Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6145, del 16-11-2009 (2009/12611)

RESOLUCIÓ de 22 de desembre de 2008, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a Agromat, SL, l'autorització ambiental integrada per a una explotació de ramat porcí de producció de gorrins al terme municipal de Benlloch.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6145

Data del DOGV
:   16-11-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2009/12224


Data del document
:   22-12-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * empresa privada

RESOLUCIÓ de 22 de desembre de 2008, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a Agromat, SL, l'autorització ambiental integrada per a una explotació de ramat porcí de producció de gorrins al terme municipal de Benlloch. [2009/12604]  
Vistos els documents que consten en l'expedient 291/06 IPPC, instruït a instàncies d'Agromat, SL, a fi d'obtenir l'autorització ambiental integrada per a una explotació de producció de gorrins a la partida de l'Ermita del terme municipal de Benlloch (Castelló), s'emet aquesta resolució de conformitat amb els següents  
Antecedents de fet  
Primer. Amb data 28 de desembre de 2006 José Mateu Ortí, amb CIF R79278802, en representació d'Agromat, SL, va presentar a la Conselleria de Territori i Habitatge una sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a l'explotació de producció de gorrins situada a la partida de l'Ermita, parcel·les 11 i 14 del polígon 2, del terme municipal de Benlloch (Castelló), que es detalla en l'annex I.  
Segon. Amb data 27 d'abril de 2007 el titular va presentar la documentació necessària per a iniciar la tramitació de l'expedient, i va aportar una còpia de l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de Benlloch en data 3 de gener de 2007, amb el tenor literal següent: «Que es tracta d'una activitat en sòl rústic. Que la classificació del sòl no urbanitzable on està ubicada és de dos tipus distints [...]: sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i sòl no urbanitzable comú. En sòl urbanitzable comú no està prohibit l'establiment de granges. En aquesta zona de protecció paisatgística, que està marcada per un radi de 400 m amb centre en l'ermita de l'Adjutori, les normes subsidiàries només permeten les activitats destinades a preservar, conservar i millorar el paisatge i la fauna. Atés que l'activitat és anterior a les normes subsidiàries, de moment no s'admetrà cap ampliació de granja a la zona protegida, i respecte a les activitats existents, atés que s'està elaborant un pla general del municipi, caldrà ajustar-se a les disposicions que es marquen [...]».  
Tercer. Una vegada admesa a tràmit la sol·licitud, la Conselleria va remetre l'expedient a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que havien d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada, a fi que informaren sobre la suficiència de la documentació que acompanya la sol·licitud.  
Quart. Amb data 1 d'octubre de 2007 es va rebre un informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Cinqué. Amb data 19 d'octubre de 2007 es va sotmetre a informació pública l'expedient de referència, durant un període de 30 dies hàbils, d'acord amb el que estableix l'article 28 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, i es va publicar l'anunci corresponent en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (núm. 5622).  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions al projecte en aquesta Conselleria, però se'n va presentar una a l'Ajuntament de Benlloch per part de Patrocinio Radiu Ansuategui, i així consta en l'expedient certificat de la informació pública.   
Sisé. Una vegada transcorregut el termini d'informació pública, es va sol·licitar un nou informe a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que havien d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada sobre l'adequació del projecte a tots aquells aspectes que foren de la seua competència.  
Seté. Amb data 10 de març de 2008 es va rebre un informe d'adequació favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Huité. Amb data 26 de març de 2008 es va rebre un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en el qual es requeria que el titular completara la documentació. En aquest sentit es va oficiar un requeriment a l'empresa, la qual va aportar la documentació requerida els dies 21 de maig, 20 de juny, 3 de juliol i 12 de setembre de 2008.  
Nové. Amb data 17 de novembre de 2008 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer va emetre un informe favorable condicionat al compliment d'una sèrie de prescripcions que s'han inclòs en aquesta autorització.   
Així mateix, s'han incorporat a l'expedient els informes emesos pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i pel Servei de Residus Industrials d'aquesta Conselleria.  
Deu. Amb data 16 de desembre de 2008 es va fer el tràmit d'audiència a l'interessat.  
