Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5605, del 24-09-2007 (2007/11687)

RESOLUCIÓ de 10 de setembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponents als municipis de Finestrat, San Juan de Énova, Montaverner, Sant Vicent del Raspeig, Alberic i La Nucia.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5605

Data del DOGV
:   24-09-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/11017


Data del document
:   10-09-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Montaverner
    * Alberic
    * Nucia, la
    * Finestrat
    * Sant Vicent del Raspeig
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 10 de setembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponents als municipis de Finestrat, San Juan de Énova, Montaverner, Sant Vicent del Raspeig, Alberic i La Nucia. [2007/11324]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 079/05-AIA Finestrat, 011/052-AIA San Juan de Énova, 113/04-AIA Montaverner, 391/04-AIA Sant Vicent del Raspeig, 392/04-AIA Alberic i 159/05-AIA La Nucia, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 10 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 79/3514-FUC   
Títol: Pla especial de reserva de sòl dotacional esportiu recreatiu a Finestrat  
Promotor: Ajuntament de Finestrat  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Finestrat CTU   
Localització: Al sud del nucli urbà, al costat de la carretera CV-761, de Finestrat a la Vila Joiosa   
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte persegueix la creació d'una reserva de sòl dotacional en sòl classificat com a sòl no urbanitzable comú, i la seua ordenació per a poder desenvolupar una important zona esportiva, com també suportar les previsibles ampliacions del cementeri municipal. Dins de l'àmbit del PE es protegeix una parcel·la pel valor arqueològic i ecològic d'aquesta.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La ubicació prèvia de la zona de dotacions recreativa i esportiva, com també el cementeri municipal, està recollida en el model territorial fixat en les normes subsidiàries vigents de Finestrat de 1989.   
La zona delimitada es troba situada pròxima al riu Anxero, en una depressió conformant un fals pla, amb terrenys abancalats amb pendent cap a l'oest. Els seus límits són: al nord i est, la carretera CV-761, de Finestrat a la Vila Joiosa; al sud, amb un límit de parcel·les des de l'accés sud al cementiri municipal; i a l'oest, pel camí provinent des del nucli urbà i que servirà d'accés tant rodat com de vianants al sòl dotacional proposat.  
La superfície total afectada és de 88.905 m², de la qual resulten les destinacions següents:   
- Equipament recreatiu i esportiu 69.3126 m²  
- Cementeri municipal, 8.700 m²  
- Aparcament 1, 5.438 m²  
- Aparcament 2, 3.042 m²  
- No urbanitzable d'especial protecció, 2.599 m².  
Els paràmetres urbanístics que es recullen en la normativa urbanística del pla especial són els següents:  
- Coeficient d'edificabilitat: 0.8m²/m²  
- Ocupació de la parcel·la: 40%  
- Nombre màxim de plantes: PB+1 plantes  
- Altura màxima de cornisa: 14 m  
- Nombre de places d'aparcament: 1plaça/100 m² construïts  
- Edificació aïllada  
Per al desenvolupament del PE i el seu entorn, han sigut programades, previstes o iniciades diverses obres que comporten l'execució de l'ampliació del cementeri municipal; l'execució dels accessos al PE i aparcaments; la construcció de les instal·lacions esportives i recreatives; i la realització d'infraestructures com xarxa d'evacuació, soterrament de xarxes elèctriques i desviació de xarxes de reg, fins a deixar l'àmbit de l'actuació lliure de tota servitud.  
3. Alternatives  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte i les consideracions tingudes en compte en la justificació de la solució adoptada.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 27 d'abril de 2005 el Servei Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant va remetre una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla especial de reserva de sòl dotacional de Finestrat, i certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
El document de Pla especial de reserva de sòl dotacional de Finestrat i estudi d'impacte ambiental van ser sotmesos al tràmit d'informació pública, inicialment, segons un anunci publicat en el DOGV núm. 4622, de 4 de novembre de 2003.  
Durant el període d'informació pública es van presentar tres al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretària interventora de l'Ajuntament de Finestrat, acompanyat en l'expedient administratiu municipal pel certificat d'aprovació provisional per acord del Ple de data 12 de juliol de 2004. En aquesta mateixa sessió de l'Ajuntament Ple, s'acorda sotmetre a informació pública l'estudi d'impacte ambiental del PE de reserva de sòl dotacional amb les rectificacions introduïdes en aquest.   
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, novament, segons un anunci publicat en el DOGV núm. 4822, de 18 de juliol de 2004, per un termini d'un mes, sense que s'hi presentara cap al·legació, segons consta en el certificat emés per la secretària interventora de l'Ajuntament de Finestrat de data 20 de setembre de 2004.   
3. Resum de les al·legacions  
De les tres al·legacions presentades, només la primera i la segona fan referència a possibles afeccions ambientals del planejament, pel que fa a l'exclusió de les parcel·les al·ludides enfront de la necessitat d'incloure-les en l'àmbit del PE, amb caràcter de protecció, mentre que en la segona es va sol·licitar la modificació de la delimitació ja que la parcel·la té el caràcter de regadiu. La tercera al·legació centra el seu interés en qüestions de propietat cadastral. Contestades totes les al·legacions per part de l'arquitecte municipal, s'ha estimat la segona de les al·legacions, i se n'han desestimat les restants.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat a l'Ajuntament de Finestrat informació o documentació complementària.  
Informes sectorials  
En l'expedient municipal s'inclouen diversos informes sectorials rebuts durant la tramitació del pla especial, entre els quals destaca l'informe del Servei Municipal d'Arqueologia i Patrimoni de l'Ajuntament de Finestrat, i l'informe de la DG de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià sobre la prospecció arqueològica realitzada en la parcel·la 182 del polígon 12, del terme municipal de Finestrat.  
Amb data 17 d'octubre de 2005, s'efectua consulta a la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant i al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi sobre la presència de flora endèmica i hàbitats prioritaris dins de la Directiva 92/43/CEE, en les parcel·les incloses en la proposta.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PATRICOVA i PGOF, no es detecten afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
2. Respecte a la xarxa Natura 2000, encara que la parcel·la de la proposta no es troba afectada de manera directa per espais protegits per una legislació sectorial pròpia en material ambiental, al terme municipal de Finestrat s'ha designat per a la seua inclusió com a lloc d'interés comunitari, els terrenys situats confrontants al sud de la zona d'actuació, pertanyents a la xicoteta zona de matolls gipsícoles naturals, destacada per albergar una de les millors poblacions mundials de Teucrium lepicephalum, del denominat LIC Algepsars de Finestrat.  
A més, els terrenys situats confrontants a la zona de l'actuació, al sud del cementeri municipal alberguen la microreserva vegetal del Tossal dels Corbs declarada per Ordre de 6 de novembre de 2000, de la conselleria de Medi Ambient, amb una superfície projectada de 0.945 ha.   
3. L'estudi d'impacte ambiental afirma que no existeix en l'àmbit del PE cap camí ramader que puga veure's afectat per l'execució de la proposta.   
En l'expedient administratiu de l'estudi d'impacte ambiental figura un informe del Servei Municipal d'Arqueologia i Patrimoni de l'Ajuntament de Finestrat sobre la campanya de prospeccions arqueològiques al terme municipal de Finestrat.   
Consta en l'expedient informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià sobre les prospeccions arqueològiques realitzades en la zona d'estudi, concloent negativament l'existència de restes arqueològiques en la partida de la Foia, havent de protegir la parcel·la 182 del polígon 12, en la qual ha pogut constatar-se la presumpció d'un assentament hispanomusulmà, ja que s'aprova la seua inclusió dins del PE de reserva de sòl dotacional.  
4. Són diverses les línies elèctriques d'alta tensió que travessen les parcel·la, i n'està previst el soterrament.  
Consideracions ambientals  
1. Les parcel·les de la proposta es troben en una zona amb presència d'argiles, margues i algeps del triàsic que es desenvolupen en morfologies de peu de forest en les zones de menor pendent, per a donar pas a depòsits al·luvials en el sector més pròxim al riu Anxero. Des del punt de vista topogràfic, correspon a una zona plana, formada per abancalaments dels cultius de secà o regadiu, amb escàs pendent, encara que l'àmbit del PE es troba solcat pel curs d'un escorriment, que travessa de nord a sud, pel qual discorren les aigües superficials cap a les proximitats del riu Anxero.   
2. La zona de Finestrat és especialment interessant des del punt de vista de la vegetació, però l'estudi d'impacte ambiental afirma que en tot l'àmbit del PE apareixen comunitats vegetals transitòries, no estables, a causa de la intervenció humana. L'estudi d'impacte ambiental destaca, al seu torn, que la vegetació actual té poc a veure amb la potencial, i s'han localitzat en determinades parcel·les l'espècie Cistanche phelypaea, per la qual cosa les esmentdes parcel·les són preservades de qualsevol actuació assegurant-ne la conservació. Per la similitud del tipus de sòl gipsícola no es descarta que puga aparéixer alguna altra espècie, en concret, el Teucrium lepidephalum inclòs en la Directiva 92/43/CEE.  
3. Respecte al proveïment d'aigua potable i de reg, fins i tot en tractar-se d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, sí que s'estima adequat, per la importància i característiques de l'ús esportiu i recreatiu, suposar una major demanda d'aigua destinada al reg de les zones esportives i enjardinades o a omplir les piscines.   
4. Pel que fa a la gestió de residus i a les aigües residuals, l'estudi d'impacte ambiental no preveu realitzar-ne la gestió, ni fa cap referència a la destinació i tractament de les aigües residuals generades.   
5. Les principals mesures correctores es recolzen en el control de la contaminació sobre el medi físic aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte del Pla especial de reserva de sòl dotacional per a equipament esportiu i recreatiu, promogut per l'Ajuntament de Finestrat, sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
- Serà necessari acreditar, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, i abans de l'aprovació definitiva del pla especial, la disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de l'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.   
- Les xarxes de sanejament han de ser separatives, connectant-se les canalitzacions de residuals a l'estació depuradora per al tractament definitiu d'aquests.  
- D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, les necessitats hídriques de les zones enjardinades i instal·lacions esportives amb superfícies de gespa o alt consum de recursos hídrics, han de ser cobertes amb la utilització d'aigües residuals depurades a través d'una xarxa separativa de reg, amb la qual cosa en cap cas hauria de regar-se amb aigües potables.   
- Els residus que es generen de qualsevol tipologia han de ser gestionats d'acord amb la seua legislació sectorial i si és el cas a la planificació que en desplegament del Pla integral de residus establisca la Generalitat.  
