Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5824, del 08-08-2008 (2008/9460)

Aprovació de les bases particulars de programació de l'àmbit Vora Sud Port de Sagunt-Est. Exp. 3/3566 YS.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5824

Data del DOGV
:   08-08-2008

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2008/9460


Data del document
:   25-06-2008

Organisme emissor
:   Ajuntament de Sagunt

Tipus de document
:   Informació Pública

Descriptors 

:   * Sagunt
    * pla d'urbanisme
    * administració local

Aprovació de les bases particulars de programació de l'àmbit Vora Sud Port de Sagunt-Est. Exp. 3/9698 XS. [2008/9460]
El Ple de la Corporació Municipal, en sessió ordinària, celebrada el dia 25 de juny de 2008, va adoptar per unanimitat, entre altres, l'acord següent:
Assumpte: Exp. 3/0942 CU. Bases particulars de programació de l'àmbit Vora Sud Port de Sagunt-Est.
1. Inici de la programació.
De conformitat amb el que establix l'article 130 de la LUV, aquestes bases particulars són redactades d'ofici.
2. Bases generals aplicables.
Als efectes de l'article 131.1 de la LUV, el present programa es regirà, a més de per les previsions que es contemplen en les presents bases particulars, per les bases generals de programació en el municipi de Sagunt, aprovades definitivament en la sessió ordinària del Ple de data 28.09.2006, i publicades íntegrament en el BOP de data 23.10.2006.
Complementant les bases generals, en relació amb l'àmbit Vora Sud Port de Sagunt-Est, caldria tenir en compte les següents determinacions.
Determinació primera. Ordenació urbanística vigent en l'àmbit de l'actuació integrada.
En relació amb l'àmbit per al que es pretén la programació, concorren les següents circumstàncies definides pel PGOU de 1992 i el seu document refós de 1997.
Es partix de que la superfície total de l'actuació és d'uns 100.000 m² , que gaudeixen de la següent qualificació.
1. Àmbit denominat PEP-3, les determinacions del qual en el PGOU, en l'article 192, són les següents:
«PEP Núm. 3
Descripció. Pla de Protecció de caràcter Historicoartístic que comprèn l'antiga Gerència d'AHM. El nombre màxim d'habitatges s'estableix en 261.
Fins i objectius. Protecció i defensa del patrimoni arquitectònic i urbanístic, en concret, l'estructura interna de ciutat-jardí, l'arbratge i formacions vegetals, i les edificacions de forma genèrica.
Ús característic. Residència
Tipologia. Vivenda aïllada o agrupada 0/1/2
Intensitat. 57 hab/ha (Coeficient d'edificabilitat 1,06 m² T/ m² )
Règim transitori. La normativa continguda en aquesta secció 3ª»
Una representació gràfica del dit àmbit seria la següent:
Amb posterioritat i per mitjà d'acord de la Conselleria d'Urbanisme de data 30.07.2007, d'aprovació definitiva del corresponent Pla Especial, el dit espai ha passat a tenir la qualificació de sòl dotacional, equipament cultural, projecte autonòmic de la Ciutat de les Arts Escèniques. La representació gràfica de l'àmbit íntegre del dit pla especial és la següent:L'originari PEP-3 és només una part del dit àmbit de la Ciutat de les Arts Escèniques, la situada a l'Oest.
2. Porció d'uns 6.400 m² qualificats com a zona verda del polígon industrial d'Ingruinsa, el procés de gestió urbanística del qual ja va finalitzar i que es troba oberta el públic. La mateixa forma part d'una superfície total de zona verda de més de 51.000 m² . La seua representació gràfica és la següent:
3. Espai qualificat com dotacional lúdic esportiu, resultat de la modificació puntual del PGOU tramitada en l'exp. 58/0403 CD, que gaudeix d'aprovació definitiva. La seua superfície és de 3.305 m² . En la representació gràfica següent, són els terrenys en taronja.4. Espai qualificat com a equipament administratiu, annex a l'actual quarter de la Guàrdia Civil. La seua superfície és de 2.110 m² . En la representació gràfica del punt 2 figura inclosa dins del sòl representat en magenta i superficiat en un total de 4140 m² .
5. Espai qualificat com a zona verda d'uns 2.316 m² , contigu a l'avinguda 3 d'abril, al nord de la mateixa. Veure representació gràfica del punt 2.
6. Espai qualificat com a parcel·la edificable d'uns 2.400 m² , inclosa dins del polígon Ingruinsa, integrada dins d'una parcel·la edificable major. En la següent representació és la parcel·la que figura amb color groc.7. Diversos espais qualificats com viari, del que el més significatiu és el tram inclòs dins de l'avinguda 3 d'abril, d'una superfície de 15.530 m² , sense urbanitzar. Una part d'aqueixa superfície, entorn d'uns 3.000 m² no és de propietat municipal efectiva i està exclosa de qualsevol àrea de repartiment. Altres 5.523 m² estarien inclosos dins de PEP-3, que com a tal àrea de repartiment ha desaparegut com a conseqüència de l'acord de Conselleria de 30.07.2007 abans citat.
D'aquests 7 espais descrits, una superfície aproximada de 100.000 m² un té la qualificació com edificable (solar a tots els efectes) i 6 tenen la qualificació com a dotacionals públics.
D'aqueixos 6 dotacionals, 2 són de titularitat municipal efectiva (o amb procediments articulats per a la seua obtenció gratuïta, vid. exp. 58/97 PL), els 6.500 m² de zona verda d'Ingruinsa i els 3.500 m² d'equipament lúdic esportiu. I 4 d'aqueixos terrenys qualificatscom dotacionals estan pendents de ser adquirits per les corresponents administracions, autonòmica i municipal. En concret el sòl qualificat com a dotacional equipament Ciutat Arts Escèniques, per la Generalitat (junt amb els 5.400 m² de viari de l'avinguda 3 d'abril) i els altres tres per l'Ajuntament: resta de 3 d'abril (d'uns 10.000 m² -queden per adquirir uns 3.000 m² ), la zona verda d'uns 2300 m² i l'equipament limítrof al quarter de la Guàrdia Civil, d'uns 2000 m² .
Aquests 4 terrenys qualificats com dotacionals la superfície dels quals suma un total aproximat de 60.000 m² , no estan inclosos dins de cap àrea de repartiment. És a dir, no està prevista la seua cessió gratuïta a favor de l'administració per la via de l'equidistribució sinó que el mecanisme legalment articulat per a la seua obtenció és l'expropiació forçosa.
En les pàgines següents s'adjunten plans indicatius de l'àmbit;
Ortofoto.
Cadastral
Pla PGOU - Ordenació vigent
Determinació segona. Necessitats i objectius a satisfer amb el Programa d'actuació integrada.
En relació amb els objectius i com a base de motivació de la modificació pretesa és necessari tenir en compte el següent:
Com ja s'ha dit en l'apartat anterior els 4 terrenys qualificats com dotacionals abans identificats i la superfície dels quals suma un total aproximat de 60.000 m² , no estan inclosos dins de cap àrea de repartiment. És a dir, no està prevista la seua cessió gratuïta a favor de l'administració per la via de l'equidistribució sinó que el mecanisme legalment articulat per a la seua obtenció és l'expropiació forçosa.