Onze. Amb data 16 de desembre de 2008 la Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada va celebrar una sessió ordinària i va aprovar la proposta de resolució de l'expedient 291/06 IPPC de sol·licitud d'autorització ambiental integrada, promoguda per Agromat, SL.  
Als fets anteriors són aplicables els següents  
Fonaments de dret  
Primer. D'acord amb l'article 6 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, per la qual es desplega en l'àmbit de la Comunitat Valenciana la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, les activitats que apareixen en l'annex I d'aquesta llei estan subjectes a autorització ambiental integrada.  
La instal·lació de referència està inclosa en l'epígraf 9.3.c de l'annex I de la Llei 2/2006.   
Segon. L'expedient s'ha tramitat segons el que preveuen els articles 27 i següents de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.  
Tercer. A la Comunitat Valenciana l'òrgan competent per a atorgar l'autorització ambiental integrada és la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, d'acord amb l'article 3.h de la Llei 16/2002 i el Decret 7/2007, de 28 de juny, del President de la Generalitat Valenciana, pel qual es determinen les conselleries en què s'organitza l'administració de la Generalitat.  
D'altra banda, de conformitat amb l'article 26 del Decret 92/2007, de 6 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, correspon a la Direcció General per al Canvi Climàtic exercir les competències en matèria d'intervenció administrativa ambiental d'activitats.  
En vista d'aquests antecedents, a proposta del Servei de Control Integrat de la Contaminació, amb el vistiplau del cap de l'Àrea de Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que em confereix el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, resolc:  
Primer  
Concedir a Agromat, SL l'autorització ambiental integrada per a l'explotació de producció de gorrins ubicada a la partida de l'Ermita, parcel·les 11 i 14 del polígon 2, del terme municipal de Benlloch (Castelló), relativa al Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada, visat pel Col·legi Oficial d'Enginyers Agrònoms de Llevant amb data 25 d'abril de 2007 i subscrit per Enrique Solaz Ródenas, la qual queda inscrita en el Registre General d'Instal·lacions IPPC de la Comunitat Valenciana amb el número 363-08/AAI/CV, condicionada al compliment dels requisits següents:  
1. Emissions atmosfèriques  
Les emissions difoses a l'atmosfera estimades per al conjunt de l'explotació són les següents:  
Contaminants Estimació d'emissió  
Metà total 59.098,07 kg/any  
Amoníac total 27.882,96 kg/any  
Òxid nitrós total 222,02 kg/any  
   
Respecte a les emissions canalitzades, la instal·lació té sis calderes que utilitzen gasoil A com a combustible.  
En el termini màxim de tres mesos caldrà aportar un informe de mesurament d'aquestes emissions realitzat per una ECMQA. Així mateix, la periodicitat de mesurament per part d'una ECMQA serà cada cinc anys.  
Els límits d'emissió que s'han d'aplicar per a cada focus són els que estableix la disposició addicional primera del Decret 127/2006, de 15 de setembre, del Consell, pel qual es desplega la Llei 2/2006, de 5 de maig, de la Generalitat, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.   
Així mateix, segons el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex IV, de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, l'activitat estarà inclosa en el grup C, concretament en l'epígraf 3.1.1, Generadors de vapor de capacitat igual o inferior a 20 t/h de vapor i generadors de calor de potència igual o inferior a 2000 tèrmies/h. Si diversos equips aïllats formen part d'una instal·lació o si diverses instal·lacions aïllades desemboquen en una sola xemeneia comuna, caldrà aplicar la suma de les potències dels equips o instal·lacions aïllats" i la periodicitat de mesurament de les emissions per part d'una ECMQA serà cada cinc anys.  
2. Soroll  
Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior, cal complir el que estableixen la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es fixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
En particular, s'han de complir els límits sonors externs establits per a zones d'ús industrial, que són els següents:  
Diürn Nocturn  
70 dB(A) 60 dB(A)  
   
Cada cinc anys s'ha de fer una auditoria acústica, a fi de comprovar que no se superen els nivells sonors en els punts on se situa el receptor més pròxim, és a dir, en el perímetre de la instal·lació. Aquesta auditoria l'ha de fer una entitat col·laboradora en matèria de contaminació acústica, d'acord amb el Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i se'n crea i regula el registre.  
