Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9433, del 22-09-2022 (2022/8275)

RESOLUCIÓ d'1 d'abril de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació per a l'aprofitament de recursos de la secció A, àrids, anomenat «Vallés», del terme municipal de Traiguera (Castelló). Expedient: (2050847) 128/2021/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9433

Data del DOGV
:   22-09-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/8275


Data del document
:   01-04-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Traiguera
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'1 d'abril de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació per a l'aprofitament de recursos de la secció A, àrids, anomenat «Vallés», del terme municipal de Traiguera (Castelló). Expedient: (2050847) 128/2021/AIA. [2022/8275]  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2050847) 128/2021/AIA  
Títol: Projecte d'explotació per a l'aprofitament de recursos de la secció A), àrids, anomenat «Vallés».  
Promotor: Áridos y Hormigones Vallés, SL.  
Òrgan substantiu: ST d'Indústria, Energia i Mines de Castelló.  
Ref. Òrgan substantiu: MIEXPA/2016/1/12.  
Localització: TM Traiguera (Castelló).  
  
Objecte i descripció del projecte  
La mercantil Áridos y Hormigones Vallés, SL, promou el projecte d'explotació per a l'aprofitament de recursos de la secció A), àrids, anomenat «Vallés», al terme municipal de Traiguera (Castelló), corresponent a les parcel·les 53, 54 i 55 del polígon 47 de l'esmentat terme municipal. D'altra banda, es preveu la restauració de les parcel·les 17, 29, 53, 54, 55 i 79 del mateix polígon.  
Aquest projecte d'explotació descriu l'extracció integral a cel obert mitjançant una excavadora hidràulica del material (graves i arenes) de naturalesa calcària existent en l'àmbit territorial delimitat, i el trasllat posterior fins a l'establiment de benefici situat a la rodalia de la zona objecte d'explotació, concretament en la parcel·la núm. 2 del polígon 50 del mateix terme municipal.  
L'explotació es desenvoluparà dins d'unes parcel·les que ja van ser-ne afectades anys arrere, sobre una superfície total d'explotació de 34.004 m². En aquesta superfície, l'explotació es desenvoluparà en un buit únic d'excavació descendent, format per bancs de treball de 7 metres d'altura màxima cadascun. Es projecta la formació de tres (3) bancs d'extracció en la zona sud-oest, amb un pendent unitari de 42° màxim sobre l'horitzontal, de manera que resulte un talús general d'explotació de 29°. La profunditat aconseguida en les diferents zones de l'explotació estarà determinada per la cota màxima d'excavació en la zona situada al costat del llit del riu Cervol, la superfície de cadascuna, les distàncies als límits i les característiques geomorfològiques de l'entorn. El volum previst d'extracció d'àrids és de 25.000 m³/any, i el volum total estimat a extraure durant el termini previst de l'actuació que serà de 7 anys és de 173.510 m³. La superfície total que serà objecte de restauració és de 47.850 m².  
Els talussos de restauració, previstos en el projecte d'explotació, seran d'un màxim de 42° i altura de banc de 7 metres. Per tant, l'amplària de la berma que es deriva dels paràmetres anteriors serà de 4,60 metres com a mínim. El talús final de restauració previst serà de 29° com a màxim. Aquests talussos i paràmetres descrits, segons l'estudi geotècnic aportat en el projecte d'explotació pel promotor, resulten estables per als diferents tipus de rompuda analitzats en l'estudi.  
  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 22 de setembre de 2021, el ST d'Indústria, Energia i Mines de Castelló (òrgan substantiu), va sol·licitar a aquest òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació, i en la mateixa sol·licitud s'indica l'enllaç de descàrrega per a obtindre la següent documentació:  
- Projecte d'explotació de la pedrera.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Projecte de restauració.  
- Certificat de compatibilitat urbanística.  
- Document de síntesi.  
- Informe patrimonial de la DG de Cultura i Patrimoni.  