El que ha generat la següent conseqüència. Hi ha 3 terrenys que estant qualificats com dotacionals des de 1992, encara avui, l'any 2008, segueixen sense ser adquirits per l'Ajuntament. I això a causa de raons que ja en altres expedients administratius s'han reflectit i que procedisc a transcriure per ser totalment transportables als casos que s'estan descrivint ací.
«... 14 anys després (ara s'estaria parlant de 16) de la seua qualificació com a espais dotacionals no hi ha hagut cap actuació per part de l'administració corresponent, ni municipal ni autonòmica, encaminada a l'obtenció dels dits terrenys i la materialització del fi dotacional corresponent.
És més, si en data de hui es pretenguera fer el dit esforç econòmic, aqueixa decisió seria summament desproporcionada en relació amb els fins que s'aconseguirien.
Això es deu a diversos motius:
a. L'alta quantia econòmica que el preu just dels terrenys aconseguiria. ... estan en plena trama urbana i la quantia de la seua adquisició s'aprecia molt elevada si es compara amb la satisfacció de l'interès públic a què es troba vinculat.
b. L'Ajuntament ha accedit i accedirà, davant del desenrotllament del planejament limítrof, a l'adquisició de grans parcel·les d'equipament, de forma gratuïta, que permeten atendre les demandes ciutadanes, presents i futures, prou...
Es pot parlar, sense cap genere de dubtes, que aquest ajuntament en la zona comptarà amb un excedent de parcel·les dotacionals per a equipament i que el repte del mateix és aconseguir realitzar la inversió necessària com per a materialitzar la instal·lació en les mateixes. Només és necessari veure la situació de diversos equipaments que són de propietat efectiva municipal com els del sector B-3 del Peri-1, d'altres del mateix PERI-1, de la UE-36, per a apreciar que efectivament el dit excedent existeix, la qual cosa porta a considerar que seria il·lògic realitzar un esforç econòmic per a adquirir noves parcel·les dotacionals, per la via de l'expropiació, en la zona de la ciutat just on l'Ajuntament ha adquirit per la via de la cessió gratuïta gran quantitat d'elles. L'esforç econòmic ha d'anar orientat no a l'adquisició de més sòl sinó a la materialització dels ja aconseguits.
I d'altra banda evidencia un error d'enfocament per part del PGOU-92 en preveure les mateixes com a dotacions públiques de tal entitat i superfície. Potser, més que error d'enfocament caldria assenyalar que la causa està en el canvi sobrevingut de la normativa urbanística, sobretot arran del RPCV-98, que en exigir en la seua annex tanta superfície destinada a equipaments, per al sòl urbanitzable limítrof, ha creat un mapa de terrenys dotacionals molt abundant.
Es partix en definitiva de la noció d'innecessarietat dels dits equipaments en superfícies de tal entitat i es partix del que a més la via d'obtenció és l'inadequat quan la realitat evidencia mecanismes alternatius que han suposat que terrenys d'idèntica naturalesa s'hagen adquirit gratuïtament...»
A això s'afig la situació de l'espai de la Gerència, inclòs inicialment en el PEP-3. Es tractava com s'ha vist d'un àmbit de gestió conjunta amb una edificabilitat lucrativa, a gestionar per mitjà del corresponent PAI, i que entre altres conseqüències, hauria provocat que se cediren (i urbanitzaren) la franja de l'avinguda 3 d'abril inclòs, més de 5000 m² .
No obstant això i de forma un tant incomprensible, la Conselleria d'Urbanisme per mitjà del corresponent Pla Especial aprovat definitivament el 30.07.2007 va qualificar la totalitat dels dits terrenys com a dotacionals públics, però sense contemplar un àmbit a l'efecte del seu equidistribució. El que comportaria la necessitat d'adquirir el dit sòl per la via de l'expropiació, al no deixar porcions de terreny on la propietat actual dels citats 50.000 m² puguen materialitzar els seus drets urbanístics. El que s'aprecia que es va realitzar per part de la Conselleria per utilitzar un instrument, el pla especial, que té una visió sectorial especialitzada, sense tenir un apartat o bloc dedicat a fixar i concretar totes les conseqüències, entre elles les urbanístiques, de les seues decisions. En aqueix sentit el Pla Especial s'ha centrat a determinar quina és la superfície necessària per a la Ciutat de les Arts Escèniques, qualificant-la com dotacional, però oblidant inserir les tècniques urbanístiques que permeten la seua adquisició com la resta de sòls dotacionals del nucli urbà d'El Port de Sagunt. L'interès públic sectorial ben definit pel Pla Especial no és correctament inserit i connectat per aquest amb l'obtenció de la disponibilitat civil plena del dit sòl que és objecte dels plans urbanístics en general. I això dificulta enormement la seua gestió i materialització efectiva.
Conseqüència de tot això és que l'esmentada zona, l'àmbit descrit al principi de les presents bases, es troba en una situació d'abandó i deteriorament considerables, de manera que es pot conceptuar en data de hui com una franja morta. S'està parlant d'un espai clau per al nucli d'El Port de Sagunt i per tant per a tot el terme municipal per diverses raons. Entre elles:
1. Per la importància que a nivell d'eix de comunicacions suposa l'avinguda 3 d'abril, actualment tallat i sense executar en els citats 15.500 m² .
2. Pel que el projecte de la Ciutat de les Arts Escèniques aportarà al municipi de Sagunt, com a focus d'inversions i de projectes de qualsevol tipus.
3. Per tots els valors que guarda l'espai de la Gerència, reflectits en les determinacions del PGOU, i que es troben actualment en un important estat d'abandó i degradació, i que el projecte de la CAU preservaria i posaria en valor.
4. Per integrar borses de sòl en data de hui desconnectades del desenrotllament urbanístic. El PGOU de 1992 no va encertar a resoldre de forma adequada la integració i avanç d'un sòl residencial amb un altre que en principi es plantejava com a industrial i al final s'ha quedat principalment com terciari. Això és una constant en tot el vora sud residencial del Port de Sagunt, el mal acoblament de la zonificació residencial del nord amb la terciària /industrial del sud i en aqueix sentit la present proposta, junt amb la simultània de la zona de Ferrodisa (també per mitjà de bases particulars) i la modificació de la zona de l'Albereda (exp. 58/97 PL, que ja gaudeix d'aprovació definitiva autonòmica) pretenen millorar l'esquema urbà de tota aqueixa trama sud.
5. Per que amb això s'aconseguiran gratuïtament la totalitat del sòl dotacional abans enumerat, de dimensions molt considerables, aconseguint per fi, 16 anys més tard, la seua obertura per a usos i serveis públics de la ciutadania.
L'interès general latent descrit és evident i amb això es va a aconseguir la integració en el teixit de la ciutat d'una zona que avui s'aprecia per qualsevol ciutadà com una zona marginal, fronterera, descuidada i deslligada. A això s'ha d'unir les importants infraestructures que es van a aconseguir per a la ciutat (el sòl de l'avinguda 3 d'abril, la seua urbanització i obertura com a eix de comunicació viari Oest-Est, l'equipament per a la CAU en la zona Gerència (més de 50.000 m² ), la connexió oest del polígon Ingruinsa, etc).
Són totes elles raons que justifiquen el canvi de planejament urbanístic que es va a proposar i la gestió i materialització del qual es va a dur a terme per mitjà del present programa.
