Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7733, del 03-03-2016 (2016/1460)

DECRET 21/2016, de 26 de febrer, del Consell, pel qual es declara Bé d'Interés Cultural Immaterial la festa del Sexenni de Morella.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2016/02/26/21/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   7733

Data del DOGV
:   03-03-2016

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2016/1460


Data del document
:   26-02-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport
    * legislació

DECRET 21/2016, de 26 de febrer, del Consell, pel qual es declara Bé d'Interés Cultural Immaterial la festa del Sexenni de Morella. [2016/1460]  
PREÀMBUL  
  
L'article 49.1.5 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana estableix la competència exclusiva de la Generalitat en matèria de patrimoni històric, artístic, monumental, arquitectònic, arqueològic i científic. Així mateix, l'article 26.2 de Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, disposa que la declaració d'un bé d'interés cultural s'ha de fer per decret del Consell, a proposta de la conselleria competent en matèria de cultura. Tot això sense perjuí de les competències que l'article 6 de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del Patrimoni Històric Espanyol, reserva a l'Administració General de l'Estat.  
Així mateix, la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, en l'article 45 disposa que han de ser declarats béns d'interés cultural les activitats, creacions, coneixements, pràctiques, usos i tècniques que constitueixen les manifestacions més representatives i valuoses de la cultura i el gènere de vida tradicionals del poble valencià. Igualment, poden ser declarats béns d'interés cultural els béns immaterials que són expressions de les tradicions del poble valencià en les seues manifestacions musicals, artístiques, gastronòmiques o d'oci, i en especial aquelles que han sigut objecte de transmissió oral, i les que mantenen i potencien l'ús del valencià.  
  
Per la Resolució d'11 de maig de 2015, de la Conselleria de Educació, Cultura i Esport, es va acordar incoar l'expedient per a la declaració com a Bé d'Interés Cultural Immaterial la festa del Sexenni de Morella.  
  
En la tramitació de l'expedient s'ha concedit tràmit d'audiència a l'Ajuntament de Morella.  
En compliment del que disposa l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, en l'expedient consten els informes favorables del Consell Valencià de Cultura, de la Universitat Jaume I de Castellò i de la Real Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles.  
Per tot això, complits els tràmits previstos en l'article 43 de la Llei 5/1983, de 30 de decembre, del Consell, i en els articles 26 i següents de la Llei 4/1998, de 11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, a proposta del conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 19 de febrer de 2016,  
  
  
DECRETE  
  
Article 1. Objecte  
Es declara Bé d'Interés Cultural Immaterial la festa del Sexenni de Morella.  
  
Article 2. Descripció del bé i valors  
La descripció del bé i els seus valors es fan constar en l'annex del present decret.  
  
Article 3. Mesures de protecció i salvaguarda  
La protecció del Sexenni de Morella com a bé d'interés cultural immaterial es concretarà en les mesures següents:  
1. Realitzar tasques d'identificació, descripció, investigació, estudi i documentació amb criteris científics.  
2. Incorporar testimonis disponibles a suports materials que garantisquen la seua protecció i preservació.  
3. Vetlar pel normal desenvolupament i pervivència d'aquesta manifestació cultural, així com tutelar la conservació dels seus valors tradicionals i la seua transmissió a les generacions futures.  
Qualsevol canvi que excedisca el normal desenvolupament dels elements que formen aquesta manifestació cultural haurà de comunicar-se a la direcció general competent en matèria de patrimoni cultural, perquè, si és el cas, emeta l'autorització administrativa i la consegüent modificació de la present declaració.  
Les accions de salvaguarda que es projecten hauran de tindre en compte, de manera molt especial, els riscos de desvirtuació que podrien derivar-se del turisme massiu, així com la necessitat de valorar i protegir adequadament els oficis tradicionals associats a la manifestació.  
  
La gestió de la festa la tindran els electes o elets dels gremis i la Junta de Festes, formada per l'alcalde, que n'és el president, representants de l'ajuntament, del clero, dels diferents gremis (elets), l'administrador del santuari, i altres grups que s'han incorporat amb els anys (turisme i tercera edat). Aquests, en conjunció amb els altres actors, seran els que decidisquen sobre aspectes materials i immaterials, així com sobre el desenvolupament dels actes de la festivitat anual.  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera. Publicació i inscripció  
El present decret es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado, i la declaració s'inscriurà en la secció primera de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià, i es comunicarà, així mateix, al Registre General de Béns d'Interés Cultural, del Ministeri d'Educació, Cultura i Esport.  
  
  
Segona. Absència d'incidència en la despesa pública de la present disposició  
L'aplicació i el desplegament del present decret no podrà tindre cap incidència en la dotació de tots i cada un dels capítols de despesa assignada a la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, i, en tot cas, haurà de ser atesa amb els mitjans personals i materials de la conselleria competent per raó de la matèria.  
  
