Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9886, del 05-07-2024 (2024/5825)

RESOLUCIÓ de 2 de maig de 2024, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula un informe d'impacte ambiental del Projecte de captació d'aigües subterrànies per a proveïment hídric de vivendes rurals, polígon 11, parcel·la 102, partida de les Alberedes, terme municipal de Portell de Morella. Expedient: (3281342) 136/2023/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9886

Data del DOGV
:   05-07-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/5825


Data del document
:   02-05-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 2 de maig de 2024, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula un informe d'impacte ambiental del Projecte de captació d'aigües subterrànies per a proveïment hídric de vivendes rurals, polígon 11, parcel·la 102, partida de les Alberedes, terme municipal de Portell de Morella. Expedient: (3281342) 136/2023/AIA. [2024/5825]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (3281342) 136/2023/AIA.  
Títol: Projecte de captació d'aigües subterrànies per a proveïment hídric de vivendes rurals.  
Promotor: Abel Sales Querol.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló (ASOSUB/2023/56/12).  
Localització: polígon 11, parcel·la 102, partida de les Alberedes, al terme municipal de Portell de Morella (Castelló).  
  
Tramitació administrativa  
Mitjançant un escrit firmat el 4 de setembre de 2023 pel Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló (referència expedient ASOSUB/2023/56/12), es va traslladar l'expedient a este òrgan ambiental amb l'objectiu de sotmetre'l al procediment d'avaluació ambiental simplificada, d'acord amb la Llei 21/2013, de 9 de desembre, i el Reial decret 445/2023, de 13 de juny.  
Tal com establix l'article 46 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre (d'ara en avant, LEA), este òrgan ambiental va efectuar una consulta a les administracions públiques afectades. En concret, el 19 de setembre de 2023 es va dur a terme una consulta a l'Ajuntament de Portell de Morella; el 22 de setembre de 2023, a la Subdirecció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental, i finalment, el 6 de març de 2024, a la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre. Transcorregut el termini màxim de consulta establit en l'article esmentat, no s'ha rebut contestació de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre.  
El 29 de setembre de 2023, este òrgan ambiental rep l'informe d'afeccions ambientals emés per l'Ajuntament de Portell de Morella. En este, s'informa que la parcel·la en la qual es pretén situar el sondeig es troba en la zona d'afecció del Pla especial de la zona eòlica 3 de la Comunitat Valenciana pel que fa a la distància a les torres eòliques, per la qual cosa, una vegada analitzat el compliment de la normativa urbanística del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, l'informe determina que la parcel·la objecte de sondeig es troba a una distància inferior a 1.000 m del parc eòlic Pla d'Embalagué (Pla especial de la zona eòlica 3), per la qual cosa resulta aplicable el que s'estipula en la normativa urbanística que s'hi preveu. D'altra banda, l'informe indica que la normativa a aplicar per a esta mena de sòl serà la que establix el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat (TRLOTUP), per al sòl no urbanitzable protegit, i s'admetran, cas per cas, les actuacions que es preveuen en la llei esmentada que compten amb un informe favorable emés per la conselleria competent en matèria d'urbanisme. L'informe també indica que es troba en sòl inclòs en la Xarxa Natura 2000, ja que està qualificada de LIC i ZEPA segons el visor cartogràfic de la Generalitat Valenciana, que informa que la tramitació posterior de qualsevol mena de llicència ha de comptar amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient, tot això en compliment del que es preveu en el capítol I, «Normes generals per a la gestió territorial en el sòl no urbanitzable», del títol IV, «Règim del sòl no urbanitzable i del sòl urbanitzable sense programa d'actuació», del TRLOTUP. Finalment, informa que la parcel·la objecte d'esta sol·licitud d'informe es troba en una zona d'afecció del llit del riu de la Cuba, que pertany a la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre, per la qual cosa, la realització de qualsevol activitat en zona d'afecció del llit esmentat ha de comptar amb l'autorització prèvia corresponent de la confederació esmentada sempre que s'afecte la zona de policia del llit, d'una franja de 100 m d'ample, situada a partir de la zona de domini públic hidràulic, en compliment del text refós de la Llei d'aigües, aprovat per Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, i el Reglament del domini públic hidràulic, aprovat per Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, amb l'última modificació mitjançant l'RD 638/2016 de 9 de desembre.  
El 17 d'abril de 2024, este òrgan ambiental rep un informe favorable del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló de l'execució del projecte condicionat al fet que es tinguen en compte totes les mesures arreplegades en l'informe respecte a la vegetació, la fauna catalogada, les vies pecuàries i el medi físic.  
Una vegada vista la informació inclosa en l'expedient, es considera que es disposa d'elements de juí suficients per a fer l'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
Atés el criteri de l'Advocacia General de la Generalitat (ref. C/I/10578/2023 23520, de 27.10.2023), esta resolució determina, als únics efectes ambientals, la conveniència de portar a terme l'actuació i les condicions en què s'ha de realitzar, sense que calga conéixer qüestions urbanístiques (inclusivament les relatives a l'atribució d'ús i aprofitament en sòl no urbanitzable) dirigides a l'òrgan substantiu.  
  
