Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9245, del 29-12-2021 (2021/12556)

RESOLUCIÓ de 23 de novembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la Resolució de 6 de febrer de 2003, de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte ronda sud-oest del Pinós (expedient 251/2002/AIA).
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9245

Data del DOGV
:   29-12-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/12401


Data del document
:   23-11-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Pinós, el
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 23 de novembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la Resolució de 6 de febrer de 2003, de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte ronda sud-oest del Pinós (expedient 251/2002/AIA). [2021/12688]  
  
En data 6 de febrer de 2003, es va dictar Resolució de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi per la qual es va formular declaració d'impacte ambiental del projecte ronda sud-oest del Pinós (expedient 251/2002/AIA). De conformitat amb el que es preveu en l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, i tal com recull el resolc quart d'aquesta, havia de ser publicada en el diari oficial, sense que conste fins hui l'efectiva publicació d'aquesta.  
En compliment de la normativa en matèria d'avaluació d'impacte ambiental i als efectes previstos en la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, s'ordena publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la resolució esmentada, el text de la qual s'inclou a continuació com Annex.  
  
València, 23 de novembre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.  
  
  
ANNEX  
  
«Resolució per la qual es formula Declaració d'Impacte Ambiental  
Expedient: 251/02'AIA.  
Títol: Ronda sud-oest del Pinós.  
Promotor: Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.  
Objecte: Projecte bàsic per a la definició tècnica i valoració econòmica de les obres de la ronda sud-oest del Pinós.  
Localització: el Pinós (Alacant).  
  
Descripció del Projecte.  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.  
El tram projectat, amb una longitud de 2.166 metres i una secció 7/10, té l'origen en la intersecció en Y de la variant nord de la CV-83 amb l'accés oest des d'aquesta al Pinós, i finalitza en la intersecció de la carretera CV-836 amb el camí d'accés al cementeri, al sud del nucli urbà.  
En els extrems de la ronda, és a dir en les interseccions comentades en el paràgraf anterior, se situaran sengles glorietes, de 40 m de radi exterior.  
Els condicionants més grans que troba el traçat en el seu desenvolupament són el jaciment arqueològic de la Vil·la de Malaño, que obliga a desplaçar-lo cap a l'oest, i la zona inundable existent en un ampli entorn del PK 1+400. En aquest punt es localitza un viaducte de tres obertures de 25 metres cada una, la finalitat de les quals és evacuar 75 m³/s per a un període de retorn de 100 anys, i 152 m³/s per a 500 anys.  
A més, el projecte preveu la disposició d'una bateria de tres marcs de 2x1,5 metres en el PK 0+160, i una canalització rectangular de 2x2 m en el marge més occidental de la carretera, a fi de resoldre l'afectació a diverses de les conques interceptades.  
El ferm, segons s'indica en la memòria, l'annex i el pressupost del projecte bàsic, consta de tres capes bituminoses sobre 50 cm de sòl seleccionat. D'acord amb el projecte bàsic esmentat, la capa de rodament s'obtindrà a partir de mescla bituminosa en calent S-20. En canvi, en l'estudi d'impacte s'assenyala, tant en l'apartat de mesures correctores com en el mateix estudi acústic que acompanya aquest, que s'hi disposarà un paviment drenant. Aquesta discordança es comenta ara en tant que haurà de ser tractada posteriorment en la present declaració.  
  
Alternatives.  
Pel que fa a les alternatives plantejades, n'han sigut tres. Les principals diferències que presenten es troben en el fet que les característiques geomètriques de cada una els confereixen velocitats específiques diferents, que superen totes, en qualsevol dels seus trams, la velocitat de 95 km/h.  
Les tres tenen en comú que eviten passar per la zona de protecció arqueològica detectada en la prospecció arqueològica (Vil·la de Malaño).  
L'alternativa A i la C presenten recorreguts molt similars, ja que ambdues salven un important camí agrícola abans de la bifurcació d'aquest. Entre les dues, la C és la de menor longitud.  
L'alternativa B, de major longitud però millors paràmetres geomètrics, es veu obligada a superar dos camins agrícoles mitjançant un pas superior, perquè els intercepta una vegada s'ha produït la bifurcació comentada en el paràgraf anterior.  
Tot i això, i vist que, fins i tot sent els seus paràmetres els pitjors, satisfan àmpliament els requeriments funcionals d'una C-80, l'alternativa finalment triada és la C, la qual ha quedat suficients descrita en l'anterior apartat de la present declaració.  
  