- Resolució d'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX).  
- Anunci d'informació pública del DOGV núm. 9145, de data 6 d'agost de 2021, en què s'indica que no hi ha al·legacions.  
A continuació, s'esmenten resumidament els informes obtinguts:  
- Informe de la DG de Cultura i Patrimoni, emés amb data 10 de gener de 2018. Conclou favorablement i afirma que no hi ha afecció al patrimoni arquitectònic ni arqueològic. Així mateix, després de l'estudi de la memòria arqueològica, es considera que, com que no hi ha afecció al patrimoni etnològic per part del projecte, no serà necessària cap mesura correctora, i finalment, de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, s'informa favorablement sobre els efectes patrimonials, que preveu l'article 11 de la Llei 4/1998 d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- El certificat de compatibilitat urbanística, que va ser emés amb data 1 d'abril de 2021 per l'arquitecte municipal i que conclou textualment de la manera següent:  
«En conseqüència, l'activitat projectada sí que és compatible amb la normativa i el planejament urbanístic municipal vigent, condicionada al compliment de les condicions establides en els informes del ST d'Urbanisme, d'Agricultura, i d'Obres Públiques.»  
- L'Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX), amb data 22 de juliol de 2021, resol textualment de la manera següent:  
«1. S'autoritza Áridos y Hormigones Vallés, SL, a fer els treballs d'extracció situats en les parcel·les 53, 54 i 55 del polígon 47 del TM de Traiguera (Castelló), i restauració de les parcel·les 17, 29, 53, 54, 55 i 79 del polígon 47 del TM de Traiguera (Castelló) en zona de policia del riu Cervol, entorn al punt amb coordenades UTM, dàtum ETRS89 fus 30: (781.090, 4.495.085).  
2. Respecte als treballs d'extracció d'àrids:  
a) La separació entre el llit i la zona d'extracció ha de ser suficient per a impedir l'accés de les aigües d'avinguda a aquesta última. Per a això, a partir de la línia que forma el marge del riu, i dins del terreny de propietat particular, es deixarà com a mínim una franja de 20 metres sense excavar. L'autoritzat es farà responsable de tots els possibles danys que es puguen causar al llit del riu, per ell o per terceres persones, en la confrontació de la seua finca amb el llit.  
b) L'autoritzat haurà d'adoptar les mesures addicionals que s'estimen oportunes a fi d'evitar que es produïsquen arrossegaments de material que puguen arribar fins al llit.  
c) La separació entre les parcel·les limítrofes i la zona d'extracció ha de ser tal que s'impedisquen els perjudicis a aquelles per l'aigua que de qualsevol manera puga accedir a la zona d'extracció.  
d) Els talussos definitius de l'excavació seran estables, i en tot cas amb pendents inferiors o iguals al talús 1/1 (talussos de pendent igual a 45°).  
e) S'evitaran excavacions que puguen entollar-se. Per a això, la seua profunditat no podrà arribar a una cota inferior al nivell de les aigües del llit.  
3. Quant al rebliment i la restauració posterior d'aquesta àrea, no veu inconvenient, sempre que es complisquen els condicionants següents:  
a) L'aportació de material s'haurà de realitzar en tongades de baix a dalt de manera que el material quede degudament compactat i s'assegure l'estabilitat del terreny.  
b) La cota de l'anivellament, una vegada efectuada, no superarà la dels terrenys confrontants, i s'haurà de respectar el pas per la zona de servitud del llit. S'hauran de prendre les mesures necessàries a fi d'evitar que es produïsquen arrossegaments de material que puguen arribar fins al llit.  
c) L'autoritzat queda obligat a respectar al llarg del marge, que ha de quedar apte i practicable, la zona de servitud de 5 metres d'amplària per a ús públic, de conformitat amb el Reglament del domini públic hidràulic (Reial decret 849/1986, d'11 d'abril)».  
Amb data 23 de desembre de 2021, es requereix a l'òrgan substantiu que remeta a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'inici formulada pel promotor. Amb data 29 de desembre de 2021, es rep en aquest òrgan ambiental, des de l'òrgan substantiu, la sol·licitud d'inici formulada pel promotor.  
  
