Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7307, del 01-07-2014 (2014/6118)

DECRET 101/2014, de 27 de juny, del Consell, pel qual es declara Paratge Natural Municipal l'enclavament denominat Los Chorradores, al terme municipal de Navarrés.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2014/06/27/101/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   7307

Data del DOGV
:   01-07-2014

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2014/6118


Data del document
:   27-06-2014

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * Navarrés
    * legislació
    * reserva natural
    * municipi

DECRET 101/2014, de 27 de juny, del Consell, pel qual es declara Paratge Natural Municipal l'enclavament denominat Los Chorradores, al terme municipal de Navarrés. [2014/6118]  
PREÀMBUL  
  
El Paratge Natural Municipal Los Chorradores comprén el tram mitjà i baix del barranc del Barcal, un llit de curt recorregut que desemboca en la presa d'Escalona, dins del terme municipal de Navarrés. Amb aigua tot l'any, encara que sotmés a notòries fluctuacions de cabal, el llit del barranc presenta pronunciats desnivells i encavalcaments que, després de períodes de pluges intenses, es convertixen en imponents salts d'aigua, els denominats Chorradores, que donen el nom a este paratge natural municipal.  
Rodejat per camps de fruiters i antigues hortes, la vegetació predominant en este barranc, encaixat sobre sòls calcaris de gran porositat, és el pi blanc (Pinus halepensis), típica vegetació de la zona, però esguitada per una gran quantitat d'elements hidròfils lligats a una capa freàtica alta o a la humitat ambiental pròpia d'estes barranqueres, com ara xops (Populus nigra), oms (Ulmus minor), lledoners (Celtis australis) i baladres (Nerium oleander). Entre les espècies que acompanyen el pi blanc en estes condicions, se citen: Viburnum tinus, Smilax aspera, Rhamnus alaternus, Hedera helix, Pistacia lentiscus, Quercus coccifera, etc. que abunden en les zones d'ombria i llocs pròxims al llit. En situacions més exposades, davall el pi blanc, creixen formacions arbustives de romer (Rosmarinus officinalis), gatosa (Ulex parviflorus), estepa blanca (Cistus albidus), pebrella (Thymus piperella) o timó (Thymus vulgaris). En distints trams del llit hi ha hàbitats prioritaris: fonts, brolladors i roques salicoses en què l'aflorament a l'atmosfera d'aigües saturades en carbonats dóna lloc a precipitats de calci (tosques, travertins, tufs, etc.).  
  
  
L'espessor dels marges del barranc del Barcal, amb lianes i matoll dens, la proximitat de camps de cultiu, fonamentalment fruiters, i la presència d'un estrat arbori desenrotllat conformen un enclavament idoni per al descans, l'alimentació i la nidificació de nombroses aus. Busqueretes, mallerengues cuallargues i d'aigua, rossinyols, pit-rojos, etc., són espècies freqüents en este paratge natural municipal, i també el cridaner oriol (Oriolus oriolus) o el picot verd (Picus viridis), habituals pobladors del bosc de ribera. Però és, sens dubte, la presència d'aigua durant tot l'any el que permet una presència de fauna tan exuberant. El blauet (Alcedo atthis), la rata d'aigua (Arvicola sapidus), la tortuga de rierol (Mauremys leprosa) o la possible presència del carranc de riu autòcton (Austropotamobius pallipes) són algunes de les espècies més destacades que, juntament amb la ictiofauna del Barcal, evidencien la necessitat de conservació d'este enclavament.  
  
El paratge natural municipal presenta singularitats paisatgístiques destacables, com el bosc de galeria, la varietat cromàtica de la vegetació al llarg de les estacions, elements geològics com les tosques i travertins o els tolls aigua d'intenses tonalitats. Però són, sens dubte, els denominats Chorradores, salts d'aigua de gran altura que després de les pluges es convertixen en cascades ben espectaculars, els elements paisatgístics més excel·lents.  
La recent rehabilitació del barranc del Barcal ha permés dotar-lo de diverses instal·lacions d'ús públic (àrees de descans, miradors, condicionament de rutes i zona d'aparcament, panells informatius...) que contribuïxen a potenciar l'oferta de turisme de naturalesa i educacional del municipi de Navarrés, cosa que ha motivat l'interés de l'ajuntament de protegir este singular enclavament per mitjà de la figura de paratge natural municipal.  
Per tot això, i a iniciativa de l'Ajuntament de Navarrés, la Generalitat, en virtut del que establix l'article 49.1.10a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, el qual establix, entre altres matèries, la competència exclusiva de la Generalitat sobre espais naturals protegits, d'acord amb l'article 149.1.23a de la Constitució Espanyola, i complits en el procediment els tràmits previstos específicament en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i en el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, i d'acord també amb el que disposa l'article 43 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, a proposta de la consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 27 de juny de 2014,  
  
  
DECRETE  
  
Article 1. Objecte  
1. Es declara paratge natural municipal l'espai denominat Los Chorradores, en el terme municipal de Navarrés, i s'establix un règim jurídic de protecció d'acord amb les normes contingudes en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
2. Quant a l'interés ecològic, paisatgístic i sociocultural del paratge natural municipal, i d'acord amb el que disposa la mencionada Llei 11/1994 i el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, este règim jurídic està orientat a protegir la integritat dels ecosistemes naturals sense admetre usos o activitats que posen en perill la conservació dels valors que en motiven la declaració.  
  
Article 2. Àmbit territorial  
1. El Paratge Natural Municipal Los Chorradores, amb una superfície de 28,954 hectàrees, es localitza en el terme municipal de Navarrés, província de València. La delimitació descriptiva i gràfica, figura en els annexos I i II d'este decret, respectivament.  
2. En cas d'eventual discrepància entre la delimitació descriptiva i la delimitació gràfica, prevaldrà la primera d'estes.  
  
Article 3. Administració, gestió i assessorament  
1. L'administració i gestió del paratge natural municipal correspon a l'Ajuntament de Navarrés.  
2. La direcció general competent en matèria d'espais naturals protegits designarà un/a tècnic/a de la conselleria que tinga les competències en matèria mediambiental, que prestarà assistència tècnica i assessorament en la gestió del paratge natural municipal.  
  
Article 4. Règim de protecció  
Amb caràcter general, en l'àmbit del paratge natural municipal podran continuar fent-se les activitats tradicionals compatibles amb les finalitats que motiven esta declaració que no impliquen deteriorament o regressió dels hàbitats naturals i dels sòls. Se n'exclou la utilització urbanística dels terrenys, d'acord amb les seues regulacions específiques i amb el que establix este decret i el corresponent Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Los Chorradores, el document normatiu del qual consta en l'annex III d'este decret.  
En l'àmbit del paratge natural municipal, les competències de les administracions públiques s'exerciran de manera que queden preservats tots els valors ecològics, paisatgístics i culturals del paratge natural municipal, i s'avaluaran amb atenció especial els possibles impactes ambientals produïts com a repercussió d'activitats realitzades en les proximitats de l'àmbit protegit.  
  
Article 5. Pla especial de protecció  
1. En virtut del que disposa l'article 7 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, s'aprova el Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Los Chorradores, al terme municipal de Navarrés.  
  
2. En l'annex III d'este decret s'inclou la part dispositiva de l'esmentat Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Los Chorradores.  
  