Criteris ambientals  
Per a l'emissió d'este informe d'impacte ambiental, d'acord amb l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, s'han tingut en compte els criteris de l'apartat A de l'annex III de la llei esmentada.  
Característiques del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció d'un sondeig de captació d'aigües subterrànies per al proveïment hídric de 15 vivendes rurals al municipi de Portell de Morella (Castelló), en una zona on no hi ha subministrament de la xarxa general, concretament en la partida de les Alberedes del terme esmentat.  
A causa de les característiques de les formacions que es preveu travessar i els diàmetres a aconseguir, el sondeig es farà pel sistema de rotopercussió amb martell de fons, per a aconseguir una profunditat de 75 m, sempre que la litologia dels terrenys travessats siga favorable. Els primers 10 m de profunditat es faran en una columna amb un diàmetre de perforació de 250 mm perquè puga allotjar la intubació mitjançant una canonada metàl·lica de 230 mm de diàmetre i 4 mm de grossària. Dels 10 als 75 m el diàmetre de perforació es disminuirà als 220 mm i la intubació de la canonada serà de 180 mm de diàmetre, amb la mateixa grossària. La canonada que la integre serà de tipus cec, sense que hi haja una connexió hidràulica en les parets entre l'interior de l'entubament i l'aqüífer. Per a l'entubament del pou es preveu col·locar una canonada d'acer galvanitzat amb un diàmetre de 180 mm. En el tram que es troba des dels 50 fins als 75 m, que coincidix amb el tram de l'aqüífer productiu, es col·locarà la canonada de filtre metàl·lic encunyat amb una obertura de reixeta de 2 mm. Per a extraure l'aigua del pou s'emprarà una bomba submergible.  
S'estima un total 6 habitants per cada una de les 15 vivendes rurals. La dotació d'aigua per habitant i dia s'estima en 150 litres, per la qual cosa es requerix un cabal anual de 4.928 m³. Segons el que s'establix en el Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica de l'Ebre (annex XII: usos i demandes d'aigua), per al proveïment de les vivendes corresponen 150 l/h./dia.  
No es requerix cap obra, accés, desbrossament ni condicionament de consideració, més que el que siga necessari per a la implantació de la maquinària per a la seua estabilitat i operativitat. En finalitzar els treballs, es retiraran tots els equips i materials utilitzats durant l'obra.  
Els residus generats durant les obres (principalment, roca triturada) procedixen de la perforació del sondeig i s'emmagatzemaran en una bassa per a depositar-hi detritus, excavada al costat del pou. El promotor estima que es poden generar 2,96 m³ de residus, classificats com a LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i els de l'excavació de la bassa, com a 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica dels dos és molt similar, i en els dos casos es tracta de residus inerts que es depositaran en la bassa. Una vegada finalitzada la perforació, esta es condicionarà omplint-la completament, tant pel detritus mateix com pels terrenys extrets inicialment, estenent el material i anivellant-lo amb el terreny extret, i es deixarà la superfície restaurada. La gestió la durà a terme una empresa autoritzada de residus no perillosos. Així mateix, els olis usats, els draps de neteja i altres residus perillosos els retirarà obligatòriament un gestor autoritzat per a impedir-ne el contacte directe sobre el sòl.  
Els detritus, produïts per l'avançament de la perforació, estiguen en estat sòlid o emulsionats mitjançant els espumants addicionats en els treballs, s'acumularan en una bassa reduïda, a causa del volum total reduït que s'obtindrà. Esta bassa d'acumulació, situada al costat del sondeig, es podrà fer mitjançant una simple excavació sobre la coberta edàfica local, i una vegada acabe la perforació, eixos sòls es podran utilitzar per a recobrir els detritus, restaurar i anivellar finalment l'àrea.  
  
