Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3477, del 20-04-1999 (1999/2026)

ACORD de 28 de gener de 1999, de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, relatiu a la modificació número 17 del Pla General de Benicàssim.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3477

Data del DOGV
:   20-04-1999

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   1999/2026


Data del document
:   28-01-1999

Organisme emissor
:   Conselleria d'Obres Públiques,Urbanisme i Transports

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * Benicàssim
    * pla d'urbanisme

ACORD de 28 de gener de 1999, de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, relatiu a la modificació número 17 del Pla General de Benicàssim. [1999/Q2026]
  
Vist l'expedient relatiu a la modificació número 17 del Pla General de Benicàssim, i de conformitat amb els següents:
  
Antecedents
  
Primer
  
El Ple de l'Ajuntament de Benicàssim, en la sessió de 30 de juliol de 1998, acordà exposar al públic la modificació, la qual cosa es portà a cap mitjançant anuncis publicats en el periòdic El Mundo de 22 d'agost de 1998, en el periòdic Mediterráneo de 27 d'agost de 1998, en el Butlletí Oficial de la Província de 27 d'agost de 1998 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 23 de setembre de 1998. Transcorregut el període d'informació al públic, durant el qual no es formularen al·legacions, el Ple d'Ajuntament aprovà provisionalment la modificació per unanimitat en la sessió de 17 de desembre de 1998, després d'això es remet al Servei Territorial per a la seua aprovació definitiva el 15 de gener de 1999.
  
Segon
  
El projecte consta de memòria i plans. Amb la documentació complementària remesa, també consta d'annex a la memòria.
  
Tercer
  
L'objecte del projecte és introduir uns canvis en l'ordenació d'unes parcel·les situades en l'àmbit del carrer del Castell de Miravet del sòl urbà del Pla General de Benicàssim.
  
En síntesi, els canvis són els següents:
  
- Es disminueix l'amplària del carrer del Castell de Miravet, que passa de vuit a cinc metres, excepte en la part central, en la qual es produeix un estretiment en què l'amplària es redueix a dos metres.
  
- Es canvia la qualificació de les parcel·les a un costat i a l'altre del carrer, que passa d'EDA-2 (edificació oberta) a UFA (unifamiliar aïllada).
  
Amb la modificació la superfície del vial passa de 2.053 m² a 1.225 m² i l'edificabilitat es redueix de 10.201 m² de límit a 7.707 m².
  
Quart
  
El 28 de setembre de 1998 s'emeté l'informe previ per part del subsecretari d'Urbanisme i Ordenació Territorial. Amb anterioritat, i en relació amb el mateix objecte d'aquesta modificació, s'emeteren informes previs per resolucions de 7 de novembre de 1996 i 18 de febrer de 1997.
  
Fonaments de dret
  
Primer
  
La modificació puntual del Pla General de Benicàssim que s'examina ha sigut sotmesa a informació al públic amb anterioritat a l'entrada en vigor del Reglament de Planejament de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 201/1998, de 15 de desembre (publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 8 de gener de 1999), per la qual cosa, i de conformitat amb la disposició transitòria primera del citat reglament, no són exigibles les seues disposicions relatives al contingut, la tramitació, la formalització o l'aprovació de plans.
  
Segon
  
La tramitació de la modificació ha sigut correcta, de conformitat amb allò que s'ha establit en l'article 38 i concordants de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, Reguladora de l'Activitat Urbanística (LRAU).
  
Tercer
  
La documentació està completa, a l'efecte d'allò que s'ha disposat en l'article 27 de la LRAU.
  
Quart
  
El contingut de la modificació, com ja s'ha dit, és doble: d'una banda, es disminueix l'amplària d'un vial (amb un estretiment en la part central d'aquest); d'una altra, es canvia la qualificació de les parcel·les fronterisses, disminuint el seu potencial edificabilitat (l'edificació oberta passa a unifamiliar aïllada). Com a conseqüència d'aquests canvis, el viari es disminueix en 882 m² de superfície i el límit edificable disminueix en 2.494 m².
  
La modificació compleix allò que s'ha establit en l'article 55.3 de la LRAU, perquè la xicoteta disminució de la dotació viària es veu àmpliament compensada amb la important disminució de l'edificabilitat. No hi ha cap obstacle a l'aprovació del canvi de qualificació d'edificació oberta a unifamiliar aïllat; major anàlisi requereix l'estretiment del vial que es produeix en la part central.
  
Cinqué
  
En els informes previs emesos amb anterioritat s'efectuaven determinades observacions en relació amb l'estretiment de la part central del vial a només dos metres.
  