Article 6. Consell de Participació del Paratge Natural Municipal  
1. Es crea el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal Los Chorradores, com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i els interessos socials i econòmics afectats.  
2. El Consell de Participació estarà compost per:  
a) Quatre representants elegits/des, mitjançant un acord del Ple, per l'Ajuntament de Navarrés, dels quals un d'ells/elles actuarà com a secretari/a del Consell de Participació.  
b) Un/a representant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
c) Un/a representant del servicis territorials de València de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits.  
d) Un/a representant dels interessos socials, institucionals o econòmics, afectats o que col·laboren en la conservació dels valors naturals a través de l'activitat científica, l'acció social, l'aportació de recursos de qualsevol classe, o amb objectius que coincidisquen amb la finalitat de l'espai natural protegit, amb caràcter rotatori bianual, triat/da per ells/elles mateixos/as per règim de majoria.  
La duració del mandat dels representants del grup a coincidirà amb la del corresponent període de govern municipal i la designació es farà a l'inici de cada un d'estos períodes.  
L'Ajuntament de Navarrés podrà proposar la modificació de la composició del Consell de Participació per a donar cabuda a altres/as representants de col·lectius amb interessos en el paratge natural municipal. La modificació de la composició del Consell de Participació haurà de ser aprovada per decret del Consell.  
3. El Consell de Participació del Paratge Natural Municipal Los Chorradores es constituirà en el termini de sis mesos des de la seua declaració. Esta constitució haurà de ser comunicada per l'Ajuntament de Navarrés a l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits, en el termini de dos mesos.  
4. Seran funcions d'este òrgan col·legiat de caràcter consultiu les previstes en l'article 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat.  
5. El/la president/a del Consell de Participació serà nomenat/da per l'Ajuntament de Navarrés, mitjançant un acord del Ple, entre els/les membres del Consell.  
6. A fi d'establir un funcionament adequat en l'actuació del Consell de Participació, el mateix Consell podrà aprovar unes normes internes de funcionament, sense perjuí del que disposa la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
  
Article 7. Mitjans econòmics  
1. El finançament del paratge natural municipal correspondrà a l'Ajuntament de Navarrés.  
2. L'Ajuntament de Navarrés habilitarà en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la gestió correcta del paratge natural municipal.  
3. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà participar en el finançament del paratge natural municipal, d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, sense perjuí dels mitjans econòmics que puguen aportar altres entitats públiques o privades amb interés d'ajudar al manteniment del paratge natural municipal.  
  
Article 8. Règim d'infraccions i sancions  
1. La inobservança o infracció de la normativa aplicable al paratge natural municipal serà sancionada de conformitat amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, i amb la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, sense perjuí de l'exigible per via penal, civil o de qualsevol altre orde en què es poguera incórrer.  
2. Els infractors estaran obligats, en tot cas, a reparar els danys causats i restituir els llocs i elements alterats a la situació inicial.  
  
  
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL  
  
Única. No increment de gasto  
La implantació i el desplegament posterior d'este decret no podrà tindre cap incidència en la dotació de tots i cada un dels capítols de gasto assignada a la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits, i, en tot cas, haurà de ser atés amb els seus mitjans personals i materials.  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Modificacions del decret  
Qualsevol modificació del que establix este decret haurà de ser aprovada per decret del Consell, amb audiència prèvia de l'Ajuntament de Navarrés, que, en el seu moment, va ser el que va presentar la proposta de declaració del Paratge Natural Municipal Los Chorradores.  
  
  
Segona. Execució i desplegament  
S'autoritza la persona titular de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits perquè, en el marc de les seues competències, dicte el que calga per a l'execució i desplegament d'este decret.  
  
  
Tercera. Entrada en vigor  
Este decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
València, 27 de juny de 2014  
  
El president de la Generalitat,  
ALBERTO FABRA PART  
  
La consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient,  
ISABEL BONIG TRIGUEROS  
  
  
  
  
  
  
ANNEX I  
DELIMITACIÓ TEXTUAL DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL LOS CHORRADORES.  
  
1. L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal Los Chorradores queda definit per les següents parcel·les cadastrals del terme municipal de Navarrés, segons la cartografia oficial de la Direcció General del Cadastre (Ministeri d'Economia i Hisenda) de gener de 2013:  
  
a) De propietat municipal: parcel·les 150, 152, 168 i 266 del polígon 1 i, parcialment, les parcel·les 73, 92 i 142, també del polígon 1.  
b) De propietat pública diferent de la municipal: parcel·les 249, 493 i 9017 del polígon 1 i, parcialment, les parcel·les 9010, 9016 i 9027 del polígon 1.  
c) En investigació: parcel·les 149 i 538 del polígon 1.  
2. Els límits geogràfics del paratge natural municipal són els següents:  
a) Nord: pantà/presa d'Escalona.  
b) Est: parcel·les de cultiu.  
c) Sud: carretera CV'580, entre les localitats de Navarrés i Quesa.  
d) Oest: parcel·les de cultiu i zones forestals.  
3. Delimitació geogràfica: el Paratge Natural Municipal Los Chorradores queda delimitat pel polígon els vèrtexs del qual, amb les coordenades corresponents, considerades en el sistema de referència European Datum 1950 (ED 50) i el sistema cartogràfic UTM (fus 30 N), s'inclouen en un arxiu en format digital que es troba a disposició de qui vulga consultar-lo en les dependències de la direcció general competent en matèria d'espais naturals protegits.  
4. La superfície total del Paratge Natural Municipal Los Chorradores és de 28,954 hectàrees.  
  
  
  
  
ANNEX III  
PART DISPOSITIVA DEL PLA ESPECIAL DE PROTECCIÓ DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL LOS CHORRADORES, AL TERME MUNICIPAL DE NAVARRÉS  
  
  
TÍTOL I  
DISPOSICIONS GENERALS  
  
Article 1. Naturalesa del pla  
Este pla especial (PE) es redacta a l'empara de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. És un dels plans especials previstos en els articles 177 i següents del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat pel Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell.  
  
  
Article 2. Finalitat  
L'objecte genèric pel qual es redacta el PE és l'establiment de les mesures necessàries per a garantir la protecció i conservació del barranc del Barcal i l'entorn de Los Chorradores, i la valoració de les instal·lacions habilitades per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a través del projecte de restauració i defensa contra avingudes dels barrancs del Barcal, Pilotero i Olivares. El PE constituïx, per tant, el marc que regularà el règim d'ordenació de l'espai natural, els usos, les activitats i l'ús públic.  
  
Article 3. Àmbit  
1. L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal Los Chorradores queda definit per les següents parcel·les cadastrals del terme municipal de Navarrés, segons la cartografia oficial de la Direcció General del Cadastre (Ministeri d'Economia i Hisenda) de gener de 2013:  
  
a) De propietat municipal: parcel·les 150, 152, 168 i 266 del polígon 1 i, parcialment, les parcel·les 73, 92 i 142, també del polígon 1.  
b) De propietat pública diferent de la municipal: parcel·les 249, 493 i 9017 del polígon 1 i, parcialment, les parcel·les 9010, 9016 i 9027 del polígon 1.  
c) En investigació: parcel·les 149 i 538 del polígon 1.  
2. Els límits geogràfics del paratge natural municipal són els següents:  
a) Nord: pantà/presa d'Escalona.  
b) Est: parcel·les de cultiu.  
c) Sud: carretera CV'580, entre les localitats de Navarrés i Quesa.  
d) Oest: parcel·les de cultiu i zones forestals.  
3. La parcel·la cadastral següent posseïx les característiques especificades en l'article 9.1 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, per a ser inclosa en l'àmbit del paratge natural municipal. Amb esta tindrien més coherència els límits de l'espai protegit i es garantirien els objectius de conservació que es pretenen amb el PE:  
  
Enclavament: parcel·la 151 del polígon 1.  
No obstant això, esta parcel·la cadastral és de titularitat privada i no ha pogut ser inclosa en l'àmbit del paratge natural municipal ja que no s'ha pogut disposar finalment del consentiment exprés del titular, tal com disposa l'article 3.3.f del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell.  
4. A este efecte, es considerarà mesura prioritària d'actuació l'obtenció del consentiment exprés o l'adquisició per part de l'Ajuntament de Navarrés de la parcel·la esmentada en el punt anterior.  
5. El paratge natural municipal té una superfície de 28,954 hectàrees.  
  
Article 4. Efectes  
1. De conformitat amb l'article 42 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, el PE s'ajustarà al que preveu la legislació urbanística.  
2. Les determinacions del PE seran aplicables directament i prevaldran sobre el planejament urbanístic municipal.  
3. El planejament urbanístic municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor del PE haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores que s'hi contenen, i assignarà les classificacions i qualificacions del sòl d'acord amb les normes i criteris establits, de manera que respecte les limitacions d'ús que imposa el PE.  
4. Les determinacions establides en el PE s'entendran sense perjuí de les contingudes en una altra legislació sectorial, i s'aplicaran amb caràcter bàsic i preferent sobre les mesures de protecció establides en la mencionada legislació sectorial sempre que resulten més detallades i no les contradiguen.  
5. En l'aplicació del PE prevaldrà la interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals del Paratge Natural Municipal de Los Chorradores.  
  