Per a la realització correcta i el desenvolupament òptim dels treballs de perforació, intubació i neteja projectats per al sondeig de captació d'aigües, és convenient delimitar l'espai o l'àrea a utilitzar per als treballs mitjançant la senyalització de seguretat convenient i, una vegada s'hagen acabat les obres, el sondeig haurà de quedar segellat mitjançant una tapa que consistirà en una xapa de ferro soldada per a seguretat de l'obra mateixa i de les persones o els animals.  
El projectista establix un termini d'execució màxim de 7 dies per a la realització de les obres a comptar de la firma de l'acta de comprovació de replanteig i l'autorització de començament.  
Ubicació del projecte  
El sondeig es localitzarà en la parcel·la 102 del polígon 11, a la partida de les Alberedes del terme municipal de Portell de Morella (Castelló), propietat de la promotora. Les coordenades UTM que corresponen al punt són (ETRS89, fus 30): X = 729.039 Y = 4.490.320 Z = 986.  
  
La zona on es projecta el sondeig és una zona predominantment agrícola, amb presència de vivendes aïllades. No hi ha cap altre pou en un radi de menys de 100 metres, i el llit més pròxim correspon al riu de la Cuba, que discorre per l'oest a una distància aproximada de 50 metres del punt on es pretén executar el sondeig. L'objectiu és proveir les necessitats d'aigua per a ús domèstic (excepte l'aigua de boca) de les 15 vivendes rurals aïllades. No es preveu l'obertura de nous accessos, ja que al punt de perforació s'accedix per camins ja existents, bé des de Portell de Morella o des de La Iglesuela del Cid, per la carretera CV-125. A uns 4,3 km de Portell de Morella es localitza, a la dreta, un desviament que porta directament fins a les Alberedes.  
  
