Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6207, del 16-02-2010 (2010/1318)

RESOLUCIÓ de 29 de gener de 2010, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura i Esport, per la qual s'incoa l'expedient de declaració com a Bé d'Interés Cultural Immaterial a favor del Corpus Christi de València.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6207

Data del DOGV
:   16-02-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/1318


Data del document
:   29-01-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * València
    * ben cultural
    * patrimoni arquitectònic
    * protecció del patrimoni

RESOLUCIÓ de 29 de gener de 2010, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura i Esport, per la qual s'incoa l'expedient de declaració com a Bé d'Interés Cultural Immaterial a favor del Corpus Christi de València. [2010/1318]  
Vist l'informe tècnic favorable a la incoació de l'expedient de declaració com a Bé d'Interés Cultural a favor del Corpus Christi de València.  
Atés el que disposa l'article 27 de la Llei de la Generalitat Valenciana 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura i Esport ha resolt:  
Primer  
Incoar l'expedient de declaració com a Bé d'Interés Cultura Immaterial a favor del Corpus Christi de València.  
Segon  
De conformitat amb el que disposa l'article 28 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, determinar els valors del bé que justifiquen la declaració, descriure els detalls que en permeten una precisa identificació, definir-ne l'àmbit espacial i temporal, i fixar les normes de protecció del bé en l'annex que s'adjunta a la resolució.  
Tercer  
En compliment d'allò preceptuat en l'article 27.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, notificar esta resolució a les institucions interessades: l'Ajuntament de València i el Capítol Metropolità de València, i comunicar-la al Registre General de Béns d'Interés Cultural per a l'anotació preventiva.  
Quart  
Publicar la present resolució amb l'annex en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i en el Butlletí Oficial de l'Estat.  
València, 29 de gener de 2010.- La directora general de Patrimoni Cultural Valencià: Paz Olmos Peris.  
ANNEX  
Dades sobre el bé objecte de declaració  
1. Introducció.  
La festivitat del Corpus Christi ha sigut, durant segles, la festa principal de la ciutat de València. No debades fou una de les primeres d'Europa a celebrar-se. La primera processó de què es té notícia va tindre lloc el 1355, per iniciativa del bisbe Hug de Fenollet, que va atendre immediatament la Ciutat o govern municipal, però que no va tindre continuïtat per les circumstàncies bèl·liques dels anys següents (Guerra dels Peres). A partir de 1372, la festa del Corpus es va celebrar anualment i es va convertir en lloc de trobada de tots els aspectes espirituals, patrimonials i d'identitat de la ciutat i els seus habitants durant diversos segles, almenys fins al final s del segle XIX. Fins i tot es repetia i s'adaptava per a l'entrada de reis i emperadors, i en altres ocasions extraordinàries. Des d'aleshores, la iniciativa de la celebració pública de la festa partia del bisbe, a través del Capítol de la catedral, i era immediatament secundada pel govern municipal.  
En el segle XX la processó anà llanguint, i va ser de nou la iniciativa eclesial i municipal, juntament amb la voluntat popular expressada a través de l'associacionisme, les que van recuperar una festa que, més enllà dels seus elements espirituals i catequètics, és una mostra complexa de la celebració del Misteri de la Vida, que utilitza diversos signes i símbols a través de tots els sentits (vista, oïda, olfacte, tacte, sabor).  
La festa del Corpus Christi ha tingut algun canvi al llarg dels segles, i en l'actualitat es practica el huité diumenge després del Diumenge de Pasqua, per tant el dia en què l'Església a València celebra eixa solemnitat en honor del Santíssim Sagrament de l'altar.  
Històricament, el patró de la festa en la seua dimensió cívica és la Ciutat, és a dir l'Ajuntament de València, que organitza els aspectes externs de la festa des de la crida o convocatòria original. Este dret (que al seu torn és una obligació) va més enllà de la necessària separació constitucional entre l'Estat i l'Església, ja que suposa un valor adquirit durant més de sis-cents cinquanta anys i un privilegi que no sols ha servit per a construir alguns dels trets més rellevants de la forma en què els valencians celebrem la festa, sinó que també ha organitzat, de manera simbòlica i real, l'espai de la ciutat de manera que facilitara el bon desplegament de les diverses activitats consuetudinàries que componen la festa, especialment la processó general.  