Tramitació administrativa.  
Informació pública.  
En data 2 de juliol de 2002 es rep, procedent de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte ronda sud-oest del Pinós.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte ronda sud-oest del Pinós, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant sengles anuncis publicats en el BOE núm. 168, de data 15 de juliol de 2002, i en el DOGV núm. 4301, de data 26 de juliol de 2002.  
Resum d'al·legacions.  
Durant l'exposició pública dels documents, no s'han presentat al·legacions al projecte.  
Peticions d'informes sectorials i documentació complementària.  
  
No s'han sol·licitat informes sectorials que complementen el procés d'avaluació seguit, perquè no s'ha considerat necessari per a aquesta.  
  
No obstant això, cal referir-se a l'informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic en el qual, amb data 17 de setembre de 2002, s'ha informat favorablement sobre el projecte de ronda sud-oest del Pinós. Es recorda que aquest informe té caràcter vinculant, d'acord amb el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Afeccions legals.  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, els informes rebuts i altres consultes, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afectació a les servituds legals següents:  
- En virtut de la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries, existeix afectació al tram de via pecuària «Vereda del Prado».  
- Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, el traçat projectat s'ajusta íntegrament a la reserva viària recollida en el planejament urbanístic municipal vigent.  
  
Consideracions ambientals.  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació.  
- Geologia.  
La zona d'actuació es troba sobre formacions quaternàries superficials (conglomerats, arenes, argiles i llims), constituïdes per depòsits d'origen fluvial (argiles i llims ocres vermellosos amb arenes i graves), bé originats per corrents difusos (mantells d'escolament entorn de la rambla) o localitzats (al·luvials s.s. en el mateix llit).  
  
- Règim hidrològic.  
La xarxa hidrogràfica no està ben definida en el territori. La zona en si presenta característiques de rambla, que travessaria el Pinós de nord a sud. Només l'absència de pendents evita la concentració de cabals.  
No obstant això, la ronda travessa una zona inundable, d'acord amb el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció de riscos d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), el qual preveu la restauració hidrologicoforestal de la rambla de la Yedra com a actuació conduent a disminuir el risc en la zona en qüestió.  
La ronda es localitza sobre el sistema aqüífer GC (Mula-Fortuna), d'acord amb l'ITGE. Aquest només inclou materials permeables en profunditat, i està segellat en superfície per margues impermeables miocenes. Els nivells existents sobre aquestes no disposen de grossària suficient per a albergar aqüífers permanents.  
- Vegetació.  
La vegetació natural de la zona, en la seua etapa madura, correspondria a bosquets densos de Quercus coccifera. No obstant això, la vegetació existent és la pròpia de cultius fruiters i de secà.  
L'estudi ha advertit la presència de dues microreserves vegetals al terme del Pinós. No obstant això, ha assenyalat, també, que ambdues es troben allunyades del lloc de les obres.  
- Fauna.  
Les espècies presents en la zona són les habituals d'hàbitats propis de les zones de cultiu. En qualsevol cas, l'inventari realitzat en l'estudi ha recollit les presents en aquest cas concret, en què destaquen les que estan subjectes a alguna classe de protecció.  
Així, són diverses les espècies de rèptils i ocells inclosos en l'annex II del Catàleg nacional d'espècies amenaçades (Reial decret 439/90), però no es dona aquesta circumstància per a cap de les descrites pel que fa a amfibis i mamífers.  
Entre totes, destaca el lludrió ibèric (Chalcides badriagai), per ser a més una espècie endèmica.  
- Paisatge.  
Quant al paisatge al qual quedarà incorporada la ronda, cal indicar que es caracteritza per presentar gran planitud, així com per estar poblat per camps de cultius que, així mateix, propicien l'existència d'aterrassaments d'escassa altura allí on els pendents són lleugerament més pronunciats.  
- Vies pecuàries.  
L'estudi ha especificat l'existència d'una via pecuària en la zona d'actuació. Aquesta via pecuària es denomina «vereda del Prado».  
- Patrimoni cultural.  
La zona sobre la qual es preveu actuar compta amb gran nombre de jaciments arqueològics coneguts de diferents èpoques. Estan relacionats amb explotacions agropecuàries que responen a vil·les romanes, com són la Vil·la del Prado i Vil·la del Pinós. La prospecció arqueològica va donar com a resultat la troballa d'un jaciment inèdit, conegut com a Vil·la de Malaño, molt pròxim al traçat. Aquest jaciment va condicionar el traçat de les tres alternatives que es van proposar i que han quedat descrites més amunt.  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants.  
  