- L'Ajuntament ha d'exigir a les empreses encarregades entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
- Amb caràcter previ a la concessió de llicència d'obres per a la construcció de les instal·lacions esportives previstes, s'escometrà l'execució de les obres d'infraestructures necessàries per a l'adequat funcionament dels usos prevists en el PE (xarxes d'evacuació separatives d'aigües residuals i pluvials, xarxes separatives de reg i soterrament de xarxes elèctriques), com també els accessos i aparcaments a l'àmbit de la proposta.  
- Amb caràcter previ la concessió de llicència d'obres per a la construcció de les instal·lacions esportives previstes, es procedirà a un reconeixement de camp en l'àmbit de cada actuació, i en cas de detectar-se durant el mostratge la presència d'espècies vegetals mereixedores de protecció, es valorarà la seua conservació incorporant-les a les zones verdes que resulten del desenvolupament del PE.  
Tercer. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 11/5667-CEN  
Títol: Homologació i Pla parcial sector 3 industrial  
Promotor: Ajuntament de San Juan de Énova  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTH  
Localització: Terme municipal de San Juan de Énova (València)  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
La reclassificació de sòl no urbanitzable comú en sòl urbanitzable industrial, amb la qual cosa es pretén:  
- Pal·liar l'absència de sòl industrial classificat respecte dels municipis veïns, consolidant el teixit industrial existent.  
- Completar i optimitzar funcionalment i econòmicament la xarxa viària programada per al sector 2 de sòl urbanitzable industrial.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El sector que s'ha de reclassificar, únic i discontinu, consta d'una superfície de 111.297,62 m² repartida en dos àmbits:  
- L'àmbit 1, de 99.800 m², situat en la zona nord del terme municipal, limita al nord amb el sector 2 industrial i està classificat com a sòl no urbanitzable comú.  
- L'àmbit 2, de 11.497,62 m², situat en el límit sud de San Juan de Énova, està qualificat com a SID, planta de tractament de residus sòlids, i els límits del qual són camins rurals de titularitat pública.  
3. Alternatives  
La solució proposada constitueix la que millor respon a les necessitats plantejades:  
Optimització de la xarxa de dotacions públiques.  
Establiment d'una xarxa viària integrant de la xarxa secundària de dotacions públiques amb un desenvolupament mínim i una secció transversal òptima.  
- Disposició anellada de la zona verda, la qual cosa garanteix una adequada integració del polígon en el medi rural i una minoració de l'impacte ambiental sobre aquest.  
Les possibles alternatives a la solució proposada passen per projectar un viari perimetral, amb el lògic increment de les despeses d'execució.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 5 d'agost de 2004, la secció de Planejament de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, va remetre una còpia de la documentació urbanística i de l'estudi d'impacte ambiental relatius al sector 3 industrial del municipi de San Juan de Énova, a l'efecte d'emetre la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
En data 27 de desembre de 2004, es va sol·licitar a l'Ajuntament de San Juan de Énova, a fi de completar la documentació mínima necessària per a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental, el certificat sobre el resultat de la informació pública de la documentació de referència, adjuntant, si és el cas, una còpia de totes les al·legacions presentades, com també un certificat sobre l'aprovació provisional d'aquesta pel Ple de l'Ajuntament.  
En data 4 de febrer de 2005, l'Àrea d'Urbanisme va remetre escrit emés per l'Ajuntament de San Juan de Énova el 28 de gener aportant la documentació següent:  
- Certificat sobre el resultat de la informació pública  
- Còpia de les al·legacions presentades  
- Certificat sobre l'aprovació provisional  
- Certificat sobre la modificació d'alternativa tècnica  
Amb data 5 d'octubre de 2005 s'envia un requeriment de documentació a fi de disposar dels documents mínims i dels elements de judici necessaris per a poder continuar amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 2 de novembre de 2005, es rep escrit aportant la documentació sol·licitada pel requeriment anterior.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic en el DOGV núm. 4701, de 27 de febrer de 2002.  
Durant el període d'informació pública va ser presentada una al·legació subscrita per Iberdrola Distribución Eléctrica SAU.  
3. Resum d'al·legacions  
L'al·legació presentada no és de caràcter ambiental.   
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 31 d'octubre de 2005 l'Ajuntament de San Juan de Énova remet documentació integrada, en part, pels informes següents:  
1. Informe del tècnic municipal acreditatiu de la suficiència de recursos hídrics:  
L'arquitecte tècnic de l'Ajuntament de San Juan de Énova estableix que el sistema de captació d'aigües amb el seu grup i depòsit regulador de superfície, com també, les connexions principals són adequades per a les previsions futures de subministrament.  
2. Informe del tècnic municipal de la capacitat de gestió de residus sòlids urbans:  
L'informe presentat té com a objecte definir la gestió de residus que realitza l'Ajuntament. S'hi aporten contractes i factures demostratives, que l'esmentada gestió es realitza a través de subcontractes.  
3. Certificat emés pel tècnic municipal sobre de la depuradora existent en el sector 2:  
Informa de les característiques tècniques de la depuradora i de la capacitat d'absorció de cabals d'aquesta:  
- És una depuradora compacta d'oxidació total marca Biotrit.  
- S'estima que el sector 2 consumirà el 70% de la capacitat de depuració d'aquesta depuradora.  
En conseqüència s'hi estableix:  
- Només queda disponible el 30% de la capacitat de la depuradora per a les indústries que inicialment s'instal·len al sector 3.  
- En tot cas, si l'EDAR Alzira-Carcaixent no entra en funcionament, es condicionarà la llicència d'activitat de les indústries a la inclusió d'una estació depuradora prèvia o un depòsit d'emmagatzemament de les aigües residuals.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
1. Informe de l'entitat de sanejament d'aigües, de 22 de juliol de 2004  
Informa de la viabilitat del tractament en la futura EDAR d'Alzira-Carcaixent de les aigües residuals generades pel sector 3 industrial sempre que:  
- Les obres de construcció hagen finalitzat i l'estació funcione correctament  
- L'urbanitzador responsable realitze la sol·licitud de connexió efectiva. Les obres necessàries per a l'esmentada connexió s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
- En tot cas, l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència ha de complir amb els límits d'abocament establits.  
No obstant això, amb la informació disponible remesa pel sol·licitant i de l'estudi del disseny i funcionament de l'actual depuradora, es comunica:  
- Els cabals aportats pel client són sensiblement inferiors als que s'obtindrien segons les ràtios utilitzats per aquesta entitat, per la qual cosa una vegada realitzada la connexió s'han de comprovar els esmentats cabals.  
Així mateix, es comunica que no procedeix valorar l'estació depuradora compacta a la qual actualment aboca el sector industrial 2, ja que l'esmentada EDAR no és competència de l'entitat de sanejament d'aigües.  
2. Informe de l'entitat de sanejament d'aigües, de 27 d'octubre de 2005  
Informa que l'inici de proves de funcionament de l'EDAR d'Alzira-Carcaixent està previst per al mes de juny de 2006.  
3. Informe de la Comunitat de Regants de San Juan de Énova, 10 de novembre de 2005  
En contestació a la sol·licitud d'abocaments d'aigües pluvials generades pel sector 3 industrial en les séquies propietat de la comunitat de regants estableixen:  
- Autoritzar l'abocament que es referisca únicament a la superfície que ocupa el sector 66.148 m², que ha d'efectuar-se tal com indica el projecte d'urbanització.  
- Qualsevol variació requerirà prèvia i preceptiva autorització per part de la comunitat de regants.  
Els informes següents se sol·liciten amb data 5 d'octubre de 2005, no obstant això, a hores d'ara no han sigut remesos a aquest servei:  
- Informe de la no-afecció al patrimoni històric i cultural del projecte, de conformitat amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.   
- Informe de l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada a fi d'acreditar la disposició de recursos hídrics necessaris per als usos prevists.  
- Informe de l'organisme de conca per a l'autorització de l'abocament directe d'aigües pluvials a séquia.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PATRICOVA, PGOF i xarxa Natura no s'han detectat, en l'àrea d'estudi, afeccions a cap figura ambiental.  
2. Camins ramaders. El sector no afecta el camí ramader assagador de Sant Joan existent al terme municipal.  
3. Jaciments arqueològics. Consultat l'inventari de patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Ciència no s'hi ha constatat l'existència de jaciments arqueològics.  
Consideracions ambientals  
1. La totalitat del terme és una fossa farcida de materials quaternaris, procedents dels traginaments del riu Albaida i de la Serra de les Agulles.  
Els materials quaternaris presenten una alta permeabilitat per l'alta porositat d'aquests, la qual cosa implica que l'aqüífer existent al sector és vulnerable a la contaminació. En conseqüència, tant el sector com tot el terme de San Juan de Énova presenten un alt grau de vulnerabilitat de l'aqüífer. En aquest aqüífer l'aigua circula entre els porus dels materials detrítics, i encara que la filtració de les aigües permet una determinada depuració en funció de la granulometria i distància recorreguda, el risc de contaminació és alt, atés que la zona saturada està molt a prop de la superfície.  
La cartografia temàtica del Sistema d'Informació Territorial d'obligada observança, segons l'Ordre de 8 de març de 1999, de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, estableix que pel risc de contaminació de les aigües subterrànies que comporten aquestes zones d'alt grau de vulnerabilitat són desaconsellables els usos urbanístics industrials.  
2. Al terme municipal s'han desenvolupat dos tipus de sòl corresponents al sistema morfodinàmic al·luvial-col·lovial. Es tracta de fluvisòls calcàrics i cambisòls calcàrics, que es presenten formant una associació.  
La capacitat d'ús d'aquests sòls és molt alta (classe A); i l'orientació d'ús és l'agricultura intensiva, ús que presenten actualment. Les úniques limitacions per al seu ús és la protecció de les aigües subterrànies a causa de l'alta permeabilitat d'aquestes.  
3. El terme de San Juan de Énova es troba enclavat en la regió mediterrània occidental per la qual cosa les escasses restes de vegetació natural que queden són típicament mediterrànies. No obstant això, en el sector d'estudi la vegetació climàcica corresponent no existeix en l'actualitat, atés l'intensiu aprofitament agrícola del sòl, per la qual cosa es pot dir que la vegetació en l'àrea està molt antropitzada i té un escàs valor per a la conservació  
La zona d'estudi presenta una coberta vegetal en què predominen els camps de cultiu de regadiu, es donen cultius llenyosos i horta, predominant-hi els primers, i dins d'aquests els cítrics, concretament els tarongers.  
4. A San Juan de Énova, incloent el sector d'estudi, la fauna dominant és la típica dels camps de cultiu en estar ocupats per aquests tot el terme. Els cultius mantenen comunitats faunístiques molt poc desenvolupades i d'escàs valor.   