Amb aquesta premisses caldria passar a definir les línies mestres del planejament que es pretén per a la dita zona. I així en aqueix sentit és necessari indicar:
1. Àmbit del PAI: Seran els set elements descrits al principi i que en representació gràfica serien els següents:
2. Nova qualificació dels espais prevista.
L'esquema és el següent:
3. Els canvis més significatius que s'introdueixen a nivell de qualificació dels espais són els següents:a. Es mantenen les superfícies destinades a zones verdes respecte a les previsions originàries.
b. Donat l'important increment d'equipament dotacional que es produeix en la zona (un total de 50.000 m² dins de l'àmbit però no s'ha d'oblidar que l'àmbit Gerència només és una part del projecte de la Ciutat de les Arts Escèniques i que l'àmbit total de la mateixa ascendeix a quasi 100.00 m² ), això fa convenient qualificar com a zona verda dos de les zones qualificades com a equipaments originàriament i que són els 2.100 m² contigus al Quarter de la Guàrdia Civil i els 3.305 m² contigus a la Fundació del Museu Industrial. Respecte de la primera cal destacar l'entitat dels arbres existents i el seu nombre, que desaconsellen el seu tala i que recomanen la seua nova qualificació com a zona verda, amb l'adequat tractament.
c. Es creen quatre espais edificables que permeten operar el mecanisme de l'equidistribució en tant que lloc d'ubicació de l'edificabilitat de l'àmbit. En concret les parcel·les 1.1. i 1.2, amb unes superfícies de 1.889 i 2.108 m² i una volumetria de 12.869 i 17.918 m² t i la contigua parcel·la 3, amb una superfície de 924 m² i una volumetria de 5.162 m² t. Separades d'aquestes tres per l'avinguda estaria la parcel·la 2 amb una superfície de 1.016 m² i una volumetria de 5791 m²t. Aquestes volumetries s'incrementaran amb el que resulte de l'observació que més avant es farà sobre l'ús terciari en la integritat de les parcel·les 1.1, 1.2 i 3.
d. La trama viària també s'incrementa millorant la connexió amb el polígon d'Ingruinsa en la seua part Oest. Aquesta última connexió incideix en una parcel·la edificable preexistent que gaudeix d'una edificabilitat i que es veuria reduïda en les seues dimensions en un total d'uns 2.400 m² .
La modificació de planejament no reduiria l'edificabilitat de la dita parcel·la ni la incrementaria mantenint-se l'aprofitament d'uns 2.400 m²t (i.e.n.p.e.n.p 1 m²t/m²sp), però es canviaran les condicions d'edificació i d'ús, habilitant expressament l'ús terciari d'acord amb un esquema en què es configuraria una parcel·la d'uns 1000 m² amb un índex edificabilitat 2,4 m² t/m²sp, el que siga d'aplicació per a mantenir-li en la seua edificabilitat originària ,i una altura de tres plantes .
Més avant s'especificarà la involucració de la dita parcel·la en la programació, que ha de tenir unes regles específiques per a respectar el més possible els drets adquirits de la dita parcel·la.
A l'efecte de no incidir en l'ordenació estructural de competència autonòmica, lògicament no es canvia cap dels destins dotacionals definits pel Pla Especial aprovat per la Conselleria d'Urbanisme de data 30.07.2007, referent a la Ciutat de les Arts Escèniques. Tampoc s'incrementa l'edificabilitat originària del PGOU (més aïna el contrari,es redueix). No s'afecta tampoc la reserva ferroviària prevista en el PGOU que manté el seu traçat originari i les seues dimensions.
Les noves parcel·les edificables es creen en ubicacions que atenen, en un cas al tancament de la trama urbana residencial existent i en l'altre cas en la part sud de l'avinguda 3 d'abril, confluint a la rotonda, a escassos 50 ml de l'ús residencial efectiu. En la ubicació d'aquesta segona illa residencial (composta per tres parcel·les) s'ha tingut en compte:
- Deixar-la fora del radi de 225 m de l'activitat de la «fàbrica d'oxigen», Carburs Metàl·lics, a l'efecte de complir amb les recomanacions de la normativa sectorial aplicable. En aqueix sentit la proposta de nova ubicació de la volumetria residencial i terciari allunya de la dita fàbrica més de 400 ml respecte a l'assentament originari dels 50.000 m² t residencial previst en el PGOU dins de l'àmbit de la Gerència.
- S'ha tingut en compte també l'estat real de consolidació del carrer a què recau la fatxada sud de l'illa manzanade nova creació. Encara que es parle del polígon «Industrial» d'Ingruinsa, és evident que en el dita carrer al final s'han consolidat una sèrie d'usos terciaris (els més destacables són els dos hotels) que en cap cas són incompatibles amb la ubicació davant d'una illa destinada a terciari i a residencial.
- Més enllà del simbolisme que se li vullga atribuir a la línia de 3 d'abril, en cap cas es pot parlar de ruptura d'un esquema de ciutat per la circumstància que un ús residencial es trasllade 50 m més al sud d'on fins a la data açò era permès pel PGOU.
Els nombres d'edificabilitat lucrativa de la proposta de planejament són els següents:
Aquests nombres hauran de ser corregits com a conseqüència de l'estimació d'una al·legació sobre la qual més avant es faran les observacions oportunes i que suposa que la superfície d'aportació de l'àmbit s'incrementaran en 402 m² als que s'aplicarà l'índex d'edificabilitat.
Així mateix aquests nombres s'han d'entendre incrementats en el següent sentit. L'ús terciari/oficines serà admissible que ocupa la integritat de la parcel·la, el 100% de la seua superfície, no sols en planta baixa sinó també en planta primera i segona. En conseqüència s'han de corregir els plans quan indiquen una única altura admissible en la resta de la parcel·la no ocupada per l'edificabilitat residencial, admetent-se fins a un màxim de tres amb plena ocupació de la parcel·la i el present quadro també s'ha de corregir de manera que no s'incrementa l'edificabilitat residencial màxima, que es manté però sí l'edificabilitat terciària, que serà la resultant de multiplicar la totalitat de la superfície de les parcel·les edificables per tres en el cas de les illes 1.1, 1.2. i 3. Després no hi ha un increment d'edificabilitat residencial però sí de la terciària en els termes indicats. Aquest quadro en conseqüència ha de ser corregit en els termes indicats.
d. Una qüestió molt significativa de la nova proposta de planejament és la definició de l'àmbit d'equidistribució, és a dir, quins terrenys es van a veure involucrats en el procés de cessió de sòl dotacional i es van a considerar com a aportacions amb dret d'adjudicació. El dit àmbit seguirà el següent esquema
El que suposa una superfície total de 58.201 m² que atendria a les següents superfícies parcials:
PROPIETAT SUP. %
APORTACIÓ APORTACIÓ
Nº ORDRE SUPERFÍCIE % ÀMBIT
1 41 0,070
2 140 0,241
3 488 0,838
4 4523 7,771
5 75 0,129
6 2876 4,941
7 50299 86,009
8 0,000
9
10
46605 372,000Superfícies que caldria incrementar en el cas de l'aportació núm. 4 en uns 402 m² tal com s'assenyalarà més avant, incrementant així mateix la superfície total de l'àmbit en la mateixa quantitat, és a dir, quedant en 58.603 m² .
Els aproximats 2.400 m² t de la parcel·la d'Ingruinsa es materialitzarien en la pròpia parcel·la d'Ingruinsa.
e. Números globals i comparativa respecte el plantejament originari del PGOU.
