Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9474, del 21-11-2022 (2022/10646)

RESOLUCIÓ de 21 de maig de 2020, del director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte variant a la travessia de Quesa entre el PK 18+300 i el PK 18+500 de la CV-580, del terme municipal de Quesa (València). Expedient: (1361622) 005/2020/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9474

Data del DOGV
:   21-11-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/10947


Data del document
:   21-05-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 21 de maig de 2020, del director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte variant a la travessia de Quesa entre el PK 18+300 i el PK 18+500 de la CV-580, del terme municipal de Quesa (València). Expedient: (1361622) 005/2020/AIA. [2022/10257]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 005/2965-LEG.  
Títol: Variant a la travessia de Quesa entre el PK 18+300 i el PK 18+500 de la CV-580.  
Òrgan substantiu: Diputació de València.  
Localització: terme municipal de Quesa.  
  
En data 4 de desembre de 2019, la Diputació de València remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud d'inici d'avaluació d'impacte ambiental simplificada del projecte de «Variant a la travessia de Quesa entre el PK 18+300 i el PK 18+500 de la CV-580», al terme municipal de Quesa. Per a l'emissió d'aquest informe d'impacte ambiental l'òrgan substantiu remitent, al costat de la sol·licitud, un document d'avaluació ambiental i el projecte bàsic.  
  
Objecte  
La carretera CV-580 al seu pas per Quesa, discorre pel nucli urbà travessant carrers estrets amb bruscos canvis de direcció, que generen problemes de circulació per la presència de vianants, ciclistes, cotxes i vehicles pesants. Això porta associat riscos d'accident i una certa falta de seguretat viària de tots els usuaris de la via. A fi de resoldre aquests problemes, la Diputació de València ha plantejat la construcció d'una variant a la travessia de Quesa.  
  
Marc normatiu  
L'avaluació d'impacte ambiental de projectes queda regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març de 1989, d'impacte ambiental de la Generalitat Valenciana, els reglaments que la despleguen (Decret 162/1990 i Decret 32/2006, que modifica l'anterior) i la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant LEA).  
La legislació ambiental tipifica en els seus annexos els projectes que han de ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental.  
  
El projecte que és objecte d'aquesta consulta no està inclòs en aquests annexos, en ésser un condicionament d'un traçat ja existent i no ser preceptiva la informació al públic en aquesta mena d'actuacions (art. 34.5 del Reial decret 1812/1994, de 2 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament general de carreteres).  
D'altra banda, la LEA estableix en l'article 7.2 apartat c, que qualsevol modificació de les característiques de projectes que figuren en els annexos I o II, ja autoritzats, executats o en procés d'execució, que puga tindre efectes adversos significatius sobre el medi ambient, és a dir, quan supose:  
1. Un increment significatiu de les emissions a l'atmosfera.  
2. Un increment significatiu dels abocaments a llits públics o al litoral.  
3. Increment significatiu de la generació de residus.  
4. Un increment significatiu en la utilització de recursos naturals.  
  
5. Una afecció a Espais Protegits Xarxa Natura 2000.  
6. Una afecció significativa al patrimoni cultural.  
hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
Atés que l'actuació es troba en Espais Xarxa Natura 2000 (ZEPA Serra de Martés-Mola de Cortes), es considera que aquest condicionament de carretera pot tindre efectes adversos significatius sobre el medi ambient i, en conseqüència, queda sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
  
Tramitació  
Després de la sol·licitud d'inici, l'òrgan ambiental ha identificat les administracions públiques afectadws, segons l'indicat en l'article 46 de la LEA. S'ha identificat com administracions públiques afectadas:  
- Ajuntament de Quesa.  
- Direcció Territorial de Medi Ambient de València.  
- Servei de Vida Silvestre.  
Únicament s'ha rebut l'informe del Servei de Vida Silvestre, relatiu a l'afecció a la Xarxa Natura 2000, realitzat el 6 de febrer de 2020. A continuació es transcriuen els aspectes ambientals més destacables d'aquest:  
«Resolució. valoració preliminar de repercussions sobre la xarxa natura 2000.  
[?] Aquesta actuació es troba dins de la xarxa Natura 2000 ZEPA ES0000212 Sierra de Martés-Mola de Cortes [?] Aquest espai compta amb una norma de gestió aprovada pel Decret 10/2017, de 27 de gener, del Consell, pel qual es declaren com a zones especials de conservació (ZEC) els llocs d'importància comunitària (LIC) la Serra de Martés i l'Ave, la Mola de Cortes i el Caroig, Vall d'Aiora i la Serra del Boquerón, Serra d'Enguera i Serra de Malacara, es modifica l'àmbit territorial de la zona d'especial protecció per als ocells (ZEPA) denominada Serres de Martés-Mola de Cortes i s'aprova la norma de gestió de tals ZEC i ZEPA, així com de la ZEPA de Malacara.  
  