  
DISPOSICIÓ FINAL  
  
Única. Entrada en vigor  
El present decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
Castelló de la Plana, 26 de febrer de 2016  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
El conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport,  
VICENT MARZÀ IBÁÑEZ  
  
  
ANNEX  
  
1. Exposició de motius  
El Sexenni de Morella és la festivitat que se celebra cada sis anys al voltant del tercer diumenge d'agost en honor a la Mare de Déu de Vallivana. Ja en el segle XV es documenta la imatge, en terrissa policromada, de la verge al costat d'una ermita que hi havia a l'actual santuari i hostatgeria, a 24 quilòmetres del nucli urbà. No obstant això, la festivitat no sorgirà fins a mitjan segle XVII, motivada per successives èpoques de sequeres i malalties.  
La nota més característica del Sexenni de Morella és la massiva participació dels veïns de Morella, que conceptuen la festa com un patrimoni comú i propi, des de l'àmbit de les creences i conviccions religioses, o el de la fidelitat secular a la tradició. El Sexenni conforma un sistema d'actuacions rituals i tradicionals d'una gran coherència i complexitat que el converteixen en paradigma i en model de referència de les festes tradicionals valencianes, elevant-se per damunt d'altres festes de pobles veïns o més llunyans.  
  
2. Dades sobre el bé objecte de la declaració  
a) Denominació: Sexenni de Morella.  
b) Localitat: Morella.  
c) Data de realització: cada sis anys, el tercer diumenge d'agost.  
d) Protagonistes: el poble de Morella a través dels gremis (el Gremi d'Agricultura i Ramaderia, la Colònia Morellanocatalana, els Morellans Absents, els Gremi de Professions, Indústria i Transport, el Gremi d'Arts i Oficis, el Gremi del Comerç i el Gremi de la Joventut).  
  