El titular ha de disposar del llibre de control, que ha d'estar constituït pels certificats dels resultats obtinguts de les auditories acústiques i els corresponents informes complets.  
3. Olors  
Quan l'òrgan competent ho considere necessari, podrà requerir al titular de l'explotació la realització d'una avaluació de la molèstia per les olors que genera, mitjançant el mesurament de les unitats d'olor, d'acord amb la norma UNE-EN 13270, i a les zones residencials d'afecció, el percentil 98 de les mitjanes horàries al llarg d'un any s'ha de limitar a cinc unitats d'olor.  
4. Abocaments  
4.1. Aigües residuals  
L'aigua residual de sanejament va a parar a una bassa exterior i es gestiona conjuntament amb els purins.  
Els purins juntament amb l'aigua emprada en la neteja de les instal·lacions s'arrepleguen conjuntament a les fosses interiors, situades sota la reixa, on romanen durant un cert temps, fins que s'extrauen a les cinc basses exteriors de purins, ja que la capacitat de les fosses interiors no és suficient per a albergar el volum de dejeccions ramaderes.  
Pel que fa a la destinació final dels purins, quadrimestralment s'extrauen (2.015 m³/any) mitjançant cisterna a la planta de tractament de purins i fem existent a Vall d'Alba (Castelló). La resta (9.715 m³/any) s'aplica al camp.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha emés un informe favorable sobre la gestió de les aigües residuals, amb les condicions següents, a fi d'eliminar el risc de contaminació de les aigües que podria produir-se per una gestió incorrecta dels residus que es generen en l'explotació ramadera:  
1. Respecte al tractament dels purins o fem generats pels animals es recorda que:  
D'acord amb la disposició addicional cinquena de la Llei 10/1998, de residus, la utilització com a fertilitzant agrícola d'aquests residus, quan es facen servir en el marc de les explotacions agràries, no tindrà la consideració d'abocament a l'efecte que estableix l'article 100 del text refós de la Llei d'aigües (Reial decret legislatiu 1/2001), i estarà subjecta a la normativa que a aquest efecte aprove el Govern i a les normes addicionals que, si s'escau, aproven les comunitats autònomes.  
En tot cas, les instal·lacions ramaderes han de disposar de femers o fosses de purins amb capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans de l'aprofitament posterior, per la qual cosa la falta d'impermeabilitat i estanquitat de les basses o depòsits d'emmagatzematge del fem o purins, així com la incorrecta aplicació agronòmica, quan aquesta siga la forma d'eliminar-los, podrà donar lloc a la incoació d'un expedient sancionador per infracció tipificada en la lletra f) de l'article 116.3 de la mateixa llei.  
2. En tot cas, es recorda al titular de l'activitat que té terminantment prohibit efectuar cap abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, incloent-hi les aigües pluvials que hagen pogut entrar en contacte amb el fem.  
3. D'acord amb el que disposa l'article 30 i la disposició final primera de la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, el marc competencial establit amb l'autorització ambiental integrada no altera les competències que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer té atribuïdes en relació amb el control, la inspecció i la vigilància del domini públic hidràulic, ni en particular la potestat sancionadora.  
5. Protecció del sòl i de les aigües subterrànies  
La gestió del fem de l'explotació està subjecta a les condicions que fixa el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, modificat pel Reial decret 3483/2000, de 29 de desembre, i la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia, així com a qualsevol altra normativa que s'aprove a aquest efecte.  
El nombre d'hectàrees no ha de sobrepassar la quantitat de 170 kg de nitrogen per hectàrea, d'acord amb les recomanacions de la Directiva 91/676/CEE, de 12 de desembre, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries; l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries, i el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació d'explotacions porcines.  
No s'ha de fer cap abocament que puga afectar el sòl o les aigües subterrànies.  
No es podran fer pous, rases, galeries o qualsevol altre dispositiu destinat a facilitar l'absorció de les aigües residuals pel terreny.  