[?] Espècies catalogades. Quant a espècies catalogades, consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana, quant a espècies prioritàries que puguen veure's afectades per alguna de les alternatives que recull aquest projecte; no apareix cap.  
[?] Justificació que el projecte pot tindre efectes apreciables sobre la integritat del lloc. Criteris tècnics i indicadors utilitzats en la valoració-.  
La variant proposada es realitza en part en el nucli urbà i en part en el seu límit contigu. El nucli urbà es troba en zona D, que segons la norma de gestió no necessita ser avaluat. La part que es realitza en el límit correspon a zona C, que són àrees sense hàbitats d'interés comunitari però que poden tindre interés per a les espècies o els seus hàbitats.  
  
Tot l'àrea d'actuació manca d'hàbitats d'interés comunitari i no s'han citat espècies que puguen veure's afectades pel seu desenvolupament.  
Aquest projecte no afectarà per tant a cap espècie catalogada ni a cap hàbitat d'interés comunitari, per la qual cosa no produirà afeccions sobre la ZEPA Serra Martés-Mola de Cortes.  
Per tot això [?] Resol [?] Que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, per la qual cosa, d'acord amb el que s'estableix en els articles 6 i 7 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, no ha de sotmetre's a una avaluació detallada de repercussions sobre aquesta xarxa [...]»  
Si bé l'ajuntament de Quesa no ha emés informe com a administració pública afectada dins de la fase de consultes, consta en la documentació remesa per l'òrgan substantiu: «d'altra banda, i de manera independent a l'anàlisi multicriteri realitzada mitjançant l'aplicació de criteris estrictament tècnics, l'alternativa seleccionada com a l'òptima, coincideix amb l'alternativa triada per l'Ajuntament de Quesa. La preferència d'aquesta alternativa per l'Ajuntament de Quesa s'ha pres sobre la base del seu coneixement profund de les casuístiques del municipi, la seua població i s'ajusta, a més de les diverses converses mantingudes amb els principals agents afectats per la construcció de la variant (propietaris, comerços, etc.)»  
  
Es va sol·licitar de manera verbal, en data 14 de maig de 2020, aclariment als tècnics de l'Àrea de Carreteres de la Diputació i al redactor del projecte, sobre el contingut de la pàgina 15 del projecte bàsic referent a «l'esmentada amplitud serà suficient per a albergar dos carrils, en cas que en un futur resultara necessari ampliar la capacitat de la via». Es va plantejar si el text es referia a l'opció de traure tots dos sentits de trànsit per la nova variant, per a evitar molèsties a la població, però es va aclarir que l'augment de la capacitat al qual el text es refereix és a la separació dels usos ciclista i per als vianants, mitjançant dos carrils separats, segons siga l'acolliment i l'ús que els veïns donen al carril cicle-per als vianants plantejat.  
Anàlisi del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre o no a avaluació d'impacte ambiental ordinària  
L'anàlisi es realitza tenint en compte els criteris de l'annex III de la LEA.  
  
Característiques del projecte  
Amb l'objectiu de resoldre les deficiències trobades es plantegen cinc alternatives diferents:  
- Alternativa 0: consisteix a mantindre el traçat actual de la carretera CV-580.  
- Alternativa 1: consisteix a modificar el traçat actual de la CV-580, redissenyant la intersecció en l'Av. València-C/La Font i derivant la variant cap a l'oest, fins a arribar a l'Av. Corbera, amb un carril per sentit en la calçada. A més, l'alternativa inclou un nou carril ciclista que es desenvolupa en un dels marges de la carretera, a excepció del tram en el qual la variant discorre entre les parcel·les edificades.  
  
- Alternativa 2: Molt similar a l'alternativa 1, sent la principal diferència el tipus d'intersecció amb l'Av. Corbera. A més, l'alternativa inclou un nou carril ciclista que es desenvolupa completament en un dels marges de la carretera.  
  
  
- Alternativa 3: consisteix a mantindre el traçat actual i projectar una variant de la travessia amb un carril de sentit únic en direcció Navarrés. Aquesta alternativa allibera parcialment de trànsit l'actual travessia, ja que canalitza els fluxos de trànsit des de Bicorp cap a Navarrés. No obstant això, manté els fluxos de trànsit actuals a través del nucli urbà en direcció contrària. A més, inclou un nou carril ciclista que es desenvolupa en un dels marges de la carretera, a excepció del tram en el qual la variant discorre entre les parcel·les edificades.  
  
- Alternativa 4: consisteix en l'execució d'una nova glorieta en el PK 17+950 que resol la intersecció de l'Av. València i Av. Blasco Ibáñez. Aquesta glorieta dona inici al traçat de la variant a la travessia, que contínua per l'Av. Blasco Ibáñez evitant completament el nucli urbà de Quesa. El nou traçat de la CV-580 finalitza en la glorieta situada en el PK 18+500. A més, l'alternativa inclou un nou carril ciclista que es desenvolupa en un dels marges de la carretera, des del Camí Corbera fins a aquesta glorieta.  
  