El punt on es vol fer el sondeig es troba a 165 m de terreny forestal, sense afectar cap muntanya d'utilitat pública segons el visor d'Infraestructura de Dades Espacials Valenciana (IDEV), dins de la zona d'influència forestal, segons la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
Atesa la classificació de les unitats hidrogeològiques, la captació pertany hidrogeològicament al sistema d'explotació Guadalop-Regallo, en la conca hidrogràfica de l'Ebre, concretament, en la massa d'aigua subterrània denominada Alt Maestrat, a la qual correspon el codi d'identificació 09.95. Esta massa d'aigua es localitza en l'extrem sud-est de la conca de l'Ebre, en la capçalera dels rius Bergantes i Bordón, tributaris de riu Guadalop. Pertany al domini Maestrat-Catalànids, al Maestrat central, situada en el límit entre la conca de l'Ebre i la del Xúquer. La massa d'aigua subterrània esmentada té un bon estat químic i qualitatiu. El punt de sondeig es troba en una zona qualificada de vulnerabilitat baixa.  
Consultada la informació en el web de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre, en el Pla hidrològic de conca del cicle 2022-2027, el recurs disponible de la massa d'aigua subterrània de l'Alt Maestrat és de 44,14 hm³, segons la informació disponible.  
L'estratigrafia del punt on es pretén executar l'obra subterrània està composta per una alternança de pedres calcàries detrítiques, bioclàstiques, margues, arenes i gresos, materials de l'edat del Cretàcic inferior-Hauterivià.  
Característiques de l'impacte potencial  
Durant la fase d'execució, la superfície afectada (d'uns 500 m², segons el promotor) serà l'ocupada pels equips de perforació, les canonades, la maquinària auxiliar i la bassa d'arreplega de llots i detritus de la perforació. L'impacte sobre la flora serà mínim i solament s'eliminarà la vegetació herbàcia que hi ha en l'entorn immediat de l'àrea de perforació.  
Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió, pols i sorolls), amb un efecte temporal d'una rellevància ambiental escassa. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competixen a l'òrgan substantiu, de manera que és poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en este tipus d'obres, així com la generació de residus més enllà del detritus que genera la perforació, als quals s'afigen els materials procedents de l'excavació de la bassa de llots que, per la seua magnitud escassa, el caràcter terrigen i la naturalesa inerta, no constituiran un problema d'eliminació.  
L'actuació no afecta cap espai natural protegit, però sí l'espai protegit de la Xarxa Natura 2000 qualificada de LIC de l'Alt Maestrat. Es tracta d'una àrea d'una gran qualitat paisatgística, en la qual es localitzen nombrosos barrancs amb presència de savines pròpies de les altes muntanyes del Maestrat. Conté més del 15 % de l'hàbitat Erinaceo-Anthyllidetum montanae. Segons s'indica en l'informe emés pel Servei Territorial de Medi Ambient, l'execució del projecte no ha d'afectar espècies arbòries pròpies del bosc ripari associat al llit del riu de la Cuba i, especialment, als exemplars de Juniperus phoenicea pròxims a la base del llit.  
En l'espai Xarxa Natura es localitzen dos refugis importants per a les rates penades: l'ermita de la Mare de Déu de la Font i el forat de Cantallops, els dos al terme d'Ares i fora de l'àmbit d'afecció de l'actuació.  
Consultat el Banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana, hi apareix com a espècie prioritària l'àguila marcenca (Circaetus gallicus). Segons l'informe emés pel Servei Territorial de Medi Ambient, en la zona d'actuació hi ha constància de la presència de dos espècies protegides i catalogades més: la rata d'aigua (Arvicola sapidus) i la busquereta mosquitera (Sylvia borin). El promotor indica haver fet una anàlisi in situ de la zona d'actuació en la qual no s'ha observat, en la parcel·la ni en els voltants, cap niu d'aus protegides pel LIC. Així mateix, també es localitza en la zona d'actuació la robínia (Robinia pseudoacacia), una espècie vegetal exòtica sotmesa a un règim especial de limitacions, d'acord amb la normativa vigent i inclosa en l'annex II del Decret 213/2009, de 20 de novembre, del Consell, pel qual s'aproven mesures per al control d'espècies exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana. Per això, s'haurà d'evitar la dispersió de llavors d'estos exemplars que es pogueren trobar en els voltants de la zona objecte del sondeig.  
Quant a les vies pecuàries, el sondeig se situa 10 m a l'oest de l'assagador del Mas de la Costera, de 6-8 m d'ample, que discorre per la pista del Mas de les Casetes.  
Segons el pla d'acció territorial vigent sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, l'àrea on es pretén dur a terme el sondeig no està afectada per perillositat d'inundació.  
No es preveu un impacte significatiu sobre la vegetació, la fauna ni la biodiversitat, excepte el que es puga produir amb caràcter puntual i temporal durant l'execució dels treballs a causa de l'ús de la maquinària. Tampoc es preveu afecció a altres elements ambientals ni historicoculturals coneguts o catalogats. No s'han detectat ni es preveuen afeccions a béns culturals, restes arqueològiques ni altres elements catalogats del patrimoni cultural valencià. No obstant això, s'adoptaran les mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el desenvolupament normal de les obres i per si es produïx qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes.  
No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte d'altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i el consum de recursos naturals (aigua) entren en les competències directes de l'organisme de conca que intervé en el mateix tràmit de concessió d'aprofitament.  
D'acord amb l'article 123 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües, no es pot iniciar la construcció d'una obra hidràulica que comporte la concessió de nous usos de l'aigua sense que, prèviament, s'obtinga o es declare la concessió, l'autorització o la reserva demanials corresponents.  
  