Certament, la major part dels elements que configuren la festa es troben (o es van trobar) en altres celebracions del Corpus (com els gegants, les danses o els carros triomfals), però l'harmonització d'estos factors diversos i l'especial pervivència fins als nostres dies, convertixen la Festa del Corpus no sols en un element singular, sinó, i sobretot, en un acte digne de la major protecció que la Llei del Patrimoni Cultural Valencià atorga als elements del denominat Patrimoni Immaterial o Intangible.  
Un altre valor afegit d'esta celebració, que ha sigut constant des de l'edat mitjana fins als nostres dies, sense deixar d'adaptar-se als diversos presents que s'han succeït al llarg de la història, ha sigut el de model de les altres processons de la Comunitat Valenciana, sobretot aquelles que celebren el Corpus en ciutats, viles i pobles, amb elements rituals, simbòlics i lúdics imitats de la festa de València. La seua influència cerimonial i l'antic dret, exclusiu de l'anomenada Coroneta d'Aragó, de celebrar les processons de vesprada, convertixen esta celebració, que usa i abusa dels sentits, de la vista, de l'oïda, del tacte, de l'olor i potser també del sabor, en una festa total, típica i tòpicament mediterrània, i sobretot molt valenciana. Possiblement la més valenciana de totes les celebracions rituals de la Comunitat.  
2. Denominació.  
El Corpus Christi de València  
3. Localitat.  
València  
4. Data de la celebració.  
Té lloc seixanta-tres dies després del Diumenge de Pasqua: el huité diumenge després de Pasqua (seixanta dies després del Diumenge de Pasqua si se celebra dijous), per tant el dia en què l'Església a València celebra eixa solemnitat en honor del Santíssim Sagrament de l'altar.  
5. Actors principals.  
- Capítol Metropolità, organitzador litúrgic.  
- Ajuntament de València, patró des de temps immemorial i organitzador dels diversos actes materials.  
6. Actors secundaris.  
- Amics del Corpus, associació cultural.  
- Campaners de la Catedral de València, associació cultural.  
- Músics i Dansadors del Corpus de València, associació cultural.  
7. Descripció del bé.  
7.1. Actes preliminars.  
Dos dies abans (actualment el divendres):  
- De matí, entrega de pomells o rams de flors per part de l'Ajuntament de València a les autoritats civils, religioses i militars de la ciutat, invitant-los a l'acte.  
- Eixida de les roques de la Casa de les Roques i ubicació als jardins del costat de la porta de Serrans.  
- Obertura del tendal de la plaça de la Mare de Déu.  
- De vesprada: trasllat de les roques des de la porta de Serrans fins a la plaça de la Mare de Déu.  
- De nit: ronda a les roques.  
Un dia abans (actualment el dissabte):  
- De dotze a dotze i mitja: volteig de les campanes majors de la catedral amb villancet de les tres menors (inclosa la Caterina, de 1305, que només volteja per a esta festa).  
- De quatre i mitja a les cinc: toc de cor amb les campanes de la catedral, amb volteig de la Maria.  
- Cinc hores: vespres solemnes a la catedral; repic de les campanes durant el magníficat.  
- A partir de les set i mitja: representació de misteris a la plaça de la Mare de Déu.  
- De huit a huit i mitja: volteig de les cinc campanes majors de la catedral amb villancet de les tres menors; prèviament, senyal a les parròquies del centre històric, que han de respondre amb un volteig general a les huit durant cinc minuts.  
- De nit: concert de la Banda Municipal de València a la plaça de la Mare de Déu.  
7.2. Part central  
Dia del Corpus (actualment diumenge):  
- Huit del matí: toc de l'alba: volteig de les cinc campanes majors de la catedral amb villancet de les tres menors; prèviament, senyal amb la Maria.  
- De nou a nou i mitja: toc de cor amb les campanes de la catedral, amb volteig de la Maria.  
- Nou i mitja: laudes solemnes a la catedral.  
- Missa de pontifical a la catedral. Preparació de les campanes majors a l'inici de la missa i villancet de renovació en el moment de la consagració.  
- De dotze a tretze hores: volteig general de les onze campanes de la catedral; les parròquies del centre històric han de respondre amb un volteig general a les dotze durant cinc minuts.  
- A partir de les dotze hores: Cavalcada del Convit, amb la invitació expressa del capellà de les roques, diverses danses rituals del Corpus i la Degolla.  