  
Les alternatives s'han analitzat mitjançant criteris econòmics, de minimització de perjudicis a causa de les expropiacions, de seguretat viària, mediambiental, de capacitat i nivell de servei de la variant, afecció al nucli urbà i accessibilitat amb bicicleta. L'alternativa que presenta les condicions òptimes a partir dels criteris establits i pesos atorgats a cada criteri és l'alternativa 3.  
Així doncs, l'alternativa que es planteja en el projecte consisteix a modificar parcialment el traçat existent de la CV-580: es manté el traçat actual i es projecta una variant de la travessia amb un carril de sentit únic en direcció Navarrés. Aquesta alternativa allibera parcialment de trànsit l'actual travessia, ja que canalitza els fluxos de trànsit des de Bicorp cap a Navarrés. No obstant això, manté els fluxos actuals a través del nucli urbà en direcció contrària.  
L'alternativa preveu el redisseny de la intersecció en l'Av. València-Carrer la Font i implica una xicoteta variació en el traçat de l'Av. Corbera, que enllaçarà amb la nova variant a través d'una intersecció en T. la longitud del traçat de la variant de Quesa és de 218 metres. L'alternativa preveu l'expropiació i demolició de diversos immobles.  
  
L'alternativa inclou un nou carril de ciclovianants que es desenvolupa en un dels marges de la carretera, a excepció del tram en el qual la variant discorre entre les parcel·les edificades. L'estretor de pas impossibilita la inclusió d'un carril de ciclovianants al costat de la variant, per la qual cosa es proposa un recorregut alternatiu per a aquell primer tram. S'inicia des d'un carreró perpendicular a l'avinguda de València, concretament el paral·lel al nou eix de la variant cap al nord; una vegada arribat a la part posterior dels habitatges, continuarà confrontant aquestes fins a adherir-se a l'eix principal sobre el PK 0+062. Des del PK 0+062 fins al PK 201+571 el carril de ciclovianants continua annexat a la calçada i se separa abans de la connexió amb la rotonda cap a l'interior de la població.  
En aquells trams on la traça coincidisca amb calçades existents com les de la plaça de Diputació i la glorieta de l'Av. Corbera es preveu un reforç del ferm. Addicionalment, amb l'objectiu de reurbanitzar la resta de la travessia mitjançant nova senyalització horitzontal i vertical, es preveu disposar un reasfaltat de l'Av. València, el carrer José Antonio, carrer Hernán Cortés i el carrer Rey Amado mitjançant l'extensió d'una capa de redolament de 2 cm de grossària.  
Es tracta d'una calçada amb un carril de sentit únic de circulació, proveïda de vorals. Excepte en el tram projectat sobre sòl urbà i entre edificacions, la plataforma disposa d'una amplària total de 9 metres. Aquesta amplitud podrà ser aprofitada, segons conversa tècnica mantinguda, per a ampliar la capacitat de la via, separant els usos ciclistes i per als vianants.  
Es defineixen dos secciones tipus:  
- Secció Tipus A: correspon al tram que discorre sobre sòl rural, amb una plataforma de 9 metres d'ample, proveïda de vorals:  
  
  
- Secció Tipus B: correspon al tram que discorre sobre sòl urbà.  
  
El carril de ciclovianants disposa de vorades separadores del carril de ciclovianants, instal·lats a la part externa del voral.  
El dimensionament dels elements de drenatge es realitzarà per als cabals corresponents a un període de retorn de 25 anys. El traçat de la variant no creua cap llit natural. Es realitza la reposició de l'encreuament de la séquia mitjançant un nou calaix en el marge nord fins a arribar als murs de fàbrica existent i l'encreuament sota calçada amb un tub prefabricat de formigó i amb un diàmetre superior a 600 mm.  
  
La cuneta de seguretat prevista en el projecte té una secció triangular amb un metre d'ample i una altura de 10 cm en la zona exterior del traçat. Les conduccions que creuen la calçada seran tubs de formigó prefabricats amb un diàmetre de 600 mil·límetres.  
El projecte preveu la reposició de la xarxa de proveïment, sanejament, enllumenat públic, baixa tensió, séquies i regs. D'altra banda, en la rotonda se situarà una parada d'autobús mitjançant la col·locació d'una marquesina de 2,5x1,2x2,2 m, fabricada en alumini i teuladell inclinat de policarbonat, així com un nou itinerari per als vianants vorejant la rotonda per a arribar a la parada d'autobús.  
Perquè l'actuació funcione adequadament i millore les condicions de servei, confort i seguretat de la xarxa viària de Quesa, és necessari introduir una sèrie de canvis i variacions en l'antiga travessia i les vies pròximes. Els canvis consisteixen en la millora de l'accessibilitat per als vianants, modificacions en els sentits de circulació o supressió d'algun dels sentits de circulació.  
Ubicació dels projectes  
El projecte es localitza en el terme municipal de Quesa, en les proximitats del nucli urbà. Afecta sòl urbà i sòl no urbanitzable segons les normes subsidiàries de planejament de Quesa, aprovades per la Comissió territorial d'urbanisme de data 23 de febrer de 1988.  
  