Article 5. Tramitació, vigència i revisió  
1. El PE es tramitarà segons la legislació vigent.  
2. Les determinacions del PE entraran en vigor a partir de l'endemà que es publiquen en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, i seguiran vigents fins que no es revise el pla per haver canviat suficientment les circumstàncies o els criteris que n'han determinat l'aprovació.  
3. La revisió o modificació de les determinacions del PE podrà fer-se en qualsevol moment, seguint els mateixos tràmits que s'hagen seguit per a aprovar-lo, i, per tant, estarà sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Article 6. Contingut  
El contingut de la documentació del PE es correspon amb el que disposen l'article 183 i següents del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat per mitjà del Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell. En concret, inclou els apartats següents:  
  
1. Memòria informativa i justificativa.  
Inclou els aspectes descriptius i justificatius, i els estudis complementaris necessaris per al desplegament de l'ordenació, d'acord amb els objectius que en justifiquen l'elaboració.  
2. Normativa.  
La normativa del PE es dividix en dos grans apartats. El primer està dedicat a l'establiment de normes generals per a la protecció de recursos naturals i per a la regulació de determinades activitats que incidixen en el medi natural. El segon es dedica a l'establiment de normes específiques per a la protecció d'espais determinats en funció dels valors que contenen.  
3. Plànols.  
El pla especial inclou els següents plànols:  
a) Plànols d'informació.  
b) Plànols d'ordenació.  
Els plànols d'ordenació tenen caràcter normatiu i, conjuntament amb les disposicions del text, formen part indivisible de la normativa del pla especial.  
4. Normes per a la gestió.  
5. Mecanismes de finançament.  
6. Règim sancionador.  
  
Article 7. Interpretació  
1. En la interpretació del PE haurà d'atendre's al que resulte de la seua consideració com un tot unitari, i utilitzar sempre la memòria informativa i justificativa com a document en què es contenen els criteris i principis que han orientat la redacció del pla.  
2. En cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del pla, prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plànols tinga un suport també en la memòria, de tal manera que quede clara l'existència d'algun error material en les normes.  
  
3. En l'aplicació del PE prevaldrà la interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals i culturals de l'àmbit del pla.  
  
Article 8. Règim d'avaluació d'impacte ambiental  
1. Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es duguen a terme o s'implanten en l'àmbit territorial del paratge natural municipal se sotmetran al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre avaluació d'impacte ambiental vigent en eixe moment.  
2. Totes les declaracions i estimacions d'impacte ambiental que afecten l'àmbit del PE se sotmetran a consulta de l'Ajuntament de Navarrés com a òrgan gestor del paratge natural municipal.  
  
Article 9. Autoritzacions i informes previs  
1. Esta normativa especifica les actuacions, plans i projectes l'execució dels quals requerix l'autorització especial de l'Ajuntament de Navarrés i els que requerixen l'informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
2. Les autoritzacions anteriors seran atorgades sense perjuí de l'obligació d'obtindre les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial a determinades activitats, i en concordança amb el que establix la normativa present.  
3. Si bé la denegació d'autorització, o emissió d'informe desfavorable, impediran la realització de qualsevol activitat, projecte o actuació, obtindre-la no eximirà ni prejutjarà el compliment d'una altra normativa sectorial aplicable.  
4. Segons la legislació vigent en matèria d'aigües, per a fer qualsevol obra o treball en el domini públic hidràulic caldrà obtindre les autoritzacions administratives necessàries de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, fóra dels casos especials regulats legalment.  
  
  
TÍTOL II  
NORMES GENERALS DE REGULACIÓ D'USOS I ACTIVITATS  
  
CAPÍTOL I  
NORMES SOBRE PROTECCIÓ DE RECURSOS DE DOMINI PÚBLIC  
  
SECCIÓ PRIMERA  
PROTECCIÓ DE RECURSOS HIDROLÒGICS  
  
Article 10. Marc general per a la protecció dels recursos hídrics i del domini públic hidràulic  
1. La protecció dels recursos hídrics en l'àmbit del PE es regirà, amb caràcter general, per la normativa sectorial en matèria d'aigües, i, de manera especial, pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual es va aprovar el Text Refós de la Llei d'Aigües, i les disposicions que el despleguen. També per la Directiva 2000/60/CEE del Parlament Europeu i del Consell, de 23 d'octubre de 2000, per la qual s'establix un marc comunitari d'actuació en l'àmbit de la política d'aigües.  
  
2. En l'aplicació del PE es tindrà en compte el principi rector del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, de manera que siga compatible amb la gestió pública de l'aigua, l'ordenació del territori, la conservació i protecció del medi ambient i la restauració de la naturalesa, als efectes que este regula i, fonamentalment, quant al domini públic hidràulic.  
3. En relació amb el domini públic hidràulic i en el marc de les competències que li són atribuïdes, l'Estat, a través de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, exercirà les funcions que li atribuïx la legislació sectorial vigent.  
  
Article 11. Qualitat de l'aigua  
Amb caràcter general, queden prohibits els usos i activitats susceptibles de contaminar o degradar la qualitat de les aigües. A fi de protegir la qualitat de les aigües, s'haurà de vetlar pel compliment estricte de la legislació vigent en matèria d'extracció d'aigües, abocaments i depuració.  
  
Article 12. Llits de riu, riberes i marges dels cursos d'aigua  
1. Es mantindran les condicions naturals dels llits de riu, i quedaran prohibides les obres i construccions, amb caràcter provisional o permanent, que puguen alterar o dificultar el curs de les aigües, que no es podran canalitzar o dragar, excepte en els casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja de llits de riu.  
2. Es consideren compatibles amb la protecció del paratge natural municipal les actuacions de manteniment de llits i gestió de recursos hídrics que durà a terme la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències.  
3. En la zona de domini públic hidràulic, així com en els marges inclosos en les zones de servitud i de policia definides en la Llei d'Aigües, s'ha de conservar la vegetació i no es permetrà transformar en cultius els terrenys actualment erms o destinats a usos forestals. Es permetran labors de neteja i desbrossament selectius quan hi haja risc per a la seguretat de les persones o dels béns en cas d'avinguda o quan hi haja risc d'incendis.  
4. Es prohibix l'ocupació del domini públic hidràulic i de la zona de servitud per instal·lacions o construccions de qualsevol tipus, excepte en els casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja dels llits.  
5. S'adoptaran les mesures necessàries per a evitar qualsevol activitat, dragatge, construcció o canalització que modifique de forma irreversible l'hàbitat en els llits on hi haja poblacions de carranc autòcton.  
  
  
Article 13. Protecció d'aigües subterrànies  
Queda prohibit l'establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar l'absorció pel terreny d'aigües residuals que, per la toxicitat o la composició química i bacteriològica, puguen contaminar les aigües superficials o les profundes.  
  
  
Article 14. Abocaments  
1. En aplicació de l'article 100 del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual es va aprovar el Text Refós de la Llei d'Aigües, es prohibix, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals que puguen contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es tinga l'autorització prèvia administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual haurà d'anar acompanyada d'un informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits.  
  
2. En el règim d'excepció indicat en el punt anterior, l'autorització administrativa haurà de preveure la presència del carranc de riu autòcton (Austropotamobius pallipes), espècie considerada en perill d'extinció en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada, a l'hora de determinar els paràmetres de l'abocament.  
  
Article 15. Captacions d'aigua  
Queda prohibida l'obertura de pous o captacions d'aigua dins de l'àmbit del PE.  
  
Article 16. Fonts i surgències d'aigua  
Les obres de qualsevol tipus que es pogueren dur a terme en l'àmbit immediat de la font de la Higuera o de brolladors existents en l'àmbit del PE, hauran de garantir-ne la permanència i respectar-ne la tipologia tradicional. Els possibles aprofitaments de les seues aigües hauran de garantir igualment el manteniment d'un cabal d'eixida mínim per a l'ús de les persones i de la fauna salvatge. En tot cas, es podrà definir un radi de fins a 50 m. al voltant de fonts i brolladors en què no estiga permesa l'edificació ni les actuacions que pogueren perjudicar la qualitat de les aigües o el manteniment de l'aqüífer. Es podran autoritzar les obres, plantacions i altres actuacions destinades a millorar i adequar les àrees veïnes per a potenciar el seu ús públic.  
  