La proposta de modificació de planejament suposa unes línies d'evolució respecte al plantejament originari del PGOU en 1992 en el següent sentit.

Aquests nombres s'hauran d'entendre incrementats com a conseqüència de les observacions abans realitzades sobre l'increment de l'edificabilitat terciària en les illes 1.1, 1.2 i 3
Les dades que ofereix el quadro es tradueixen en un descens de l'aprofitament lucratiu privat. La densitat al contrari es veu incrementada (64 vivendes més), en sintonia amb els termes dels últims acords municipals que s'han adoptat per a alguns àmbit que han revisat a l'alça aquest paràmetre. L'explicació d'això es troba en les nova exigència de la legislació urbanística sobre reserva mínima obligatòria de vivenda protegida. La mitjana de volumetria per vivenda protegida resulta en aqueixos casos excessiva i no resulta lògic ni proporcionat que per a equilibrar-ho això repercutisca negativament en la resta de l'aprofitament lucratiu de l'àmbit.
Es mantenen d'altra banda les superfícies destinades a zones verdes i espais lliures i es produeix un extraordinari increment de la superfície destinada a equipament públic. El que resulta encara més evident si es té en compte que l'increment de 35.532 m² que es reflectix en el quadro no es referix a la totalitat del projecte de la Ciutat de les Arts Escèniques sinó que es referix a la part del mateix que es troba dins de l'àmbit d'equidistribució, que és menys de la mitat del projecte total de la Ciutat de les Arts Escèniques.
Conseqüència de tot això és que s'incrementa sensiblement les superfícies de sòl dotacional de la zona sud d'El Port de Sagunt i es redueix la volumetria inicialment prevista en l'esquema originari del PGOU que ja partia d'una solució equilibrada per a la zona.
El que resulta àmpliament satisfactori des de la perspectiva de l'interès general. S'augmenten sensiblement les superfícies de sòl amb destí dotacional i a més s'aconsegueix la seua materialització física i la seua obertura al públic, objectiu no complit en els últims 16 anys, des de l'entrada en vigor del PGOU i que va preveure aqueix destí públic per a superfícies sensiblement inferiors.
f. Altres consideracions que a més s'hauran de tenir en compte són la següents:
És precís tenir en compte les previsions de l'article 10 b de la mateixa llei 8/2007, conforme al qual

«Per a fer efectius els principis i els drets i deures enunciats en el títol I, les administracions públiques, i en particular les competents en matèria d'ordenació territorial i urbanística, deuran:
...
b) Destinar sòl adequat i suficient per a usos productius i per a ús residencial, amb reserva en tot cas d'una part proporcionada a vivenda subjecta a un règim de protecció pública que, almenys, permeta establir el seu preu màxim en venda, lloguer o altres formes d'accés a la vivenda, com el dret de superfície o la concessió administrativa.
Aquesta reserva serà determinada per la legislació sobre ordenació territorial i urbanística o, de conformitat amb ella, pels instruments d'ordenació i, com a mínim, comprendrà els terrenys necessaris per a realitzar el 30 per cent de l'edificabilitat residencial prevista per l'ordenació urbanística en el sòl que vaja a ser inclòs en actuacions d'urbanització.»
L'article 10 de la Llei 8/2007 assenyala en definitiva que el 30% de la volumetria residencial s'haurà de destinar a vivenda protegida, o el que és el mateix, 10.740 m² t, que gaudiran de la deguda ponderació.
El que obliga a fer el següent exercici preliminar (que no contempla les observacions sobre l'increment de l'ús terciari en les parcel·les 1.1, 1.2 i 3 i que per tant és incomplet i només de caràcter orientatiu).
35.803 m²Sostre x 30%: 10.740 m²Sostre vivenda protegida.
Coeficient parcel·la vivenda protegida: 0,7
Coeficient parcel·la vivenda lliure : 1
10.740 m² t x 0,7: 7469 CB.
31. 000 m² t x 1: 31.000 UA
Total UA: 38.518 UA.
Tot això sense perjuí del que resulte de la instrucció de l'expedient i dels coeficients correctors que procedisca atribuir a cada un dels usos, així com dels ajustos generats per la nova superfície de 402 m² a tenir en compte.
Complementant aquestes previsions, és necessari tenir en compte les de l'article 16 de la Llei 8/2007 que assenyala que el 5% de l'aprofitament ponderat serà de cessió gratuïta a favor de l'ajuntament. Diu el dit precepte que
b) Entregar a l'administració competent, i amb destinació a patrimoni públic de sòl, el sòl lliure de càrregues d'urbanització corresponent al percentatge de l'edificabilitat mitjana ponderada de l'actuació, o de l'àmbit superior de referència en què aquesta s'incloga, que fixe la legislació reguladora de l'ordenació territorial i urbanística.
En les actuacions de dotació, aquest percentatge s'entendrà referit a l'increment de l'edificabilitat mitjana ponderada atribuïda als terrenys inclosos en l'actuació.
Amb caràcter general, el percentatge a què es refereixen els paràgrafs anteriors no podrà ser inferior al cinc per cent ni superior al quinze per cent.
La legislació sobre ordenació territorial i urbanística podrà permetre excepcionalment reduir o incrementar aquest percentatge de forma proporcionada i motivada, fins a aconseguir un màxim del vint per cent en el cas del seu increment, per a les actuacions o els àmbits en què el valor de les parcel·les resultants siga sensiblement inferior o superior, respectivament, a la mitjana en els restants de la seua mateixa categoria de sòl.
La legislació sobre ordenació territorial i urbanística podrà determinar els casos i condicions en què càpia substituir l'entrega del sòl per altres formes de compliment del deure, excepte quan puga complir-se amb sòl destinat a vivenda sotmesa a algun règim de protecció pública en virtut de la reserva a què es referix la lletra b) de l'article 10.
En conseqüència la cessió de l'aprofitament a favor de l'administració, el 5% del total o el percentatge que resulte de cessió obligatòria en el moment d'aprovació dels instruments de planejament i gestió corresponents, hi serà lliure de càrregues d'urbanització. És una previsió reglada de caràcter legal que no admet discrecionalitat respecte d'això, vigent des del 1.7.2007.
El que portat al present cas i com a càlcul amb el caràcter de preliminar(sobre tot si es té en compte l'edificabilitat incrementada en les illes 1.1, 1.2 i 3 i no prevista en aquests càlculs) i sense perjuí del que resulte de la instrucció de l'expedient comportaria una cessió a favor de l'ajuntament de 5% de dites UA, és a dir, 4436 MI, o el que és el mateix, 2.465 m²Sostre vivenda protegida.
Sense perjuí de l'anterior i en els termes de la normativa reguladora del contingut de les bases és necessari tenir en compte el següent sobre els següents objectius:
a) Gestionar la transformació jurídica de les finques afectades pel programa.
A més de les operacions ordinàries que s'hauran de realitzar en aquest sentit, convé cridar especial atenció a una sèrie d'extrems concrets a tenir en compte:
1. Convé destacar el tractament subjectiu de la parcel·la edificable d'Ingruinsa que parcialment es veu afectada per la modificació plantejada. En el pla adjunt és la porció que es grafia com a groga.
Com s'ha dit no participa en el repartiment de drets edificables sinó que la mateixa serà mereixedora de l'edificabilitat de la part de la parcel·la que és de necessària ocupació per la qualificació de part de la mateixa com a vials.