6. Residus  
L'activitat està subjecta als requisits que estableixen la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus; la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, i el Reial decret 833/1988, de 20 de juliol, sobre el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, modificat pel Reial decret 952/1997.  
La Llei 10/1998 de residus i la Llei 10/2000 de residus de la Comunitat Valenciana s'aplicaran supletòriament a la normativa sectorial per a la gestió de subproductes animals (animals morts i deixalles   
  
\* \* \* \* \*  
d'origen animal), que es regiran pel Reglament 1774/2002 del Parlament Europeu i del Consell, pel qual s'estableixen les normes aplicables als subproductes animals no destinats a consum humà, i pel Reial decret 1429/2003, de 21 de novembre, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria de subproductes animals no destinats al consum humà.  
Pel que fa a la gestió dels residus d'envasos, caldrà ajustar-se al que disposa la Llei 11/1997 i el Reial decret 782/1998, de 30 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament per al desplegament i l'execució d'envasos i residus d'envasos.  
Així mateix, pel que fa a la gestió dels residus sanitaris, caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 240/1994, de 22 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la gestió dels residus sanitaris.  
6.1. Producció de residus  
S'autoritza la producció dels residus següents, sempre que la seua capacitat de generació anual siga de l'ordre de magnitud que es detalla a continuació i la capacitat total de l'explotació detallada en l'annex I siga de 2.000 truges reproductores, 120 truges de reposició i 3.000 porcs de transició.  
El centre productiu esmentat està inscrit en el Registre de Petits Productors de Residus Perillosos de la Comunitat Valenciana.  
En el termini màxim de tres mesos caldrà presentar els documents d'acceptació dels residus LER 180202, 180208 i 150110.  
Els residus perillosos i els no perillosos s'han d'entregar a gestors que disposen de la corresponent autorització administrativa per a gestionar-los.  
L'envasament i l'etiquetatge dels residus s'ha de fer d'acord amb el que estableixen els articles 13 i 14 del Reial decret 833/1988, reglament de residus tòxics i perillosos. Així mateix, d'acord amb l'article 16 del reglament esmentat, cal disposar d'un registre on conste la quantitat, la naturalesa, la identificació, l'origen i la data de generació i entrega a un gestor autoritzat, així com el número de document de control i seguiment utilitzat, si escau, i el gestor a qui s'entrega el residu.  
Els residus es podran emmagatzemar durant un període igual o inferior a sis mesos, en el cas que siguen perillosos, i en el cas de residus no perillosos es podran emmagatzemar durant un període d'un any, quan la destinació final siga l'eliminació, i de dos anys, quan la destinació final siga la valorització, i una vegada transcorregut aquest període hauran de ser entregats a un gestor autoritzat. Aquest emmagatzematge temporal de residus perillosos s'ha de fer segregat per tipus de residus, ha d'estar convenientment senyalitzat i ha de fer-se en un lloc cobert, amb sòl impermeable i sistemes de recollida de vessaments accidentals.  
Caldrà presentar un pla de prevenció i reducció de residus perillosos d'acord amb el que estableix la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana (DOGV 15/12/2000), article 45 i disposició addicional quarta.  
Qualsevol modificació relacionada amb la producció de residus perillosos que implique un canvi en la caracterització, producció de nous residus i/o canvis significatius en les quantitats habituals generades que puga alterar el que estableixen aquestes condicions ha de ser comunicada.  
Els animals morts tindran la consideració de material de la categoria 2, d'acord amb el que estableix el Reglament CE 1774/2002, així com el Reial decret 1429/2003, de 21 de novembre de 2003, pel qual es regulen les condicions d'aplicació del reglament esmentat, per la qual cosa s'han d'arreplegar, transportar, identificar i eliminar segons el que estableix aquest reglament.  