El traçat afecta una glorieta existent, carrers, camps de cultius i alguns habitatges que seran expropiats. La zona d'actuació es correspon amb una zona de cultius abancalats, altament antropitzada en la qual no queden vestigis de vegetació natural. Els principals elements del paisatge vegetal que la configuren estan representats per la vegetació associada als cultius, tant de secà com de regadiu. Les infraestructures de reg existents i la presència de les canonades de degotadors demostren la naturalesa de les terres de regadiu.  
Es tracta d'una zona de parcel·les on s'observen diferents cultius arboris de fruiters cítrics i no cítrics com l'olivera. També s'observen algunes parcel·les sense cultivar però que no estan abandonades. Es destinen a cultius hortícoles i mantenen cultius sol en determinades èpoques de l'any. La zona malgrat, el seu ús agrícola, és sòl amb una capacitat moderada i amb una vocació agrícola limitada.  
  
El paisatge que caracteritza l'àmbit diferencia l'entorn urbà pròxim de la zona agrícola de bancals de cultius.  
El traçat proposat afecta a la via pecuària vereda de la cova d'arcs, encara que es veurà afectada mínimament per la modificació que introdueix el nou enllaç en la glorieta de partida.  
Aquesta actuació es troba dins de la Xarxa Natura 2000, concretament la ZEPA Serra de Martés-Mola de Cortes. Alberga poblacions nidificants de 18 espècies d'ocells inclosos en l'annex I de la Directiva 79/409/CEE, sent d'especial importància per a la conservació de rapinyaires rupícoles. Alberga el 14,9 % dels efectius regionals águila reial, amb un total d'11 territoris diferents (màxim de 9 parelles nidificants en 2006) i fins a 13 territoris d'àguila-astor cuabarrada (12 parelles nidificants en el cens de 2003). Nidifiquen també el falcó pelegrí, mussol real, marcenca europea i àguila calçada. En 2008 s'ha reproduït una parella d'arpella occidental en l'embassament d'embarcadors (Cofrentes), dins dels límits de la ZEPA proposada, la qual cosa suposa la segona localitat de cria a la Comunitat Valenciana. Aquest espai compta amb una norma de gestió aprovada pel Decret 10/2017, de 27 de gener, del Consell, pel qual es declaren com a zones especials de conservació (ZEC) els llocs d'importància comunitària (LIC) la Serra de Martés i l'Ave, la Mola de Cortes i el Caroig, Vall d'Aiora i la Serra del Boquerón, Serra d'Enguera i Serra de Malacara, es modifica l'àmbit territorial de la zona d'especial protecció per als ocells (ZEPA) denominada Serra de Martés-Mola de Cortes i s'aprova la norma de gestió de tals ZEC i ZEPA, així com de la ZEPA la Serra de Malacara.  
No obstant això, tot l'àrea d'actuació manca d'hàbitats d'interés comunitari i no s'han citat espècies que puguen veure's afectades pel seu desenvolupament, per la qual cosa no s'afectarà per tant cap espècie catalogada ni cap hàbitat d'interés comunitari, per la qual cosa no produirà afeccions sobre la ZEPA Serra Martés-Mola de Cortes.  
Característiques del potencial impacte  
Atmosfera.  
- Emissions de soroll.  
El nou traçat amb ferm adequat i recent millorarà la intensitat del nivell sonor produït durant la fase d'explotació. A més, el nou traçat allibera part del trànsit rodat en una zona del nucli urbà, reduint així la contaminació sonora en el recorregut actual.  
Durant la fase de construcció:  
- la maquinària haurà de complir l'exigit per la normativa vigent referent a contaminació acústica, s'exigirà la fitxa d'inspecció tècnica de vehicles i es realitzarà un manteniment adequat de la maquinària.  
  
- s'utilitzaran revestiments elàstics en les tremuges i caixes dels bolquets sempre que siga possible.  
- La realització de les obres i descàrrega de materials s'efectuarà en període diürn (8-22h).  
- Es realitzarà una planificació de les rutes de trànsit de camions i vehicles pesants evitant el pas pel nucli urbà de Quesa i poblacions limítrofes de l'àmbit d'estudi.  
- Selecció de l'àrea d'apilament, descàrrega, emmagatzematge i fabricació de materials el més allunyada possible de les zones residencials.  
Durant la fase d'explotació, es verificarà que no es transmetran al medi nivells de soroll superiors als valors límits d'immissió de la taula 1 de l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Segons el document d'avaluació ambiental, s'haurien de realitzar mesuraments en finalitzar el període de garantia. No obstant això, l'òrgan ambiental considera que aquests mesuraments s'han de realitzar al mes de la posada en servei de la variant i abans de la finalització del període de garantia, perquè abans de passar a la fase de conservació (després d'acabar el període de garantia) puguen, si escau, adoptar-se les mesures adequades.  
  