  
  
Consideracions ambientals  
L'àrea del projecte es troba al nord de la província de Castelló, en una situació límit entre la seua franja interior i muntanyenca, enquadrada dins de la regió climàtica denominada de clima mediterrani marítim. La geomorfologia és qualificada com a ondulada per la cartografia definida per la COPUT i la cota mitjana en la zona de projecte és de 185 msnm. Les característiques fisiogràfiques de la zona d'explotació queden definides per una plana d'orientació nord-oest'sud-est aproximadament, al costat del llit del riu Cervol, i amb un desnivell màxim en la zona d'explotació de 22 metres. La vegetació, pel fet que la zona de projecte es troba prop del llit del riu Cervol i de zones agrícoles, es restringeix a la vegetació de ribera associada a les vores de rius i barrancs i l'associada als cultius de secà i regadiu. Respecte a la vegetació associada a rius i barrancs podem trobar, a més de l'associació Querco cocciferae-Lentiscetum, altres espècies pròpies de les associacions Arundini donacis-Convolvuletum sepium (canyars), Salicion triando-neotrichae (salzedes) i Rubu ulmifolii-Nerietum (baladrars), entre altres.  
  
En la zona amb predomini de cultius de secà en els quals predomina l'olivera, amb alguna resta escassa de garroferes i ametlers, la vegetació natural és predominantment arvense, composta principalment per plantes anuals (teròfits) que passen les èpoques desfavorables en estat de llavor.  
En general es pot preveure que les espècies de fauna presents en l'àmbit d'actuació seran de caràcter generalista. La simplificació de l'ecosistema a tots els nivells, determinada per la intervenció humana, és causa d'una pèrdua de l'heterogeneïtat estructural i disminució de la biodiversitat que degué haver-hi en anteriors etapes més pròximes a la naturalitat.  
En general, per als ocells, la zona es caracteritza per presentar espècies capaces d'ocupar hàbitats antropitzats (cultius). No consta l'existència d'espècies faunístiques amb requeriments d'hàbitat exigents, atés que els ecosistemes artificials condicionen la presència d'espècies silvestres i disminueixen la seua diversitat.  
Vista la documentació aportada, respecte a l'avaluació d'alternatives tècnicament viables, s'observa que per a triar la solució adoptada s'han seguit diferents criteris, de tipus: geològics, geotècnics, hidrogeològics, operatius i mediambientals. La ubicació s'ha triat primerament per l'existència del recurs mineral i segonament per la qualitat d'aquest. No s'han plantejat alternatives tècniques d'emplaçament, ja que és precisament en aquestes parcel·les on es troba el recurs mineral.  
  
Consultat el visor cartogràfic de la IDEV en l'àmbit d'actuació, no s'observa afecció a cap espai pertanyent a la Xarxa Natura 2000 o espais naturals protegits.  
No consta afecció directa a cap hàbitat d'interés ni a vies pecuàries.  
  
A l'entorn de la pedrera hi ha sòl forestal, però no en la mateixa ubicació de l'explotació. El riu Cervol limita la zona d'actuació per la part nord-est, i part de l'actuació se situa en l'àmbit de la zona de policia del mateix riu. En aquest sentit, es disposa d'un informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la conclusió favorable del qual, amb els corresponents condicionants, ja ha sigut exposada anteriorment.  
  
Una part de l'àmbit d'actuació de l'explotació, corresponent a la franja confrontant amb el riu Cervol, queda englobada en zona del PATRICOVA de perillositat d'inundació 6, de freqüència baixa i període de retorn de 500 anys. Vist l'estudi d'impacte ambiental, la documentació aportada i la tipologia dels treballs a executar, es preveuen afeccions potencials especialment en la fase d'explotació de la pedrera, que seran minimitzades o anul·lades en la fase de restauració.  
  
L'estudi d'impacte ambiental del projecte contempla les mesures preventives i correctores encaminades a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a les explotacions d'àrids. La zona proposada per a la posada en marxa de l'explotació minera és confrontant amb uns terrenys que ja van ser-ne afectats anys arrere i en què actualment hi ha fronts oberts, la qual cosa ocasiona una deterioració del medi natural i dona lloc a un espai degradat de qualitat molt baixa.  
  