No obstant això, els camps de cítrics proporcionen una major diversitat ambiental, incloent algunes espècies pròpies de bosc i de matoll, destacant els pàrids (mallerenga carbonera, mallerenga blava,...) i els fringíl·lids (cadernera, gafarró,...) entre l'avifauna.  
Així mateix, en aquests camps es troben aus associades als curs d'aigua (sistemes de reg) com són l'oriol (Oriolus oriolus), el caragolet (Troglodytes troglodytes), el rossinyol (Luscinia megarrhynchos) o la merla (Turdus merula).  
5. El proveïment d'aigua potable, la qual s'obté per captació en un pou municipal, es realitzarà per mitjà d'una canalització amb origen en el costat oest del nucli urbà que discorre en un eix nord-sud i que ja està executada per al proveïment del sector 2.  
L'informe del tècnic municipal referent a l'existència de recursos hídrics, només certifica la capacitat del sistema de captació i les canalitzacions d'aquest, però no la disponibilitat de recurs hídric per a satisfer l'increment que suposarà la construcció del sector 3.  
La xarxa de sanejament serà de tipus separativa, realitzant l'abocament d'aigües pluvials a les séquies existents (amb la corresponent autorització d'aquesta), i l'abocament de les aigües residuals al ramal C del col·lector d'aigües residuals del sistema Alzira, el qual s'executarà simultàniament a les obres d'urbanització.   
Fins que l'EDAR Alzira-Carcaixent no estiga en funcionament, s'utilitzarà la depuradora existent en el sector 2.   
La depuradora del sector 2 és de tipus compacta amb oxidació total; procés apte per al tractament d'aigües residuals sanitàries i assimilables.  
La gestió de recollida dels residus, tant els sòlids urbans com els inerts, es presten directament per l'Ajuntament de San Juan de Énova per raó de contractes diversos de prestació de serveis.  
Tant en l'àmbit residencial com en l'industrial, hi ha contenidors els depòsits dels quals es recullen diàriament per l'empresa Boyer, SL, que s'aboquen i es tracten en la planta de Guadassuar.   
L'estudi acústic del sector estableix que, la distància a partir de la qual es deixarà de notar la influència acústica de l'activitat industrial del sector 3 és de 150 metres per a la seua fase d'explotació i de 200 durant les obres. Per tant, no es produirà impacte acústic en els punts sensibles considerats, nucli urbà i col·legi públic.  
6. Es donen temperatures suaus durant tot l'any. Tot l'any és període lliure de gelades, encara que poden presentar-se gelades matutines per efecte d'inversió tèrmica.  
La distribució de les precipitacions és típica de zones mediterrànies litorals. El nombre de dies de pluja és baix i constant per a tots els mesos de l'any, excepte en els mesos d'estiu que presenten un descens notable.  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala que els vents dominants al terme municipal són els de SE, i els de majors velocitats són els de component SO. Per tant, pel fet de trobar-se el nucli urbà al sud del polígon industrial estarà més protegit enfront de les possibles activitats potencialment contaminants de l'atmosfera situades en el sector.  
7. El paisatge de la zona d'estudi està conformat per un relleu suau de plana al·luvial, ocupat per camps de cultiu de regadiu, tarongers majoritàriament. Les edificacions existents estan constituïdes per les típiques construccions d'apers, i el grau d'antropització és alt.   
8. Pel que fa a la distribució de població per sectors econòmics, a San Juan de Énova, destaca el sector serveis. El segon lloc, pel que fa a percentatges d'ocupacions, és la indústria seguit del sector de l'agricultura, i la construcció en últim lloc.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer. S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'homologació i pla parcial sector 3 industrial del municipi de San Juan de Énova, sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon. Condicionants necessaris per al desenvolupament del projecte:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així ha d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Previ al desenvolupament del pla parcial s'acreditarà, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, per mitjà d'informe favorable de l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos prevists en l'ordenació del pla parcial, segons les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
3. Tenint en compte que la xarxa de sanejament es projectarà separativa i es realitzarà l'abocament d'aigües pluvials a les séquies laterals existents:  
- S'identificaran els punts d'abocament d'aquesta i s'obtindrà l'autorització d'abocament de l'òrgan competent, independentment de l'autorització expedida per la Comunitat de Regants de San Juan de Énova.  
- Es disposarà, previ al punt d'abocament, un element de pretractament que permeta recollir sòlids en suspensió, olis i greixos, o qualsevol altre objecte o substància que puga ser arrossegada per l'aigua de pluja i posteriorment abocada a les séquies. Així mateix es disposarà una arqueta per a presa de mostres de l'abocament realitzat.  
4. L'Ajuntament comprovarà que les indústries del sector es troben donades d'alta en el Registre de Productors de Residus Perillosos de la conselleria de Territori i Habitatge.  
5. S'ha d'aportar informe favorable de l'estudi acústic emés pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la Direcció General de Qualitat Ambiental. Segons l'esmantat informe, s'establiran les mesures correctores i el pla de vigilància adequats, a fi d'evitar possibles impactes tant en la qualitat de l'aire com en la qualitat acústica del sector.  
6. Com que el tractament biològic a què se sotmeten les aigües residuals en l'EDAR del sector 2 és òptim per a aigües residuals de procedència sanitària o assimilables, però no de procés industrial, l'Ajuntament vetlarà perquè les indústries que generen aigües residuals de procés industrial compten amb un pretractament abans del seu abocament a la xarxa general que condueix les aigües residuals a l'esmentada EDAR. En tot cas, serà necessari aquest pretractament si les concentracions de l'abocament superaren els límits establits en l'ordenança municipal d'abocaments o el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram elaborat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
7. S'obtindrà, prèviament a la posada en marxa de planta de tractament de residus sòlids inerts, la corresponent autorització de gestor de residus per part de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge, de conformitat amb la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.  
8. Les normes urbanístiques del sector 3 establiran com a usos permesos dins del sector, totes aquelles indústries l'activitat de les quals no estiga catalogada com a activitat potencialment contaminant del sòl, per l'annex I del Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
9. Durant la fase d'execució, s'ha de preveure i identificar una zona per a la recollida dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs.   
10. L'Ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
11. Durant la fase d'execució, s'ha de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es portaran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
12. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament de terrenys es gestionaran de manera adequada a la naturalesa d'aquests, quedant prohibida la incineració in situ d'aquests o qualsevol tipus de residu.  
13. La terra vegetal extreta, atesa l'elevada qualitat agrària d'aquesta, ha de reutilitzar-se en el farciment de les zones verdes del sector, per a la qual cosa es mantindrà en condicions adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzemament del sòl eliminat, a fi de garantir que no perda les seues propietats.  
14. Segons els criteris d'integració paisatgística, per a l'enjardinament de les zones verdes s'empraran, principalment, tarongers i altres espècies autòctones amb sistemes radiculars no agressius.  
Tercer. Totes les mesures preventives i correctores proposades així com aquelles derivades dels condicionants exposats han de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, tant en allò relatiu a la modificació en si com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
Quart. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 2 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 113/04-AIA  
Promotor: Ajuntament de Montaverner  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Objecte del projecte: Modificació núm. 7 del PGOU  
Localització: Partida de la Cava. Sectors 6 i 7.   
Descripció del projecte  
La modificació consisteix en la reclassificació d'una superfície total de 78.908,21 m² de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable residencial situada a la partida de la Cava, repartida en dos sectors: sector 6 (34.278,77 m²) i el sector 7 (40.038,41 m²) i 3.691 m² per a zona verda de la xarxa primària. Ambdós sectors són limítrofs amb el sòl urbà al sud-oest i sud respectivament i la zona verda se situa entre el sector 6 i l'actual cementeri.   
La proposta d'ordenació diferencia dos sectors: un que regula l'edificació de baixa densitat (sector 7) i un altre l'edificació tancada (sector 6), per a cobrir la demanda d'aquest tipus d'habitatges al municipi, generada per l'increment de població sorgida del desenvolupament del sòl industrial.   
La capacitat dels sectors s'estableix en un màxim de 234 habitatges fet que suposarà un increment de 726 habitants (representa un augment d'un 42% respecte de la població actual, xifrada en 1.700 habitants)   
Tramitació administrativa  
L'expedient va ser incoat amb la sol·licitud, de 13 de maig de 2004, des de la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge de València de la declaració d'impacte ambiental, adjuntant la documentació següent:  
- Documentació administrativa: Fotocòpia simple de l'expedient administratiu que inclou: certificat d'informació pública i certificat d'aprovació provisional a què s'adjunta les dues al·legacions rebudes en el període d'informació pública, formulades per la Direcció General de Carreteres i el Servei de Patrimoni de Renfe.  
- Documentació tècnica:  
- Homologació modificativa núm. 7 del sector residencial sector 6 i 7 de Montaverner. Tom de memòria i tom de plànols, ambdós documents corresponen als aprovats per a la informació pública d'aquests.  
- Programa d'actuació integrada del sector residencial sector 6 de Montaverner. Document núm. 3 pla parcial. Document aprovat per a la informació pública d'aquest.   
- Programa d'actuació integrada del sector residencial sector 7 de Montaverner, document núm. 3 pla parcial, es correspon amb el document aprovat provisionalment per l'acord de Ple.   
- Estudi d'impacte ambiental de la modificació núm. 7 del Pla general de Montaverner, document aprovat per a la informació pública d'aquest.   
D'acord amb el certificat expedit pel secretari-interventor de l'Ajuntament de Montaverner l'anunci d'exposició pública es va dur a terme per inserció de l'anunci en el periòdic Levante - El Mercantil Valenciano de 17 de desembre de 2003 i en el DGOV núm. 4665 de 8 de gener de 2004, i es van registrar dues reclamacions o al·legacions (de la DG de Carreteres i de Renfe).  
El dia 7 de març de 2005 es va sol·licitar una ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, i es va rebre la resposta el dia 27 d'abril de 2005, en la qual s'especificava que 2 exemplars de l'estudi acústic havien sigut remesos a la Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
El dia 24 de maig de 2005 es va sol·licitar l'estudi acústic a la Secció de Planejament de la DT de València, i es va reiterar la sol·licitud el dia 16 de setembre.  
L'estudi acústic va ser rebut el dia 30 de setembre de 2005  
Documentació complementària  
Com a contestació a la sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, l'Ajuntament remet informe en els termes següents:  
1r) L'Ajuntament opta, per al tractament de les aigües residuals, per la connexió amb les infraestructures públiques existents, adjuntant informe de l'entitat pública de sanejament.  
Es confirma que la normativa per a l'abocament a la xarxa de clavegueram serà el model d'ordenança redactat conjuntament per l'entitat de sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, com també la construcció d'una xarxa separativa d'aigües negres i pluvials, indicant la destinació d'aquestes als barrancs del Llop, barranc del Moro i al barranc de la Sorrasa, el dos primers tributaris del riu Albaida i el tercer del riu Clariano.  