  
SECCIÓ SEGONA  
PROTECCIÓ DE SÒLS  
  
Article 17. Moviment de terres i extracció de recursos minerals  
1. Els moviments de terra que es facen a conseqüència de l'execució d'actuacions o obres permeses en la normativa del PE estaran subjectes a l'obtenció prèvia de la llicència urbanística i al corresponent informe favorable de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits.  
2. Es prohibix l'extracció de recursos minerals en tot l'àmbit del PE, ja que es considera una activitat incompatible amb la conservació dels valors naturals, paisatgístics i culturals d'este espai.  
  
  
Article 18. Conservació de la coberta vegetal  
1. Es consideren prioritàries, en l'àmbit del PE, totes les actuacions que tendisquen a conservar o recuperar la coberta vegetal com a mitjà per a evitar els processos erosius.  
2. Les actuacions que puguen alterar o perjudicar de manera significativa les condicions de l'espai natural o de les seues espècies de fauna i flora silvestre requeriran la redacció d'una memòria o projecte, que serà aprovat per l'Ajuntament de Navarrés i, en cas d'afecció a espècies incloses dins dels catàlegs valencians d'espècies tant de fauna com de flora amenaçades, amb autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
3. Els treballs de restauració de la coberta vegetal aniran dirigits a la conservació i recuperació de les formacions vegetals autòctones i, especialment, al foment dels hàbitats naturals d'interés arreplegats en l'article 20 d'esta normativa.  
  
Article 19. Pràctiques de conservació de sòls  
1. Es prohibix la destrucció dels bancals i dels seus marges, i també les transformacions agrícoles i labors que en posen en perill l'estabilitat o en comporten l'eliminació.  
2. En les zones amb sòls degradats per l'erosió s'afavoriran totes les actuacions que tendisquen a conservar-los (recuperació de la coberta vegetal, restauració i manteniment de marges, bancals, murs de pedra i tanques arbustives, manteniment de cultius llenyosos, etc.).  
  
3. D'acord amb l'article 28 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'Administració vetlarà, actuant, si és necessari, amb caràcter subsidiari, per estabilitzar i conservar els terrenys situats en vessants, amb terrasses o bancals que hagen deixat de ser conservats o s'abandonen com a sòls agrícoles.  
  
  
SECCIÓ TERCERA  
PROTECCIÓ DE LA VEGETACIÓ SILVESTRE  
  
Article 20. Formacions vegetals i espècies vegetals d'interés  
1. Es consideren formacions vegetals subjectes a les determinacions del PE totes les no cultivades o les que resulten de l'activitat agrícola. Esta determinació no inclou la vegetació adventícia que acompanya els cultius, la vegetació al·lòctona, ni les formacions ruderals i nitròfiles que colonitzen cunetes, abocadors, enderrocs, erms i altres àrees molt antropitzades.  
2. Es consideren hàbitats naturals d'interés en l'àmbit territorial del paratge natural municipal els que a continuació s'indiquen, identificats pels codis establits en l'annex I de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat:  
a) 7220\* Brolladors petrificants amb formació de tuf.  
b) 92D0 Galeries i matolls riberencs termomediterranis.  
c) 6420 Prats humits mediterranis d'herbes altes del Molinion-Holoschoenion.  
\* Hàbitat prioritari.  
  
Article 21. Tala i recol·lecció  
1. En l'àmbit del PE es prohibix la recol·lecció total o parcial de tàxons vegetals per a fins comercials, llevat de l'aprofitament agrícola dels camps de cultiu.  
2. Segons el Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, per a tàxons protegits, catalogats i no catalogats, i vigilats, es prohibix arreplegar-los, tallar-los, mutilar-los, arrancar-los o destruir-los de la naturalesa. També es prohibix posseir, naturalitzar, transportar, vendre, comerciar o intercanviar, oferir amb fins de venda o intercanvi, importar o exportar exemplars vius o morts, així com els seus propàguls o restes, excepte els casos en què reglamentàriament es determine. Estes prohibicions s'aplicaran a totes les fases del cicle biològic d'estos tàxons.  
3. Per a qualsevol de les categories de protecció del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, queda prohibida qualsevol afecció al seu hàbitat que tinga repercussions negatives sobre els tàxons.  
4. Sense perjuí del que disposen els punts 2 i 3 de l'article present, es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors, plantes silvestres de consum tradicional, com ara figues, espàrrecs, móres, etc., sempre que hi haja consentiment tàcit del propietari i sense perjuí de les limitacions específiques que la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan siga perjudicial, per la seua intensitat o altres causes, per a la flora o la fauna. En el cas de recol·lecció de plantes silvestres, queda prohibit arrancar-les, les quals s'han de recol·lectar mitjançant la tallada, i no es permetrà amb instruments com ara aixades o rastells.  
  
Article 22. Gestió general de la vegetació  
1. Els treballs de regeneració i recuperació de la coberta vegetal tindran per objecte la formació i potenciació de les comunitats vegetals naturals característiques de l'àmbit del pla, en els distints estadis de desenrotllament que tinguen, i es farà especial èmfasi en els hàbitats prioritaris identificats en l'article 20 de la normativa present.  
2. Queda prohibida la introducció i repoblació amb espècies exòtiques, i per les quals s'entén tota espècie, subespècie o varietat que no pertanya, o haja pertangut històricament, a la vegetació silvestre de l'àmbit del pla.  
3. La introducció i reintroducció d'espècies autòctones que no existisquen actualment en la zona, i la manera de fer-ho, requerirà un pla de reintroducció, d'acord amb els criteris establits per la Unió Internacional de Conservació de la Naturalesa (UICN), a més de l'autorització corresponent de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits.  
  
SECCIÓ QUARTA  
PROTECCIÓ DE LA FAUNA  
  
Article 23. Protecció de la fauna silvestre  
1. En relació amb la protecció de la fauna silvestre, s'haurà d'atendre, en tot cas, la normativa sectorial que s'hi aplique i les diferents regulacions sobre l'estat legal de les distintes espècies de l'àmbit d'estudi segons els catàlegs d'espècies amenaçades (tant en l'àmbit regional com nacional), directives comunitàries o convenis internacionals.  
  
2. Sense perjuí de la normativa sectorial aplicable sobre fauna, es consideren protegides totes les poblacions d'espècies animals silvestres del paratge natural municipal, amb les excepcions següents:  
a) Espècies cinegètiques regulades específicament per les seues normatives sectorials.  
b) Espècies el control de poblacions de les quals puga ser autoritzat o promogut per la conselleria competent en matèria de medi ambient, de conformitat amb les determinacions de la normativa sectorial sobre fauna.  
3. Es consideren espècies animals d'especial interés en l'àmbit del PE les incloses en el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades de Fauna (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell), sense perjuí d'altres que es pogueren afegir en el futur:  
a) Espècies catalogades en perill d'extinció: carranc de riu.  
b) Espècies protegides: gripau, granota, serp verda, fardatxo ocel·lat, eriçó europeu i talpó d'aigua.  
4. Les intervencions que es facen al paratge natural municipal sobre la coberta vegetal, el sòl, el medi hídric i, en general, els distints hàbitats faunístics hauran de garantir el manteniment de les condicions adequades per a la pervivència i, si és el cas, la reproducció de les poblacions animals afectades.  
5. Les autoritzacions excepcionals per al control de la població d'espècies potencialment perjudicials per a l'agricultura, ramaderia, boscos, caça, fauna silvestre o salut pública, per mitjà de qualsevol procediment de captura o mort (batudes, esperes o altres mètodes homologats a la Comunitat Valenciana), requeriran l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
6. Amb caràcter general, i sense perjuí del que establix la legislació sectorial sobre fauna, no es permeten, en l'àmbit del paratge natural municipal, les activitats que puguen causar, directament o indirectament, la destrucció o deteriorament de poblacions d'espècies animals silvestres o dels seus hàbitats. La prohibició s'estén especialment als hàbitats i enclavaments necessaris per als cicles vitals de la fauna, com ara nius, caus i dormidors, així com a les èpoques de major sensibilitat.  
  