En la fase d'explotació s'identifiquen, entre altres, els següents impactes ambientals potencials:  
- Les tasques d'aclarida i desbrossament prèvies de la zona, així com la posterior extracció del material que s'explotarà, es preveu que causen un impacte temporal i reversible en la qualitat de l'aire i de caràcter acústic, a causa de la generació de partícules en suspensió i pel soroll i les vibracions de la diversa maquinària i vehicles intervinents. D'altra banda, es produirà un increment sonor en l'àrea ocasionat pels motors de combustió interna, el funcionament de la maquinària, la presència humana, etc.  
L'activitat queda subjecta al règim previst en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, i al Decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació.  
Com a mesures preventives, correctores i protectores previstes s'estableixen:  
1. Es realitzaran treballs periòdics de manteniment i neteja de la plaça de pedrera, els accessos i les pistes de la pedrera, i es restringirà la velocitat de conducció dels vehicles en tot l'àmbit per a minimitzar la dispersió de pols.  
2. En les tasques d'arrancada realitzades per retroexcavadora, es regarà la superfície a arrancar.  
3. Quan les condicions climàtiques siguen desfavorables, com per exemple fortes ratxes de vent, es paralitzaran immediatament els treballs i es regaran aquelles zones que se'n podrien veure més afectades. Els treballs es podran reprendre tan prompte com les condicions ambientals es recuperen.  
4. Els apilaments de materials pulverulents s'efectuaran a resguard del vent i en àrees d'escassa visibilitat. Els apilaments de materials per a la posterior utilització en la restauració es protegiran de l'acció erosiva del vent i de l'aigua mitjançant la plantació de gramínies i lleguminoses.  
  
5. Tots els camions que transporten materials pulverulents hauran d'anar coberts amb lones, les quals hauran de cobrir totalment la caixa del bolquet o remolc del camió, amb la finalitat d'evitar emissions de pols durant el transport.  
- Un altre dels impactes potencials serà l'emissió de gasos a l'atmosfera, a causa de la utilització de la maquinària i vehicles per a realitzar els treballs d'extracció de material de la pedrera. Per a això, s'estableixen les següents mesures de caràcter preventiu:  
1. Els motors de combustió interna es revisaran perquè complisquen els límits d'emissió de contaminants previstos en la vigent normativa.  
  