e) Antecedents històrics.  
Els seus orígens es remunten a les epidèmies de pesta patides en el segle XVII pel Mediterrani i a una rebrotada que es va produir l'any 1672, que va motivar que el dia de Sant Esteve, el 26 de desembre, d'aquell any la Confraria del Roser es reunira en capítol per a discutir la proposta efectuada pels jurats de la vila. D'aquesta manera, trenta confrares del Roser, vestits amb robes penitencials, van iniciar un dels costums més estimats pels morellans: la romeria a Vallivana per a traslladar la verge a la població. El Consell de la Vila va acordar, el 14 de febrer de 1673, l'ordre que és origen de les festes sexennals de Morella: «Els justícia, jurats y Consell de Morella tenen a bé donar gràsies a la Imperatrís de totes les creatures y Senyora nostra, la Verge de Vallivana, ara y en tot temps, en un novenari, de sis en sis anys, pe.l benefisi de salut alcanzada en l'any pasat [?]. Per cuant tenim esperimentat los molts favors e beneficis que ha manifestat la sagrada image de Nostra Senyora de Vallivana, patrona i advocada particular de la present vila, que, en demostració de agraïment y gràsies, se porte a la present vila, cuant abaysa la profesó major ab profesó y la esència que perteneix, y se li celebre un novenari en la iglésia major, perquè es continue i aumente la devosió a la dita sagrada image, so és, de sis en sis anys, per lo mes de maig, y que comense lo primer maig de l'any 1678, fent dit novenari per conte de la present vila un dia de festa, y los restants per devots particulars, que al present se oferiren y cofrades y oficis, deixant esta disposició als magnífics jurats que es trobaran».  
f) Organització de la festa. Els preparatius.  
Els organitzadors oficials són els electes o elets dels gremis i la Junta de Festes. Cada gremi organitza un dels dies de la festa i, a més, contribueix a les despeses generals. Els gremis s'han mantingut fidels als seus orígens amb la desaparició del gremi dels artistes i la creació de dos de nous, el del Comerç i el de les Professions, Indústria i Transport. La Junta de Festes s'ocupa de totes les coses d'interés comú i supervisa les activitats dels gremis.  
g) Descripció del bé.  
El Sexenni de Morella és una festivitat en honor a la Mare de Déu de la Vallivana que se celebra cada sis anys entorn del tercer diumenge d'agost. En el segle XV es documenta ja la imatge, en terrissa policromada, al costat d'una ermita que hi havia a l'actual santuari i hostatgeria, a 24 quilòmetres del nucli urbà. No obstant això, la festivitat no sorgirà fins a mitjan segle XVII, motivada per successives èpoques de sequeres i malalties.  
h) Actes principals.  
L'any anterior a cada festa sexennal té lloc l'Anunci, l'esquema del qual, des de 1903, és fonamentalment el següent: els tres primers diumenges d'agost es planten els ninots, figures de dimensions i formes humanes estrafolàries fets amb cartons, teles i fustes que anuncien les pròximes festes. On estan situats es poden llegir uns versos, les relacions, a vegades mordaços i crítics sobre fets o esdeveniments de la vida de Morella. El quart diumenge es fa la festa major, el pregó, la desfilada de les carrosses i el rosari de la nit. En el pregó, un herald muntat a cavall va pregonant pels carrers el pròxim sexenni acompanyat per la banda municipal, que interpreta l'himne de Morella. Una nota característica des de 1897 és la utilització del confeti després de la desfilada de les carrosses, amb una guerra de confeti i serpentines, i d'aquesta manera queda proclamat l'any sexennal.  
El dijous, dia abans de la romeria a Vallivana, té lloc l'Entrada de les Colònies. Commemora l'arribada dels morellans que havien hagut d'emigrar i que tornaven al poble per a complir amb el vot. Els morellans de la ciutat i els de l'emigració se saluden amb parlaments a l'exterior del portal de Sant Miquel, i una vegada junts es fa l'entrada física a la ciutat mentres s'interpreta l'himne de Morella.  
La romeria, que porta la Mare de Déu de Vallivana del seu santuari, ix de Morella el divendres a les nou del matí, i recorre els 24 quilòmetres que separen la població del santuari. La inicia la bandera blanca, després els romeus i al mig se situa la bandera de sant Antoni. Més arrere va la creu processional, i en últim lloc el capellà amb l'urna, que sempre està a l'església però que es quedarà a Vallivana mentre la verdadera imatge estiga a Morella. Per la seua banda, la imatge va acompanyada dels sis elets de la Confraria de la Santíssima Trinitat i de Sant Antoni. En arribar a la fita o creu de terme de Vallivana, es detenen per a esperar la processó de benvinguda que ha eixit des del santuari amb la bandera i la creu. Una vegada fetes les salutacions tradicionals, es dirigeixen tots cap al temple.  
En eixir de Vallivana de tornada, després de la missa, l'ajuntament ofereix als romeus rotllo, xocolate i aiguardent. Abans d'eixir la romeria, es resa un solemne respons per tots els fidels difunts. Hi ha una sèrie de parades rituals, tant en la baixada com a la tornada de la pregària: a l'Hostal Nou (el desdejuni), a la Torreta (per a dinar) i al pont de la Bota (el berenar). Durant el transcurs de l'itinerari, només els elets porten atxes enceses, però quan s'entra a Morella tots els romeus en porten, mentre canten el rosari. En aquest sentit, potser, el canvi recent més important ha sigut la incorporació de les dones en la participació de la pregària.  
Per a rebre la Mare de Déu de Vallivana, la nit anterior a la seua arribada es realitza la plantada de les decoracions dels carrers, que constitueix un dels símbols principals de la festa, ja que és expressió del gran arrelament artesanal existent. Els veïns dels carrers per on passa la processó s'han preparat durant molts mesos, elaborant amb tot secret el motiu que adornarà el seu carrer. Aquesta decoració té un dibuix que es repeteix i que correspon a un bastidor de fusta, cartó o amb motles, si es vol que tinga relleus, i després es vist amb paper de seda de colors (tècnica denominada amb diversos noms: pelosella, fulleta, ploma, caragolet, bandereta i paper munyit). Finalment, els carrers són il·luminats.  
  
La processó general se celebra el diumenge de festa major i primera jornada de la novena. És un dels actes centrals, en què participen els gremis, les danses i els grups figuratius, que a mitjan vesprada fan un recorregut general pel poble. Els dolçainers i els gegants són els encarregats d'iniciar-la, perquè a continuació desfilen els gremis i les creus processionals, i tanquen l'acte la presidència eclesiàstica, la cambrera de la Mare de Déu, les autoritats i la banda de música. A més, es lligen relacions o versets dedicats a la Mare de Déu des d'un artefacte conegut com la taronja.  
L'esquema bàsic de la novena és el següent: missa solemne, retaule processional, processó i activitats lúdiques. A aquest s'afigen altres actes, com el rosari de torxes, castellers, cobles i correfocs el dia de la Colònia Morellanocatalana. Una mascletada, castell de focs artificials, actuacions infantils, concerts diversos i competicions esportives completen el programa, que conclou el dia després de la novena, dedicat a la memòria dels difunts morellans.  
Una altra de les activitats que es realitzen durant la novena, és el retaule, una «volta per la ciutat», que antigament servia als elets per a recol·lectar diners destinats a la festa. Consisteix en una cercavila del gaiter, gegants i danses o quadres figuratius del gremi que s'encarrega de la festa, després de la missa. També hi participen personatges bíblics i altres al·legories com l'Àguila, símbol de l'autoritat municipal, i totes les danses i quadres d'altres gremis que hagen sigut invitats, així com les atraccions que vulga el gremi. Finalment, també poden participar-hi els socis del gremi o la junta amb els elets.  
El recorregut de la processó està jalonat per dos conventets, xicotets escenaris situats a un metre i mig de terra, amb una decoració a manera de sala conventual presidits per una imatge de la Mare de Déu de Vallivana, en què un grup de xiquetes vestides de monges (a qui acompanya un capellanet) i un altre de xiquets amb sotana interpreten cançons per al públic. Representen la devoció popular, unint elements jocosos i piadosos, i quan passen les processons els xiquets disfressats en l'interior canten versos sobre Morella i la seua patrona (també ho fan si els llancen monedes). Sempre canten l'Ave Maris Stella?, però com bé diuen: «si no hi ha perretes no hi han cançonetes». Aquests conventets ?el del Sòl de Vila i el de Sant Francesc realitzats pels veïns del barri- es mantenen durant totes les festes.  
  