2n) En relació amb la disponibilitat de recursos hídrics, s'aporta informe de l'empresa d'adjudicació del servei de proveïment (EGEVASA) que indica que l'actual infraestructura hidràulica del sistema de proveïment té capacitat suficient per a garantir el cabal necessari.  
3r) Respecte a la distància al cementeri es posa de manifest l'existència de legislació autonòmica de recent aprovació (Decret 39/2005) indicant literalment:   
En el cas de la proposta de reclassificació del sector 6, es pot comprovar en el plànol que s'hi adjunta, com la zona de qualificació residencial es troba a una distància superior als 225 metres del cementeri, per la qual cosa entenem que no és aplicable el nou decret, que el de l'any 74 es troba derogat i que no hi ha inconvenient entre la coordinació de la legislació vigent i la proposta de planejament, sense perjudici que s'haja d'instar una modificació de planejament a fi de qualificar com a zona dotacional la franja de sòl afectada fins als 225 metres. S'hi adjunta plànol de fixació de servituds.  
No obstant això, s'hi adjunta autorització de la conselleria de Sanitat, per mitjà de la qual s'autoritza l'empresa que va executar obres de l'actual cementeri que es compleixen les normes establides.  
4t) En relació amb l'impacte acústic es remet a l'estudi acústic que es va presentar a l'abril de 2005 al Servei Territorial d'Urbanisme.  
5é) En relació amb l'afecció de camí ramader assagador d'Alacant es remet al tractament realitzat per al sector 5 industrial (assagador d'Ontinyent-Gandia de 37,5 m.)  
6é) S'aclareix normativa d'usos indicant que l'ús serà exclusivament residencial, com també els aspectes relacionats amb la gestió de les aigües residuals i dels residus sòlids urbans   
Informes sectorials  
En la documentació remesa s'adjunten els següents informes sectorials:  
- Entitat de sanejament d'aigües, de juny de 2004  
Assenyala clarament que l'EDAR d'Alfarrasí (mancomunada per als municipis d'Afarrasí, Montaverner i l'Olleria) rep cabals superiors al cabal de disseny (2.695 m³/dia), segons els valors registrats en 2003 (2.966 m³/dia), incloent el II Pla director de sanejament actuacions en l'esmentada infraestructura .  
Per això els urbanitzadors han de resoldre el tractament de les aigües residuals per mitjà de la creació de les seues pròpies infraestructures públiques o costejant el suplement de les infraestructures existents, indicant en aquest últim cas els condicionants que l'urbanitzador ha de complir a fi de no minvar ni desequilibrar els nivells de servei existent o desitjables.   
- Informe del Departament de Patrimoni i Urbanisme de Renfe que manifesta que no hi ha incompatibilitats amb la legislació sectorial vigent en matèria de policia de ferrocarrils.   
- Informe de la Direcció General de Transports, Ports i Costes de la conselleria d'Infraestructures i Transports. Emet un informe favorable indicant que s'han tingut en compte els projectes bàsics de millora de la línia Xàtiva- Alcoi.   
- EGEVASA. Remet informe en què s'indica que l'actual infraestructura hidràulica del sistema de proveïment d'aigües potables de Montaverner té capacitat suficient per a garantir el cabal necessari.   
Afeccions legals   
- Camins ramaders. El sector 6 afecta el camí ramader denominat assagador d'Alacant, classificat amb una amplària legal de 37,5 metres.  
- Classificació i qualificació urbanística. Els terrenys es classifiquen, segons planejament vigent com a sòl no urbanitzable i qualificats com de règim comú.  
- Patrimoni cultural. No afecta els elements d'interés inventariats al terme municipal.   
Consideracions ambientals   
- El relació amb el sector 6 hi ha dos problemes, no resolts, que podrien generar impactes negatius:  
1r) En relació amb la distància al cementeri municipal, d'acord amb el mateix plànol presentat la major part del sector es troba en el perímetre dels 225 metres que el Decret 39/2005, en el qual es troben limitats els usos (article 42) entre els quals no es troben els sòls residencials d'ús residencial. D'altra banda l'informe de la conselleria de Sanitat, res té a veure amb les distàncies del cementeri, sinó que estan referides a l'autorització d'un determinat tipus de nínxols prefabricats a un empresa determinada.   
Per tot això es considera que és necessari sol·licitar informe exprés a la conselleria de Sanitat, d'acord amb allò que estableix l'article 45 del Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament perquè es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, com a òrgan competent per a determinar la compatibilitat amb el cementeri, ja que contràriament al que s'indica en l'informe remés per l'Ajuntament, el Decret 2263/1974 no està derogat i en l'article 50 es preveu la possible exempció de distàncies.   
2n) El sector 6 és limítrof o travessat en part pel camí ramader classificat al terme municipal, la qual cosa no ha sigut considerada en l'homologació de l'esmentat sector, ni en els documents urbanístics de desenvolupament. De fet en el plànol núm. 5 del programa d'actuació integrada de l'esmentat sector (plànols d'infraestructures, xarxes generals de serveis i béns demanials) no ve grafiat el camí ramader classificat, ni ha sigut tingut en compte en l'ordenació detallada del sector. És per això que ha de ser revisada l'ordenació del sector tenint en compte la totalitat de l'amplària legal classificada, sotmetent a informe de la Unitat de Camins Ramaders de la Direcció Territorial de València.  
- La contaminació acústica ha sigut avaluada en un estudi acústic que consta de dues parts:  
- L'informe de l'enginyeria que ha dut a terme els mesuraments. On s'expliquen els punts de mesures respecte dels focus principals de soroll detectats, com també la data i període del dia en què s'han efectuat aquestes, realitzant un resum dels nivells de recepció perquè s'efectue la valoració corresponent.  
S'adjunta a l'informe els certificats de verificació l'instrumental de mesures tant del sonòmetre com del calibrador sonor.  
- Una segona part en què s'efectua la valoració dels nivells de recepció mesurats per l'enginyeria   
Els mesuraments i resultats se cenyeixen únicament al període diürn, per al qual no se supera, en cap dels punts els nivells màxims, establits per la legislació sectorial vigent per a l'ús residencial, concloent que no cal l'aplicació de mesures protectores o correctores.  
No obstant això, dos dels punts de mesurament del sector 7 (un afectat pel trànsit rodat i un altre pel tren), sobrepassen el nivell permés per a l'horari nocturn, sense que existisca cap dada (en l'estudi presentat) que excuse la no-ampliació de l'estudi en el període nocturn (de 22.00 a 8.00 hores) per a aquest sector   
De fet, segons horari oficial de Renfe, del total de trajectes de la línia Xàtiva-Alcoi al llarg del dia (11 trajectes, 5 en un sentit i 6 en sentit contrari) 2 tenen el seu pas pel baixador de Montaverner en horari nocturn per qual cosa la referència ha de ser 45 dB(A), és a dir se sobrepassa en quasi 10 dB(A) el nivell permés.  
Per això s'han d'establir mesures correctores que rebaixen el nivell de soroll en el sector 7, llevat que existisca alguna circumstància que disminuïsca el soroll generat pel pas del tren en el període nocturn, degudament justificat, respecte del període diürn.  
En relació amb el trànsit rodat, s'hauria d'haver aportat alguna dada sobre la densitat de trànsit en el període nocturn que permeta garantir que el nivell de soroll en el punt 3 baixa fins als permesos en l'horari nocturn (45 dB (A) o si no n'hi ha, realitzar mesuraments en el període nocturn.  
Com a conseqüència de l'anterior es considera que l'estudi acústic és incomplet pel que fa al període de mesuraments i per tant pel que fa a les conclusions d'aquest i a la necessitat d'establir mesures protectores o correctores.  
4t) En relació amb el proveïment d'aigua, aspecte que afecta els dos sectors, l'empresa concessionària del servei municipal d'aigua potable informa únicament sobre la capacitat de les infraestructures hidràuliques actuals per a atendre l'increment que suposa el desenvolupament i ocupació dels sectors projectats, per la qual cosa no es considera justificada la disponibilitat de recursos hídrics.   
Consideracions jurídiques   
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte d'homologació modificativa núm. 7 del Pla general d'ordenació urbana de Montaverner, sempre que s'ajuste a la documentació presentada i es complisquen els condicionants establits en el punt segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. La reclassificació dels terrenys del sector 6, com també la ubicació de la zona verda de la xarxa primària, situats en l'àmbit del perímetre dels 225 metres del cementeri, quedarà supeditat a l'informe de viabilitat, sobre emplaçament de cementeris, previst en l'article 45.3 del Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat pel qual s'aprova el reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.   
2. Si es confirma la viabilitat del sector 6 respecte del punt anterior, l'homologació del sector ha de respectar la totalitat dels terrenys inclosos en l'amplària legal del camí ramader denominat assagador d'Alacant (37,5 m), per ser béns de domini públic no municipal poden integrar-se en l'ordenació del sector amb les condicions i informe favorable de la Unitat de Camins Ramaders del Servei Territorial de València.  
3. El desenvolupament dels sòls urbanitzables quedarà supeditat   
3.1 La disponibilitat de recursos hídrics per a atendre la demanda dels sectors, degudament acreditada per la Confederació Hidrogràfica del Xùquer, com a òrgan de conca competent.  
3.2 La possibilitat real de tractament de l'increment de volum d'aigües residuals generat pels nous sectors, per mitjà de la connexió efectiva a l'EDAR mancomunada d'Alfarrasí als termes establits en l'informe de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR).  
Aquests condicionants s'inclouran en les corresponents fitxes de planejament com a mesures prèvies obligatòries per a la programació de cada un dels sectors   
4) Respecte a la contaminació acústica, s'ampliarà l'estudi al període nocturn (entre les 22.00 i les 8.00 h) per al sector 7, incloent les corresponents mesures correctores si se sobrepassaren els límits establits, llevat que existisquen dades o circumstàncies que justifiquen, de manera suficient, que no cal l'ampliació de l'estudi, ni per tant la revisió de les conclusions extretes d'aquest pel que fa a l'aplicació de mesures protectores o correctores addicionals.  
En qualsevol cas, en un període no superior a 6 mesos es presentarà documentació en un o altre sentit per a la supervisió i informe favorable d'aquesta.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 391/04-AIA  
Títol: Modificació núm. 21 del Pla general d'ordenació urbana  
Promotor: Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge. Comissió d'Urbanisme d'Alacant.  
Objecte: Modificació del planejament per a redefinir els límits del sector de sòl urbanitzable industrial PAU/6, Els Petits  
Localització: Sant Vicent del Raspeig (Alacant)  
Descripció del projecte  
El municipi de Sant Vicent del Raspeig està en la comarca de l'Alacantí, a la província d'Alacant.  