Atés que la solució de planejament mantindrà l'edificabilitat originària de la parcel·la, alterant l'índex d'edificabilitat neta de la parcel·la, en cap cas la proposta de modificació priva als interessats d'aprofitament però sí d'espai trepitjable, que per no tindre edificabilitat té òbviament un valor menor. En conseqüència el projecte de reparcel·lació haurà d'avaluar l'import d'indemnització per la privació d'un espai privat sense edificabilitat i procedir al seu abonament als seus titulars com una càrrega d'urbanització més.
4. En relació amb una part important de l'àmbit, en concret amb la part qualificada com a zona verda (2.400 m² ), viari i equipament (2100 m² ), pertanyents al mateix propietari es dóna la següent circumstància. En el pla adjunt són les porcions que es grafien com blaus.En relació amb aquest tema, s'havia realitzat la següent proposta en la redacció originària i preliminar de les bases particulars:
«El dit propietari ha instat el procediment expropiatori i el Jurat Provincial d'Expropiació ha emès en data 30.04.2008 acord en què fixa l'import del preu just a raó de 410,97 €/ m² de sòl brut d'aportació, sent la seua propietat en l'àmbit un total de 7.399 m² , sense perjuí del que resulte de la reparcel·lació.
Ja en el seu moment es va emetre un informe indicatiu que la superfície susceptible d'expropiació com es limitava a 6.625 m² , ja que els altres eren susceptibles des d'un principi de participar d'altres fórmules d'equidistribució.
El que suposa que l'import del preu just seria el següent:
6.625 m² x 410,97 euros/ m² : 2.722.676 euros.
Si s'atenguera a un criteri d'adquisició unitària de tota la propietat inclosa dins de l'àmbit, l'import ascendiria a un total de :
7.399 m² x 410,97 euros/ m² : 3.040.767 euros.
Amb independència que l'Ajuntament procedisca a l'exercici de les accions administratives i judicials contra el dit acord si així ho considera adequat per a la defensa dels seus interessos, l'acord de JPE és vinculant i en conseqüència l'Ajuntament està obligat al pagament del dit import.
L'obligació d'abonament de la dita quantitat contrasta amb el tractament jurídic que es pretén realitzar per als terrenys objecte del dit acord en pretendre integrar-los dins d'un àmbit d'equidistribució en el que l'expropiació és innecessària. Encara que la qualificació dotacional dels terrenys es mantinga es considerarien com a terrenys d'aportació amb un dret d'adjudicació en part de les parcel·les edificables, en proporció a la seua superfície respecte al total.
Aquest ajuntament ja ha participat com demandada en recursos contenciosos administratius en què la pretensió expropiatòria del propietari del sòl xocava amb la instrucció d'un expedient de planejament que pretenia la inclusió dels dits terrenys dins d'un àmbit d'equidistribució.
En el cas del Contenciós 1190/02, de la Secció 2a del TSJCV, en la seua sentència núm. 684/04 el pronunciament va ser desfavorable i va reconèixer el dret al cobrament del preu just. En el contenciós núm. 617/2005, de la mateixa Secció 2a del TSJCV, en la seua sentència núm. 1028/2007 va ocórrer just el contrari i es va desestimar la tesi del propietari.
Per tant no hi ha pronunciaments judicials uniformes. A més en el present cas es dóna la circumstància que ni tan sols l'àmbit d'equidistribució està aprovat sinó que el procediment de redacció i posterior instrucció s'inicia per mitjà del present acord.
Davant d'això opera l'obligació legal de pagament al propietari d'acord amb la quantia fixada pel JPE. I això perquè s'està contrastant un mandat jurídicament eficaç de pagament enfront de la voluntat d'inici de la instrucció d'un expedient de planejament que incloga els dits terrenys dins del dit àmbit d'equidistribució.
Es considera per això que allò que corresponga és abonar la dita quantitat sense perjuí que se seguisca avant amb la inclusió dels dits terrenys dins de l'àmbit i que en conseqüència es consideren aportacions que generen dret d'edificabilitat en l'àmbit. L'Ajuntament se subrogaria en els drets del propietari originari ja que els dits terrenys els adquiririen onerosament (article 171 de la LUV i 399 del ROGTU).
És més, si els drets d'edificabilitat que generaven les dites aportacions es vincularen íntegrament a realitzar vivenda protegida (part dels 10.740 m² t que obligatòriament s'han d'executar en l'àmbit en virtut del mandat de l'article 10 de la Llei 8/2007), es jutja que la quantitat a abonar es podria realitzar amb ingressos del PMS ja que és una operació encaminada a l'adquisició del sòl afecte la construcció de vivenda protegida, que és el fi a què s'ha de destinar el PMS. Complint amb això amb les exigències de l'article 33 de la llei 8/2007 i 259 de la LUV.
En aqueix sentit cal destacar que l'aportació de l'interessat, que en principi ascendeix a un total de 7.399 m² , suposa el 12,71% del total de l'àrea de repartiment, i que el tractament d'aquestes aportacions seria la següent:
38359 UA x 12,71% x 0,95: 4650,85 UA, o el que és el mateix, 6.644 m²Sostre de vivenda protegida, absorbible dins dels 10.740 m² de sostre totals afectes aquest destí. Drets en què se subrogaria l'Ajuntament en el cas d'abonar el preu just.
Tot això subordinat que el propietari actual dels terrenys no vullga renunciar al seu dret de cobrament del preu just i preferisca integrar-se dins de l'àmbit amb les seues aportacions obtenint l'edificabilitat corresponent. És per això que de l'acord d'aprovació de les presents bases se li va a donar tràmit d'audiència al mateix a l'efecte de que en el termini d'un mes manifeste per quina de les dues opcions es decanta. Havent de tenir en compte el mateix que en el cas d'optar per l'abonament de preu just no podrà anar contra els seus propis actes i exercir amb posterioritat el dret de reversió. I que en el cas en què discórrega el dit termini d'un mes i no assenyale res respecte d'això, s'entendrà que opta per l'abonament del preu just en ser aquest un dret eficaç per a ell i un mandat obligatori per a l'administració municipal.
La qüestió a precisar en aquest cas serà el nombre de m² que queden dins de l'àmbit i que són objecte del present tractament. I en aqueix sentit cal indicar que el mesurament exacte dels terrenys se subordina a la instrucció de l'expedient de reparcel·lació. A l'efecte de no demorar fins a aqueix tràmit ni tampoc retardar la fixació exacta de l'import del preu just, de forma immediatament posterior a l'acceptació de l'opció d'abonament de preu just caldria realitzar el replantejament dels terrenys amb presència dels limítrofs, la qual cosa a més tindria eficàcia en la subsegüent reparcel·lació.»
No obstant això i ja en fase d'enllestiment de la redacció de les present Bases particulars, s'ha presentat escrit, en data 18 de juny de 2008, que té el següent tenor literal:
«Jose Maria Carrasco Chacón, major d'edat, amb DNI núm. 1.798.827-X, en nom de la mercantil Enginyeria i Construccions Associats, ICONSA, SL, amb domicili a Madrid, Carrer Oñate núm. 10-bajo; representació que consta acreditada davant d'aqueixa corporació, davant de V.I. comparec i com millor procedisca, DIC:
I. La societat Enginyeria i Construcció Associats, ICONSA, SL és propietària de les finques registrals nos 20.638 i 7.129 en carrer 3 d'abril i la núm. 51.177 en carrer Jerónimo Roure amb una superfície total inscrita de 8.002 m² .
