s'hauran de lliurar en un termini no superior a 6 mesos a un gestor autoritzat.  
6. Les espècies que s'utilitzen en la repoblació han de complir les disposicions de qualitat i procedència que s'especifiquen en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció; el Reial decret 289/2003, de 7 de març, sobre comercialització dels materials forestals de reproducció i l'Ordre de 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aproven directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de reforestació i repoblació forestal a la Comunitat Valenciana.  
7. Per a la prevenció del risc d'incendis s'estableixen les mesures següents:  
7.1 La capacitat portant del vial haurà de ser com a mínim de 2.000 kp/m².  
7.2 En els trams corbs, el carril de rodament ha de quedar delimitat per la traça d'una corona circular els radis mínims de la qual han de ser 5,30 m i 12,50 m, amb una amplària lliure per a la circulació de 7,20 metres.  
7.3 La via d'accés ha de finalitzar en un fons de sac de forma circular de 12,50 metres de radi, com a mínim.  
7.4 Les cunetes hauran de disposar d'una faixa de protecció de 10 metres, a cada costat del camí, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a dues terceres parts de l'alçària total de cada peu.  
7.5 Hauran de disposar dels plans d'autoprotecció d'empresa que recull el Pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana (Decret 163/1998, del Govern Valencià).  
8. Les roques extretes durant la construcció i que no s'hagen utilitzat com a materials de farciment, hauran de ser recollides en la pedrera Raboseras durant un temps mínim, entre tant tinguen una eixida comercial o fins que s'empren en la restauració dels primers bancs que s'esgoten.   
9. Es construiran cunetes de guarda abans d'iniciar els desmunts i acabats de finalitzar els terraplens. Les esmentades cunetes hauran d'estar situades a 2 metres, o més, de la coronació del talús. Per a evitar l'erosió dels talussos, es donarà eixida provisional a l'aigua en els mateixos punts en què es construiran les baixants definitives.  
10. Després de pluges intenses s'hauran de retirar els materials que obstruïsquen el funcionament del drenatge superficial, s'haurà de comprovar que l'aigua flueix correctament per les arquetes i a l'eixida dels conductes, i es realitzaran les obres necessàries per a evitar aterraments o erosions. En les cunetes sembrades s'hauran de reposar les capes vegetals arrossegades per l'aigua.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no pot interposar-se cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 138/06 -AIA  
Títol: Explotació porcina d'encebament  
Promotor: Gabriel Jiménez Pérez  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sinarcas  
Objecte del projecte: Obertura d'una granja de porcs  
Localització: Parcel·les 222, 295 i 293 del polígon 11 de Sinarcas  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El projecte consisteix en la construcció de granja porcina en què es durà a terme l'activitat d'encebament dels animal des dels 20 kg de pes fins als 100 kg.   
Per a la realització de l'activitat es disposarà de dues naus de dimensions 42,00 x 14,50 metres i de 60,00 x 14,50 metres que disposaran de moll de descàrrega, magatzem i oficines. El sòl d'ambdues naus estarà format per engraellat compost per peces prefabricades de formigó armat i pretensat conegudes com slats, sota de les quals es trobarà la trapa on es recolliran les dejeccions dels animals. Els murs de les trapes estaran construïts amb blocs de formigó massissat i armat segons NTEN-FBH i impermeabilitzats en la cara interior d'aquests amb lluït de morter remolinat.  
Es construirà una bassa exterior de purins amb una capacitat de 720 m³.   
La capacitat total de recollida de purins que tindrà l'explotació serà de 1.836,91 m³. Aquesta capacitat serà suficient per a emmagatzemar els purins produïts en l'explotació durant un període superior als tres mesos, d'acord amb el Reial decret 342/2000, de 3 de març, d'ordenació de les explotacions porcines.  
Les instal·lacions disposaran, a més, de dues sitges d'acer galvanitzat per a l'emmagatzemament del pinso.  
El subministrament d'aigua procedirà de la xarxa d'aigua potable de l'Ajuntament de Sinarcas.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'estudi d'impacte ambiental, projecte d'activitat i expedient és remés pels Serveis Territorials (Comissió Provincial d'Activitats Qualificades) de la Conselleria de Territori i Habitatge, tenint entrada en els Serveis Centrals de la Conselleria esmentoda el dia 28 d'abril de 2006.  
La informació pública es va realitzar mitjançant un edicte en el Butlletí Oficial de la Província de València en el dia de la data 2 de març de 2006.  
Per mitjà d'escrit dirigit a l'òrgan substantiu (Ajuntament de Sinarcas) del dia 16 de maig de 2006, es requereix el promotor perquè hi aporte documentació addicional.   