L'actuació que s'avalua afecta un sector de 32,32 ha de sòl urbanitzable industrial denominat PAU/6, Els Petits, limítrof pel sud amb el sector de la mateixa classificació I/3 Canastel Nord, de 24,0 ha i ja desenvolupat. L'esmentada actuació consisteix en la redefinició dels límits del sector PAU/6 creant una superfície més o menys rectangular, donant continuïtat a la trama de vials del sector contigu I/3 en quadrícula i excloent del sector una formació d'habitatges situats al costat est i adossats a la urbanització la Bonanova.  
La redelimitació implica la reclassificació de 8,63 ha de sòl no urbanitzable comú com a sòl urbanitzable industrial i la desclassificació de 8,33 ha de sòl urbanitzable industrial que passen a classificar-se com a no urbanitzable comú. El sector redelimitat té 32,65 ha, enfront de les 32,32 ha de l'original. Així, l'increment de superfície urbanitzable industrial és de 0,33 ha, un 1% de 32,32.  
Tant en el sòl urbanitzable industrial com en el no urbanitzable comú es manté la normativa urbanística corresponent en vigor.  
Finalment, s'incorpora a l'àrea de repartiment del sector Els Petits un terreny adossat a l'actual cementeri classificat com a dotacional, per a l'ampliació d'aquest.  
Tramitació administrativa  
L'1 de juliol de 2004 l'Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la documentació corresponent a l'actuació modificació núm. 21 del Pla general d'ordenació urbana, consistent en la proposta tècnica, l'estudi d'impacte ambiental i el certificat de l'Ajuntament de sotmetiment de la documentació a informació pública, anunciada en el DOGV núm. 4723 de 31 de març de 2004 i en el diari Las Provincias del 5 de març de 2004. En el mateix certificat es diu que l'estudi d'impacte ambiental no va rebre al·legacions.  
El 8 de novembre de 2004 aquesta Direcció General sol·licita a l'Ajuntament que remeta certificat d'aprovació provisional de la documentació presentada, com també certificat que faça constar que aquesta documentació coincideix amb la sotmesa a informació pública i amb l'aprovada provisionalment pel Ple de l'Ajuntament.  
El 26 de novembre de 2004 l'Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig envia els certificats sol·licitats i transcripció parcial de l'acord de l'Ajuntament Ple de 28 de juliol de 2004, iniciant-se l'expedient 391/04-AIA d'avaluació d'impacte ambiental.  
En aquesta transcripció se citen al·legacions a l'actuació i l'anàlisi feta d'aquestes. S'adverteix ací un error de concepte perquè en el certificat remés l'1 de juliol pel promotor es deia que «... no s'ha presentat [...] cap al·legació referent a l'estudi d'impacte ambiental.» Cal aclarir que l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental no requereix estrictament les al·legacions a l'estudi d'impacte ambiental, sinó les al·legacions a l'actuació de caràcter ambiental.  
En tot cas, s'entén esmenat l'error amb l'última documentació aportada ja que s'ha disposat del contingut de les al·legacions a l'actuació.  
Informació pública  
D'acord amb el certificat remés per l'Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig, la informació pública de la documentació de l'expedient es va anunciar en el DOGV núm. 4723, de 31 de març de 2004 i en el diari Las Provincias de 5 de març de 2004.  
Segons l'extracte d'acord municipal de 28 de juliol de 2004, es van presentar 14 al·legacions, amb diferents continguts. Pel que fa a contingut ambiental, cal assenyalar:  
- Augment de trànsit pesant a la urbanització La Bonanova. A aquesta al·legació l'Ajuntament respon que l'ordenació estructural del sector preveu un vial que donaria accés a aquest des del contigu I/3, sense travessar La Bonanova.  
- Escassa distància entre la urbanització La Bonanova i les naus que es construïsquen en la nova zona industrial. A aquesta es respon que la mínima distància entre les naus i les tanques posteriors de les parcel·les de la urbanització serà de 50 m.  
Informes sectorials  
No se n'han sol·licitat.  
Afeccions legals  
Classificació i qualificació urbanística  
L'actuació afecta sòl no urbanitzable comú i sòl urbanitzable industrial, d'acord amb el Pla general de Sant Vicent del Raspeig vigent.   
Consideracions ambientals  
L'actuació que s'ha avaluat ambientalment és una redelimitació de sòl i, per tant, queden fora d'aquesta les consideracions que es fan en l'estudi d'impacte ambiental sobre impactes i mesures correctores de les instal·lacions industrials que se situen en aquest sector.   
Si és el cas, les instal·lacions concretes que es pretenga situar portaran el seu propi procediment d'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb la legislació corresponent d'impacte ambiental i la legislació sectorial aplicable. No obstant això, sí es faran ací algunes consideracions ambientals sobre el desenvolupament urbanístic del sector delimitat que convé tenir en compte abans de l'aprovació d'aquest.   
La nova delimitació presenta les millores següents:  
- La ubicació triada per a la zona verda permet una determinada separació entre l'ús industrial i el residencial que no existia en la delimitació vigent   
- Els límits SO i NW coincideixen amb alineacions de vials integrats en la xarxa viària o estructural  
- La geometria quasi rectangular permet dissenyar parcel·les regulars  
- S'aprofita la trama de vials del sector contigu I/3   
- Queda fora del sector industrial una agrupació compacta d'habitatges adossats a la urbanització La Bonanova, organitzada sobre un camí i perifèrica respecte al sector industrial, la qual cosa contribueix a la separació entre usos industrials i residencials en la configuració territorial del terme municipal  
L'actuació avaluada no implica un increment de la demanda de recursos hídrics respecte a la situació de partida ja que, com s'ha assenyalat diverses vegades, és una redelimitació de sòl. Ara bé, el desenvolupament urbanístic corresponent quedarà supeditat a la disponibilitat de recursos hídrics, degudament acreditats per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
Pel que fa a l'evacuació i el tractament de les aigües residuals que es generen en les futures instal·lacions, la documentació aportada no dóna informació sobre quina instal·lació ho escometria, desconeixent-se si es preveu construir una pròpia o utilitzar la gestionada per l'entitat de sanejament d'aigües (EPSAR).   
S'ha consultat la informació de l'EPSAR i s'ha comprovat que la depuradora que serveix Sant Vicent del Raspeig i Alacant té un cabal de projecte de 75.000 m³/dia i en 2004 va funcionar a 80.558 m³/dia.   
Per tant, queda pendent la formulació d'una solució per al tractament de les aigües residuals, prèvia a l'execució del desenvolupament urbanístic del sector.  
A més, la composició de les aigües residuals ha de complir les ordenances de clavegueram que regulen les característiques de l'aigua que pot abocar-se a aquest o, si el municipi no té les esmentades ordenances pròpies, el model d'ordenances d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram de l'EPSAR.  
Pel que fa a les aigües pluvials, l'estudi d'impacte ambiental comenta que s'abocaran directament a un llit. A aquest respecte cal assenyalar que aquest abocament ha de comptar amb la corresponent autorització d'abocament de l'organisme de conca.   
Per a acabar, respecte al patrimoni cultural, l'estudi d'impacte ambiental indica que s'ha consultat la conselleria d'Educació, Cultura i Esport i el mateix Pla general vigent, sense trobar béns de valor que cal destacar en l'àmbit d'aquesta actuació.   
En aquest sentit, aprofitant que s'està duent a terme la revisió del Pla general, i sent el patrimoni cultural del terme municipal un dels aspectes que es preveu, s'incorporarà a aquesta actuació aquesta informació actualitzada. Si hi haguera novetat i es localitzara algun element de valor, abans d'executar el desenvolupament urbanístic serà necessari obtenir el corresponent informe de la conselleria d'Educació, Cultura i Esport, de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions jurídiques  
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8. g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'impacte ambiental.   
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, l'actuació modificació núm. 21 del Pla general d'ordenació urbana de Sant Vicent del Raspeig, promoguda pel mateix Ajuntament, sempre que s'ajuste a la documentació presentada, i previ compliment dels condicionants que s'assenyalen en el punt segon d'aquesta declaració i de les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, mentre que no entren en contradicció amb aquells.  
Segon  
1. En la fitxa de planejament del sector s'inclouran les següents mesures obligatòries prèvies per a la seua programació:  
Obtenció de certificat de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de la disponibilitat de recursos hídrics per a satisfer la demanda del sector.  
1.2 Definició de la infraestructura i instal·lacions que s'executaran amb el sector per al tractament adequat de les aigües residuals generades, la composició del qual, a més, ha de complir les ordenances de clavegueram que regulen les característiques de l'aigua que pot abocar-se a aquest o, si el municipi no tinguera les esmentades ordenances pròpies, el model d'ordenances d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram de l'EPSAR.  
Si la informació actualitzada dels treballs de revisió de l'actual Pla general sobre patrimoni cultural localitza algun element de valor en el sector, abans d'executar el desenvolupament urbanístic serà necessari obtenir el corresponent informe de la conselleria d'Educació, Cultura i Esport, de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
3. L'abocament a llit de les aigües pluvials ha de disposar de la corresponent autorització d'abocament de l'organisme de conca.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 392/1668 ARI  
Títol: Homologació i pla parcial del sector I-3, d'Alberic.  
Promotor: Ajuntament d'Alberic  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal d'Alberic, València.  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte de l'homologació i pla parcial és la reclassificació de sòl no urbanitzable (comú majoritàriament i protegit en la contornada del cementiri, autovia València-Albacete, N-340 i ronda oest, segons el PGOU d'Alberic) a sòl urbanitzable d'ús industrial per al desenvolupament del programa d'actuació integrada denominat sector I-3 Alasquer-Casa Badia.  
Es destaca que en el PGOU d'Alberic el sòl urbanitzable programat en la seua categoria d'industrial està ja consolidat, raó que motiva la necessitat de nou sòl per a aquest ús.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El sector I-3 Alasquer-Casa Badia limita al nord amb la connexió entre l'autovia València-Albacete i la carretera N-340, al sud amb el vial ronda oest i la parcel·la dotacional del cementiri, a l'est amb la carretera N-340 i a l'oest amb l'autovia València-Albacete.  
- Ordenació prevista i usos  
La superfície total del sector és de 362.252,16 m², que sumats a les dotacions per a l'ampliació del cementiri 12.936,54 m², les dotacions de la xarxa estructurada (456,05 m² de la rotonda i 1.345,84 m² de reserva viària) i el tram ronda oest 9.066,22 m² constitueixen una àrea de repartiment de 386.056,81 m², que serà l'àrea total que s'ha de reclassificar.  