En la condició de propietari de les esmentades finques registrals l'empresa ICONSA ha instat el corresponent procediment ex lege i el Jurat Provincial d'Expropiació ha emès en data 30.04.2008 acord inicial en què fixa l'import del preu just de les dites finques a raó de 410,97 €/ m² de sòl brut d'aportació.
Al dit acord la societat ICONSA ha presentat Recurs de Reposició amb data 23.05.2008, estant a aquesta data pendent de què el Jurat Provincial d'Expropiació ho resolga determinant el preu just definitiu, en via administrativa, del sòl brut d'aportació.
Emès el seu acord definitiu pel Jurat Provincial abans citat, l'Ajuntament ha de procedir a l'abonament del preu just tal com es desprèn de les previsions de la llei d'expropiació forçosa de 1954.
II. Aquesta part ha tingut coneixement que aqueix ajuntament està redactant unes bases particulars que afecten les referides registrals propietat d'ICONSA, incloent-les en una unitat d'execució.
No obstant això, la superfície de la nostra propietat, segons pareix inclosa en l'àmbit de la unitat d'execució es restringeix a una superfície de 7.399 metres quadrats, si se seguiren els criteris de delimitació que aquest ajuntament ha afirmat en l'expedient expropiatori, deixant fora de l'àrea d'equidistribució una franja amb una superfície de 402,94 metres quadrats, corresponent a l'eix dels carrers Pavia i Ademuz, per als que aqueix Ajuntament no compta amb títol legal assimilable al de la cessió dels mitjans vials que es podria entendre aplicable per a la resta de fatxades consolidades dels dites carrers.
Per tant, en no tindre títol habilitant, la superfície real de propietat del meu manador que ha d'incloure's en l'àmbit de la Unitat d'Actuació, ascendeix a 7.801,94 metres quadrats.
Interessa, per tant, al meu manador i sol·licitem expressament es corregisca la delimitació de la unitat d'execució, incloent en el seu àmbit els 402,94 metres quadrats citats, referents a l'eix dels dos carrers expressades, ja que de no fer-se així es produiria la incoherència de deixar sense resoldre parcialment el problema per a la solució del qual precisament s'han articulat les esmentades bases particulars de l'àmbit, i que és la seua principal font de motivació, a saber l'obtenció de les borses de sòl dotacionals existents en la zona.
III. Tornant a allò que s'ha manifestat en l'apartat I anterior, aquesta part desitja proposar a l'Ajuntament, amb la intenció de donar una solució definitiva i immediata a l'expedient expropiatori, la següent alternativa al pagament en metàl·lic del preu just que resulte, la qual cosa podria dur-se a terme de la manera següent, i davall les condicions següents:
Rectificar l'àmbit de la unitat d'execució a què ens referim, incloent en la mateixa els 7.801,94 metres quadrats de propietat d'ICONSA, per les raons anteriorment exposades.
Una vegada adoptat pel Jurat Provincial d'Expropiació Forçosa l'Acord resolent el recurs de reposició formulat per la nostra part, s'acceptaria tant per l'Ajuntament com per ICONSA el preu just que resulte d'aplicar el valor unitari que determine el Jurat als 7.801,94 metres quadrats propietat d'ICONSA.
Per a l'adequada conclusió de l'expedient expropiatori, ICONSA acceptaria el pagament en espècie del preu just, materialitzat en metres quadrats de sostre, urbanitzats i lliures de qualsevol tipus de càrregues -ja que el Jurat Provincial, en valorar, descompta els corresponents gastos d'urbanització- de VPRG (Vivenda Protegida de Règim General) o tipus equivalent a vivendes en futurs plans de la Conselleria de Territori, en l'àmbit de l'expedient 34/07 PL d'aqueix Ajuntament, Departament d'Urbanisme, i identificat com a Vora Nord del nucli urbà de Port de Sagunt.
La determinació dels metres quadrats de sostre equivalents al preu just fixat pel Jurat Provincial s'obtindria mitjançant aplicació de la fórmula següent:
A x B / C = D
Sent
A: m2 de sòl brut d'aportació, sent els mateixos 7.801,94 m²
B: Import del total del Preu just que resulte de l'acord que s'adopte pel Jurat Provincial, en la seua resposta al Recurs de Reposició presentat el passat 23.05.2008.
C: Valor de Repercussió en ?/m²Sostre data 29 d'octubre de 2007 que és la de valoració del Jurat Provincial i que s'obté de la fórmula següent :
1 m² T x 1.164,80 x 0,15 x 0,8
164,94 €/ m² T
0,30 m² G x 1.164,80 x 0,15 x 0,8 x 0,6
A fi a un acord més beneficiós per a l'ajuntament la societat ICONSA estaria disposada a acceptaria un valor de repercussió de 210 € / m² T.
Quedant per tant, únicament, de conèixer l'import total del preu just que resulte de l'acord del Jurat Provincial (B) per a determinar els m²Sostre VPRG a entregar per l'ajuntament i obtenir per ICONSA (D).
7.801,94 x B / 210 = D
El termini per a l'obtenció per ICONSA dels m²Sostre que finalment li corresponguen segons l'apartat anterior i d'acord amb la legislació vigent es fixa en 3 anys des que es produïsca la transmissió dels terrenys propietat d'ICONSA en el Vora Sud, havent-se d'efectuar la dita transmissió en el termini màxim de tres mesos a comptar de l'acord definitiu del Jurat Provincial que resolga el recurs de reposició plantejat per ICONSA.
Si la corporació local de Sagunt no aprovara les Bases de la unitat d'execució Borda Sud on estan ubicats els sòls propietat d'ICONSA en el termini de 6 mesos des del dia de la data, la present proposta quedaria sense cap efecte i per tant ICONSA recobraria la seua plena llibertat per a exercitar qualssevol accions en defensa dels seus drets.
L'empresa ICONSA és conscient que l'acord d'aprovació definitiva del pla parcial de l'expedient 34/07 PL no li correspon a l'ajuntament sinó a la Conselleria de Territori i que en conseqüència els compromisos municipals no poden tenir un abast major que el derivat de la seua competència. Per això en el cas en què l'aprovació provisional municipal no prospere sobre aquest aspecte l'ajuntament es compromet a abonar en metàl·lic a ICONSA els 7.801,94 m² de sòl brut expropiats al preu que definitivament fixe el Jurat d'Expropiació, més els interessos legals corresponents, tot això segons la Llei d'Expropiació Forçosa de 1954.
De la mateixa manera, si transcorregut el termini de 3 anys a què es referix l'anterior apartat e), ICONSA no haguera obtingut fefaentment els m² de sostre, podrà optar per sol·licitar l'abonament en metàl·lic més els interessos legals corresponents o prorrogar per períodes de 6 mesos l'acord ací plantejat, mitjançant comunicacions per escrit.
Les transmissions de propietats tant en l'àmbit Vora Sud on s'expropien els sòls com els del Vora Nord on es percebrien els m²Sostre seran sufragats per les parts d'acord amb llei. Igualment els impostos que per llei corresponguen a ICONSA, tindran les exempcions i rebaixes fiscals que per a les expropiació i per a vivenda protegida concedeix la legislació vigent.