En particular, es prohibix:  
a) La destrucció, la mort, el deteriorament, la recol·lecció, el comerç, la captura en viu, la possessió o exposició d'animals vius o de les seues restes que estiguen protegits per la legislació sectorial vigent i per estes normes.  
b) La recol·lecció, possessió o comerç d'ous o cries.  
c) La producció de sons innecessaris que alteren la tranquil·litat habitual de la fauna.  
d) L'emissió de llum que incidisca negativament sobre hàbitats i enclavaments d'especial interés per a la fauna.  
  
Article 24. Repoblació o solta d'animals  
1. Queda prohibida la introducció i repoblació amb espècies no autòctones. Respecte a les espècies autòctones, l'òrgan competent sobre espais naturals protegits podrà autoritzar o promoure actuacions de repoblació, una vegada constatat que la mesura és innòcua per als hàbitats i la fauna del paratge natural municipal.  
  
2. En relació amb les espècies autòctones catalogades i protegides, d'acord amb les normes legals d'aplicació, la introducció i reintroducció d'espècies o el reforçament de poblacions, i com fer-ho, requerirà un pla de reintroducció, d'acord amb els criteris establits per la Unió Internacional de Conservació de la Naturalesa (UICN), que haurà d'autoritzar o promoure la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
  
  
Article 25. Closes i tanques  
Es prohibix alçar noves closes i tanques en l'àmbit del PE, excepte les necessàries per a la gestió adequada de l'espai protegit.  
  
  
SECCIÓ QUINTA  
PROTECCIÓ DEL PAISATGE  
  
Article 26. Impacte paisatgístic  
1. Es consideraran els valors paisatgístics del paratge natural municipal com un criteri determinant per a la ubicació de les distintes infraestructures i usos. En conseqüència, la implantació d'usos o activitats que per les característiques puguen generar un important impacte paisatgístic haurà de realitzar-se de manera que siga mínim l'efecte negatiu sobre el paisatge.  
2. En tot cas, les instal·lacions en el medi rural hauran d'incorporar les mesures de camuflament i mimetisme necessàries per a la seua integració en el paisatge.  
  
Article 27. Publicitat estàtica  
1. En el paratge natural municipal s'admetran, únicament, els indicadors d'activitats, establiments i llocs que per dimensions, disseny i col·locació casen amb l'estructura ambiental on s'instal·len, i també tots els de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic i la gestió de l'àmbit territorial objecte del pla.  
2. L'Ajuntament de Navarrés inclourà, en la senyalització urbana, indicadors expressos de l'accés al paratge natural municipal, amb la denominació oficial i amb el disseny estàndard de senyalització urbana del municipi.  
  
Article 28. Integració paisatgística  
1. L'equipament públic (senyals, bancs, taules, papereres, palissades, passamans, etc.) o altres elements introduïts per l'home en el medi natural empraran materials o acabats amb unes característiques de color, brillantor i textura neutres des del punt de vista paisatgístic i no especialment cridaners, visibles o inusuals.  
  
2. En general, es preferiran els materials naturals com ara la pedra i la fusta.  
  
  
SECCIÓ SEXTA  
PROTECCIÓ DEL PATRIMONI CULTURAL  
  
Article 29. Patrimoni cultural  
En l'àmbit del PE, la protecció del patrimoni històric i cultural, incloent-hi el patrimoni arqueològic i paleontològic, es regirà per la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, i per la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de l'anterior. Això sense detriment de la protecció que, d'acord amb la legislació urbanística, calga arbitrar des del planejament municipal d'acord amb les seues competències i rang tutelar sobre béns catalogables.  
  
CAPÍTOL II  
NORMES SOBRE REGULACIÓ D'ACTIVITATS I INFRAESTRUCTURES  
  
SECCIÓ PRIMERA  
ACTIVITATS EXTRACTIVES I MINERES  
  
Article 30. Activitats extractives i mineres  
Es prohibixen les activitats extractives i mineres en l'àmbit del PE.  
  
  
SECCIÓ SEGONA  
ACTIVITAT INDUSTRIAL  
  
Article 31. Activitat industrial  
Per considerar-se incompatible amb els objectes de protecció del PE, queda prohibida l'activitat industrial de qualsevol tipus, incloent-hi les instal·lacions d'emmagatzematge o primera transformació de productes primaris.  
  
SECCIÓ TERCERA  
ACTIVITATS AGRÍCOLES  
  
Article 32. Normes generals  
1. Es considera compatible en l'àmbit del PE el manteniment de les activitats agrícoles que es registren en el moment que s'aprove i estiguen en situació de legalitat.  
2. Es prohibix l'ampliació de la superfície de les àrees actuals dedicades a l'activitat agrícola.  
3. Es prohibixen, amb caràcter general, les pràctiques agrícoles en la modalitat d'hivernacle o túnel.  
  
Article 33. Conservació dels antics terrenys cultivats  
1. Es podrà autoritzar la recuperació d'antics camps de cultiu abandonats amb fins ecològics. Estos camps de cultiu podrien proporcionar una sèrie de beneficis bàsics al conjunt de l'espai, com són, entre altres, la disponibilitat d'aliment per a la fauna silvestre i el manteniment de l'estructura del paisatge tradicional en mosaic.  
  
2. Els marges de pedra, funcionals o en ruïnes, associats a antics bancals o per a la correcció de processos erosius en terrenys agrícoles, són d'especial interés en l'àmbit del PE, i, per això, restaurar-los s'establix com a mesura prioritària.  
Article 34. Productes fitosanitaris  
1. Es vetlarà perquè en les parcel·les agrícoles veïnes al paratge natural municipal l'ús de productes fitosanitaris s'ajuste a les normes i els plans sectorials aplicables, d'acord amb els períodes, limitacions i condicions establits pels organismes competents.  
  
2. En relació a l'ús de productes fitosanitaris, a causa de la presència de carranc de riu autòcton (Austropotamobius pallipes), queden prohibits els tractaments aeris amb productes nocius en zones pròximes al barranc del Barcal i els seus afluents, i també tractaments semblants en les zones d'hortes i cultius contigües.  
  
  
  
  
SECCIÓ QUARTA  
GESTIÓ FORESTAL  
  
Article 35. Terreny forestal. Gestió  
1. Als efectes del PE, es consideren forests o terrenys forestals els definits així en l'article 2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
2. En l'àmbit del PE el règim de gestió dels terrenys forestals és l'establit amb caràcter general per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, i pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, pel qual es va aprovar el seu reglament, així com el que disposa la legislació estatal de forests.  
  
Article 36. Incendis forestals  
1. En general i en matèria d'incendis forestals, el PE està subjecte al que determina la legislació sectorial específica en la matèria.  
2. Tant en el Pla Local de Prevenció d'Incendis Forestals, preceptiu segons l'article 138 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, com en el Pla d'Actuació Municipal Contra el Risc d'Incendis, regulat en el Decret 163/1998, de 6 d'octubre, del Consell, haurà de considerar-se el paratge natural municipal Àrea d'Especial Protecció i Prioritat de Defensa, figura a què es fa referència en l'article 140 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell.  
  
  
SECCIÓ QUINTA  
ACTIVITAT CINEGÈTICA  
  
Article 37. Normes generals  
1. L'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del PE, i queda subjecta als períodes i condicions establides en la legislació sectorial específica i en els articles següents.  
2. En particular, l'activitat cinegètica està permesa en els terrenys que actualment complixen les condicions legals establides per a esta activitat, respectant en tot moment les zones de seguretat establides en la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de la Generalitat, de Caça de la Comunitat Valenciana.  
3. Amb la finalitat de garantir la supervivència de determinades espècies faunístiques amenaçades, la conselleria competent en medi ambient podrà establir limitacions a l'activitat cinegètica en un determinat territori i durant un determinat període de temps.  
  