En la superfície total del sector es realitzarà la següent assignació d'usos:  
- Zona industrial: Es destinarà l'illa A (235.116,77 m²).  
- Zona terciària: Es destinaran les illes B (6.861,93 m²), C (20.867,33 m²) i D (16.096,40 m²).  
- Zones verdes públiques: 39.221,14 m²  
- Viari: 44.088,59 m²  
- Treballs previs  
Són els necessaris per a l'arrancada d'arbratge i cultius que es troben en les superfícies viàries i zones verdes. Es realitzarà la neteja i desbrossament del terreny, amb retirada de capa vegetal en una grossària de 50 cm.  
- Reposició de serveis. Desviació de séquies.  
És imprescindible, abans de qualsevol altre treball d'urbanització, procedir a la desviació de 2 séquies principals de reg que subministren aigua a camps de cultiu exteriors al polígon. En ambdós casos es preveu en entubat amb canonada prefabricada de formigó.  
- Pavimentació  
La xarxa viària està formada per una sèrie de carrers l'ample majoritari de la qual és de 20 m, amb seccions variables segons carrers i trams.  
Es diferencien tres tipus de paviment segons que la superfície viària estiga destinada a calçades, aparcaments o voreres.  
- Sanejament  
La xarxa de sanejament es projecta separativa, comprenent tant la xarxa corresponent a la recollida d'aigües pluvials, com a la recollida d'aigües brutes o residuals.  
- Proveïment d'aigua potable  
El subministrament d'aigua potable i reg al polígon tindrà 2 punts de connexió amb la xarxa exterior.  
- Xarxa elèctrica  
La línia de connexió en mitja tensió serà de tipus subterrani, i es realitzarà la connexió a la xarxa pública des del punt d'entroncament que determinarà la companyia subministradora, pròxima al polígon industrial I-1.  
Es transformarà en subterrània una línia aèria de propietat particular.  
- Xarxa d'enllumenat públic  
La xarxa d'enllumenat públic partirà dels centres de transformació prevists per al sector i serà subterrània, projectant-se la infraestructura de canalitzacions i arquetes, com també la fonamentació per als bàculs.  
- Jardineria i mobiliari  
Es preveu en farciment i condicionament amb terres de les àrees amb destinació a zones verdes.  
Alternatives  
No consten alternatives en la documentació tècnica presentada.  
Tramitació administrativa  
Informació pública  
- Amb data 7 abril de 2004 l'Ajuntament d'Alberic adopta un acord aprovatori provisional del programa d'actuació integrada, pla parcial i document d'homologació del denominat sector I-3 Alasquer-Casa Badia, la informació pública del qual va ser anunciada en el DOGV núm. 4650, de 15/12/2003, i en el diari Las Provincias.  
En aquest document s'enumeren les al·legacions presentades contra el PAI durant la tramitació municipal i les manifestacions complementàries respecte d'això, per part del promotor General Ecu Corporation SL, enviades a l'Ajuntament amb data 29 de març de 2004. Segons es dedueix de la contestació per part del promotor a les al·legacions presentades, cap té caràcter ambiental.  
D'altra banda, en el mateix document es copia literalment un informe, existent en secretaria, referent al PAI, document d'homologació, pla parcial, projecte d'urbanització i escriptura de constitució d'agrupació d'interés urbanístic, en el qual s'indica:  
- Amb data 7 de novembre de 2003 General Ecu Corporation SL inicia el procediment simplificat de la tramitació del PAI sol·licitant la seua aprovació provisional.  
- Amb data 13 de febrer de 2004 es realitza l'obertura de l'única proposició juridicoeconòmica presentada per General Ecu Corporation SL.  
- Amb data 19 de febrer de 2004, per decret d'Alcaldia, s'obri un període de 10 dies perquè la proposició puga ser objecte de consulta i al·legació.  
- Amb data 16 d'abril de 2004, el Ple de l'Ajuntament d'Alberic aprova provisionalment el programa d'actuació integrada de la unitat d'execució del sector I-3 d'Alberic, juntament amb el projecte d'urbanització presentat i amb les modificacions que corresponen. També s'aprova provisionalment el pla parcial i document d'homologació (amb els documents que l'integren, EIA) formulats per General Ecu Corporation SL amb les modificacions dels tècnics municipals.   
Determinats informes, en especial els emesos per la Demarcació de Carreteres de l'Estat, han provocat la modificació del PAI, pla parcial i document d'homologació del denominat sector I-3 Alasquer-Casa Badia.  
- Amb data 29 d'abril de 2005, l'Ajuntament d'Alberic remet a la conselleria de Territori i Habitatge, la documentació modificada que conté:  
- Documentació modificada presentada pel promotor el 29 de desembre de 2004 (memòria del programa, document d'homologació, pla parcial, projecte d'urbanització, EIA, estudi d'inundabilitat).  
- Certificat, el 3 de gener de 2005, per part de l'Ajuntament d'Alberic del sotmetiment a informació pública de la modificació proposada.  
- Anunci de la informació pública en el DOGV núm. 4947, de 16 de febrer de 2005 i en el diari Levante el 31 de gener de 2005.  
- Amb data 22 de març de 2005 es realitza l'obertura de l'única proposició juridicoeconòmica presentada per General Ecu Corporation SL.  
- Certificat, de data 29 d'abril de 2005, de l'aprovació provisional del programa d'actuació integrada d'execució del sector I-3 d'Alberic, juntament amb el projecte d'urbanització, d'acord amb les modificacions presentades. En aquest document es presenten dos informes del tècnic municipal de l'Ajuntament un que analitza la documentació sotmesa a informació pública i un altre referent a les al·legacions presentades.  
Resum de les al·legacions  
No hi ha còpia de les al·legacions presentades a partir del primer període d'informació pública, però segons el certificat de l'Ajuntament d'Alberic, amb data 7 d'abril de 2004, són nou al·legacions i cap d'elles té caràcter ambiental.  
Respecte a la informació pública de la modificació, hi ha una còpia en l'expedient de les al·legacions presentades i cap d'elles és de caràcter ambiental.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 6 de juny de 2005, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental informa dels aspectes que hauran de ser ampliats o justificats en la fase d'avaluació a aquest efecte d'obtenir els elements de judici suficients per a poder formular la declaració d'impacte ambiental.  
Amb data entrada de 25 de juny de 2005, l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori, torna al Servei Territorial l'estudi d'inundabilitat, homologació i PP del sector I-3 d'Alberic, indicant que l'àmbit d'actuació no és inundable segons la cartografia de risc d'inundació en la Ribera del Xúquer elaborada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (E 1:2.000).  
El setembre de 2005, es rep en el Servei d'Avaluació Ambiental la documentació modificada, amb data 29 d'abril de 2005, referent a l'actuació urbanística en el denominat sector I-3 Alasquer-Casa Badia. En la documentació presentada s'especifiquen els anuncis de la informació pública i les al·legacions presentades.  
Amb data novembre de 2005, el promotor, General Ecu Corporation SL., com a resposta al requeriment de documentació realitzat pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de 6 de juny de 2005, adjunta la documentació següent:  
- Escrit de contestació al Servei d'Impacte Ambiental  
- Annex de l'estudi d'impacte ambiental  
- Document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental  
- Informe sobre camins ramaders  
- Informe d'impacte acústic  
- Informe de disponibilitat d'aigües  
- Informe de l'EDAR  
A continuació s'analitza breument el contingut de l'escrit contestació al Servei d'Impacte Ambiental, annex de l'estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi enviada.  
En l'escrit de contestació es fa referència a les peticions d'ampliar la informació, per part del Servei d'Impacte Ambiental, respecte a:  
- Mesures correctores específiques per a evitar la contaminació d'aqüífers.  
- Previsió de producció de residus, tractament i gestió.  
Pel que fa a la primera qüestió s'indica que la xarxa de sanejament desenvolupada en el projecte d'urbanització, és de la qualitat suficient perquè no es produïsca cap tipus de fuga en els col·lectors fins a la seua depuració en l'EDAR, i no s'hi estableixen mesures específiques.  
Respecte a la producció, tractament i gestió dels residus que es generen s'indica com a únic residu el cartó, el qual es gestiona actualment amb empreses homologades. La resta d'activitats hauran de presentar un projecte d'activitat en l'Ajuntament.  
No s'ha detallat el sistema de tractament i de gestió previstos en el projecte, en tot cas, aquests hauran de complir el Pla zonal de residus, la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana i el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà d'abocador.  
Informes sectorials  
- Amb data 30 de setembre de 2005, l'empresa gestora del Servei Municipal d'aigua potable del municipi d'Alberic, EGEVASA, emet un informe en què indica que Alberic posseeix els cabals necessaris per al projecte d'urbanització, sempre que es mantinguen els actuals nivells dels aqüífers i s'adeqüen les actuals xarxes amb els augments de diàmetres i esteses necessaris per a arribar a les noves zones urbanístiques.  
- Amb data 3 de novembre de 2005, l'entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) emet un informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Alberic per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Programa d'actuació integrada del sector I-3 Alasquer-Casa Badia d'Alberic.  
En aquest informe s'indica la viabilitat del tractament en l'EDAR d'Alberic sempre que:  
- L'urbanitzador responsable realitze la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva, a més d'assumir les despeses de les obres necessàries per a la connexió d'aigües residuals a les infraestructures públiques.  
- L'abocament generat haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament d'aigües.  
Amb anterioritat a l'execució s'ingressarà la quantitat d'1.147.675 €, o l'oportú conveni entre l'entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament d'Alberic.  
Amb data 7 de novembre de 2005, el Servei Territorial de Medi Ambient de València indica, amb relació a l'homologació i PP del sector I-3 d'Alberic, la conveniència de la modificació proposada per a la integració en l'espai urbanitzable del camí conegut com Sendera de Masalavés, com també la seua lògica continuïtat juntament amb la nova trama viària, sempre que se senyalitze convenientment.  
Afeccions legals  
En l'àrea del projecte no apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000, LIC proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000, zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionades per l'administració.  
Cal destacar que molt a prop de la zona objecte del PAI es troba una àrea que s'ha de protegir, concretament un lloc d'interés comunitari (LIC), figura que va ser introduïda per la Directiva 92/43/CEE relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres (Directiva hàbitats). Aquesta directiva està transposició a la normativa espanyola per mitjà del Reial decret 1997/1995, pel qual s'estableixen les mesures per a fomentar la biodiversitat, garantint un estat de conservació favorable, dels tipus d'hàbitats naturals i d'espècies d'interés comunitari. El LIC és el denominat Ullals del riu Verd (ÉS5233047) i es troba uns 200 m al nord-oest de l'actuació.  