- Emissions de pols i gasos.  
Durant l'execució de les obres es realitzen activitats que poden contribuir a incrementar la presència de partícules i gasos en l'aire (excavacions en obra i préstecs, transport i descàrrega en abocadors, rebuig de superfícies, etc.). Aquests impactes es consideren directes, negatius, temporals però limitats i compatibles amb el medi.  
Durant la fase d'explotació la circulació de vehicles provoca l'increment en els nivells d'immissió per les emissions de gasos de combustió. No es preveu un augment de la intensitat de trànsit, mantenint-se el nivell actual de trànsit, i el previsible augment en el temps d'acord amb les tendències actuals de creixement del trànsit rodat en general. D'altra banda l'execució de la variant redueix el recorregut i redueix així també les emissions. L'afecció previsible és directa, de caràcter permanent, però similar o inferior a l'existent.  
S'estableixen les mesures següents:  
- Reg freqüent, especialment en períodes secs i/o ventosos, de zones de trànsit de maquinària, fronts d'extracció de terres i apilaments.  
  
- Els camions que transporten materials pulverulents hauran d'anar coberts amb lones, caient uns 30 cm a cada costat de la banyera.  
- Els camions i vehicles utilitzats per al transport de materials hauran de tindre els protectors per a pols sobre les rodes per a evitar el seu llançament a causa del rodament del vehicle, així com per a minimitzar les emissions fugitives a l'atmosfera.  
- Tota maquinària a utilitzar haurà de complir l'exigit per la legislació vigent referent a emissió de gasos a l'atmosfera sense sobrepassar les seues emissions els límits permesos d'acord amb La Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
  
- Es verificarà que tots els vehicles i maquinària pesant hagen passat la Inspecció Tècnica de Vehicles.  
- Les restes vegetals del desarborat i desbrossament seran gestionades per un gestor autoritzat.  
Sòl.  
Durant la fase de construcció es procedirà a la retirada de la capa superficial del sòl sobre el qual es desenvolupa l'actuació. Aquest s'apilarà i emmagatzemarà en una zona destinada a tal ús.  
L'ocupació del sòl provoca un impacte negatiu, de caràcter permanent, irreversible, però moderat donada la limitada superfície de l'àmbit d'actuació.  
No es requereixen moviments de terra de desmunt i terraplé, atés el suau relleu de la zona i el traçat que s'ha previst. Es procedirà al desbrossament i eliminació de les plantacions existents i els moviments de terra són d'escassa magnitud, es limitaran a l'eliminació de la capa de sòl vegetal i als necessaris moviments d'esplanació, molt limitats atés el relleu existent.  
Els materials necessaris per a l'obra s'obtindran de pedreres en explotació, que podran subministrar els materials necessaris adjuntant-se les fitxes d'aquests. D'altra banda, els materials sobrants seran escassos i en qualsevol cas es traslladaran a abocadors controlats i legals. El material sobrant es gestionarà adequadament. Si el material extret pot classificar-se com a residus no perillosos consistents en sòls no contaminats excavats i altres materials naturals excavats procedents d'obres de construcció o demolició, com ara terres, argiles, llims, arenes, graves o pedres, incloses en el codi LER (Llista Europea de Residus) 17 05 04, li serà aplicable l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de farciment i obres diferents d'aquelles on es van generar.  
  
Els depòsits temporals de materials, les zones de trànsit i descans de maquinària, casetes d'obra i altres actuacions, provocaran la compactació del sòl, alterant la seua estructura i modificant la permeabilitat i ventilació,i també provocaran la destrucció dels horitzons superficials. Es considera un impacte negatiu, directe, però compatible amb el medi, pel seu caràcter reversible, perquè es procedirà amb posterioritat a la recuperació d'aquests terrenys.  
A les zones destinades a les instal·lacions auxiliars, se sol fer les tasques de manteniment de maquinària i són considerades com a zones més propenses a contaminació per abocaments. L'impacte es considera negatiu, limitat a la superfície de les àrees, i reversible.  
Perquè el desenvolupament de les obres, el trànsit de maquinària que comporta i les instal·lacions auxiliars que requereix minimitzen l'afecció al sòl es procedirà el tancament perimetral de la zona d'obres i de les zones auxiliars. La delimitació es realitzarà prèviament a l'inici del moviment de terres. La zona delimitada comprendrà la zona ocupada on es construirà la nova variant, més els accessos de l'obra necessaris per a la construcció en aquest tram, els accessos provisionals, les superfícies auxiliars per a apilaments, casetes d'obra, tallers, magatzems, aparcaments, apilaments de terres, els préstecs i els abocadors. Fora d'aquesta zona no podran actuar ni circular la maquinària, vehicles i personal d'obra en actiu. A més es delimitaran i barraran de manera temporal i independent, durant l'execució de les obres, les zones d'apilament, punt net i parcs de maquinària. La delimitació i tancament s'efectuarà en el mateix moment del replanteig, i es mantindran i reposaran durant les obres sempre que siga necessari. Acabada l'obra es retiraran les tanques i delimitacions i quan es recepcione, es procedirà a la retirada de qualsevol material estrany a l'entorn relacionat amb la delimitació i clos de l'obra.  
Es proposa una sèrie de normes generals per a la protecció del sòl, orientades a evitar en la mesura possible la seua compactació i degradació:  
- Minimització del trànsit de maquinària pesant en la mesura del possible, disminuint així la compactació.  
- Minimització de les afeccions al sòl agrícola que representen pèrdues de capacitat, mitjançant el control del restabliment de les xarxes de regadiu i drenatge.  
- S'habilitarà el parc de maquinària i els apilaments de material en zones improductives.  
- El sòl fèrtil estarà subjecte a un pla de recuperació i trasllat d'aquest a zones potencialment millorables. L'operació de retirada de la capa de terra vegetal es durà a terme amb summa cura, amb la finalitat de no alterar l'estructura del sòl.  
  