El dia 26 de juliol de 2006 es rep la informació addicional aportada pel promotor.  
Informes sectorials  
L'expedient conté:  
- Informe favorable de l'enginyer agrònom de l'Ajuntament de Sinarcas.  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.  
- Informe favorable de l'inspector veterinari de l'Àrea.  
- Resolució de la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient concedint autorització prèvia per a la construcció d'explotació porcina.   
- Còpia de l'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
- Còpia de la disponibilitat de subministrament d'aigua  
- Còpia d'autorització de prospecció arqueològica per part de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
- Còpia de l'informe arqueològic.  
- Còpia de la sol·licitud de transformació de terreny forestal en terreny agropecuari en propietat particular.  
Afeccions legals  
D'acord amb l'informe emés per l'arquitecte tècnic municipal, l'explotació es realitzarà en sòl no urbanitzable d'aptitud agrícola ramadera, i està d'acord l'emplaçament previst amb les ordenances municipals, complint la construcció prevista amb els paràmetres urbanístics que estableixen les normes subsidiàries de Sinarcas.  
La parcel·la 222 figura en el Pla general d'ordenació forestal com a sòl forestal, i no afecta forest d'utilitat pública.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
L'estudi d'impacte identifica els següents elements ambientals que poden veure's afectats per l'activitat:  
- Aire: es produirà contaminació física per emissió de partícules i contaminació química per emissió de gasos produïts pels processos de descomposició de la matèria orgànica dels animals de la granja i emissió de contaminants procedents dels vehicles de motor.  
- Aigua: es produirà un menyscabament del recurs pel seu ús directe i la possible alteració de la qualitat de les aigües per contaminacions fortuïtes.  
- Vegetació: pèrdua de la vegetació existent.  
- Fauna: es produirà degradació d'hàbitats i alteració de pautes de comportament.   
- Medi perceptual: alteració del paisatge original.  
- Medi socioeconòmic: augment de les rendes i de l'ús de la zona.  
2. Identificació i valoració d'impactes.  
Respecte a les accions previstes en el projecte, s'identifiquen i valoren els següents impactes més significatius en les distintes fases del projecte:  
1. Fase de disseny del projecte:  
- Disciplina urbanística: impacte positiu en respectar-se totes les normes urbanístiques.  
B) Fase de construcció:  
- Destrucció de la flora: impacte negatiu reversible a mitjà termini.   
- Alteració del paisatge: impacte de signe negatiu per eliminació de la vegetació i la construcció de les instal·lacions previstes en la granja.  
- Augment del nivell de pols: impacte de signe negatiu, puntual i de baixa persistència. Reversible en el moment en què acaben les obres.  
- Augment del nivell de sorolls: efecte directe produït pel trànsit de maquinària durant la construcció de les instal·lacions.  
C) Fase de funcionament:   
- Contaminació per olors: impacte negatiu a causa de les males olors produïdes per l'activitat.  
- Augment d'ocupació en el sector primari i diversificació de les activitats productives: impactes positius de caràcter persistent.  
- Contaminació produïda pels purins: impacte de signe negatiu, reversible a mitjà termini.   
Es considera que l'estudi d'impacte no valora suficientment el perill potencial que pot generar un inadequat maneig dels purins, tant en l'àmbit de la mateixa explotació com en l'aplicació d'aquest com a adob en parcel·les agrícoles ja que part de les parcel·les on s'ha de situar l'explotació presenten una vulnerabilitat d'aqüífers alta, fet que tindrà com a resultat la necessitat d'extremar les mesures de vigilància i control del programa de vigilància ambiental.  
Així mateix, es considera insuficient la valoració de la vegetació en la parcel·la 222 en la que s'han detectat poblacions de Ginebre thuriferae- Quercetum rotundifoliae, hàbitat protegit per la Directiva 92/43/CEE, del Consell, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestre.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa les mesures correctores següents:  
- Ús de materials de construcció i utilització de colors que harmonitzen amb l'arquitectura tradicional de la zona.  
- Utilització de materials que asseguren la correcta impermeabilització i estanquitat de les fosses de purins.  
- Derivació de les runes generades en l'obra a un abocador autoritzat.  
- Minimització d'eliminació de la vegetació forestal.  
- Ventilació constant de les naus per a mitigar les males olors  
- Neteja periòdica de les corts.  
- Aplicació d'activador biològic en les fosses de purins a fi de disminuir-ne la càrrega contaminant.   
- Sistemes de desinfecció de les rodes dels vehicles.  
- Neteja total de l'explotació al final de cada cicle.  
- Reducció de l'impacte d'activitats productores de sorolls mitjançant la realització d'aquestes fora d'horari nocturn o cap de setmana.  