El present acord es deurà de formalitzar en escriptura pública, prenent com a base l'acord definitiu del Jurat Provincial així com l'acord plenari que estime les presents al·legacions.
Per allò que s'ha exposat,
SOL·lICITE A V.I.: que per presentat aquest escrit, se servisca admetre-ho, per formulades les al·legacions que antecedeixen, i adoptar acord estimant les dites al·legacions, en els termes expressats.»
En relació amb el mateix és necessari indicar el següent:
Respecte a la redelimitació de l'àmbit. L'interessat part de la presumpció que l'àmbit, en el seu límit amb els carrers Racó d'Ademús i Pavia, té la mateixa delimitació que aquest ajuntament ha sostingut en l'expedient expropiatori en què l'al·legant ha sigut part, la qual cosa és cert. S'han exclòs sempre del tractament expropiatori la totalitat de l'ample d'ambdós carrers.
El mateix invoca el raonament de la cessió tàcita de mitjans vials limítrofs a les illes consolidades com a mecanisme legitimen-te de la postura municipal per la qual s'afirma la titularitat pública dels dits espais i que és cert que en cap cas donaria cobertura a l'eix exterior de sengles carrers.
En aqueix sentit i donada la falta de cobertura expressa un títol de caràcter legal per a defendre la postura municipal que ratifique el que apareix visualment en aparença com obert al públic, és necessari concloure que la línia de raonament que planteja l'al·legant és encertada i en conseqüència s'ha de procedir a la correcció de la delimitació de la unitat d'execució per a incloure els 402,94 m² citats, referents a l'eix dels dos carrers, ja que en cas contrari s'arribaria a la incoherència de deixar sense resoldre parcialment el problema per a la solució del qual precisament s'articulen les esmentades bases particulars de l'àmbit i que és la seua principal font de motivació, l'obtenció de les borses de sòl dotacional existents en la zona i que en cas contrari s'haurien d'obtenir per expropiació.
Per això procedirà redelimitar l'àmbit, aplicant els índexs d'edificabilitat a aqueixes noves superfícies d'aportació que es quantifiquen en uns 402,94 m²s.
En conseqüència l'aprofitament tipus continuarà sent el mateix. Els quadres de dades s'hauran de reajustar a aquests nous paràmetres i l'aspirant a agent urbanitzador en la seua documentació de planejament haurà de tenir en compte aqueixa superfície de la unitat d'execució a tots els efectes.
D'altra banda l'al·legant planteja la reubicació dels seus drets d'edificabilitat en un àmbit futur, el vora nord del Port de Sagunt, fent menció expressa d'un expedient municipal, el que té la referència 34/07 PL, que està sent objecte d'estudi per part del Departament d'Urbanisme.
El que s'està sol·licitant en definitiva és una adscripció a un futur sector, en el cas que el mateix s'aprove definitivament.
En aqueix sentit és necessari indicar que aquest ajuntament altres vegades com les dels expedients del macrosector III (Fusió) per a obtenir el sòl dotacional esportiu limítrof, o el del macrosector VI-3ª fase, per a obtenir els terrenys del cementeri, ha acordat l'adscripció d'elements dotacionals no inclosos dins de cap àrea de repartiment. Pel que remetent-se als raonaments allí fets no hi ha inconvenients de legalitat per a preveure i acordar l'adscripció del dit sòl dotacional a aqueix àmbit futur, perquè precisament el fenomen de l'adscripció de sòl dotacional extrem (antic article 18 de la Llei 6/1998; actual article 16 de la Llei 8/2007; antic art 61 de la Llei 6/1994 i actual article 55 de la Llei 16/2005) està pensat per a resoldre la qüestió de la plena disponibilitat civil de forma gratuïta a favor de l'administració de terrenys qualificats com dotacionals que si no caldria expropiar i abonar el corresponent preu just.
L'adscripció s'haurà de realitzar de manera que no es perjudiquen els drets dels propietaris del futur sector (si el mateix arribara a aprovar-se definitivament) de manera que partint de les premisses que l'esquema d'adscripció del PGOU per al nou sòl urbanitzable ha sigut sempre el 20% de la superfície del sector, o el que és el mateix el 20% de l'edificabilitat del sector (una vegada deduïdes les cessions d'aprofitament de tots els propietaris) correspon a propietaris externs al sector, és evident que les primeres superfícies adscrites seran les d'aquest sòl dotacional, localitzant-se la resta en el MCS VII, fins al 20% del total de la dita edificabilitat, i amb el matís que ara opera el mandat de l'art 13.6 de la LOTPP que obliga a incorporar a l'àrea de repartiment tanta superfície com a sòl es reclassifique.
Respecte a quins seran els termes d'adscripció i donades les circumstàncies especials de què hi ha un pronunciament expresse definitiu del JPE, vinculant, que converteix els drets de l'al·legant en una quantitat en metàl·lic i que el que ara es pretén és just el procés invers, és a dir, tornar-ho a convertir en sostre edificable i en concret, la tipologia de vivenda protegida. Respecte d'això és necessari indicar que queda per definir el preu cert del Jurat Provincial d'Expropiació que actualment està fixat en 410,97 €/m² i que com a conseqüència de recursos administratius pendents pot ser major o menor . Partint d'aqueix import així com de les superfícies de 7.801,94 m² (que haurà de ser degudament contrastada en replantejament amb els limítrofs. En data de hui l'Ajuntament no discutiria els seus límits amb l'al·legant en relació amb les seues propietats però queda per contrastar la postura de tercers particulars), això tiraria les dades següents: 7801,94 m² x 410,97?/ m² = 3,206.363,2 - / 210?/ m² t = 15.268,39 m² t de vivenda protegida.
Aqueix seria el terme d'adscripció equivalent havent de tenir en compte que en l'import de partida de preu just ja s'han deduït costos d'urbanització (després no abonaria quotes d'urbanització) ni l'estatut jurídic subjectiu li determina obligació de cessió d'aprofitament de cap tipus.
Aqueixa volumetria (o la que resulte de l'import que de forma ferma definisca el Jurat Provincial d'Expropiació) és el que figuraria com a terme d'adscripció i que haurà de reflectir el document de planejament del Sector Vora Nord del Port de Sagunt. El document públic de reserva d'aprofitament haurà de reflectir la localització física de l'aprofitament en el dit àmbit i amb l'abast indicat (pendent només de que l'acord del Jurat Provincial d'Expropiació adquirisca fermesa i fixe l'import del preu just).
Una vegada que aquests drets estiguen adscrits i fins a la totalitat de drets corresponents a una superfície d'aportació del 20% del total de l'àrea de repartiment, s'adscriuran en el macrosector VII. Aqueix serà l'àrea de repartiment del futur sector vora nord del Port de Sagunt, a més de les obligacions que resulten derivades de l'article 13.6 de la LOTPP.
S'està usant en definitiva una tècnica urbanística semblant a la que s'ha usat en altres sectors (terrenys per al cementeri, terrenys per a les instal·lacions esportives del complex internuclis, etc).
Observacions addicionals:
S'està d'acord amb l'import de substitució o equivalència de 210 €/ m² t ja que és superior a qui s'ha concretat en la instrucció d'expedients del Departament de Patrimoni per a l'alienació de sòl edificable afecte vivenda protegida.