- Quatre de la vesprada: eixida de les roques pel recorregut de la processó general i posterior tornada a la Casa de les Roques; darrere seu, els carros de l'enramada, que llancen murta per l'itinerari.   
- Cinc de la vesprada: eixida dels gegants i els nanos i les danses de la Magrana i la Moma.  
- De sis a sis i mitja: toc de cor amb les campanes de la catedral, amb volteig de la Maria; en acabar, senyal de processó general amb el Manuel.  
- Sis i mitja: segones vespres solemnes.  
- Set: eixida de la processó, indicada pel repic de les campanes de la catedral.  
- En el moment de l'eixida de la custòdia, volteig de les cinc campanes majors de la catedral; les parròquies del centre històric han de respondre amb un volteig durant tres minuts.  
- Igualment, es disparen vint-i-una salves, que han de fer-se amb morters tradicionals, des de la terrassa de la torre del Miquelet de la catedral.  
- Durant el pas de la custòdia per cada demarcació parroquial, volteig general de les seues campanes.  
- Al pas de la custòdia per la plaça de la Reina, volteig de les cinc campanes majors de la catedral.  
- A l'entrada de la custòdia a la catedral, volteig de les cinc campanes majors de la catedral.  
- Durant la benedicció i la reserva, villancet del Racó amb cinc campanes de la catedral.  
8. Elements que formen part del bé.  
8.1. Elements mobles.  
- La custòdia (propietat del Capítol Metropolità)  
- Les roques (propietat de l'Ajuntament de València):  
La Diablera  
Sant Miquel  
La Fe  
Sant Vicent Ferrer  
La Puríssima  
La València  
La Fama  
El Patriarca  
La Santíssima Trinitat  
Mare de Déu dels Desemparats  
Sant Calze  
- Els gegants i els nanos (diverses propietats)  
- Indumentària dels personatges de la processó (diverses propietats)  
8.2. Elements immobles.  
- Catedral Metropolitana de Santa Maria: BIC (Gaceta 04.06.1931).  
- Casa de les Roques: Conjunt Històric de la Ciutat de València (BOE 10.05.1993).  
Parròquies i esglésies del centre històric:  
- Sant Pere Màrtir i Sant Nicolau: BIC (BOE 10.08.1981).  
- Salvador: BIC (BOE 24.01.2008).  
- Sants Joans: BIC (BOE 26.02.1947).  
- Sant Martí Bisbe i Sant Antoni Abat: BIC (BOE 15.03.1983).  
- Santa Caterina: BIC (BOE 06.06.1981).  
- Sant Tomàs: BIC (BOE 18.03.1982).  
- Sant Esteve: BIC (BOE 21.06.1955).  
- Santa Creu: BIC (BOE 13.09.1983).  
- Sant Joan de la Creu: BIC (BOE 24.04.1942).  
9. Definició de l'àmbit espacial i temporal.  
9.1. Cavalcada del Convit.  
Desfilen per l'orde següent, acompanyats del tabalet i la dolçaina:  
- Les banderoles  
- Els gegants  
- Els nanos   
- El capellà de les roques  
- La Moma  
- Els Cavallets o Morets  
- La Magrana  
- Els Arquets  
- Els Pastorets  
- Els Llauradors  
- Els Turcs  
- Personatges dels misteris  
- La Degolla  
9.2. Les roques en la processó general.  
Les roques desfilen abans de la processó general en l'orde següent:  
- La Diablera  
- Sant Miquel  
- La Fe  
- Sant Vicent Ferrer  
- La Puríssima  
- La València  
- La Fama  
- El Patriarca  
- La Santíssima Trinitat  
- Mare de Déu dels Desemparats  
- Sant Calze  
9.3. Danses prèvies a la processó.  
Les danses desfilen darrere de les roques i abans de la processó general en l'orde següent:  