- Utilització del purí procedent de l'explotació en un nombre suficient de parcel·les agrícoles de manera que no se sobrepasse la quantitat de 170 kg N /ha i any, d'acord amb el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües enfront de nitrats procedents de fonts agràries.  
- L'aplicació del purí en els camps no es realitzarà en condicions climatològiques desfavorables o quan el terreny tinga un pendent major del 20%.  
- Es contractarà una assegurança de recollida i destrucció de cadàvers i l'explotació haurà de disposar d'un contenidor homologat per a la recollida d'aquests.  
El programa de vigilància ambiental inclourà:  
A) En la fase de construcció: control de mesures correctores i especial vigilància a les zones d'acumulació de runes.  
B) En la fase de funcionament:  
- Revisió del tanca perimetral i del bon estat i neteja de les instal·lacions.  
- Comprovació de l'estanquitat tant dels canals de recollida de purins com de la bassa exterior.  
- Verificació mitjançant anàlisis periòdiques del funcionament correcte del tractament enzimàtic dels purins.  
Es considera que la proposta de mesures correctores ha de ser completada amb mesures complementàries tant en la fase de disseny del projecte com durant la fase de funcionament de l'explotació a fi que l'activitat s'ajuste a la legislació vigent, a unes bones pràctiques ambientals i a una correcta minimització dels impactes més significatius.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'explotació porcina d'encebament a Sinarcas (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- S'hauran de respectar els condicionants emesos per la Secció Forestal dels Serveis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge en relació a l'afecció del projecte a terreny forestal i es presentarà còpia de l'autorització emesa davant de l'òrgan substantiu.  
- Si en el transcurs de les obres es produeix qualsevol troballa d'interés històric, arqueològic o paleontològic, se n'haurà d'informar a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
- A fi de protegir la biodiversitat, es realitzarà un correcte replantejament de les obres de manera que aquestes minimitzen al màxim l'afecció a les poblacions vegetals anteriorment descrites.   
- En la realització de qualsevol tipus de treball tant en la fase de construcció com en la fase de funcionament s'haurà de complir el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'ha d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als voltants d'aquest. A aquest efecte no es permetrà la realització de cap tipus d'actuació que comporte l'ús del foc en l'exterior de les naus.  
- A la major brevetat s'haurà de presentar còpia davant d'aquesta Direcció General de l'informe de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
- A l'inici de l'activitat s'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu (Ajuntament de Sinarcas) còpia del contracte de l'assegurança de retirada de cadàvers.  
- A fi d'atenuar l'impacte paisatgístic s'haurà de respectar al màxim la vegetació natural de les parcel·les i es realitzaran noves plantacions a fi d'ocultar les instal·lacions en les zones més visibles.   
- S'haurà d'evitar l'augment de gasos contaminants produïts pels animals vigilant la qualitat i la quantitat dels pinsos emprats en l'alimentació d'aquests com també el correcte subministrament d'aigua.  
- S'hauran de realitzar anàlisis periòdiques dels purins. La primera s'haurà de realitzar abans de l'inici del tractament amb el complex enzimàtic a fi de poder comparar les mostres i demostrar l'eficàcia d'aquest tractament. Aquest es canviarà si no s'obté l'efecte esperat. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals, i estreptococs fecals.  
- En l'aplicació del purí en els camps s'hauran de respectar les distàncies mínimes següents:  
- 100 metres respecte a altres explotacions amb capacitat fins a 120 UGM  
- 200 metres respecte a explotacions amb capacitat de 120 a 864 UGM i nuclis urbans.  
- En relació als cursos d'aigües, s'haurà de respectar el que estableix el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminars I, IV, V, VI, i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, aprovat pel Reial decret 849/1996, d'11 d'abril, i el que disposen els diversos plans hidrològics de conca.  
- Després d'aplicar el purí en els camps, aquest s'haurà de soter tan ràpidament com siga possible per a evitar pèrdues de nitrogen amoniacal a l'atmosfera i proliferació d'insectes.   
- L'explotació haurà de disposar obligatòriament de totes les mesures d'higiene previstes en el Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
- S'haurà de realitzar una correcta gestió de residus; l'explotació haurà de tenir contenidors separats segons les característiques de cada residu i portar a un gestor autoritzat aquells no assimilables a urbans. S'haurà de tenir especial atenció amb aquells que puguen transmetre infeccions com ara objectes punxants i tallants que hauran d'emmagatzemar-se degudament segregats, en contenidors estancs i protegits eficaçment de la pluja per a ser posteriorment lliurats a una empresa gestora d'aquests.  