Article 38. Ordenació cinegètica  
1. En general i en matèria d'ordenació cinegètica, el PE està subjecte al que disposa la legislació sectorial que s'aplique. En concret, els vedats de caça inclosos en el seu àmbit es regularan i gestionaran d'acord amb el Pla Tècnic d'Aprofitament Cinegètic corresponent. El PE, atenent els criteris establits per la legislació vigent sobre caça, haurà de garantir l'aprofitament sostenible dels recursos cinegètics, a partir de taxes d'aprofitaments adequades a les existències censals de les poblacions cinegètiques.  
2. Es fomentarà l'establiment de les zones de reserva cinegètica del vedat de què formen part els terrenys inclosos en el paratge natural municipal, dins del seu àmbit.  
3. Sense perjuí del que disposa la regulació sectorial sobre períodes de veda i espècies cinegètiques a la Comunitat Valenciana, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà determinar, en l'àmbit del PE, i si així ho requerix l'estat dels recursos cinegètics, limitacions específiques en les espècies que poden ser abatudes i els períodes hàbils.  
  
4. L'ús cinegètic del paratge natural municipal haurà de ser compatible amb els usos didàctics i recreatius.  
  
SECCIÓ SEXTA  
ACTIVITAT PESQUERA  
  
Article 39. Normes generals  
En l'àmbit del PE, la pràctica de la pesca esportiva estarà sotmesa a la regulació sectorial específica.  
  
  
Article 40. Ordenació piscícola  
1. En general i en matèria d'ordenació piscícola, el PE està subjecte a la legislació sectorial aplicable.  
2. Sense perjuí del que disposa la regulació sectorial sobre períodes de veda i espècies piscícoles a la Comunitat Valenciana, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà determinar limitacions específiques en l'àmbit del PE, si així ho requerix l'estat dels recursos piscícoles.  
3. L'ús piscícola en el paratge natural municipal haurà de ser compatible amb els usos didàctics i recreatius.  
  
SECCIÓ SÈPTIMA  
ÚS PÚBLIC DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL  
  
Article 41. Règim general de l'ús públic del paratge natural municipal  
  
1. En l'àmbit del paratge natural municipal es permet l'ús públic extensiu que no supose riscos de degradació ambiental i que comporte una utilització passiva de l'espai. En tot cas, el senderisme i la pràctica de bicicleta de muntanya hauran de fer-se exclusivament pels itineraris senyalitzats a l'efecte.  
2. Es permet la instal·lació d'equipaments d'ús públic de caràcter tou com a complement i suport de les activitats previstes en l'apartat anterior, com ara senyals indicadors d'itineraris o panells interpretatius del paratge natural municipal i dels seus valors, indicadors de caràcter institucional, barreres o palissades de fusta per a evitar la dispersió de visitants i el risc d'accidents, i xicotets miradors en punts amb vistes panoràmiques.  
Estos elements hauran d'utilitzar tipologies de disseny rústic, de manera que no causen impactes visuals negatius i queden integrats en l'entorn.  
  
Article 42. Campaments de turisme o càmpings  
Es prohibixen els càmpings i campaments públics i privats en tot l'àmbit del paratge natural municipal.  
  
Article 43. Activitats recreatives i d'oci vinculades a construccions  
  
1. Es prohibix la construcció d'instal·lacions turístiques i recreatives en l'àmbit del PE, excepte les expressament autoritzades per a la Zona d'Usos Compatibles.  
2. Es prohibix la construcció d'instal·lacions esportives en l'àmbit del PE.  
  
Article 44. Acampada  
Es prohibix l'acampada lliure en tot l'àmbit del paratge natural municipal.  
  
Article 45. Esbargiment concentrat  
L'esbargiment concentrat és el que es du a terme en un espai habilitat per a activitats recreatives, dotat amb equipaments de poca entitat com ara taules, bancs i papereres.  
Es permetrà en les zones preparades a l'efecte dins de la Zona d'Usos Compatibles, sempre que no comporte pèrdua en els valors naturals i paisatgístics de la zona.  
  
Article 46. Activitats esportives  
1. Amb caràcter general, estes activitats es podran dur a terme sempre que no comporten pèrdua en els valors naturals, culturals i paisatgístics de la zona.  
2. Es permet l'esport dels particulars sempre que no s'empren elements sorollosos o que puguen causar danys a la fauna i flora de l'espai natural protegit.  
3. La circulació amb bicicleta de muntanya únicament es podrà fer per la xarxa de camins.  
4. A tots els efectes, la realització de qualsevol activitat esportiva organitzada per entitats públiques o privades requerirà la comunicació prèvia a l'Ajuntament de Navarrés.  
5. Es prohibix, amb caràcter general, la pràctica d'activitats motoritzades amb fins esportius o lúdics, com ara motocròs, trial, quads i semblants.  
SECCIÓ OCTAVA  
XARXA VIÀRIA I CIRCULACIÓ  
  
Article 47. Classificació de la xarxa viària del PE  
1. Es classifica la xarxa viària del paratge natural municipal en sendes i camins agrícoles que discorren per este territori. Es definixen i regulen de la manera següent:  
a) Xarxa de sendes homologades, representada per la Senda Local (SL) denominada Escalona-Chorradores, que naix des del Centre d'Informació Juvenil de Navarrés i recorre una part del paratge natural municipal.  
b) Xarxa de camins agrícoles: al llarg de tot el paratge natural municipal hi ha una extensa xarxa de camins agrícoles que el recorren, el travessen o hi desemboquen.  
2. L'Ajuntament de Navarrés podrà limitar l'accés al públic a determinades àrees fràgils per a evitar molèsties a la fauna.  
  
  
Article 48. Ampliacions o modificacions de traçat de la xarxa viària del PE  
1. En l'àmbit del PE, amb caràcter general, no es podran construir vials de nova planta.  
2. La modificació del traçat o l'ampliació de la xarxa de camins requerirà l'autorització prèvia de l'Ajuntament de Navarrés i de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits.  
  
3. De forma excepcional, sempre que estiga prevista en el Pla de Prevenció d'Incendis Forestals i siga fonamental en la lluita i defensa contra incendis, i amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits, podrà autoritzar-se l'habilitació de noves vies d'accés.  
  
Article 49. Circulació motoritzada en el paratge natural municipal  
Amb caràcter general, es prohibix la circulació motoritzada fora dels camins, excepte en els casos següents:  
1. Vehicles autoritzats per l'Ajuntament de Navarrés o per la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits.  
2. Vehicles amb fins d'aprofitament agrari i els destinats als treballs de conservació i regeneració de la vegetació, manteniment de llits i gestió dels recursos hídrics.  
3. Vehicles de les administracions públiques que circulen per necessitats del servici o per al manteniment de les infraestructures, servicis públics, etc.  
4. Vehicles de rescat, emergència o qualsevol altre de naturalesa pública.  
5. Vehicles de les Forces i Cossos de Seguretat de l'Estat.  
  
SECCIÓ NOVENA  
ACTIVITATS D'URBANITZACIÓ I EDIFICACIÓ  
  
Article 50. Urbanisme  
El pla especial, als efectes urbanístics, qualifica la totalitat del paratge natural municipal com a sòl no urbanitzable protegit, amb la qualificació de SNUP - paratge natural municipal.  
  
Article 51. Edificació en el medi rural  
1. D'acord amb l'article 17 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, els usos a què puguen destinar-se les edificacions, construccions o instal·lacions, en l'àmbit del paratge natural municipal, seran els necessaris i compatibles amb el millor aprofitament, conservació, atenció i restauració dels recursos naturals o per al gaudi públic i aprofitament col·lectiu, i els relatius a la gestió dels béns de domini públic o dels servicis públics o activitats d'utilitat pública o interés general.  
  
2. Amb caràcter general, es prohibix la construcció d'edificacions de nova planta en tot l'àmbit del PE. Excepcionalment es podran autoritzar, en la Zona d'Usos Compatibles i amb l'autorització prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, les construccions o obres que siguen necessàries i compatibles amb el millor aprofitament, conservació, atenció i restauració dels recursos naturals o per al gaudi públic i aprofitament col·lectiu.  
  