Aigües superficials i subterrànies.  
Durant la fase de construcció poden produir-se alteracions sobre l'aigua superficial i l'escolament a causa de:  
- la modificació dels llits i superfícies d'escolament naturals.  
  
- l'empitjorament de la qualitat de les aigües.  
En l'àmbit d'actuació no es localitzen llits ni barrancs, si bé la nova infraestructura requereix les corresponents obres de drenatge per al seu normal funcionament.  
D'altra banda, la ubicació dels magatzems, apilaments temporals i abocadors ha de realitzar-se correctament, considerant la xarxa de drenatge de la zona, per a evitar que la presència d'apilaments temporals i possibles abocadors durant la fase de construcció pot donar lloc a arrossegaments que ocasionen aportacions de sòlids, substàncies contaminants, i fins i tot, algun aterrament puntual.  
No es projecten obres que puguen interferir amb el règim de flux subterrani, i per tant no es preveuen impactes sobre el flux d'aigües subterrànies. No obstant això, s'han d'establir les mesures adequades per a evitar en tot cas els abocaments accidentals d'oli i carburants durant la construcció de les obres, atés que els terrenys de l'obra i el seu entorn es caracteritzen per presentar un risc de permeabilitat mitjana.  
  
Es considera que les obres projectades generen un impacte negatiu però compatible sobre les aigües subterrànies.  
Com a mesures correctores i protectores s'estableixen les següents:  
  
- El contractista ha d'efectuar una correcta gestió dels olis usats generats per la maquinària i vehicles emprats en l'obra, sense que es produïsquen abocaments indiscriminats que pogueren contaminar els aqüífers. Per a això a requeriment del director d'obra caldrà presentar albarans, factures o qualsevol altre document que acredite el seu lliurament a un gestor autoritzat.  
- Els apilaments temporals necessaris per al desenvolupament de l'obra es localitzaran sempre fora de la xarxa de drenatge.  
- Acabades les obres, es procedirà a la descompactació dels terrenys ocupats per la maquinària d'obra per a afavorir la infiltració d'aigua.  
  
- Es recolliran les aigües residuals de les oficines i procedents d'operacions de neteja i manteniment per a la seua posterior depuració en obra o transport a zona de tractament, habilitant si és necessari zones per a l'emmagatzematge temporal d'aquestes (punt net).  
- La neteja de formigoneres es realitza en la planta d'origen.  
- Respecte als residus apilats en obra, aquests han de ser retirats per gestor de residus autoritzat.  
- Es netejaran i retiraran immediatament els abocaments accidentals produïts durant la fase d'execució de les obres.  
Durant la fase d'explotació es controlarà el bon funcionament dels sistemes de drenatge de la carretera, incloent la imprescindible neteja de cunetes. Així mateix, es controlarà l'aparició de processos erosius, encara que no són previsibles.  
  
Vegetació i integració paisatgística  
En la fase d'execució de les obres es procedirà a eliminar les plantacions de cultius interceptades per la nova variant. La magnitud de l'impacte depén de les superfícies ocupades i del valor de les comunitats vegetals. La zona d'actuació no presenta vegetació natural, sinó que es tracta d'una zona de cultius molt antropitzada sense elements naturals d'interés.  
Es proposa l'adequació geomorfològica de les modificacions ocasionades en el terreny per l'execució de la variant. Aquesta adequació morfològica afecta els enllaços, les zones ocupades per instal·lacions auxiliars d'obra i les zones d'apilament. Les actuacions de restauració comprenen:  
- Tala i retirada dels exemplars arboris afectats pel traçat.  
- Selecció d'espècies vegetals.  
- Disponibilitat de sòl vegetal en el traçat.  
- Aportació de terra vegetal.  
- Hidrosembra  
- Plantació d'arbustives.  
S'utilitzaran exemplars d'oliveres dels terrenys que ocuparà la variant, i s'acompanyaran d'exemplars d'arbustos com el llentiscle (pistacia lentiscus), coscolla (quercus coccifera) i ginebre roig (juniperus oxycedrus) amb un patró de plantació de 3x3 metres i una distribució heterogènia de les espècies.  
Poden plantar-se en aquests espais exemplars de lavanda (lavandula dentata), estepa (cistus albidus) i romer (rosmarinus officinalis), amb un patró 5x5 metres amb una distribució espacial heterogènia dels exemplars. Totes espècies autòctones, adaptades a les condicions de la zona.  
  
Fauna  
L'afecció sobre la fauna es deu a diversos motius: l'efecte barrera que es produeix en els seus moviments, els canvis en l'hàbitat per modificacions d'altres sistemes (sòl, aigua i vegetació), la pèrdua de zones de reproducció i l'increment de les molèsties en zones de reproducció.  
  