- S'haurà de vigilar la correcta evacuació de pluvials evitant entollades.  
- La bassa exterior de purins haurà de disposar d'un adequat sistema de cobertura mitjançant la utilització de coberta rígida, lones o altres de semblant eficàcia, a fi de minimitzar les emissions a l'atmosfera i evitar el desembassament d'aquesta per efecte de les pluvials. L'esmentada bassa, d'acord amb l'article 5 de Reial decret 324/2000, haurà d'estar cercada.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 204/06-AIA  
Títol: Antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal de Pedreguer  
Promotor: Gas Alicante  
Autoritat substantiva: Serveis Territorials d'Energia   
Objecte del projecte: Construcció antena d'APA   
Localització: Pedreguer (Alacant)   
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El projecte consisteix en la realització de les actuacions necessàries per a la instal·lació d'una antena d'alta pressió A per a dotar de subministrament de gas el municipi de Pedreguer.  
La longitud del gasoducte és de 1.751 metres lineals, i té com a origen la posició P.02 del gasoducte de transport secundari Marina Alta, i discorre íntegrament pel terme municipal de Pedreguer, fins a l'armari de regulació que s'instal·larà en aquest terme municipal. L'origen del traçat se situa als voltants de la carretera N-332 al terme municipal de Pedreguer. El traçat discorre en paral·lel a dos metres del projectat gasoducte de transport secundari Marina Alta. L'antena travessa successivament la carretera N-322, l'autopista AP-7, gira cap al nord-oest, continuant paral·lel a l'autopista AP-7 i vorejant les instal·lacions esportives del municipi de Pedreguer i el polígon industrial, avançant pel vial extern d'aquest. Al final del polígon abandona el paral·lelisme amb l'autopista i el gasoducte de transport secundari Marina Alta i gira cap al sud-oest on se situarà un armari de regulació amb vàlvula abans i després d'aquest i on partirà la xarxa de distribució del municipi.  
A fi de poder efectuar el subministrament als usuaris domèstics comercials, s'instal·larà el corresponent armari de regulació i mesura APA/MP de cabal nominal 2X3.000 nm³/h de pressió d'entrada màxima 16 bar i d'eixida regulable 0,4 i 0,1 bar, que alimentarà la xarxa de distribució del municipi de Pedreguer.  
En condicions normals d'estesa de la conducció, la profunditat mínima que es preveu en el projecte per a la col·locació de la canonada és d'1,00 m. En l'encreuament de rius, torrents i rierols importants, s'ha previst aconseguir una profunditat mínima de soterrament de l'ordre d'1,50 a 2,50 m o superior, segons els estudis particulars de soscavació. En els encreuaments de carreteres, autovies, autopistes i altres vials, la canonada s'instal·larà a 1,50 m (mínim). En aquests encreuaments la canonada es protegirà segons els casos, amb baina de protecció aïllada i segellada convenientment, quan l'execució es realitze mitjançant perforació horitzontal. En els encreuaments amb vials que es realitzen a cel obert la canonada estarà dissenyada per a suportar també les càrregues de trànsit.  
Les obres hauran de comprendre les accions següents:  
- Replantejament i abalisament del traçat.  
- Obertura de pista de treball: operació destinada a facilitar l'accés de materials i maquinària a la rasa en què se soterrarà la canonada. L'amplària d'aquesta pista de treball variarà amb les característiques del terreny travessat. Les obres d'explanació comencen amb el desbrossament i aclarida del terreny. Aquesta operació es du a terme amb màquines talladores i retroexcavadores, retirant la mala herba a un abocador. La profunditat de treball per a la remoció de la capa superficial de sòl és de 20 o 30 cm. La terra vegetal s'utilitzarà per a la restitució posterior del terreny.  
- Obertura de rasa amb retroexcavadora.  
S'instal·laran platges d'abassegament per a l'emmagatzemament dels materials que s'han d'utilitzar en les obres.  
Els tubs s'hauran de soldar en el terreny i comprovar aquestes amb radiografies sobre el terreny .  
- Farciment de la rasa.  
- Restitució del terreny.  
- Senyalització   
L'afecció a finques de propietat privada derivada de la construcció del projecte es concreta en:  
a) Expropiació forçosa dels terrenys sobre els quals s'han de construir les instal·lacions fixes en superfície.  
b) Per a les canalitzacions:  
1. Imposició de servitud permanent de pas de gas al llarg del traçat de la conducció, amb una amplària de 4 metres, 2 a cada costat de l'eix, per on discorrerà soterrada la canonada o canonades que requerisquen la conducció del gas. Aquesta servitud imposa limitacions de domini.  