Article 52. Condicions per a les edificacions en el medi rural  
L'edificació que, d'acord amb estes normes i amb la legislació sectorial citada, puga alçar-se en l'àmbit del PE, haurà de respectar les condicions següents:  
1. Les obres es faran respectant les característiques estètiques i de materials tradicionals, procuraran la correcta integració en el paisatge i n'evitaran la ruptura a través d'elements que, per alçària, volum, caràcter o aspecte exterior, siguen discordants amb les construccions pròpies de la zona. L'obra de rajola de cara vista no s'admetrà en cap cas.  
  
2. Tots els paraments visibles des de l'exterior hauran de tractar-se amb els mateixos materials i qualitat que les fatxades. No es podran impermeabilitzar amb materials bituminosos de colors foscos o qualsevol altre revestiment no adaptat a les característiques del medi quant a la incidència visual, a no ser que siguen recoberts o blanquejats. Les façanes laterals i posteriors es tractaran en condicions de composició i materials semblants a les de la principal.  
  
3. Els cossos sobre la coberta de l'edifici (torretes d'escala, depòsits d'aigua, ximeneres, panells de captació d'energia solar, etc.) quedaran integrats en la composició de l'edifici o ocults. Les línies elèctriques i les antenes de televisió i ràdio no han de ser visibles des de l'exterior.  
  
4. S'evitarà expressament l'ús de materials reflectors en les teulades.  
  
SECCIÓ DEU  
INFRAESTRUCTURES  
  
Article 53. Normes generals sobre les obres d'infraestructures  
1. En l'àmbit del PE es prohibix, amb caràcter general, construir infraestructures de qualsevol tipus, com ara línies elèctriques, de comunicacions, xarxes viàries, abocadors o instal·lacions de tractament de residus, llevat de les obres d'infraestructura que haja de dur a terme la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, i les obres d'interés general de les administracions públiques.  
  
2. Les obres per a la instal·lació, manteniment o remodelació d'infraestructures de qualsevol tipus hauran de seguir, a més de les disposicions de les normatives sectorials aplicables, els requisits genèrics següents:  
a) Els traçats i emplaçaments hauran de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, a fi d'evitar la creació d'obstacles o rebliments per a la lliure circulació de les aigües, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics.  
  
b) Durant les obres hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, i quan s'acaben, caldrà restaurar el terreny i la coberta vegetal. També s'evitaran les obres en els períodes en què puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.  
  
  
c) En tot cas, els treballs hauran d'ajustar-se al que establix el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual es va aprovar el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o al voltant.  
d) Les autoritzacions i la resta de requisits que específicament s'assenyalen per a construir infraestructures hauran d'obtindre's, en tot cas, abans de l'atorgament de la llicència urbanística.  
  
Article 54. Línies d'energia elèctrica en l'àmbit del PE  
La instal·lació de noves línies elèctriques d'interés general, i els treballs d'adequació en estes que no siguen de conservació o reparació ordinària, requeriran l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient, i estaran subjectes al compliment de la normativa sectorial vigent i al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, quan corresponga.  
SECCIÓ ONZE  
PLANS D'ACCIÓ TERRITORIAL  
  
Article 55. Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial, Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana  
Respecte d'això, caldrà ajustar-se al que establix el Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial, Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana, aprovat per l'Acord de 26 de juliol de 2001, del Consell, que qualifica l'àmbit de Zona Exterior Residual.  
  
SECCIÓ DOTZE  
ACTIVITATS D'INVESTIGACIÓ  
  
Article 56. Promoció de les activitats d'investigació  
1. Amb independència de l'ús públic potencial del paratge natural municipal com a recurs utilitzable en la investigació bàsica sobre el medi físic, el territori i l'ambient socioeconòmic i cultural, a disposició en forma ordenada dels investigadors i les entitats i organismes especialitzats, l'Ajuntament de Navarrés, en col·laboració amb la conselleria competent en matèria de medi ambient, per a gestionar i administrar millor l'espai protegit, promourà activitats d'investigació aplicada en matèria de coneixement i gestió dels recursos ambientals i culturals.  
  
2. Estes activitats podran realitzar-se, segons les seues característiques i els requeriments en mitjans humans i materials, amb mitjans propis de les administracions públiques competents o per mitjà de les col·laboracions oportunes amb entitats i organismes científics, tècnics o acadèmics. Respecte d'això, es duran a terme els convenis o acords de col·laboració necessaris amb els organismes i entitats científiques i acadèmiques oportuns.  
3. L'Ajuntament de Navarrés facilitarà el coneixement i promourà la divulgació dels treballs d'investigació realitzats en l'àmbit del paratge natural municipal.  
  
Article 57. Autoritzacions  
Sense perjuí del règim general d'autoritzacions que figura en les disposicions generals de la normativa del PE, s'establix el següent règim específic per a la realització, per persones o entitats alienes a l'Ajuntament de Navarrés o a la conselleria competent en matèria de medi ambient, d'activitats o projectes d'investigació que tinguen per objecte els recursos ambientals i culturals del paratge natural municipal:  
  
1. Les actuacions que afecten directament o indirectament la flora, fauna o hàbitats protegits requeriran l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Amb esta finalitat, la persona o entitat que vulga realitzar l'activitat investigadora haurà d'adjuntar a la sol·licitud una memòria del projecte d'investigació.  
  
2. Les autoritzacions podran contindre condicions o restriccions per a l'execució del projecte. Serà possible revocar-les si les investigacions s'aparten del que establix la memòria del projecte presentat, o si les labors d'investigació s'han dut a terme vulnerant les directrius establides per l'autorització.  
3. La persona o entitat que vulga realitzar l'activitat investigadora informarà l'Ajuntament de Navarrés a l'inici dels estudis o treballs. Quan estiguen acabats presentarà al mateix ajuntament un informe sobre els resultats i sobre qualsevol altra dada que puga ser interessant des del punt de vista científic o de gestió de l'espai natural. En el cas que els treballs d'investigació autoritzats siguen publicats, el director del projecte haurà d'aportar un exemplar de la publicació.  
  
4. Els promotors de projectes d'investigació sobre els valors naturals i culturals del paratge natural municipal que, perquè no afecten directament la flora, la fauna o els hàbitats protegits, no necessiten autorització prèvia, hauran, però, de comunicar a l'Ajuntament de Navarrés l'existència del projecte, i li hauran de facilitar l'accés als resultats de les investigacions amb destinació al fons documental del paratge natural municipal.  
  
  
  
TÍTOL III  
NORMES PARTICULARS DE REGULACIÓ D'USOS I ACTIVITATS  
  
CAPÍTOL I  
CONCEPTES I ASPECTES GENERALS  
  
Article 58. Concepte  
1. Als efectes de particularitzar les normes protectores establides per mitjà del PE, s'han distingit en el paratge natural municipal les zones següents per a definir els tractaments específics més ajustats a les seues necessitats de protecció, conservació i millora:  
a) Zona d'Usos Compatibles (ZUC).  
b) Zona d'Usos Limitats (ZUL).  
2. Les determinacions inherents a estes categories de protecció constituïxen la referència normativa bàsica a l'hora d'establir els usos i activitats permesos i prohibits pel PE.  
  
Article 59. Interpretació  
1. En tot el que no regulen les normes particulars s'aplicaran les disposicions contingudes en les normes generals de regulació d'usos i activitats.  
2. En la interpretació de la normativa prevaldran les normes particulars sobre les generals.  
  
CAPÍTOL II  
ZONA D'USOS COMPATIBLES  
  
Article 60. Caracterització  
1. Esta categoria es correspon amb la zona on les característiques del medi natural admeten o requerixen la compatibilització de la preservació amb els usos tradicionals de l'espai (activitat agrícola, activitat cinegètica,?), així com amb usos educatius, recreatius i amb altres complementaris i compatibles amb els objectius de conservació. Esta zona s'ha preparat per a acollir un determinat grau d'ocupació i utilització, i està vinculada a l'espai de valor paisatgístic que la rodeja i que es pretén protegir.  
2. Quant a l'ordenació, la Zona d'Usos Compatibles (ZUC) inclou la zona que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer va rehabilitar, situada en el sector sud del paratge natural municipal. L'àrea disposa de zones de descans (taules i bancs), punts d'arreplega de fem, panells informatius, baranes de protecció, passarel·la de fusta, etc.  
  