En la fase de construcció, l'impacte més important sobre la fauna és l'ocupació temporal del seu hàbitat i la destrucció de l'hàbitat pel desbrossament. Es considera un impacte negatiu i sever. En la fase d'explotació el principal impacte és degut a aquest efecte barrera que limita la lliure circulació d'animals per la presència física de la nova variant.  
No obstant això, com ja s'ha indicat no es tracta d'una zona amb vegetació natural i amb presència d'espècies d'interés. Els desplaçaments que puguen produir-se cap a zones confrontants són limitats i d'escàs interés. L'impacte es considera negatiu i moderat.  
Respecte de l'afecció a la via pecuària vereda de la cova de Arcos, aquesta es veurà afectada per la modificació que introdueix el nou enllaç amb la variant que es construeix, si bé la modificació és mínima i no interferirà el normal trànsit a través del corriol. Es considera impacte limitat, irreversible, compatible. Es col·locarà senyalització normalitzada amb la indicació «via pecuària» a l'encreuament amb la CV-580.  
  
Patrimoni cultural  
En l'àmbit del present projecte no s'han localitzat elements patrimonials i àrees arqueològiques inèdites que poden veure's afectades per les obres projectades. No obstant això, en cas d'aparició de restes arqueològiques durant l'execució de l'obra, s'hauran de detindre immediatament els treballs i comunicar la seua troballa a aquesta Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
  
Seguiment ambiental  
El desenvolupament de les obres requereix de control i seguiment en fase de construcció i en explotació, amb la finalitat d'assegurar la correcta execució, des del punt de vista ambiental, realitzar el seguiment dels impactes previsibles, i verificar l'aplicació i eficàcia de les mesures protectores i correctores adoptades.  
El control serà executat per l'administració competent, per personal propi o per assistència tècnica. Per a això es nomenarà un responsable ambiental que estarà a les ordres directes del director d'obra, realitzarà les visites i controls especificats en el present documente relatives al control i seguiment ambiental, elaborarà els informes corresponents i tindrà permanentment informat al cap d'obra i aquest al director de les obres, del seu desenvolupament, així com de les eventualitats que pogueren sorgir.  
Durant la fase de construcció de les obres, les actuacions de control i seguiment previstes són:  
- Control de la delimitació del perímetre d'obra.  
- Protecció de la qualitat atmosfèrica (control de les emissions de pols i partícules i de les emissions atmosfèriques).  
- Control de les operacions sorolloses (control dels nivells acústics de la maquinària i de les obres).  
- Protecció de la geologia i geomorfologia.  
- Protecció de sòls (retirada, apilament, manteniment i reposició de terra vegetal, vigilància de l'erosió de sòls i talussos).  
- Control d'abocadors, apilaments i zones de préstecs.  
- Protecció hidrològica i qualitat de les aigües.  
- Protecció de la vegetació.  
- Control estassades i tractaments silvícoles.  
- Protecció de la fauna (control de l'execució d'operacions molestes per a la fauna i de l'execució d'activitats que puguen suposar enverinament o mort per a aquesta).  
- Control del sistema de gestió de residus.  
- Protecció de béns de domini públic.  
- Control de les labors de restauració ambiental i integració paisatgística (control de les labors de preparació del terreny, de l'extensió de terra vegetal, de les hidrosembres i de les plantacions?).  
- Protecció de les vies pecuàries.  
- Control aplicació de les mesures correctores en el medi socioeconòmic  
- Control d'altres actuacions com ara: replanteig, localització i control de la zona d'instal·lacions i parc de maquinària, control del moviment de maquinària i del desmantellament d'instal·lacions i neteja de la zona d'obres.  
Durant la fase d'execució de les obres s'haurà de realitzar, així mateix, el seguiment arqueològic.  
Durant aquesta fase d'execució, els informes que s'emetran seran:  
- Informes ordinaris, amb periodicitat mensual.  
- Informes extraordinaris:  
- Informe previ a l'acta de recepció de les obres.  
- Informes especials, quan existisquen causes que motiven l'emissió d'un informe.  
Durant la fase d'explotació, el seguiment se centrarà en:  
- Comprovar l'efectivitat de les mesures protectores i correctores aplicades durant la fase de construcció.  
- Detectar afeccions no previstes i articular les mesures necessàries per a evitar-les o corregir-les.  
- Seguiment de la gestió dels residus que es puguen produir durant l'explotació, és a dir, els produïts per la neteja i manteniment de la carretera.  
- Seguiment de la correcta implantació de les mesures d'integració ambiental i paisatgística de les obres projectades.  
El document ambiental no inclou els mesuraments acústics en el seguiment ambiental, encara que sí que els recull en la proposta de mesures per a la minimització d'impactes. El seguiment ambiental haurà d'incloure els mesuraments dels nivells de soroll al mes de posada en servei de la variant i abans de la finalització del període de garantia.  
El document d'avaluació ambiental no determina la duració d'aquesta fase, però com a mínim haurà d'estendre's un any des del període de garantia.  
Els informes a emetre en aquesta fase seran:  
- Informes ordinaris, amb periodicitat trimestral.  
- Informes extraordinaris, quan existisquen causes que motiven l'emissió d'un informe.  
- Informe final del seguiment ambiental.  
L'informe final contindrà el resum i conclusions de totes les actuacions de control i seguiment desenvolupades, i dels informes emesos, tant en la fase primera com en la segona.  
El seguiment del compliment de l'informe d'impacte ambiental correspon a l'òrgan substantiu. L'òrgan ambiental podrà realitzar comprovacions i recaptar informació, per a verificar el compliment del condicionat de l'informe d'impacte ambiental, així com avaluar el grau d'implementació, els resultats, l'eficàcia i l'eficiència de les avaluacions d'impacte ambiental realitzades, permetre una millora contínua del mètode basada en la retroalimentació i elaborar estadístiques.  
  
