Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9272, del 07-02-2022 (2022/837)

DECRET 4/2022, de 28 de gener, del Consell, de declaració de l'any 2022 com a «Any Marià Benlliure».
----------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2022/01/28/4/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   9272

Data del DOGV
:   07-02-2022

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2022/837


Data del document
:   28-01-2022

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * commemoració
    * cultura
    * professió artística
    * legislació

DECRET 4/2022, de 28 de gener, del Consell, de declaració de l'any 2022 com a «Any Marià Benlliure». [2022/837]  
L'Ajuntament de Crevillent, mitjançant acord del Ple de 12 de gener de 2022, ha sol·licitat de la Generalitat la declaració institucional de l'any 2022 com a «Any Benlliure», en el marc del qual l'Ajuntament i la Federación de Cofradías y Hermandades de Semana Santa de Crevillent han previst la realització d'un ampli programa d'activitats commemoratives del 75 aniversari de la defunció de l'afamat escultor.  
  
La localitat de Crevillent ha contribuït notablement a la difusió de la trajectòria personal i artística de Marià Benlliure, tant a través de les seues obres d'imatgeria religiosa exposades en Museu Municipal Marià Benlliure, com amb altres fons del museu que ascendeixen a més de 300 obres, entre esbossos i models d'escaiola, incloent-hi una galeria de retrats i temàtiques dedicades a monuments públics, imatgeria medallística i funerària i un espai reservat per al seu arxiu personal.  
  
L'escultor Marià Benlliure Gil (València, 1862-Madrid, 1947), considerat l'últim gran mestre del realisme huitcentista, va nàixer en el barri del Carme de València, en el si d'una família d'àmplia tradició artística. En 1868 va modelar la seua primera obra taurina, Frascuelo entrando a matar, que va presentar a l'exposició organitzada per la Societat d'Amics del País de València. En imatgeria religiosa, va realitzar la seua primera obra important, el pas processional El Descendido, per a la Real Cofradía del Santo Entierro de Zamora, a la primerenca edat de quinze anys.  
En 1881, va marxar a Roma i allí, fascinat per l'escultura clàssica i atret pel nou corrent verista que triomfava a Itàlia, va abandonar el seu treball inicial com a pintor-aquarel·lista, per a dedicar-se exclusivament a l'escultura. En 1887 es va establir a Madrid, on va obtindre la primera medalla en l'Exposició Nacional d'aquest any per l'estàtua del pintor José Ribera, el Españoleto. El seu nom prompte va adquirir notable fama, per la qual cosa se li va encarregar la realització de nombrosos bustos i monuments públics, com van ser els dedicats a Castelar, Gayarre, Agustina d'Aragó, María Cristina de Borbó, Sant Martí, Velázquez, Fortuny, Joselito i Pastora Imperio, entre altres. Marià Benlliure va alternar les seues estades a Roma amb viatges a París i va obtindre primeres medalles en les exposicions internacionals de Munic (1890), Berlín (1891) i Viena (1894) i la medalla d'honor en l'Exposició Nacional de 1995, per l'escultura del poeta Antonio Trueba.  
Marià Benlliure va rebre també importantíssimes condecoracions, com la de la Legió d'Honor, de França, la medalla especial de l'emperador Francesc Josep, la de Comendador de l'Ordre de la Corona italiana o la Gran Creu d'Alfons X d'Espanya.  
Va ser, a més, president de l'Associació d'Escriptors i Artistes Espanyols durant el període 1929-1947, director de l'Acadèmia d'Espanya a Roma, director general de Belles Arts i director del Museu d'Art Modern de Madrid, així com membre de diverses Acadèmies de Belles arts.  
Al llarg de la seua trajectòria artística i en l'exercici de les diverses responsabilitats institucionals, Marià Benlliure va continuar mantenint una estreta vinculació amb València, no sols per raons familiars, sinó també per les seues amistats, com les que va cultivar amb Sorolla i Blasco Ibáñez. Aquesta indubtable vinculació amb la seua terra natal es manifesta especialment en el moment de la seua mort, ja que, per voluntat pròpia, està soterrat en el cementeri del Cabanyal de València.  
En atenció al que ha sol·licitat l'Ajuntament de Crevillent, i en la virtut de tot el que s'ha manifestat, cal recordar un dels nostres més il·lustres escultors, mort ara fa 75 anys.  
En conseqüència, d'acord amb l'article 28.c de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, a proposta del president de la Generalitat, amb la deliberacio prèvia del Consell, en la reunio de 28 de gener de 2022,  
  
  
  
  
DECRETE  
  
Article únic  
1. Es declara l'any 2022 com a «Any Marià Benlliure» en commemoracio del 75 aniversari de la defunció de Marià Benlliure Gil.  
  
2. Els òrgans de l'Administració de la Generalitat, en l'àmbit de les seues competències, duran a terme les activitats que consideren oportunes en el marc de l?«Any Marià Benlliure».  
  
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL  
  
Única. Incidència pressupostÀria  
L'aplicacio d'aquest decret no podrà tindre incidència en la dotacio dels capítols de despesa del pressupost de la Generalitat i, en tot cas, serà atesa amb els mitjans personals i materials de l'Administracio de la Generalitat.  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Habilitacio  
Es faculta la persona titular del Gabinet del President de la Generalitat per a adoptar les instruccions i actes administratius necessaris per a l'aplicacio d'aquest decret.  
  
Segona. Vigència  
Aquest decret es mantindrà vigent fins que hagen transcorregut sis mesos des de la finalització de l?«Any Marià Benlliure».  
  
Tercera. Efectes  
Aquest decret produirà efectes des de l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 28 de gener de 2022  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER


Còpia Permalink ELI