- Gegants  
- Nanos  
- La Magrana  
- La Moma  
9.4. Processó general.  
L'orde de la processó general és el següent:  
- Banderoles de la Ciutat  
- Creu de la catedral  
- Parròquies modernes de la ciutat (preferentment amb les seues creus parroquials)  
- Gremi de Fusters amb el pendó  
- Personatges de l'Antic Testament:  
Sant Miquel amb dos ànimes  
Noé (l'Abuelo Colomet)  
Abraham i Isaac  
Melquisedec  
Escala de Jacob  
Jacob i els seus dotze fills (els Blancs)  
Moisés i Aaró  
La serp de bronze  
Levites  
Arca de l'Aliança  
Els Àngels Bovos  
Altar del sacrifici i canelobre dels set braços  
Exploradors de la Terra Promesa  
Portadors  
Josué (el qui para el Sol)  
Samsó  
Saül  
David i els Músics Cegos  
Salomó i la reina de Sabà  
Elies amb l'Àngel i Jezabel  
Els profetes majors: Jeremies, Isaïes, Ezequiel i Daniel  
Les matrones  
Els profetes menors  
Tobies i sant Rafael  
- Gremi de Confiters o Sucrers amb el pendó  
- Àngel Custodi de la Ciutat de València  
- Heralds amb les armes de la Ciutat  
- La senyera de la Ciutat  
- Banda Municipal  
- Personatges del Nou Testament, per este orde:  
Simeó i la profetessa Anna  
Sant Joan Baptista  
Els dotze apòstols  
Els quatre evangelistes  
Les tres àguiles  
- Parròquies del centre històric (preferentment amb les seues creus parroquials)  
- Gremi de Forners amb el pendó  
- Gremi de Sastres i Modistes amb el pendó  
- Els misteris:  
Misteri del rei Herodes  
Misteri de sant Cristòfol i dels pelegrins amb la imatge de sant Cristòfol  
Misteri d'Adam i Eva  
- Sants eucarístics:  
Sant Nicolau i la barca  
Santa Margalida i la Cuca Fera  
Sant Jordi i el drac  
Santa Marta i la Tarasca  
Santa Maria Egipciana  
La beata Agnés de Benigànim  
- Associacions i institucions cíviques i religioses  
- Els Cirialots  
- Invitats militars i civils  
- Ordes religiosos  
- Tintinacle i umbel·la  
- Senyors capitulars  
- Ministre macer de la seu  
- Gosser de la seu  
- Encensers  
- Custòdia del Santíssim Sagrament flanquejada per fadrins i portada per preveres  
- Arquebisbe de València, els seus bisbes  
- Autoritats civils i militars  
- Banda militar i piquet  
10. Mesures de protecció  
La gestió cívica de la solemnitat del Corpus Christi, a part dels actes litúrgics que corresponen a l'Església, és competència de l'Ajuntament de València i del Capítol Metropolità, els quals decidiran, en col·laboració amb els actors secundaris, sobre aspectes materials i immaterials i el desplegament dels actes de la festivitat anual.  
Tots els canvis que excedisquen el normal desplegament dels elements descrits en l'annex, hauran de comunicar-se a la direcció general competent en matèria de patrimoni cultural perquè, si cal, emeta una autorització administrativa.  
L'ús o la difusió de la solemnitat en el seu conjunt o d'aquells elements materials o immaterials, propis o al·legòrics, que la configuren, queden reservats amb exclusivitat a l'Ajuntament de València i al Capítol Metropolità.  
11. Detall dels recorreguts espacials.  
11.1. Recorregut de les roques des de la Casa de les Roques fins a la plaça de la Mare de Déu.  
Alberedetes de Serrans, plaça dels Furs, carrer Serrano, plaça de Manises, Cavallers, plaça de la Mare de Déu.  
11.2. Cavalcada del Convit.  
Palau de la Generalitat, plaça de la Mare de Déu, Miquelet, plaça de la Reina, Cabillers, Avellanes, plaça de l'Almoina, Palau del Bisbe.  
11.3. Recorregut de les roques durant la processó general.  
Plaça de la Mare de Déu, Cavallers, Tossal, Mercat, Maria Cristina, Sant Vicent, Mar, Avellanes, Pujada del Palau; tornada per Avellanes, Mar, Pau, General Tovar, plaça de Tetuan, plaça del Temple, Pintor López, Comte de Trènor, plaça dels Furs i Casa de les Roques.  
11.4. Processó general.  
Eixida de la catedral per la porta dels Apòstols, plaça de la Mare de Déu, Cavallers, Tossal, Bosseria, Mercat, Maria Cristina, Sant Vicent, plaça de la Reina, Mar, Avellanes, Palau, plaça de l'Almoina i entrada a la catedral.