Certament, aquest aspecte de l'ordenació detallada del sòl urbà no incideix en l'exercici autonòmic de cap de les comeses enumerades en l'article 40.1 de la LRAU (excepte en allò que fa refererència al control de legalitat), sinó que es tracta d'un assumpte d'exclusiu interés públic local, en el qual, de conformitat amb l'article 40.2 de la citada llei, està vedat a la resolució autonòmica d'aprovació qüestionar la interpretació d'aquest interés formulada pel municipi des de la seua pròpia representativitat.
  
No obstant això, s'ha d'assenyalar igualment que fins i tot tractant-se d'una qüestió de discrecionalitat emmarcable dins de l'autonomia municipal, no per això deixen d'actuar determinats límits a què aquesta potestat discrecional s'ha d'acomodar. En particular, ací cal citar els límits derivats de l'existència d'uns fins d'acord amb els quals, segons l'article 2.2 de la LRAU, s'ha d'exercitar la potestat de planejament (assegurar un entorn ambiental, rural o urbà, adequat al desenvolupament de la persona, la seua qualitat de vida i el seu dret a gaudir d'un habitatge digne, així com dels espais i les construccions constitutius del patrimoni cultural col·lectiu), fins que determinaran totes les decisions públiques respecte a la utilització dels terrenys. Igualment, per exigència del principi constitucional d'interdicció de l'arbitrarietat dels poders públics (article 9.3 de la Constitució), la decisió discrecional ha d'estar suficientment motivada en criteris de racionalitat.
  
En el cas que tractem, com s'assenyalà en els informes previs, haurà de partir-se de la idea que el planejament urbanístic ha de dissenyar la xarxa viària (com a dotació pública diferenciada de les establides en l'article 58.4 de la LRAU i productora de l'efecte de l'article 6.1.a de la Llei) de manera que aquesta siga susceptible del trànsit rodat mitjançant vehicles. La previsió pel Pla de Vials Intransitables o de Carrers Sense Eixida, en les quals ni tan sols siga factibles realitzar la maniobra de gir, fora del cas de nuclis històrics amb valors a protegir o d'altres supòsits excepcionals en què siga totalment impossible un altre tipus de solucions, no és de conformitat amb el mínim de racionalitat que, des del control de legalitat derivat dels principis a què abans ens hem referit, li és exigible al planificador.
  
D'aquesta manera, la possibilitat de qualificar com a elements integrants de la xarxa viària entradors a parcel·les sense cap continuïtat, en els quals l'accés rodat obert a l'ús públic a què fa referència l'article 6.1.a de la LRAU és poc viable, s'ha de considerar com una cosa rigorosament excepcional, des de les exigències de racionalitat que ha de satisfer el planificador. Fora del supòsit de nuclis històrics, en els quals podrien operar un altre tipus de valors i principis, la qualificació com a xarxa viària de carrers sense eixida haurà d'aparéixer especialment motivada, de manera que aparega acreditada la impossibilitat d'un altre tipus de solucions i els fins públics a què la qualificació obeeix.
  
Sisé
  
L'Ajuntament de Benicàssim en l'acord d'aprovació provisonal, indica el següent:
  
"La modificació plantejada que pretén reduir l'amplària d'un vial previst pel planejament, de vuit metres, a l'amplària realment existent, consolidat, de cinc metres, amb una estrangulació en la seua part central de dos metres, s'ha de justificar en les circumstàncies excepcionals que concorren en la proposta:
  
a) El planejament vigent proposa per a tota la zona un ús residencial d'edificació oberta en grau 2, EDA-2, la qual cosa permetria la construcció de blocs col·lectius d'apartaments, amb un total de 14.573, 94 m2 de sòl x 0,7 = 10.202 m²/límit, la qual cosa podria suposar, en una hipòtesi d'aprofitament intensiu, un total de 113 habitatges (a raó de 90 m²/habitatge).
  
b) La proposta de modificació, junt amb el manteniment de la vialitat existent, planteja una qualificació d'habitatge unifamiliar aïllat, UFA, la qual cosa suposa un límit total possible de 15.401,79 m2/sòl x 0,5 = 7.781 m2 límit. Però tenint en compte l'existència d'un grau de consolidació (de 12 parcel·les, 9 es troben construïdes) i considerant que per a la qualificació UFA, de baixa intensitat, no resultarà econòmicament rendible la substitució dels immobles actualment edificats, ens trobem davant d'una hipòtesi d'un total de 12 habitatges unifamiliars aïllats.
  