2. Es revisaran periòdicament les emissions de gasos, vapors, fums i partícules a l'atmosfera.  
3. No es permetrà cap emissió de gasos ni la manipulació de matèries que produïsquen males olors en unes quantitats que puguen ser fàcilment detectables, sense instruments, en la línia de propietat de la parcel·la des de la qual s'emeten aquestes olors.  
- La contaminació atmosfèrica per sorolls i vibracions tindrà lloc principalment en la fase de preparació i funcionament de l'explotació, que serà un impacte causat per les emissions sonores, de caràcter reversible a curt termini i d'extensió puntual, i que pot causar molèsties a la població i a la fauna que puga existir en l'entorn pròxim a l'explotació. Per a minimitzar aquest impacte, s'estableixen les següents mesures de prevenció i protectores:  
1. Es limitarà l'horari de treball al període diürn.  
2. S'utilitzarà maquinària que complisca tots els requisits necessaris en matèria de soroll.  
3. Es limitarà la velocitat de circulació dels vehicles pels accessos a 30 km/h.  
4. S'establirà un programa de manteniment que assegure el correcte funcionament de la maquinària.  
5. La maquinària es revisarà periòdicament, segons les normes de manteniment i es realitzaran totes les revisions necessàries.  
- Durant la fase d'execució i funcionament de l'explotació serà inevitable la modificació de l'escorriment superficial de l'àmbit de l'actuació, a causa de la transformació que patirà el terreny a conseqüència de la continuada extracció d'àrids. En aquest sentit, i a fi d'obtindre un millor control del nou escorriment generat, s'estableixen unes mesures encaminades a reduir el poder erosiu de l'aigua d'escorriment, i, d'altra banda, que permeten interceptar els sediments arrossegats per l'aigua i la seua posterior recuperació:  
1. S'establirà un sistema de drenatge en el perímetre de l'explotació, mitjançant una cuneta de capdamunt de talús, per a la recollida de les aigües externes i impedir que arriben a la zona d'actuació.  
2. Els desaigües als llits o drenatges es realitzaran en terreny pla per a evitar erosions en aquests. Es procedirà (tant durant el funcionament de la zona d'explotació com en la restauració) a la dissipació de l'energia de l'escorriment superficial abans del vessament als llits naturals o parcel·les confrontants.  
3. Com a solució a això, les aigües d'escorriment es podran decantar en la part més profunda del buit miner, per a ser utilitzades posteriorment en reg de pistes o en la restauració. Es preveuran mecanismes per a l'eliminació de sòlids suspesos en l'aigua, com filtres o trampes de sediments.  
4. En qualsevol cas, per a previndre que els escorriments que circulen per la pedrera adquirisquen un elevat contingut en sòlids s'instal·larà una bassa de decantació de 6 x 5 x 1,5 metres. Aquesta bassa tindrà una capacitat de 45.000 litres, que es considera suficient per a allotjar el volum anual de sediments previst. Estarà situada en la conca abans d'enllaçar amb els elements de drenatge natural de la zona, en la zona més deprimida, per a recollir per gravetat els sediments arrossegats per la cuneta perimetral.  
- Per a minimitzar l'afecció ambiental que puguen causar els treballs d'explotació sobre l'aigua de l'entorn, s'establirà com a mesura preventiva: els punts de vessament de l'aigua de l'explotació seran equipats amb filtres de sediments per a evitar el trasllat i arrossegament d'aquests fora de l'àrea d'explotació.  
Arran dels treballs d'explotació, es generaran residus sòlids. Així mateix, la gestió de residus catalogats com a perillosos o de naturalesa diferent dels materials petris que es puguen generar, serà un aspecte important a vigilar. Es prendran diverses mesures preventives i correctores:  
1. Es procedirà a la retirada i apilament de la capa de terra vegetal de les zones de desbrossament per al seu posterior aprofitament.  
2. No es permetrà, en cap cas, l'abocament de residus sòlids o líquids al terreny.  
3. Els residus que es generen durant la preparació i explotació de la zona d'explotació es classificaran en inerts, residus urbans i residus perillosos.  
4. Els residus urbans i assimilables (restes de menjar, envasos, restes de cartó, etc.), separats per a eliminar-los, seran posats a la disposició de l'ajuntament, per la qual cosa s'hauran de complir les ordenances de recollida.  
5. Els residus catalogats com a perillosos s'emmagatzemaran en envasos estancs adequats a les seues característiques químiques, en recinte tancat dotat amb solera impermeabilitzada i sistema de recollida de vessaments, i seran gestionats per un gestor autoritzat.  
6. En cas de vessaments o fugues en la zona de proveïment de carburant i manteniment es retiraran l'arena i l'argila contaminades, que es gestionaran com un residu perillós, i es posarà arena i argila nova.  
7. L'eliminació dels abocaments i derrocs generats en fase d'explotació es realitzarà en abocadors controlats i en ubicacions on existisca autorització per a això. A més, es realitzarà la separació dels diferents residus per a facilitar-ne el reciclatge.  
- Encara que a priori no consta afecció a cap jaciment arqueològic, paleontològic o etnològic catalogat en l'àrea d'explotació, se seguiran les indicacions de la DG de Patrimoni de la Conselleria d'Educació i Cultura. En cas de produir-se algun descobriment arqueològic o bé cultural durant l'execució de les labors extractives en l'àmbit de l'actuació, la direcció facultativa dictarà la suspensió immediata de les operacions d'explotació i es comunicarà el descobriment als organismes competents perquè adopten les mesures que estimen necessàries per a la protecció, conservació o estudi de la troballa.  
  