3. Els objectius específics plantejats per a esta categoria de protecció (Zona d'Usos Compatibles) es poden sintetitzar en:  
a) Manteniment de les activitats tradicionals de l'espai compatibles amb les finalitats que motiven la declaració de paratge natural municipal, les quals s'hi han dut a terme històricament, i que han permés conservar-lo fins als nostres dies.  
b) Promoció i difusió dels valors del paratge natural municipal amb el foment de l'ús públic de les instal·lacions que ha habilitat la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
c) Foment d'actuacions dirigides a potenciar els hàbitats naturals de major interés, identificats en l'article 20 de les normes generals.  
  
d) Conservació i millora de la vegetació natural i potenciació de la seua regeneració natural.  
e) Funció didàctica i naturalística, basada en els recursos naturals i els servicis de què disposa.  
  
Article 61. Localització  
La Zona d'Usos Compatibles comprén la zona en què la Confederació Hidrogràfica del Xúquer va fer els treballs de restauració ambiental del barranc del Barcal.  
Esta zona queda delimitada en el corresponent plànol d'ordenació del PE.  
  
Article 62. Usos permesos   
1. Es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots els destinats a afavorir la conservació i potenciació dels valors naturals, al manteniment dels processos ecològics essencials i la diversitat biològica, i també al manteniment de les activitats tradicionals compatibles amb els objectius de conservació de l'espai natural protegit.  
  
2. Queden específicament permesos els usos següents:  
a) Els usos recreatius lligats al gaudi de la naturalesa, sempre que s'ajusten a les normes generals i particulars del PE i a les normatives sectorials aplicables.  
b) Amb caràcter general, les activitats d'oci i recreatives que definixen l'ús específic de l'àrea, les edificacions que hi ha, les dotacions, les infraestructures i els servicis per al control i manteniment del medi.  
c) Elements de mobiliari com ara bancs, taules i papereres de caràcter rústic, i els indicadors de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic del paratge natural municipal i amb la gestió de l'àmbit territorial objecte del PE.  
d) Instal·lacions d'educació i interpretació ambiental o les vinculades a l'administració i gestió dels recursos ambientals del paratge natural municipal.  
e) L'activitat agrícola en les antigues parcel·les de cultiu dins dels límits del paratge natural municipal, tal com preveuen les normes generals del PE.  
  
Article 63. Limitacions d'ús  
1. Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, tots els que comporten la degradació del medi o dificulten el desenrotllament dels usos permesos.  
2. Queden específicament prohibits en estos espais:  
a) Els usos i activitats que comporten un notable impacte paisatgístic o ecològic.  
b) La instal·lació de suports de publicitat o d'altres elements anàlegs, llevat dels indicadors d'activitats, establiments i llocs que es consideren necessaris per a la gestió correcta del paratge natural municipal. En tot cas, caldrà ajustar-se a les normes de disseny i instal·lació que s'establisquen.  
c) La construcció d'edificacions de nova planta.  
d) La utilització de foc amb qualsevol finalitat, i també tirar mistos i puntes de cigarret.  
e) L'abocament de residus sòlids o líquids de qualsevol tipus que puguen contribuir a deteriorar la qualitat de les aigües, el sòl o el paisatge.  
  
CAPÍTOL III  
ZONA D'USOS LIMITATS  
  
Article 64. Caracterització  
1. Zona de protecció en què és necessari restringir determinats usos, i també evitar el foment de l'ús públic concentrat i/o extensiu per a garantir la seguretat dels visitants del paratge natural municipal.  
  
2. Este espai s'ajusta a la desembocadura del barranc del Barcal, que no té instal·lacions ni infraestructures viàries.  
  
Article 65. Localització  
La Zona d'Usos Limitats es troba situada en la desembocadura del barranc del Barcal.  
Esta zona queda delimitada gràficament en els corresponents plànols d'ordenació del PE  
  
Article 66. Usos permesos  
1. Es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots els que afavorixen la conservació i potenciació dels valors naturals, el manteniment dels processos ecològics essencials i la diversitat biològica.  
  
2. Queden específicament permesos els usos següents:  
a) Tractaments de millora i conservació de la vegetació, com ara cures culturals i neteges, eliminació selectiva del matoll i, en especial, mesures per a afavorir la regeneració natural.  
b) Tots els destinats a la conservació, regeneració i millora dels hàbitats descrits en l'article 20 d'esta normativa.  
  
c) Les actuacions de manteniment de llits i gestió dels recursos hídrics promoguts per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències.  
  
Article 67. Limitacions d'ús  
1. Es consideren usos prohibits, a tots els efectes, tots els que comporten alteració i degradació del medi o dificulten el desenrotllament dels usos permesos. En especial, es consideren estrictament prohibits els usos i les activitats que puguen afectar la riquesa biològica de l'espai.  
  
2. Queden específicament prohibits els usos següents:  
a) Usos i activitats que comporten un notable impacte paisatgístic o ecològic.  
b) Instal·lacions de caràcter turístic i recreatiu.  
c) La instal·lació de suports de publicitat de qualsevol tipus o altres elements anàlegs, i qualsevol forma de publicitat, excepte la de caràcter institucional destinada a proporcionar informació sobre l'espai objecte de protecció i que no deteriore el paisatge.  
  
d) Es prohibix l'ús del foc amb qualsevol finalitat a tota l'àrea.  
  
  
TÍTOL IV  
NORMES PER A LA GESTIÓ DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL  
  
Article 68. Règim general  
1. L'administració i la gestió del Paratge Natural Municipal Los Chorradores correspon a l'Ajuntament de Navarrés.  
2. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà prestar a l'Ajuntament de Navarrés l'assistència tècnica necessària i l'assessorament per a la gestió del paratge natural municipal.  
3. El règim de gestió del paratge natural municipal estarà d'acord amb el marc establit, amb caràcter genèric, per als paratges naturals municipals de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, així com amb les determinacions específiques que establix en la matèria el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell.  
4. La gestió del paratge natural municipal, quant al funcionament d'instal·lacions, equipaments i servicis, podrà delegar-se d'acord amb el que preveu la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat. Esta gestió també podrà encomanar-se a altres entitats de dret públic o concertar-se amb institucions o entitats de naturalesa privada.  
  
5. L'Ajuntament de Navarrés podrà promoure, per a assegurar la participació efectiva en la gestió del paratge natural municipal dels agents socials i econòmics implicats i d'altres administracions públiques, la constitució d'una entitat mixta amb participació de les administracions autonòmica i local, la general de l'Estat, a través del ministeri competent en matèria de medi ambient o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, les universitats i centres d'investigació i del sector privat, com ara fundacions, consorcis o altres tipus de figures previstes en la legislació vigent.  
  
Article 69. Consell de Participació del Paratge Natural Municipal  
Com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats, es crearà el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal Los Chorradores, segons el que establix el decret de declaració del paratge natural municipal, tenint en compte, així, el que preveu l'article 7.3 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals.  
  
  
TÍTOL V  
MECANISME DE FINANÇAMENT  
  
Article 70. Règim general  
1. El finançament del paratge natural municipal estarà a càrrec de l'Ajuntament de Navarrés.  
2. L'Ajuntament de Navarrés habilitarà en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la gestió correcta del paratge natural municipal.  
3. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà participar en el finançament del paratge natural municipal, d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, sense perjuí dels mitjans econòmics que puguen aportar altres entitats públiques o privades interessades a ajudar al manteniment del paratge natural municipal.  
  
  
TÍTOL VI  
RÈGIM SANCIONADOR  
  
Article 71. Règim sancionador  
1. Qualsevol vulneració de les disposicions del Pla Especial de Protecció serà sancionada d'acord amb la legislació específica aplicable al cas.  
2. La inobservança o infracció de la normativa aplicable al paratge natural municipal serà sancionada de conformitat amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits, i amb la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, sense perjuí del que siga exigible per via penal, civil o de qualsevol altre orde.  
3. Els infractors estaran obligats, en tot cas, a reparar els danys causats i restituir a la situació inicial els llocs i els elements alterats.


Còpia Permalink ELI