2. Ocupació temporal dels terrenys necessaris per a l'execució de les obres.  
c) Per al pas dels cables de connexió i elements dispersius de protecció catòdica:  
1. Imposició de servitud permanent de pas.  
2. Ocupació temporal de terrenys.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El projecte i l'estudi d'impacte ambiental va tenir entrada en els Serveis Centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 30 de maig de 2006.   
La informació pública es va realitzar mitjançant un edicte del dia 23 de març de 2006 en el Butlletí Oficial de la Província i publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el dia 9 de març de 2006.   
L'expedient conté les al·legacions següents i informes presentats durant el període d'informació pública:  
- Informe tècnic de l'arquitecte municipal de l'Ajuntament de Pedreguer   
- Informe dels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant   
- Informe d'Iberdrola   
- Informe de Telefònica   
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en relació a la sol·licitud d'encreuament subterrani de llit públic  
Per mitjà d'un escrit datat en el dia 5 de juny de 2006 es va requerir al promotor la presentació de documentació addicional .  
El dia 11 d'agost de 2006, va tenir entrada en els Serveis Centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge la informació sol·licitada respecte al projecte en què s'inclou informe arqueològic i etnològic.   
Afeccions legals  
El traçat de l'antena d'alta pressió A discorre, segons informe de l'arquitecte tècnic municipal de l'Ajuntament de Pedreguer, sobre sòl no urbanitzable. Una xicoteta part del traçat de l'obra afectaria sòl industrial.  
Altres afeccions  
- Llits públics: descrits en el projecte com AL-PE- 213 i AL-PE- 227.  
- Camins ramaders: el traçat de l'antena afecta, mitjançant encreuament, els camins ramaders assagador de Pedreguer i assagador del Pou dels Oblits.  
L'activitat proposada no afecta forest pública ni terreny forestal. Tampoc afecta cap espai protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits, ni cap hàbitat definit en la Directiva 92/43/CEE.  
Segons informe arqueològic: el gasoducte antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal de Pedreguer (Alacant) presenta a priori una nul·la incidència en el patrimoni arqueològic i etnològic del terme municipal pel qual transcorre.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
El traçat de l'antena s'enclava en la comarca de la Marina Alta, a 83 metres d'altitud sobre el nivell del mar. El traçat discorre per la vall del riu Girona per sòls classificats com a Entisoles segons la Soil Taxonomy (USDA). En la vegetació present en la zona predominen els cultius arboris de cítrics. L'única àrea de vegetació natural és l'encreuament, en dues ocasions, de llit públic en què creixen espècies com ara Arundo donax, Phragmites australis, Scirpus holoschoenus, Rubus sp, etc.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els impactes següents:  
- Alteració de la qualitat de l'aire: augment de partícules sòlides en suspensió i increment de gasos contaminants s'estima com moderat a causa del caràcter d'impacte localitzat d'aquest.  
- Alteració dels nivells sonors: impacte compatible pel fet que les característiques del terreny possibiliten l'ús de maquinària menys sorollosa.   
- Alteració del relleu: efecte compatible en no alterar-se de manera significativa la topografia de la zona.  
- Pèrdua de sòl: ocasionada per la seua disgregació i els consegüents fenòmens de transport en l'atmosfera. A causa de l'aplicació de mesures correctores, s'estima l'impacte com a moderat.  
- Alteració de la hidrologia superficial i subterrània: produïda per l'afecció a llit públic amb la inevitable aparició de terbolesa en les aigües.   
- Eliminació de la coberta vegetal: es qualifica com l'impacte més important que produiran les obres. La construcció de la pista de treball produirà la total eliminació de la vegetació en una amplària de 14 metres. L'impacte es descriu com a compatible quan als terrenys afectats predominen els cultius herbacis i moderat quan en la vegetació predominant siga natural o arbòria.   
- Alteració sobre el comportament de la fauna: l'esmentat impacte es considera, en general, compatible.  
- Disminució de la qualitat del paisatge: es considera com a compatible en la major part del traçat excepte en els trams on afecta vegetació natural (cursos hídrics) on es considera moderat.  
- Augment de molèsties a la població  
- Creació de llocs de treball: es qualifica com a impacte positiu.  
- Encreuament amb infraestructures: en general l'impacte serà irrellevant excepte en el cas d'encreuament amb camins ramaders on hauran de prendre's mesures per a facilitar el trànsit ramader per la qual cosa l'impacte es considera moderat.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte proposa les mesures correctores següents:   
- Sobre l'atmosfera: aplicació de regs, manteniment adequat de la maquinària, reducció del nivell de sorolls mitjançant la posada a punt de la maquinària.  