Respecte a les modificacions paisatgístiques que es puguen produir, s'han proposat les següents mesures preventives:  
1. No sobrepassar en cap cas els límits de l'autorització minera.  
  
2. Durant els primers anys d'explotació i després del condicionament de l'antic front existent en la zona més oriental, per a l'obertura del nou front proposat, aquest serà restaurat vegetalment amb la finalitat de corregir l'impacte visual generat per aquest.  
3. Remodelar la topografia alterada (arredonir els talussos evitant arestes i superfícies planes).  
4. No realitzar cap tipus de construcció permanent en el temps.  
5. Aprofitar el mateix buit miner com a runar de material de rebuig i, finalment, utilitzar-lo en treballs de rehabilitació.  
6. Apilar la terra vegetal susceptible de ser usada en la restauració. Disposar-la en forma de cavalló i revegetar-la amb les espècies protegides afectades de la zona i espècies arbòries de creixement ràpid, de manera que constituïsquen pantalles visuals, evitant les vistes directes de la pedrera, i d'aquesta manera minimitzar l'impacte visual de l'explotació minera.  
7. Durant l'explotació es mantindrà una cella de terreny que actue com a barrera visual dels fronts d'explotació actius. Els fronts esgotats segons les previsions hauran de ser restaurats immediatament després d'abastar el seu perfil d'esgotament de final d'explotació. La modificació del programa d'explotació-restauració previst requerirà la prèvia notificació a l'autoritat minera per a la seua autorització.  
8. S'atendrà en tot moment el programa d'explotació de la pedrera, que ha sigut programat de manera que siga executat de manera progressiva a l'avanç de l'explotació, de manera que a mesura que el front es trobe a suficient distància com per a no interferir en els treballs d'extracció, començaran els treballs de restauració per la zona ja explotada. D'aquesta manera, mitjançant l'explotació i restauració simultània es redueix en el temps i en l'espai l'àrea afectada per la pedrera a cada moment, i es corregeix al més prompte possible l'impacte negatiu que suposa l'existència del buit, tant des del punt de vista paisatgístic com de la seguretat.  
9. Condicionament i revegetació dels accessos existents en la zona.  
  
Durant la fase de funcionament de l'explotació, es preveu un impacte de desenvolupament econòmic positiu en la zona, atés que es generarà ocupació directa en el sector de la mineria, i d'altra banda de manera indirecta en el sector de la construcció, que tindrà un major àmbit territorial. La zona d'explotació extraurà matèries primeres per a la fabricació d'àrids i formigons per a l'ús posterior en el sector de la construcció, matèries primeres indispensables per a l'obra civil, edificació, etc.  
  
Conclosos els treballs d'explotació, s'establiran unes mesures que caldrà dur a terme per a la fase d'abandó de l'explotació. Aquestes mesures seran:  
1. Es restauraran i revegetaran els terrenys dels camins i pistes d'accés de nova creació.  
2. El residu estèril que puga sobrar de l'explotació serà traslladat a les plantes de reciclatge corresponents.  
3. El vial rural utilitzat serà restaurat, si és el cas.  
4. S'hauran de portar a les plantes de reciclatge els residus generats en l'explotació que encara hi queden (bidons, llandes, plàstics, vidres, cartells de senyalització, etc.).  
El projecte compta amb un pla de restauració de l'espai natural afectat per les tasques mineres. La superfície total que serà objecte de restauració suposa uns 47.850 m², dels quals 44.470 m² corresponen a la pedrera i 3.380 m² a la parcel·la número 17. Els objectius principals d'aquest pla en línies generals són els següents:  
- Reduir l'impacte paisatgístic i ambiental causat per l'explotació minera a cel obert de la pedrera «Vallés».  
- Restaurar la producció biològica del sòl, amb la qual cosa a un increment en la qualitat del paisatge s'uniran una sèrie de beneficis directes i indirectes sobre el medi natural de l'entorn de l'àrea de restauració, amb l'objectiu de recuperar la producció biològica del sòl afectat per l'explotació.  
- Reduir i controlar l'erosió i incrementar l'estabilització de terrenys sense consolidar. L'establiment de vegetació arbòria i arbustiva i una altra sèrie de mesures previstes afavoriran el control sobre el medi suport.  
- Reduir la incidència de l'actuació sobre el règim hídric superficial.  
- Preservar i incrementar la diversitat faunística i botànica, així com afavorir la conservació de comunitats animals i vegetals d'interés.  
  