Al carrer de la Font podem trobar els volantins i la taronja. Els primers consisteixen en tres ninots, Gertrudis, Pablo i Cleopatra, les mans dels quals estan apegades a una barra situada a gran altura, de banda a banda del carrer, que és accionada al pas de la processó i els retaules i provoca els jocosos moviments del trio equilibrista. La segona és un artefacte que el dia de la processó general s'obri en quatre gallons quan passa la peanya patronal. Dins es troba l'Àngel de la Taronja, que és un xiquet que representa sant Miquel, que, al pas de la processó i quan arriba l'anda de la Mare de Déu, ix de l'interior i recita una poesia i després acompanya la comitiva processional davant de la Mare de Déu.  
  
Un altre element curiós es troba a la plaça dels Tarrascons. És la taula cap per avall, una taula preparada per a un bon banquet, amb una cassola d'arròs, pa i vi, però penjada del revés. El seu significat és desconegut i es conserva com una de les poques restes d'aquells artefactes jocosos que alegraven les festes en el segle XVIII.  
Però també es realitzen quadres figuratius i danses que tenen un significat simbòlic, l'organització dels quals correspon a cada gremi. Ambdós participen en la processó de recepció de la imatge de la Mare de Déu, en els retaules i en la processó general. Quant a les danses, són senzilles, amb passos bàsics anomenats caragols. Totes s'interpreten amb tambor i una o dos veus de dolçaina. Actualment se'n conserven cinc: la dansa dels torners, la dansa dels llauradors, la dansa dels teixidors, la dansa dels oficis i la dansa de les gitanetes.  
Després de l'últim dia de la novena, el del Gremi de la Joventut, acaba tot el Sexenni amb una solemne missa de difunts. A la vesprada comencen a desmuntar-se tots els adorns dels carrers.  
i) Elements que formen part del bé:  
1r. Les decoracions dels carrers.  
2n. La taronja, artefacte que el dia de la processó general s'obri en quatre gallons quan passa la peanya patronal.  
3r. Els conventets, escenaris situats a un metre i mig de terra, amb una decoració a manera de sala conventual.  
4t. Els volantins són tres figures que, unides per una fusta i perpendiculars al carrer, donen voltes còmicament al pas de les processons de retaules.  
5é. La taula cap per avall, es tracta d'una taula preparada per a un bon banquet, amb una cassola d'arròs, pa i vi, però penjada del revés.  
  
  
3. Definició de l'àmbit espacial i temporal  
Àmbit espacial: el recorregut des de Morella al santuari de la Mare de Déu de Vallivana i viceversa i els carrers de la població per on transcorre la processó.  
Àmbit temporal:  
a) Primer dia: organitzat per l'ajuntament i el clero. Missa solemne i retaule. A la vesprada processó general presidida per la Mare de Déu de Vallivana, en la qual participen quadres bíblics i danses. Sempre el tercer diumenge d'agost.  
b) Segon dia: els majors (tercera edat), abans era el dia de la noblesa. Missa solemne i retaule. A la vesprada rosari amb fanalets.  
c) Tercer dia: Gremi d'Agricultura i Ramaderia. Missa solemne i retaule.  
d) Quart dia: Colònia Morellanocatalana. Missa solemne i retaule.  
e) Quint dia: Dia dels Morellans Absents. Missa solemne i retaule.  
  
f) Sext dia: Gremi de Professions, Indústria i Transport. Missa solemne i retaule.  
g) Sèptim dia: Gremi d'Arts i Oficis. Missa solemne i retaule.  
h) Octau dia: Gremi del Comerç. Missa solemne i retaule.  
i) Nové dia: Gremi de la Joventut. Missa solemne i retaule.


Còpia Permalink ELI