Finalment, caldrà portar un registre documental relatiu a la producció i utilització de fem (en el qual han de figurar la quantitat, la naturalesa, l'origen, la destinació, la freqüència d'arreplega, el mitjà de transport i el mètode de valorització o eliminació del fem gestionat, i s'hauran d'identificar les parcel·les i els cultius destinataris amb el detall que calga per a acreditar adequadament que la utilització del residu ramader com a fertilitzant orgànic es fa adequadament) i la retirada per part d'una empresa autoritzada de les baixes animals generades en l'explotació.  
7. Mesures que cal adoptar en situacions diferents de les normals que puguen afectar el medi ambient  
S'han de prendre totes les mesures necessàries perquè quede garantida la protecció del medi ambient i la salut de les persones davant de qualsevol situació fora de la normalitat pel que fa al funcionament de les instal·lacions.  
En relació amb el possible dany ambiental ocasionat per l'activitat, caldrà aplicar la Llei 26/2007, de 23 d'octubre, de responsabilitat mediambiental, en l'àmbit d'aplicació de la qual s'inclouen les activitats subjectes a autorització ambiental integrada.   
Així mateix, quan es determine el tancament definitiu, caldrà desmantellar i clausurar les instal·lacions, d'acord amb la normativa vigent, de manera que el terreny quede en les mateixes condicions que abans d'iniciar l'activitat esmentada i no es produïsca cap dany sobre el sòl i el seu entorn.  
8. Altres condicions  
Les instal·lacions amb què s'ha de dotar l'explotació han de complir el que disposa l'article 5 del Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, i l'article únic del Reial decret 3483/2000, de 29 de desembre, que el modifica.  
En relació amb les normes mínimes de benestar animal, cal tenir en compte el que estableix el Reial decret 1048/1994, de 20 de maig, relatiu a les normes mínimes per a la protecció de porcs.  
L'explotació i les seues instal·lacions s'han d'ajustar a les condicions indicades en el projecte tècnic en els aspectes que no fixa aquesta resolució.  
S'han de complir totes les disposicions aplicables per a garantir la seguretat, la salut de les persones i el medi ambient.  
En el control inicial s'ha de comprovar que s'han aplicat les mesures que preveu el projecte.  
9. E-PRTR  
Abans de l'1 de març de cada any s'ha de notificar a la Direcció General per al Canvi Climàtic, d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002, les dades sobre les emissions de la instal·lació relatives a l'any anterior, específicament les que figuren en l'article 3 del Reial decret 508/2007, de 20 d'abril, pel qual es regula el subministrament d'informació sobre emissions del Reglament E-PRTR i de les autoritzacions ambientals integrades.   
Segon  
L'autorització ambiental integrada s'ha de renovar, en els aspectes ambientals, en el termini màxim de huit anys, llevat que abans d'aquest termini es produïsquen modificacions substancials que obliguen a tramitar una nova autorització o que s'incórrega en algun dels supòsits de modificació d'ofici que recull l'article 26 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol.  
La renovació s'ha de sol·licitar amb una antelació mínima de deu mesos abans del venciment del termini de vigència de l'autorització ambiental integrada.  
Tercer  
El titular de la instal·lació ha de presentar a la Direcció General per al Canvi Climàtic un certificat visat del tècnic director de l'execució del projecte, en el qual s'acredite que les instal·lacions i l'activitat s'ajusten al projecte presentat i autoritzat, i a la resta de documentació tècnica presentada.  
Quart  
Aquesta autorització queda condicionada a la visita de comprovació i a l'obtenció de l'informe favorable corresponent al compliment dels requisits que estableix aquesta resolució. Aquesta comprovació s'ha de fer en els termes que estableix l'article 68.3 del Decret 127/2006 del Consell.  
Cinqué  
L'Administració deixarà sense efecte aquesta resolució en el moment que observe qualsevol incompliment de les condicions que s'hi imposen, amb audiència prèvia de l'interessat.  
Sisé  
El titular de les instal·lacions objecte d'aquesta resolució, a més de les obligacions que amb caràcter general estableix la Llei 16/2002, ha de:  
Complir les obligacions de control i subministrament d'informació que preveu la legislació sectorial aplicable i l'autorització ambiental integrada.  
Comunicar a la Direcció General per al Canvi Climàtic qualsevol modificació, substancial o no, que es propose fer en la instal·lació, la transmissió de la titularitat o qualsevol incident o accident que puga afectar el medi ambient.  