c) S'ha justificat (vegeu l'informe de l'enginyer municipal) que el disseny proposat per a aquest vial, que no permet el seu trànsit rodat des de l'avinguda de Ferrandis Salvador (si es manté el trànsit de vianants), no perjudica ni incideix negativament en la vialitat general de la zona, ja que el carrer del Castell de Miravet no té cap continuïtat, i es troba a escassa distància de vials de major capacitat estructurants de la xarxa de trànsit local i general, actualment en servei, tant paral·lels com perpendiculars.
  
d) El disseny d'un carrer de cinc metres, apte per al trànsit rodat restringit, sense eixida, però amb continuïtat de zona de vianants (en una amplària de dos metres) que presta servei a tan escàs nombre d'habitatges, pot entendre's en aquest sentit com a avantatjosa i d'acord amb els interessos municipals a la vista del disseny concret de l'actuació proposada, i es possibilita en qualsevol cas la permeabilitat de zona de vianants, i es redueix el trànsit rodat al del servei local de les parcel·les que donen al carrer."
  
A la vista d'aquesta expressa motivació municipal de la modificació, que ha sigut aprovada per unanimitat pel Ple de l'Ajuntament de Benicàssim, i en atenció al fet que, en el present cas, com abans s'ha dit, només és donat a la Conselleria portar a cap un estricte control de legalitat, i li està expressament vedat, per així establir-ho l'article 40.2 de la LRAU, qüestionar la interpretació de l'interés públic local formulada pel municipi, la Comissió considera que no li és possible no procedir a la seua aprovació definitiva. La disminució de la densitat d'edificació que es produeix amb la modificació, unit el fet que es tracte d'una àrea consolidada, impedeix poder concloure que la modificació no supera en absolut el mínim test de racionalitat legalment exigible. La impossibilitat legal que en aquest moment s'adopte un altre tipus d'acord ho és sense perjuí que la Comissió considere poc afortunada la solució consistent en l'estretiment central del vial.
  
En qualsevol cas, es fa constar expressament a l'Ajuntament el següent:
  
a) La problemàtica que es planteja al municipi de Benicàssim per l'existència d'entradors privats que es pretén convertir en vials públics, amb l'objecte que les parcel·les a què serveixen adquirisquen l'accés rodat per via pavimentada oberta al públic a què fa referència l'article 6.1.a de la LRAU, s'ha posat ja en evidència en diverses modificacions de planejament tramitades per l'Ajuntament.
  
b) A l'hora de solucionar aquesta problemàtica, que amb tanta freqüència s'està donant en aqueix municipi, les solucions han de ser globals i homogènies per a totes les situacions semblants. La necessitat d'un tractament global, conjunt i coherent per a tots els casos no és, en definitiva, sinó una exigència legal (i, per tant, comprovable per la Conselleria en l'aprovació definitiva) en l'exercici de la potestat discrecional de planejament.
  
c) Per això, s'adverteix expressament l'Ajuntament que no serà legalment admissible la tramitació de modificacions que de manera puntual vulguen solucionar els problemes concrets d'accés que se susciten particularment en algun d'aquests vials. Contràriament, advertida la freqüència amb què el problema es planteja, aquesta Conselleria entén que només mitjançant una solució global, adoptada de manera general i homogènia per a tots els casos, podrà abordar-se aquesta situació de manera que no es vulnere el principi d'igualtat i el d'interdicció de l'arbitrarietat dels poders públics.
  
Seté
  
De conformitat amb allò que s'ha establit en els articles 8.a i 9.1 del Reglament dels Òrgans Urbanístics de la Generalitat Valenciana, en el present cas, el subsecretari d'Urbanisme i Ordenació Territorial pot elevar proposta d'aprovació al conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, o bé sotmetre la proposta a dictamen previ de la Comissió Territorial d'Urbanisme, dictamen que en el cas de municipis menors de 50.000 habitants, tindrà directament efectes de resolució executòria
  
En virtut de tot el que s'ha exposat anteriorment, la Comissió Territorial d'Urbanisme acorda:
  
Aprovar definitivament la modificació puntual número 17 del Pla General de Benicàssim, relativa al carrer del Castell de Miravet.
  
Contra el present acord, que no posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, en el termini d'un mes, recurs administratiu ordinari davant del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, això sense perjuí de la possibilitat d'utilitzar qualsevol altre recurs que es considere oportú.
  
Castelló de la Plana, 28 de gener de 1999.- El secretari de la Comissió Territorial d'Urbanisme: Fernando Renau Faubell.