Amb aquest epígraf es pretén posar l'accent en els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'EIA, presenten més rellevància.  
Ens centrarem primerament en les pertorbacions pròpies de la fase de construcció i en les conseqüències més excel·lents de cada una en aquest cas concret. Així, els impactes que, en aquesta fase, han sigut considerats per l'estudi són els que s'enumeren seguidament, i només s'entra a comentar aquells més rellevants.  
- Alteració dels processos edàfics existents, així com dels elements geològics i geomorfològics presents en la zona. L'impacte és considerat negatiu, temporal, sinèrgic, directe, reversible, recuperable i discontinu.  
  
- Es produirà una afectació sobre els sòls, així com sobre els processos edafogenètics, ocasionada pel trànsit de la maquinària d'obra. L'impacte s'ha valorat com a compatible atés el grau de compactació que pot produir-se en el sòl.  
Les compactacions derivades del pas de la maquinària pesant i les induïdes pels apilaments i altres usos auxiliars de les obres requeriran mesures correctores en aquelles zones que s'hagen vist afectades per qualsevol de les accions ara esmentades.  
- S'han considerat, així mateix, altres impactes com la contaminació dels sòls a causa d'abocaments accidentals o l'acústica derivada de la maquinària d'obra.  
Quant a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, les més destacables en aquest cas són les que s'enumeren i valoren seguidament:  
- Els terraplens i l'obra de fàbrica projectats incidiran sobre l'entorn i hi generaran un impacte. L'impacte s'ha valorat com a negatiu, permanent, sinèrgic, indirecte, irreversible, recuperable i periòdic.  
  
- L'ocupació del sòl, malgrat l'afectació a l'ús agrícola donat, ha sigut considerada com un impacte compatible.  
- L'efecte barrera sobre la fauna s'ha centrat en el generat a espècies d'amfibis, rèptils i xicotets mamífers.  
- També s'ha caracteritzat el possible impacte acústic sobre l'entorn, que s'estima com a negatiu, permanent, sinèrgic, directe, irreversible, recuperable i periòdic. En qualsevol cas, l'estudi acústic adjunt a l'estudi d'impacte conclou que els nivells sonors continus no superaran, ni actualment ni per a un escenari futur, els valors límit establits sobre aquest tema per la legislació vigent (suposat l'ús de capa de rodament porosa).  
- Cal assenyalar que, encara quan l'estudi d'impacte no ha descrit l'impacte a la hidrografia de la zona, el projecte bàsic sí que ho ha fet. A aquest efecte, i davant del risc palés d'inundació de part de la zona sobre la qual discorre la infraestructura, s'ha disposat una obra de fàbrica consistent en un pont de tres obertures, i 25 metres de longitud total. Així mateix, s'ha realitzat un estudi d'inundabilitat el qual avala el correcte funcionament de l'obra per al que ha sigut el seu període de retorn de càlcul, això és 100 anys. Aquest estudi garanteix que l'elevació de la làmina d'aigua per al període de retorn de 500 anys, aigües amunt de l'obra de fàbrica i amb motiu de la seua construcció, no suposarà danys importants en l'entorn.  
- Finalment, cal destacar l'impacte al patrimoni cultural. Així, l'estudi arqueològic va revelar l'impacte que podria haver-se donat sobre el jaciment denominat Vil·la de Malaño. Per això, com es comenta en l'apartat «alternatives» de la present declaració, el traçat va ser traslladat més enllà del jaciment en una distància suficient per a evitar-ne l'afectació directa.  
Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.  
Entre totes les mesures correctores disposades, cal ressaltar-ne les següents:  
- La maquinària s'ha de mantindre en bon estat i dotar dels filtres exigits reglamentàriament.  
- Diverses mesures contra l'emissió de partícules sòlides a l'atmosfera.  
- Prohibició que s'executen treballs en horari nocturn.  
- Ús de mescla bituminosa porosa en la capa de rodament del ferm. Això, tot i que s'indica entre les mesures correctores, no s'ha pressupostat en el projecte bàsic, en què la unitat d'obra valorada correspon a mescla bituminosa en calent S-20.  
- Apilament de la capa de terra vegetal. Control del seu apilament i manteniment de propietats.  
- Restabliment de les xarxes de regadiu i drenatge afectades.  
- La direcció ambiental de les obres ha d'aprovar, en el termini d'un mes des de l'aprovació de l'acta de replanteig, un pla de localització d'instal·lacions auxiliars i camins. Jalonament de les zones excloses.  
  
- Restauració de les zones afectades mitjançant hidrosembres i plantacions.  
- s'ha de jalonar temporalment la zona d'exclusió de Vil·la de Malaño.  
- Referent al patrimoni cultural existent en la zona, es diu en l'estudi que «(...) malgrat ser aquesta una zona d'una certa densitat de restes arqueològiques, el tram projectat no afecta, almenys en superfície, de manera directa cap resta de valor historicoarqueològic, per la qual cosa no es considera necessària l'adopció de cap mesura (...). En particular, no resulta necessària la presència d'un arqueòleg a peu d'obra. (...)»  
  