Prestar l'assistència i la col·laboració necessàries a aquells que s'encarreguen de les actuacions de vigilància, inspecció i control.  
Seté  
En tot el que no especifica aquesta resolució, cal ajustar-se a totes i cadascuna de les condicions que estipula la normativa vigent en matèria de residus, abocaments, contaminació atmosfèrica, acústica, impacte ambiental i accidents greus, com també qualsevol altra que puga dictar l'administració en l'exercici de l'activitat en matèria de protecció ambiental.  
Contra aquesta resolució, que no posa fi a la via administrativa, es podrà presentar un recurs d'alçada davant la Secretaria Autonòmica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge en el termini d'un mes des de l'endemà de la recepció d'aquesta notificació, d'acord amb el que disposen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.  
València, 22 de desembre de 2008.- El director general per al Canvi Climàtic: Jorge Lamparero Lázaro.  
Annex I  
Descripció del projecte  
Agromat, SL té una explotació de ramat porcí de producció de gorrins fins als 20 kg, ubicada a la partida de l'Ermita, parcel·les 11 i 14 del polígon 2, del terme municipal de Benlloch (Castelló), amb una capacitat de 2.000 truges reproductores, 120 truges de reposició i 3.000 porcs de transició.  
Les instal·lacions ja estan en funcionament i estan situades en terrenys classificats com a sòl no urbanitzable. Estan ubicades a una distància inferior a 1.000 metres d'una altra explotació porcina, i a una distància mínima suficient dels nuclis de població més pròxims.  
L'explotació està dividida en dues parts: una on s'allotja la transició i la reposició, i una altra on s'allotgen les reproductores. Està constituïda per 21 naus de planta rectangular i de dimensions variables dedicades a:  
- Zona de transició i recria:  
Naus 1-2: recria.   
Naus 3-5: transició.  
- Zona de maternitat:  
Naus 1-4: parcs de recria.  
Naus 5-8: lactació.  
Naus 9-16: gestació.  
La granja es dedica a la producció de gorrins fins als 20 kg, produïts per les 2.000 truges reproductores. El semen amb què s'inseminen les truges prové de l'exterior. Els gorrins romanen amb les mares fins al deslletament (amb un pes aproximat de 6 kg), moment en què es porten a altres explotacions integrades, que disposen de transició, i altres passen a les naus pròpies de transició, on romanen fins que arriben a un pes aproximat de 20 kg, amb el qual ixen de l'explotació cap a engreixadors. Al mateix temps es fa la reposició de les femelles.  
El procés productiu té com a entrades les matèries primeres, l'aigua i l'energia, i com a eixides, els animals morts, els purins i les emissions a l'atmosfera.  
L'aigua residual de sanejament va a parar a una bassa exterior i es gestiona conjuntament amb els purins.  
Els purins, juntament amb l'aigua utilitzada en la neteja de les instal·lacions, s'arrepleguen a les fosses interiors situades sota els allotjaments dels animals, on romanen durant un cert temps fins que s'extrauen a les cinc basses de purins exteriors, de 1.416.05 m³ de capacitat.  
Pel que fa a la destinació final dels purins, quadrimestralment s'extrauen (2.015 m³/any) mitjançant cisterna a la planta de tractament de purins i fem existent a Vall d'Alba (Castelló). La resta (9.715 m³/any) s'aplica al camp.  
La capacitat total d'emmagatzematge, comptant les 18 fosses d'emmagatzematge interiors i les cinc basses exteriors, és de 5.808.36 m³, suficient per a emmagatzemar les dejeccions produïdes durant tres mesos d'activitat, d'acord amb el Reial decret 324/2000, de 3 de març, de normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
El volum de dejeccions que es produeix és de 11.730 m³, equivalent a 34.590 kg N/any, i la capacitat d'emmagatzematge és de 5,94 mesos. La quantitat màxima de fem que cal aplicar serà aquella que continga un màxim de 170 kg/any de nitrogen, de tal manera que seran necessàries un total de 168,03 hectàrees.