- Sobre el sòl: evitar el pas de maquinària pesant sobre la capa de terra vegetal, impedint la circulació per zones diferents de la pista a fi de disminuir la compactació. Qualsevol vessament accidental per avaria de la maquinària s'haurà de recollir i gestionar per un gestor autoritzat. Una vegada acabades les obres es procedirà a la descompactació del sòl i a la reposició de la terra vegetal.  
- Sobre la hidrologia: s'haurà de respectar el cabal ecològic dels rius a l'hora de bombar aigua per a la realització de la prova hidràulica. S'haurà de demanar permís a la Confederació Hidrogràfica tant per a la recollida d'aigües com per a l'abocament.  
- Sobre la vegetació: s'haurà de vigilar la possible afecció a espècies d'interés botànic i s'haurà d'evitar l'eliminació de qualsevol espècie catalogada. S'hauran de respectar els exemplars arboris de gran port evitant mitjançant podes adequades l'eliminació no necessària de peus.  
- Sobre la fauna: s'haurà d'ajustar el calendari d'obra a l'època de reproducció de la fauna, s'efectuaran xicotetes variacions en el traçat de l'obra davant de l'aparició de nius, dormidors, etc i s'hauran d'evitar els treballs nocturns. S'hauran de revisar les rases davant de la possible caiguda d'exemplars a aquestes disposant-se de rampes per a facilitar-ne l'eixida.   
- Sobre el medi socioeconòmic: senyalització de la pista de treball evitant els encreuaments per mitjà de les finques, reposició de senyalitzacions, elements de seguretat, etc. Localització dels encreuaments dels serveis afectats, restitució d'elements afectats, protecció de mollons, límits, etc.  
- Sobre els recursos arqueològics: presència d'un arqueòleg en les obres.  
- Sobre camins ramaders: s'haurà de garantir el pas per aquests durant les obres i a la finalització quedaran restituïts.  
- Sobre la propietat: s'haurà de reparar i restaurar a la seua condició original d'aquesta tots els danys que puguen causar-se .  
El programa de vigilància ambiental preveu una sèrie de mesures complementàries a les anteriors a fi de detectar l'aparició de possibles efectes no prevists basat en visites a l'obra, contactes amb organismes implicats i redacció d'informes.  
Es considera que les mesures correctores proposades en l'estudi són adequades per al tipus i envergadura del tipus d'obra que s'ha de realitzar sent necessari, malgrat que aquesta declaració complete i insistisca en la correcta execució de les esmentades mesures.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal de Pedreguer, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Si en el transcurs de les obres es produeix qualsevol troballa d'interés històric, arqueològic o paleontològic, s'haurà d'informar la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià. Això no eximeix de l'obtenció de l'informe de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
- L'ample de la pista s'haurà d'ajustar a les previsions contingudes en el projecte evitant-se en els desplaçaments de la maquinària l'afecció a zones que excedisquen de l'ample d'aquesta.  
- Les zones d'abassegament de materials s'hauran de situar preferentment en parcel·les on l'afecció a la vegetació siga mínima.  
- La terra obtinguda del fons de les rases no s'haurà de mesclar amb la terra vegetal i aquesta no s'emprarà per a la solera o coberta de les canonades sinó per a restaurar les capes més superficials del sòl.  
- En el desenvolupament de les obres s'hauran de respectar els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades al respecte.   
- Se sol·licitaran els permisos d'ocupació temporal dels camins ramaders assagador de Pedreguer i assagador del Pou dels Oblits, d'acord amb el que estableix la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, i s'habilitaran els passos necessaris per a no interrompre el trànsit ramader.  
- D'acord amb el que preveu el Text refós de la llei d'aigües (RDL 1/2001, de 20 de juliol), qualsevol actuació que afecte el domini públic hidràulic o la zona de policia d'aquest, haurà de disposar preceptivament de l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- S'haurà d'efectuar una correcta gestió dels residus -d'acord amb la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana- generats en l'obra i a la finalització d'aquesta els terrenys hauran de qudear expedits de qualsevol resta procedent d'aquesta.   
- S'hauran de revisar diàriament les rases a fi d'evacuar la fauna atrapada en aquestes i s'haurà de revisar la correcta disposició de les rampes d'eixida.  
- S'haurà de disposar dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'hauran d'implantar mesures per a evitar l'absorció de la fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en la prova hidràulica, s'haurà de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament d'aquests a llit públic. Els productes químics sobrants s'hauran de derivar a un gestor autoritzat.  