Per tant, la idea és observar la zona afectada en el seu conjunt i establir les actuacions corresponents dirigides a corregir els impactes negatius existents, buscant sempre la defensa del paisatge; iniciar i activar la regeneració vegetal de l'ecosistema; canalitzar les aigües pluvials i protegir de l'erosió els terrenys afectats i d'aquells situats en cotes inferiors; mantindre el camí d'accés a la superfície de restauració per a facilitar les labors de manteniment de la coberta vegetal en els dos anys posteriors a la revegetació. A més s'indica en el pla de restauració que es restauraran totes les àrees afectades pels treballs d'extracció, incloses les que van ser alterades en anys anteriors, malgrat no figurar en el projecte d'explotació. Entre els treballs de restauració que es proposen, s'estableixen els següents:  
- Restauració agrícola (amb oliveres) en les zones planes, bermes i plataformes, i d'altra banda restauració amb vegetació natural (aladern (Rhamnus alaternus), coscolla (Quercus coccifera), espí negre (Rhamnus lycioides), llentiscle (Pistacea lentiscus), romaní (Rosmarinus officinalis), timó (Thymus vulgaris)) en els talussos resultants, amb les corresponents densitats de plantació definides en el pla de restauració. La plantació es realitzarà preferiblement en els mesos hivernals, evitant els mesos centrals de l'estiu. En la plantació de les oliveres caldrà proporcionar aigua abundant a la planta en el moment de la plantació i fins que se n'haja assegurat l'arrelament.  
- Després de l'explotació, la profunditat varia disminuint des de la zona perimetral occidental cap al llit del riu Cervol situat a l'est. Sobre la zona més oriental del buit miner es durà a terme l'aportació del desmunt i posterior esplanació i revegetació en terrasses a diferent nivell. L'objectiu consistirà en la remodelació del terreny, mitjançant el perfilament dels talussos perimetrals fins a aconseguir o recuperar una forma compatible amb uns índexs acceptables de seguretat i el desenvolupament vegetal del terreny, a mesura que s'avance amb l'explotació i es vagen finalitzant les operacions en les diferents zones. El material estèril s'utilitzarà, entre altres llocs, en l'adequació de la «mota» que cal deixar al costat del riu Cervol i que tindrà una franja mínima de 20 m d'amplària respecte al llit.  
- La restauració se simultaniejarà amb l'explotació, mitjançant el següent procés:  
1. Retirada de la cobertora del sòl existent de la zona a explotar, fins a la zona destinada per a apilaments temporals.  
2. S'evitarà l'erosió hídrica i eòlica, mantenint les seues característiques edàfiques mitjançant abonament i sembra d'espècies lleguminoses.  
3. Els estèrils resultants s'utilitzaran de manera immediata per al rebliment de buits explotats.  
4. Una vegada omplit el buit corresponent a la cota adequada, s'estendrà la capa de cobertora vegetal abans retirada per a la plantació d'espècies vegetals.  
- Es revestiran els talussos resultants de l'explotació amb materials de components orgànics com és la manta orgànica, composta per un entramat de fibres (composició 70 % de palla i 30 % d'espart), que exercirà com a protecció temporal. D'aquesta manera, les mantes orgàniques realitzaran un efecte de reforç estructural i de control parcial de l'erosió superficial dels talussos.  
- Es projectarà l'aportació puntual de terra vegetal en plans i bermes mitjançant clots de plantació aportant 0,3 m³/clot dels sòls retirats prèviament i esmenats amb fem fins a augmentar en un 1 % el contingut en matèria orgànica, amb la finalitat de millorar la capacitat de retenció del sòl i augmentar la quantitat de nutrients disponibles en el sòl.  
  