- Reposició de la via pecuària «vereda del Prado».  
El conjunt de les mesures correctores establides i el programa de vigilància ha delimitat els paràmetres, indicadors i valors llindar que cal tindre en compte de cara a la correcta aplicació de les mesures esmentades.  
D'altra banda, el programa ha disposat la realització d'informes, amb periodicitat definida, que cal fer tant prèviament al començament de les obres, durant l'execució i en la fase d'explotació.  
En relació amb el moviment de terres que cal efectuar per l'execució de les obres, és possible recollir, en el projecte de construcció, la localització de possibles zones d'extracció de materials i d'abocadors per a la destinació final dels materials sobrants, incloent-hi enderrocs i altres restes d'obra. Per a això es pot recórrer a explotacions ja existents en les proximitats (pedreres i abocadors legalitzats i en funcionament). Si no és així, i es projecta l'obertura de noves instal·lacions, es recorda que aquestes hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental.  
  
Pot resultar d'interés ressaltar que, en el cas d'obertura de noves instal·lacions, atés que aquestes no podran utilitzar-se sense haver conclòs el tràmit d'avaluació i a fi d'evitar retards innecessaris, seria desitjable que aquest tràmit s'inicie tan prompte com siga possible.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions aplicables.  
L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials aplicables, el projecte ronda sud-oest del Pinós, promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
  
  
Segon  
Com a condicions addicionals que cal complir, s'estableixen les següents:  
- Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) han d'incorporar tots els aspectes relatius a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, així com els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció ha d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que cal emprendre.  
També s'han de valorar i proveir pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.  
- Els materials de rebliment i tou-u que siguen necessaris per a l'execució del projecte, s'han d'obtindre de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures, s'han de sotmetre aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runar, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la seua utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.  
- Els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, han de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos, com així s'indica en la mesura correctora corresponent. A més, i atés que es desconeix l'emplaçament del parc de maquinària, en el cas que aquest parc es localitze en una àrea no condicionada a aquest efecte, aquesta ha d'anar proveïda d'una solera impermeable acabada amb pendents que dirigisquen possibles efluents contaminants a cunetes proveïdes d'arquetes separadores de greixos, o a rases filtrants que permeten el control sobre l'abocament ocorregut.  
- De cara als mesuraments acústics que s'han establit en l'apartat de mesures correctores, els nivells màxims d'immissió sonora mesurats a dos metres de les façanes i per a qualsevol altura, no han de superar els límits marcats en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
Dels resultats dels mesuraments s'ha de desprendre la necessitat, o no, d'establir mesures conduents a reduir els nivells sonors en aquelles zones en què poden resultar superats. Així, d'acord amb l'estudi acústic que s'adjunta a l'estudi d'impacte, i considerant que el rodament que cal executar no serà porós, la qual cosa es desprén del pressupost del projecte bàsic, ha d'estudiar-se amb detall entorn del PK 1+500. En aquest PK, i a una distància de 55 m, se superen els valors llindar segons el que s'indica en el referit estudi acústic. En cas que així siga finalment, serà necessari estimar la conveniència de disposar un paviment silenciós en aquest tram, així com estudiar altres mesures si l'anterior no resultara suficient.  
En tot cas, és també molt convenient que el projecte de construcció reculla, de manera contínua, els nivells sonors previsibles entorn de la traçada, això és, que obtinga les isòfones com a resultat de la interpolació dels resultats numèrics que s'aporten en l'estudi acústic. D'aquesta manera, això esdevindrà una eina en la planificació urbanística de la bossa de sòl que es genera, i evitarà que s'implanten usos no compatibles amb els nivells sonors existents en cada punt d'aquesta.  
  
- La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de tots aquells enderrocs, materials sobrants i altres restes d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades. Igualment, s'ha de procedir a la descompactació dels sòls que hagen pogut veure's afectats per apilaments o instal·lacions auxiliars.  
- Atesa l'afectació a la via pecuària «vereda del Prado», ha d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de reposició de pas davant de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, i obtindre l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries.  
- Atesa la riquesa arqueològica de la zona i d'acord amb les mesures proposades per l'estudi arqueològic de l'estudi d'impacte, s'ha de fer un seguiment de les obres a fi de garantir la salvaguarda de possibles restes patrimonials d'interés. Per a fer-ho, ha de comptar amb un tècnic o tècnica competent que desenvolupe aquest seguiment, i tot això ha de quedar pressupostat en el projecte de construcció de la ronda.  
Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques, el fet s'ha de posar en coneixement de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 6 de febrer de 2003.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.»