No es preveu cap afecció a aquest espai ja que l'actuació haurà de tenir resolt el tractament de les aigües residuals i dels residus que genere. Tampoc es preveu contaminació acústica, ja que s'hauran de complir amb els nivells d'emissió que s'indiquen posteriorment.  
D'altra banda, en la zona est de l'àmbit de l'actuació, paral·lela a la carretera N-340, es troba el camí ramader conegut com a Sendera de Masalavés. Els camins ramaders queden regulats, en tot l'Estat espanyol, per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders (BOE núm. 71, 24/03/1995). Amb anterioritat, la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana ja protegia genèricament tots els camins ramaders presents en el territori.  
El traçat de l'esmentada via ha sigut modificat com a conseqüència de la nova ordenació territorial. L'esmentada modificació ha sigut consultada i acceptada pel Servei Territorial de Medi Ambient de València.  
D'altra banda, en l'article 25 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica s'hi estableix que:  
«En els instruments de planejament urbanístic haurà de preveure's la informació i les propostes contingudes en els plans acústics municipals. En defecte d'aquests, els instruments de planejament urbanístic o territorial incorporaran un estudi acústic en el seu àmbit d'ordenació per mitjà de la utilització de models matemàtics predictius que permeten avaluar el seu impacte acústic i adoptar les mesures adequades per a la reducció d'aquest.»  
A més, en l'annex II de la Llei 7/2002 i del Decret 266/2004, de 3 de desembre, de la conselleria de Territori i Habitatge, de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb altres activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis s'estableixen els nivells sonors que són objectiu de qualitat en funció de l'ús previst:  
1. Nivells de recepció externs.  
  
En l'estudi predictiu d'impacte acústic ambiental presentat al novembre de 2005, es conclou el següent:  
«La implantació del sector I-3 Alasquer-Casa Badia no afectarà la zona residencial pròxima, sempre que complisca amb els nivells d'emissió exterior establits en l'article 12 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica, per la qual cosa no serà necessari el plantejament de mesures correctores.»  
Consideracions ambientals  
Dins del terme municipal d'Alberic, l'àrea d'actuació es localitza emmarcada entre l'autovia de Llevant (València-Albacete), la carretera N-340 i la xarxa primària, ronda oest del nucli urbà central.  
La major part de la superfície són terrenys agrícoles abandonats quedant algun cultiu de cítrics i hortalisses. La vegetació que s'observa en els cultius és de caràcter nitròfil i s'hi troben espècies com Bupleurum sp., i Euphorbia sp., a més de gramínies que ocupen el sòl entre els peus abandonats de tarongers sent els gèneres més comuns Avena sp, Oryzopsis sp. i Hordeum sp.  
En els marges dels camins hi ha plantes ruderals, com ara l'olivarda (Dittrichia viscosa), herba de murs (Parietaria judaica), malva (Malva sp.), Allium sp., fenoll (Foeniculum vulgare), Equisetum sp.,etc.  
La vegetació de les séquies està constituïda per les habituals canyes (Arundo donax), a més de peus dispersos d'alborços (Arbutus unedo) i figueres (Ficus carica).  
Per la seua condició de terrenys de cultiu, en l'àrea hi ha una xarxa de séquies per al reg d'aquests, i destaca per la seua importància les denominades séquia d'Alàsquer i séquia de les Forquetes.  
Cal tenir en compte que la totalitat de la zona objecte d'estudi presenta una alta vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers. L'àrea està classificada, segons el mapa d'unitats hidrogeològiques a escala 1: 500.000 de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, dins de la unitat denominada Plana de València sud. Es tracta d'un aqüífer de tipus multicapa amb un grau de contaminació baix. La litologia d'aquest està constituïda en el tram superior per graves, arenes, argiles i llims intercalats en una formació llimoargilosa (quaternari), eventualment, per calcàries lacustres miocenes. Les fàcies químiques que la constitueixen, característica de la seua qualitat, són: sulfatada càlcica (sector septentrional), bicarbonatada calcicomagnèsica (sector central) i mixtes (sector meridional).  
En els terrenys que presenten una categoria alta en la valoració de la vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, es desaconsellen els usos urbanístics industrials i residencials intensius a causa del risc de contaminació de les aigües subterrànies.  
Atenent a la capacitat agrològica del sòl, és a dir, a la classificació del sòl per la seua aptitud per a l'explotació agrícola i forestal, i segons la cartografia a escala 1:50.000 de la COPUT, la zona d'estudi es troba dins d'una capacitat agronòmica elevada, tal com ho demostrava l'anterior ús agrícola d'aquest.  
La superfície total del sector no té risc de lliscament o despreniment i l'erosió actual d'aquest és baixa (el risc d'erosió potencial es classifica com a alt).  
Segons la cartografia de risc d'inundació en la Ribera del Xúquer elaborada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (E 1:2.000), l'àmbit d'actuació no és inundable.  
Pel que fa a l'explotació dels recursos naturals (el proveïment d'aigua potable, depuració d'aigües residuals i gestió de residus) es preveu un increment a causa del desenvolupament del projecte, per la qual cosa s'haurà de solucionar abans de la construcció:  
- Proveïment. Segons l'informe de l'empresa gestora del Servei Municipal d'aigua potable, EGEVASA, el municipi d'Alberic posseeix els cabals necessaris per al projecte d'urbanització, sempre que es mantinguen els actuals nivells dels aqüífers i s'adeqüen les actuals xarxes amb els augments de diàmetres i esteses necessàries per a arribar a les noves zones urbanístiques.  
- Xarxa de sanejament. Segons l'informe de l'entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) hi ha capacitat en el sistema de sanejament i depuració d'Alberic per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel programa d'actuació integrada del sector I-3 Alasquer-Casa Badia, sempre que l'abocament generat complisca amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament d'aigües.  
Finalment, després de l'estudi de l'àmbit afectat per l'activitat proposada es conclou que no s'afecta espais protegits, ni hàbitats o espècies de flora o fauna d'especial interés, o altres valors ambientals rellevants. En el moment que la possible afecció al LIC anteriorment mencionat, Ullals del riu Verd, no es preveu cap afecció a aquest espai ja que l'actuació preveu el tractament de les aigües residuals i dels residus que genere. Tampoc es preveu contaminació acústica, ja que s'hauran de complir els nivells d'emissió assenyalats anteriorment. En tot cas, per la proximitat a l'esmentat LIC, s'hauran d'extremar les mesures de precaució durant l'execució del projecte, i s'haurà d'assegurar que no es produïsca cap tipus d'afecció sobre aquest espai, resolent adequadament el sanejament d'aigües residuals i pluvials.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació i pla parcial del sector I-3, d'Alberic, el promotor del qual és l'Ajuntament d'Alberic, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Es complisquen les condicions establides en l'informe tècnic de l'entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR).  
2. Respecte a la gestió dels residus sòlids, se sol·licita a l'Ajuntament d'Alberic un certificat sobre la capacitat i suficiència de recollida i transport a un abocador controlat dels residus sòlids urbans i inerts. En tot cas, l'Ajuntament haurà de fer-se'n càrrec de la gestió complint el Pla zonal de residus, el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà d'abocador i la Llei 10/2000, de residus, de la Comunitat Valenciana.   
3. S'haurà d'assegurar que no es produïsca cap tipus d'afecció sobre el LIC Ullals del riu Verd. Amb aquest fi s'hauran d'extremar les mesures de precaució durant l'execució de l'actuació, que haurà de tenir resolt el tractament de les aigües residuals i pluvials i dels residus que genere durant la seua construcció i funcionament. També s'hauran de complir els nivells d'emissió exterior establits en l'article 12 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica.  
4. Serà necessari disposar d'informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Esports referent a la no-afecció a jaciments arqueològics, elements o béns catalogats en la zona d'actuació.  
A més, si durant l'execució del projecte es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de l'esmentada conselleria de manera immediata, i adoptar les mesures preventives pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, i de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
5. Per a l'enjardinament de les zones verdes, s'hauran d'emprar espècies vegetals autòctones típiques del paisatge mediterrani. Entre altres s'empraran les següents espècies, depenent de la ubicació:  
Pinus halepensis pi blanc  
Ceratonia siliqua garrofera  
Quercus rotundifolia carrasca  
Olea europaea olivera  
Populus alba àlber blanc  
Populus nigra xop  
Celtis australis lledoner  
Tamarix sp. tamariu  
Crataegus monogyna arç blanc  
Punica granatum magraner  
Viburnum tinus llorer bord  
Chamaerops humilis margalló  
Myrtus communis murta  
Erica multiflora bruc  
Rosmarinus officinalis romaní  
Thymus vulgaris timó  
   
6. S'hauran de complir les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental establits en l'estudi d'impacte ambiental (inclòs l'estudi acústic) i en el document de síntesi, valorant i proveint pressupostàriament les despeses derivades del seu compliment.  
A més s'hi hauran d'adoptar mesures correctores específiques per a prevenir el risc de contaminació d'aqüífers que presenta l'àrea d'actuació.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 159/05-AIA  
Títol: Homologació i Pla parcial sector Algar  
Promotor: Ajuntament de la Nucia  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de la Nucia  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la reclassificació del sector Algar de sòl no urbanitzable comú a urbanitzable residencial, mitjançant l'aprovació de la corresponent homologació modificativa del Pla general de la Nucia.  
El perímetre del sector limita al nord amb el riu Guadalest, al sud amb la carretera CV-760 Altea-la Nucia, a l'est amb el Pla parcial Parc Comercial d'Altea i a l'oest amb sòl no urbanitzable.  
La superfície computable del sector és de 1.678.613,92 m² distribuïts mitjançant el corresponent pla parcial de la manera següent:  
 (m²) Total (ha)  
Viari 328.221,23   
Zones verdes 106.357,31   
Equipaments 78.534,71   
Sòl dotacional 513.113,67  
Residencial RmBE 77.811,70   
Residencial RuBE 684.337,43   
Hab. protecció oficial 8.254,94   
Sòl ús residencial 770.404,07  
Sòl ús terciari 64.155,67  
Jardí privat + hotel 169.233,01  
Zona edificació catalogada 19.605,05  
Superfície computable 1.678.613,92  
El sector preveu la construcció de parcel·les d'ús residencial extensiu, majoritàriament de tipologia adossada o apariada, la creació d'una gran parcel·la hotelera de 25.497 m² i la configuració d'illes edificables d'ús terciari-comecial en la franja recaient a la CV-760.  
Estan prevists un nombre màxim de 2.452 habitatges, la qual cosa suposaria un increment poblacional de 7.355 habitants.  
La xarxa de sanejament serà separativa, bombant-se les aigües residuals cap a l'EDAR, i les pluvials seran evacuades al barranc Salado que desemboca en el riu Guadalest.  