- Els treballs s'hauran de realitzar amb mitjans adequats que impedisquen conats d'incendis i s'haurà de disposar d'extintors homologats i dispositius mataespurnes en les maquinàries. En tot cas s'hauran de respectar els preceptes i normes continguts en el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, en relació a les obres realitzats en la proximitat de zones naturals. En tot cas, es prohibeix l'ús del foc.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 267-2006-AIA  
Títol: Planta de classificació de residus d'aparells elèctrics i electrònics   
Activitat: Gestor de residus  
Promotor: Valenciana d'Aprofitament Energètic de Residus SA  
Localització: PI Lloma Llarga, Nàquera (València)  
Òrgan substantiu: Direcció General de Qualitat Ambiental  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'una planta de classificació i tractament de residus d'aparells elèctrics i electrònics (RAEE) al terme municipal de Nàquera. El titular està tramitant l'autorització com a gestor de residus perillosos.  
L'activitat s'instal·larà en una nau de 1.900 m² construïda a aquest efecte en una parcel·la d'ús industrial de 2.760 m² (polígon industrial Lloma Llarga, illa 3, parcel·la A20b).   
S'estima una capacitat de tractament de 30.000 unitats per any. El procés de tractament consta bàsicament de les etapes següents: classificació per tipus dels RAEE i emmagatzemament en europalets; transport a tractament, desacoblament de l'aparell i classificació-preparació dels materials recuperats; tractament i separació dels plàstics; tractament dels tubs de raigs catòdics (TRC) per a retirar els components perillosos.   
S'obtenen les següents fraccions valoritzables: ferralla (d'alumini, estany, coure i altres), vidre, cables, plaques de circuits impresos, microprocessadors i elements interns (components). Així mateix, es generen residus perillosos: piles, bateries, components amb metalls pesants i pols sulfurats. L'activitat exercida genera per tant diversos residus (perillosos i no perillosos) que són convenientment emmagatzemats (temporalment) i lliurats a empreses autoritzades per a la seua gestió. El procés es du a terme a l'interior de la nau.   
Els RAEE que s'ha previst tractar en la planta són equips informàtics i televisors, els codis LER dels quals (segons informe de l'àrea de residus) són els següents:  
- 160213\*. Equips rebutjats que contenen components perillosos, diferents del que s'ha especificat en els codis 460209 i 160212.  
- 160214. Equips rebutjats diferents dels especificats en els codis 160209 i 160213.  
- 160215\*. Components retirats d'equips rebutjats.  
- 160216. Components retirats d'equips rebutjats diferents dels especificats en el codi 160215\*.  
- 200135. Equips elèctrics i electrònics rebutjats diferents dels especificats en els codis 200121 i 200123, que contenen components perillosos.  
- 200136. Equips elèctrics i electrònics rebutjats distints dels especificats en els codis 200121, 200123 i 200135.  
El projecte queda justificat en l'àmbit de la Directiva 2000/96/CE, transposició a l'ordenament espanyol pel RD 208/2005, de 25 de febrer. En aquest últim s'estableix l'obligació d'aconseguir, abans del 31 de desembre de 2006, determinats objectius mínims de recollida, reutilització i reciclatge i valorització de RAEE.  
No es plantegen alternatives al projecte. S'exposa que l'alternativa de gestió dels RAEE és l'eliminació en un abocador, la qual té evidents desavantatges respecte a la proposada.  
Afeccions legals  
La instal·lació està sotmesa a la legislació de residus (Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, i Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana), i en particular, al Reial decret 208/2005, de 25 de febrer, sobre aparells elèctrics i electrònics i la gestió dels residus d'aquests. A més, els RAEE que s'han de gestionar en la instal·lació tenen la consideració de residus perillosos. Les instal·lacions de valorització de residus perillosos requereixen autorització administrativa de l'òrgan autonòmic competent en matèria ambiental.  
D'altra banda, aquest tipus d'activitats queda sotmesa al règim establit pel RD 9/2005, de 14 de gener, relatiu a sòls contaminats.   
Segons es regula en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, pel qual es desenvolupa aquesta, la indústria disposarà d'un llibre de control en què figuraran els informes corresponents a les auditories acústiques periòdiques.  
La indústria ha de disposar de la preceptiva autorització d'abocament, concedida per l'organisme municipal o l'entitat de sanejament d'aigües, segons siga procedent.  
La Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental, desenvolupada pel Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, inclou com a activitat sotmesa a avaluació d'impacte ambiental les instal·lacions de valoració i eliminació de residus perillosos (epígraf 6.d.1 de l'annex I).   
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
L'activitat s'ubicarà en un polígon industrial (Lloma Llarga), per la qual cosa el medi està significativament antropitzat. La cartografia temàtica del territori de la Comunitat Valenciana identifica la zona com de vulnerabilitat baixa de les aigües subterrànies. La ubicació es considera bona en l'estudi d'impacte ambiental per la proximitat a importants vies de comunicació.   