Conclusió  
En relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requerix cap avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificat, d'acord amb l'article 7.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'epígraf a.3r del grup 3 de l'annex II de la llei esmentada.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2, del títol II de la Llei 21/2013.  
L'article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència en avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.  
Per tot el que s'ha exposat, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i amb el vistiplau del subdirector general d'Avaluació Ambiental i Paisatge, amb l'ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar que l'execució del projecte de captació d'aigües subterrànies per a proveïment hídric de vivendes rurals en el polígon 11, parcel·la 102, partida de les Alberedes al terme municipal de Portell de Morella (Castelló), promogut per Abel Sales Querol, sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requerix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte, del document ambiental i als termes d'este informe, en particular:  
1r) No podran iniciar-se els treballs per a l'execució del sondeig mentres no s'haja obtingut la concessió prèvia de l'organisme de conca, la seua autorització o se li haja comunicat.  
2n) Des de l'inici, es duran a terme el control i la vigilància efectiva de l'execució de les mesures específiques de prevenció i correcció definides en el document ambiental, i l'adequació correcta d'estes a situacions imprevistes que es puguen produir.  
3r) S'haurà de preveure un seguiment adequat de les obres a fi de completar la informació hidrogeològica de l'obra i poder prendre, sobre el terreny, les decisions tècniques i de seguretat més adequades en cas que hi haja incidències o imprevistos.  
4t) El contractista ha de construir una bassa de llots d'unes dimensions que puga albergar tots els detritus, els llots i els additius que es generen durant la perforació; així mateix, ha de garantir la neteja, la seguretat i el rebliment posterior de la bassa de llots.  
5t) No es faran actuacions de proveïment de carburant o manteniment de maquinària que puguen contaminar el sòl o les aigües subterrànies. De la mateixa manera, els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat.  
6t) Si, durant l'execució de les obres, s'hi troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor ha de posar el fet en coneixement de la conselleria competent en matèria cultural de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
7m) Es protegiran la vegetació adjacent, les estructures, els camins i les instal·lacions que puguen resultar afectades per a evitar que es deterioren. Les zones en les quals s'hagen produït compactacions, a causa de l'estada i el pas de la maquinària, es restauraran amb subsolatge i/o passades amb aladre.  
8u) Per la proximitat del sondeig a l'assagador del Mas de la Costera i considerant que, segons el promotor, este assagador s'utilitzarà com a via d'accés de la maquinària a la parcel·la, s'haurà de respectar el que s'establix en la normativa referent a vies pecuàries, especialment en la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
9é) A fi de preservar la integritat de l'aqüífer i protegir les aigües subterrànies de l'entrada de contaminants, tant en la construcció de la captació d'aigua com en el segellament i la clausura del pou, caldrà complir les instruccions bàsiques de protecció que s'establixen en el Reglament de domini públic hidràulic.  
10m) Els materials extrets de la perforació i els de l'excavació de la bassa de llots són de naturalesa molt similar, i els dos són inerts i innocus. Els detritus del sondeig tenen el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el material extret de la bassa, el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Els materials d'excavació disposen d'una regulació i gestió específica segons l'Orde APM/1007/2017, que regula les normes de valorització de materials excavats per a usar-los en obres i operacions de rebliment diferents del lloc on es van generar. També podrien fer-ho pel Decret 200/2004, del Consell de la Generalitat, que regula l'ús de residus inerts en obres de restauració i rebliment (article 3.1.a. No obstant això, als detritus del sondeig se'ls aplicaria el Decret 200/2004, ja que l'Orde APM/1007/2007 només s'aplica a materials classificats amb el codi 17 05 04. En qualsevol cas, el terreny haurà de ser restaurat perquè es quede amb la morfologia inicial.  
11é) No està previst fer assajos de bombament, ja que el promotor té constància del bon funcionament i comportament hidràulic dels sondejos de la zona. No obstant això, si es fa un assaig de bombeig, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta ha de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que amb la laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si estos es produïxen, el promotor de l'obra ha de reparar els desperfectes i, si és el cas, indemnitzar els afectats pels perjuís ocasionats.  
  
12é) Caldrà preveure que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent ho determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
13é) En el cas que, per diversos motius, es renuncie a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, afonaments en el pou, etc.), s'ha de procedir a clausurar-lo i segellar-lo, així com a restaurar el terreny a la situació original, ja que els pous abandonats o en desús constituïxen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
  
Segon  
D'acord amb el que preveu l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjuí de publicar-lo en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha autoritzat el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació d'este, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa o judicial contra l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà, en el butlletí oficial corresponent, la decisió d'autoritzar o denegar el projecte en els termes que preveu l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
València, 2 de maig de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»