- S'ha triat la plantació com a mètode de repoblació per a tindre major probabilitat d'èxit, perquè les plantes són més resistents als riscos meteorològics que les plàntules acabades de nàixer de la llavor i es preveu una ocupació més ràpida i regular del terreny. Les oliveres per a la restauració de la plataforma es col·locaran amb una separació longitudinal i transversal de 7 m, entre eixos de tija. Els talussos de restauració partiran des de la cota més deprimida de l'explotació de 185 msnm, que sempre serà major que la cota del llit del riu.  
Amb l'objectiu d'evitar la possible erosió per escorriment superficial, s'estableixen les següents mesures preventives i de control de l'erosió:  
- Execució de acanaladures sense revestir en la base de cada talús.  
- Cuneta principal en la plataforma basal, d'aproximadament 804 m de longitud i secció trapezoidal  
- Execució d'una bassa de decantació (45 m³) per a captar l'aigua d'escorriment i els arrossegaments de sediments que es puguen produir, almenys durant 1 any segons els càlculs estimats en el mateix pla de restauració, abans que arriben a enllaçar amb els elements de drenatge natural de la zona. Els sediments acumulats seran retirats periòdicament, assegurant en tot moment que la bassa tinga volum suficient per a albergar els sediments arrossegats.  
L'estudi d'impacte ambiental compta amb un pla de vigilància ambiental (d'ara en avant PVA) que estableix les pautes establides a seguir, efectuant els controls, els mesuraments i les anàlisis dels paràmetres que permetran conéixer l'impacte que està suportant l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, amb la periodicitat corresponent. Totes les actuacions i/o mesuraments que es realitzen en l'aplicació del PVA tindran constància escrita en forma d'actes, lectures o butlletes d'estat, de manera que es permeta comprovar que els treballs s'han executat correctament i respectant les condicions establides en la normativa vigent que hi siga aplicable. Aquesta documentació recollirà totes les dades des de l'inici de l'activitat i estarà a la disposició dels òrgans d'inspecció i vigilància.  
Si s'observa alguna desviació significativa respecte de les previsions descrites en l'estudi d'impacte ambiental (EIA) durant la realització dels controls esmentats, el promotor ho posarà en coneixement de l'administració substantiva competent, perquè s'apliquen les mesures correctores necessàries.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària conforme a l'annex I del Decret 162/1990, grup 3, c) extracció de minerals no metàl·lics ni energètics; c.1. materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i per trituració, algeps, roques ornamentals), en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot això, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, sols a efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el projecte d'explotació per a l'aprofitament de la secció A), àrids, anomenat «Vallés», promogut per la mercantil Áridos y Hormigones Vallés, SL, sempre que el projecte es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació que consta en l'expedient, i de conformitat amb les següents condicions:  
- Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de comunicar aquest fet a la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- El seguiment del compliment de les mesures descrites en l'EIA, de les propostes emeses pels diferents organismes consultats i de les mesures addicionals proposades correspondrà a l'òrgan substantiu.  
  
- La proposta de restauració del projecte, amb talussos de banc de 42°, no resulta admissible ni des del punt de vista paisatgístic, ni de l'eficàcia de la revegetació. Per tant, amb l'objectiu de millorar la integració paisatgística i la revegetació dels talussos, els talussos de banc restaurats no hauran de superar els 32° d'inclinació.  
- Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
- Mitjançant les accions de control, es comprovarà que totes les instal·lacions de l'explotació disposen dels mecanismes i elements necessaris per a minimitzar els riscos de contaminació a cursos d'aigua superficials o subterranis, els riscos de contaminació atmosfèrica i acústica, etc., tant en el funcionament quotidià com en cas de possibles accidents. A més, es controlarà que la gestió dels residus generats, i en el conjunt de l'explotació, es duga a terme d'acord amb la normativa vigent.  
  
- En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no es comença l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conforme amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
  
b) La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atenent els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 1 d'abril de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»