Les dues línies d'alta tensió existents seran soterrades en rasa amb prisma de formigó.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 30 de setembre de 2005 l'Ajuntament de la Nucia va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a l'homologació i Pla parcial sector Algar.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de l'homologació i Pla parcial sector Algar, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 4922 de data 12 de gener de 2005, i no s'hi han presentat al·legacions.  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 28 d'octubre de 2005 es va sol·licitar a l'Ajuntament de la Nucia ampliació de documentació amb l'objecte de completar aquells aspectes de l'estudi d'impacte ambiental que no havien sigut tractats.  
En data 25 de novembre de 2005 es va rebre contestació, on queden esmenats tots els punts que havien motivat l'esmentada ampliació.  
En l'esmentada contestació es van aportar els documents següents:  
- Informe emés per Urbaser, empresa encarregada de la gestió dels residus sòlids urbans, on s'afirma que la planta de transferència de RSU que dóna servei a tots els municipis de la comarca de la Marina Baixa té capacitat suficient per a la gestió dels residus sòlids urbans generats al terme municipal de la Nucia actualment, fins i tot per als que es generen en el nombre d'habitatges prevists en el Pla parcial l'Algar.  
- Informe emés pel director general de Patrimoni Cultural Valencià, on: S'informa favorablement sobre els efectes patrimonials la referida homologació i pla parcial».  
Afeccions legals  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que hi ha afecció a:  
- Domini públic hidràulic: destaca el barranc Salado que desaigua al riu Guadalest i el barranc Barranquet.  
- Camins ramaders: hi ha un assagador, anomenat Assagador de Callosa d'En Sarrià, que computen un total de 8.546,43 m², amb una longitud aproximada de 3 km, mantenint l'amplària legal de 6 m.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
El sector sotmés a estudi es troba enclavat en una zona amb escàs pendent (del 2 al 8%), dominat per elevacions muntanyoses denominades tossals com a elements del relleu que es configuren com a fites de caràcter paisatgístic.  
La massa forestal està integrada per llentiscle, arç negre i timoneda, juntament amb taques irregulars de pi blanc. En aquesta zona també s'assenten camps de cultiu encara en explotació com ara oliveres, garroferes i ametlers, com a antigues explotacions agrícoles actualment en desús situades sobre zones abancalades.  
Respecte a la hidrologia superficial, la zona objecte d'estudi es troba solcada per dos barrancs, el barranc del Salado, que desemboca en el riu Guadalest, i el barranc del Barranquet, ambdós drenen un sector caracteritzat per les crescudes intermitents, i no existeix un especial risc d'inundació.  
A causa de la presència de margues i argiles amb nivells d'algeps, hi ha un alt risc de despreniment i lliscament de talussos, sobretot a la zona nord del sector, formant-se erosió de xaragalls als marges dels llits.  
Aquest risc es pot veure agreujat pel perill de sisme que existeix en aquesta zona del sud de la província d'Alacant, considerada com una zona de risc sísmic mitjà-alt, sent necessàries les recomanacions quant a edificacions es refereix, que preveu la Norma de construcció sismoresistent (NCSR-02).  
Un altre element ambiental que es veurà directament afectat és l'assagador de Callosa d'En Sarrià, de 6 metres d'amplària legal i una longitud de 3 km. També com és evident quedarà afectat el paisatge, impacte que pot ser mitigat amb una correcta distribució dels usos i activitats del sòl que aconseguisquen una correcta integració en l'entorn.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Atesa l'orografia del sector, es produirà una variació important de la morfologia de la zona com a conseqüència de la construcció de vials, rases per al pas d'instal·lacions i fonamentacions de les edificacions, al seu torn es produirà un augment de l'escorriment superficial a causa de la impermeabilització del terreny natural mitjançant l'asfaltatge de carrers.  
Tot això pot augmentar el risc d'inundabilitat en el límit nord de la zona d'actuació, on conflueixen les rambles amb el riu Guadalest, impacte que pot considerar-se compatible a causa de la inexistència de zones sensibles aigües avall del sector.  
Un altre risc natural i específic de la zona és el risc d'inestabilitat de talussos, a causa de lliscaments i despreniments, ja referit en l'apartat anterior, i que s'aprecia significativament en el nord del sector. Les esmentades zones s'incorporen com a zones verdes mitigant així el possible impacte d'aquestes.  
L'alteració previsible del paisatge, és un altre impacte que pot considerar-se irreversible, però que amb les oportunes mesures correctores i compensatòries que se citen en l'estudi de paisatge, aquests impacte poden considerar-se com a moderats.  
També es veurà afectada la continuïtat del camí ramader que travessa el sector de nord a sud.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Com a mesures protectores i correctores que eviten o minimitzen els efectes negatius causats, cal destacar:  
- Dimensionament adequat de la xarxa de drenatge, mitjançant la construcció de cunetes perimetrals en vials, que canalitzen l'escorriment cap al punt d'abocament adequat.  
- Amb l'objecte d'impedir un augment dels nivells lumínics en l'entorn, se seguiran els criteris següents:  
- Evitar l'emissió de llum cap al cel.  
- Evitar excessos en els nivells d'il·luminació (llum reflectida) abans i després de mitjanit.  
- En vials, prohibir les làmpades de vapor de mercuri.  
- Dissenyar les instal·lacions amb el màxim factor d'utilització.  
- En l'enllumenat públic s'utilitzaran instal·lacions de baix consum juntament amb un sistema intel·ligent que permeta l'apagament parcial de determinats punts de llum a certes hores de la nit.  
- La biomassa generada com a conseqüència de l'eliminació de la vegetació existent, haurà de gestionar-se sota criteris de valoració. Es podran utilitzar mecanismes de compostatge, de combustible ecològic, etc., i evitar en qualsevol cas la seua incineració incontrolada, especialment en el mateix àmbit d'estudi.  
- La tipologia constructiva serà d'acord amb el medi i integrada en el paisatge, prescindint d'elements estranys i impactants.  
- Durant l'execució de les obres hauran d'aplicar-se les mesures següents:  
- Quan existisquen moviments de terres es realitzaran regs periòdics per a evitar la generació de pols.  
- La maquinària propulsada per motors de combustió interna haurà d'anar dotada amb els oportuns silenciadors.  
- S'evitarà qualsevol abocament (olis, etc.) al sòl.  
- El sòl de bona qualitat extret en l'obres s'estendrà en la zones verdes i enjardinades.  
- Els residus d'obres seran transportats a un abocador controlat d'inerts.  
- Els treballs es realitzaran dins d'un horari en què no produïsquen molèsties per al benestar i la tranquil·litat de la població.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. Amb aquest fi es proposen els controls següents:  
- Control de pols sobre la vegetació adjacent.  
- Control de l'aparició de processos erosius.  
- Control dels abocaments de residus d'obres, plantacions, etc.  
- Control de nivells sonors en edifici habitat més pròxim.  
- Control dels nivells de les emissions de gasos i partícules dels motors de combustió interna utilitzats en les obres.  
- Control del compliment de les ordenances i normatives urbanístiques.  
- Control de les espècies arbòries i arbustives utilitzades en la constitució de la zona verda, així com del seu correcte transport i manipulat prenent les mesures oportunes per a la seua major supervivència.  
- Control i vigilància dels distints sistemes de drenatge que es projecten.  
Finalment, el programa de vigilància ambiental ha de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals s'informarà del compliment del programa com també dels efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser prevists en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'homologació i Pla parcial sector Algar, promogut per l'Ajuntament de la Nucia, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. Abans de l'aprovació definitiva del projecte, s'ha d'obtenir l'informe favorable de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant, sobre l'afecció al sòl forestal existent en el sector i el compliment de les mesures de prevenció d'incendis forestals.  
2. Abans de l'aprovació definitiva del projecte, s'ha d'obtenir l'informe, inicial o definitori, en el sentit que resulte, regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat d'ordenació del territori i protecció del paisatge, que serà evacuat per l'organisme de conca corresponent (Confederació Hidrogràfica) a fi d'acreditar la disposició de recursos hídrics necessaris per als usos prevists, tant residencials com dotacionals.  
3. Abans de l'aprovació definitiva del projecte, s'han d'obtenir els certificats que justifiquen la suficiència de les instal·lacions de depuració d'aigües residuals a què van destinades les xarxes de sanejament del sector. En cas que no siga així, es projectarà una nova estació depuradora d'aigües residuals que done servei al sector. Aquesta infraestructura es dissenyarà d'acord amb la previsió d'usos de la nova zona residencial tant en volum de tractament com en capacitat de determinats tipus d'efluents.  
4. Atesa l'afecció al camí ramader assagador de Callosa d'En Sarrià, ha d'obtenir-se prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, l'informe favorable de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, de conformitat amb l'article 11.2 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
5. Respecte al sistema de recollida de les aigües pluvials, s'ha de disposar un dispositiu de decantació i desbat, (de recollida dels sòlids que es troben tant en superfície com en suspensió en l'aigua), així com un separador d'olis i greixos, (de recollida de possibles vessaments o abocaments accidentals d'olis o gasoil), abans de l'abocament d'aquests al riu Algar.  
6. Es realitzarà una recollida i gestió selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i edificació. Els residus que tinguen la consideració inerta seran traslladats a un abocador autoritzat. La resta dels residus generats durant les obres seran gestionats per empreses autoritzades conforme a les característiques fisicoquímiques d'aquests.  
7. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament o abassegament no autoritzat en la zona. En tot cas, s'han d'identificar les zones on es realitzarà l'emmagatzemament temporal de materials i productes que s'han d'emprar i dels residus generats fins a la recollida d'aquests per una empresa autoritzada, dins de la parcel·la objecte del projecte, havent de ser emplaçades a l'abric dels vents dominants i disposant les mesures preventives necessàries per a evitar l'afecció a les zones confrontants. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
8. Els materials de farciment (terraplens i pedraplens) que siguen necessaris per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades.  
9. Les línies elèctriques han de ser soterrades, concentrades en corredors lineals que no afecten la població resident.  
10. Respecte a la subestació elèctrica, s'ha d'incloure com a equipament dins del sector i no com a sòl computable a efecte d'edificabillitat, i s'ha de procedir a la seua reubicació en cas necessari.  
11. S'ha de mitigar el risc d'inestabilitat en la zona nord, amb aquest fi s'ha de tenir una especial atenció en la generació de talussos artificials en els vials de nova construcció i realitzar estudis d'inestabilitat de talussos en les parcel·les destinades a residencial.  
12. S'han de pressupostar degudament, l'establiment de les mesures correctores que hagen d'adoptar-se per a la correcta aplicació dels anteriors condicionants, i quedaran perfectament reflectides en el projecte d'urbanització.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.