En l'estudi d'impacte ambiental, es consideren els possibles impactes durant les fases de construcció, funcionament i abandó.  
En la fase de construcció de les instal·lacions, els impactes més significatius són els relatius al soroll generat, pols i partícules en suspensió i la generació de residus durant les obres d'excavació, anivellació i construcció de la nau. Atés el caràcter temporal d'aquests impactes, les mesures preventives adoptades i la seua limitada afecció a l'entorn immediat, es considera compatible.  
Durant la fase d'explotació de la planta es considera significatiu l'impacte relatiu al soroll i vibracions pel funcionament de la maquinària, com també emissió de gasos per aquestes (d'escassa rellevància). Els abocaments generats es gestionaran en la mateixa instal·lació (RAEE d'oficina) o a través d'un gestor autoritzat (residus assimilables a urbans, residus perillosos i no perillosos generats per l'activitat). L'abocament d'aigües pluvials i domèstiques es realitzarà mitjançant connexió a la xarxa separativa del polígon (segons estudi d'impacte ambiental). No s'aporta autorització d'abocament. Un altre impacte serà l'associat a l'increment del trànsit de vehicles que carreguen i descarreguen en la instal·lació, però s'estima compatible pel seu caràcter discontinu i per la ubicació en sòl industrial allunyat de nuclis urbans.   
No es té previst l'abandó de la planta, però si és el cas, es procediria a la demolició de les infraestructures inservibles, la neteja de l'àrea i la restauració de la zona.  
Les mesures correctores més destacables proposades en l'estudi són les següents:  
- Manteniment de la maquinària per a controlar el nivell de soroll i mesurament d'aquest.  
- Planificació del trànsit de vehicles i maquinària, per a evitar afectar zones sensibles.  
- Seguiment de les obres per a evitar l'afecció a jaciments, en cas que hi aparegueren.  
- Gestió adequada dels residus generats.  
El programa de vigilància ambiental proposa com a objectius bàsics:  
- Detectar impactes no previstos i articular mesures de prevenció i correcció.  
- Verificar el compliment de les limitacions o restriccions establides.  
- Supervisar l'execució de les mesures protectores i correctores i determinar-ne l'efectivitat.  
- Realitzar un seguiment a mitjà termini de l'entorn.  
Tramitació administrativa  
Amb data 14 de juliol de 2006 va tenir entrada en aquesta àrea nota interna de l'Àrea de Residus per la qual es remetia l'expedient citat, a l'efecte de la tramitació de l'avaluació d'impacte ambiental del projecte. La documentació rebuda és la següent:  
- Projecte bàsic del procés en la planta de classificació de residus d'aparells elèctrics i electrònics (REAA) al terme municipal de Nàquera.  
- Estudi d'impacte ambiental de planta de classificació de REAA.  
- Informe de posada en marxa en càrrega i explotació de la planta de classificació de RAEE de Nàquera.  
- Informe del cap de Servei de Residus Urbans d'aquesta Conselleria.  
Amb data 12 de setembre de 2006, es va rebre el certificat acreditatiu d'haver sotmés l'expedient a informació pública, mitjançant publicació d'anunci en el BOP de València (9-abril-2003) sense que es reben al·legacions a aquest.   
Requerida la documentació tècnica de l'expedient (projecte d'activitat), aquesta va ser rebuda amb data 13 de setembre de 2006  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 6.d.1 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.   
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental el projecte d'activitat de planta de classificació de residus d'aparells elèctrics i electrònics, promoguda per Valenciana d'Aprofitament Energètic de Residus, SA al terme municipal de Nàquera, sempre que aquesta s'efectue amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, del projecte tècnic, i la resta de documentació que constitueix l'expedient avaluat.   
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Els residus que s'han de gestionar en la instal·lació hauran de ser únicament equips informàtics i televisors.  
2. El sòl de la nau ha de ser impermeable.   
3. No es podrà emmagatzemar cap residu a l'exterior de la nau.  
4. S'han d'adoptar sistemes de recollida i neutralització d'eventuals vessaments.   
5. S'haurà de disposar, de la preceptiva autorització d'abocament, concedida per l'organisme municipal o l'entitat de sanejament d'aigües, segons siga procedent. Les aigües residuals abocades hauran de complir els paràmetres establits per la normativa.  
6. S'haurà de procedir al control dels nivells sonors de l'activitat a la seua posada en marxa i posteriorment, amb la periodicitat i procediments establits en la reglamentació vigent.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, la qual haurà d'establir, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
8. D'acord amb l'article 4 del KTG 5781/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.