El programa de vigilància ambiental i el llistat de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu i, prèviament, es comunicarà a l'òrgan ambiental la seua publicació en la seu electrònica.  
  
  
Conclusió  
Ateses les característiques del projecte i la seua ubicació, la magnitud dels impactes previsibles i les mesures preventives i correctores plantejades, s'estima que el projecte no generarà efectes significatius sobre el medi ambient sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que, recollides en l'epígraf de «anàlisi del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre o no a avaluació d'impacte ambiental ordinària», es destaquen en la resolució d'informe d'impacte ambiental.  
Per tant, no és necessari tramitar un procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, sense perjudici del compliment de la normativa i la legislació ambiental i sectorial aplicable.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva l'avaluació d'impacte ambiental simplificada, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 7.2.c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 2a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'avaluació ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
Per tot això i en exercici de les funcions que tinc legalment atribuïdes,  
  
Informe d'impacte ambiental  
  
Primer  
Es considera que el projecte de «variant a la travessia de Quesa entre el PK 18+300 i el PK 18+500 de la CV-580», al terme municipal de Quesa, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient, d'acord amb el que s'estableix en l'article 46 i 47 i els criteris establits en l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i que no és necessari realitzar un procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinari, sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que a continuació s'especifiquen:  
- Els mesuraments acústics per a verificar el compliment de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica s'han de realitzar al mes de la posada en servei de la variant i abans de la finalització del període de garantia. En cas que se superen els valors límits d'immissió que figuren en la taula 1 de l'annex II de la Llei, es procedirà a l'adopció de mesures correctores i protectores d'acord amb els preceptes que indica la legislació i normativa concordant.  
- Si el material extret pot classificar-se com a residus no perillosos consistents en sòls no contaminats excavats i altres materials naturals excavats procedents d'obres de construcció o demolició, com ara terres, argiles, llims, arenes, graves o pedres, incloses en el codi LER (Llista Europea de Residus) 17 05 04, li serà aplicable l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de farciment i obres diferents d'aquelles en què es van generar.  
  
- En cas d'aparició de restes arqueològiques durant l'execució de l'obra, s'hauran de detindre immediatament els treballs i comunicar la seua troballa a la Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
- El seguiment ambiental haurà de completar-se amb:  
 Durant la fase d'execució de les obres, el seguiment arqueològic.  
  
 Durant la fase d'explotació de la infraestructura, els mesuraments dels nivells de soroll al mes de posada en servei de la variant i abans de la finalització del període de garantia.  
- La duració de la fase d'explotació del programa de vigilància ambiental, com a mínim, haurà d'estendre's un any des de la finalització del període de garantia.  
- El seguiment del compliment de l'informe d'impacte ambiental correspon a l'òrgan substantiu. L'òrgan ambiental podrà realitzar comprovacions i recaptar informació per a verificar el compliment del condicionat de l'informe d'impacte ambiental, així com avaluar el grau d'implementació, els resultats, l'eficàcia i l'eficiència de les avaluacions d'impacte ambiental realitzades, permetre una millora contínua del mètode basada en la retroalimentació i elaborar estadístiques.  
  
- El programa de vigilància ambiental i el llistat de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu i, prèviament, es comunicarà a l'òrgan ambiental la seua publicació en la seu electrònica.  
  
  
  
Segon  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i caldrà entendre que això no eximeix el promotor de l'obtenció de les autoritzacions que resulten legalment exigibles així com del compliment de tots els preceptes legals que resulten d'aplicació.  
  
  
Tercer  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.4 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació.  
  
Quart  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.6 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjudici que, si és el cas, pertoque en via administrativa o judicial contra l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Cinqué  
D'acord amb l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, l'òrgan substantiu, en el termini de quinze dies des que adopte la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, remetrà al diari oficial corresponent, per a la seua publicació, un extracte del contingut d'aquesta decisió. Així mateix, publicarà en la seua seu electrònica la decisió sobre l'autorització o denegació del projecte i una referència al diari oficial corresponent en el qual es va publicar l'informe d'impacte ambiental.  
  
València, 21 de maig de 2020.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental, p. d. (Resolució de 9 d'agost de 2019; DOGV 8614, 16.08.2019), el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamí Pérez Rocher.