S'està d'acord amb els terminis assenyalats en l'al·legació ja que el de tres anys és el que la LUV defineix per a les reserves d'aprofitament quedant a partir d'aqueix moment en mans del propietari originari del sòl el seu lliure opció per a decantar-se per l'abonament del preu just.
L'observació indicada per l'al·legant en el sentit que Les transmissions de propietats tant en l'àmbit Vora Sud on s'expropien els sòls com els del Vora Nord on es percebrien els m²Sostre seran sufragats per les parts d'acord amb Llei. Igualment els Impostos que per Llei corresponguen a ICONSA, tindran les exempcions i rebaixes fiscals que per a les Expropiació i per a Vivenda Protegida concedeix la Legislació Vigent cal entendre-la en el seu justa abast. Cal partir de la premissa que no hi ha una transmissió de drets de l'Ajuntament en el futur sector vora nord sinó que n'hi ha és un adscripció.
És a dir hi ha una aportació d'uns terrenys que generen una edificabilitat objectivament calculada de 15.268 m² t de vivenda protegida.
En conseqüència es considera procedent l'estimació de la dita al·legació i la seua incorporació com contingut de les Bases Particulars presents així com contingut de les futures Bases particulars del sector objecte de l'expedient 34/07 PL.
En el termini màxim de tres mesos des de la notificació a l'al·legant de les presents Bases Particulars s'haurà de constituir la corresponent reserva d'aprofitament sobre els terrenys objecte d'oferiment de manera que l'Ajuntament passe a ser propietaris legal dels dits terrenys i que l'al·legant conserve intacte el seu dret a obtenir 15.268 m² t de vivenda protegida localitzats en el Sector abans indicat, la qual cosa exigirà el replantejament previ amb la presència de tots els limítrofs, a més que pel JPE es confirme l'import aprovat, realitzant-se sinó els ajustos oportuns.
5. A l'efecte d'agilitzar la gestió de la vivenda protegida que resulte de titularitat municipal en concepte d'excedent d'aprofitament, i de conformitat amb el que establix l'article 409.7 del ROGTU, 7. s'habilita que l'urbanitzador puga requerir a l'ajuntament la compensació en diners de l'excedent d'aprofitament i de qualsevol element patrimonial que formalment siga patrimoni municipal del sòl i estiga afecte legalment la construcció de vivenda protegida dins de l'àmbit. A aquests efectes, haurà de preveure's la quantia de la compensació oferida en el requeriment en la proposició juridicoeconòmica, sent susceptible de ser revisada per l'ajuntament en el cas que no suposara l'import màxim legal admissible.
b) Urbanitzar completament la unitat d'execució que constituïsca l'objecte del programa i realitzar les obres públiques addicionals que es precisen per a complir el que disposen els apartats següents, amb subjecció a les previsions temporals i econòmiques del programa.
Respecte d'això cal destacar les circumstàncies següents:
- Hi ha tota una sèrie de col·lectors soterrats de residuals i pluvials que, ocupant la zona d'intervenció, no s'adapten a les noves exigències de planejament. En conseqüència la solució haurà de garantir que amb les obres d'urbanització previstes, no se suprimeixen o si no n'hi ha es reposen/modifiquen les xarxes primàries necessàries, quedant lliures de qualsevol tipus de servitud per pas d'instal·lacions les parcel·les edificables.
- Les mateixes indicacions a les del paràgraf anterior cal fer respecte de les xarxes d'aigua i enllumenat públic, devent a més garantir que, en l'àmbit i interseccions pròximes, no s'incompleix amb allò que s'ha disposat en DT 5a del PGOU.
- Convé incidir en el dit extrem en les instal·lacions del polígon Ingruinsa atés que actualment discorren instal·lacions (o bé s'ubiquen) en parcel·les edificables pel planejament. Entre les que es troben, sense ser un llistat exhaustiu de les mateixes:
o Sistema d'abastiment d'aigua industrial i xarxa de hidrants, existint un depòsit, pou, bombes,... en edifici d'obra civil la reposició del qual haurà de contemplar.
o Infraestructura elèctrica de companyia privada.
o Enllumenat públic.
o Xarxa de pluvials del polígon Ingruinsa i anteriors existents.
- Atés que va a obrir-se una urbanització que delimita una franja d'afecció ferroviària i en vista a què la mateixa no supose una interrupció de l'obra a urbanitzar, i que el seu tractament no genere costos de manteniment excessius, haurà de plantejar-se un tractament d'aquesta de manera que s'impedisca el creixement de mala herba i que evite el deteriorament de la mateixa amb les pluges (p.ej. formigó imprès, graves sobre geotextils,...). Igualment haurà de delimitar-se la mateixa amb tanca de jardí, deixant únicament els passos de vianants que preveja el projecte d'urbanització i els rodats, exclusivament amb avinguda Jerónimo Roure i Rotonda 3 d'abril segons planejament.
- L'avinguda 3 d'abril es realitzarà amb mitjana central entre rotondes c/ Palmereta i av. Jerónimo Roure.
Com complementari a allò que s'ha indicat pels serveis tècnics municipals es destaca l'extrem que la zona verda de 3.305 m² que actualment té la qualificació com dotacional lúdic esportiu no serà objecte d'urbanització en pertànyer a l'àmbit de planejament però no de programació per raons lògiques.
C) Connectar i integrar adequadament la urbanització amb les xarxes d'infraestructures, d'energia, comunicacions i serveis públics existents.
Haurà de resoldre les qüestions sobre:
- Sistema viari.
o Haurà de modificar i ampliar la rotonda actual al final d'avinguda 3 d'abril fins a un radi exterior de 35 m, que permeta enllaçar adequadament els vials existents i el nou vial amb la mateixa sense generar tangències. Els ràdios d'accés no seran inferiors a 25 m, i la delimitació haurà de realitzar-se amb obra civil.
o Haurà de resoldre la connexió de la prolongació del vial avinguda Ulls Negres amb el tram existent en el front de fatxada de les parcel·les edificables, i en la connexió amb c/Tallers, on es configura una intersecció en T com les de la resta del polígon Ingruinsa amb l'excepció de prohibir els girs a esquerres en el dit encreuament.
o Haurà de resoldre la connexió de les voreres existents en avinguda Jerónimo Roure amb el nou vial. Els ràdios d'accés no seran menors a 12 m.
o Haurà de realitzar la connexió de la secció del tram d'avinguda 3 d'abril com a prolongació de la secció existent en la unitat d'execució núm. 15 del PGOU ja rebuda municipalment, tant en vorera, aparcament i calçada, fins a la connexió amb la rotonda en avinguda Jerónimo Roure. En cas de precisar ajustos, es realitzarà respectant sempre la correcta connexió de l'ample de calçada, i generant estacionament en cordó a un costat i a l'altre (l'ample actual és de 15m i passa a 18 m).
o Haurà d'estudiar l'adequació dels carrers adjacents (c/ Calvite i c/ Almudafer) a l'avinguda 3 d'abril passant a ser d'un únic sentit de circulació i creant passos de vianants que connecten aquestes amb l'actuació. Això comporta la realització de «orejetas», rebaixos de voreres, paviment senyalitzador en guals, soterrament de vols, etc. de l'obra existent fins a la intersecció amb la c/ Racó d'Ademuz inclosa aquesta i entrades a les perpendiculars cap al Nord en l'àmbit necessari (c/ Pavías, Aldudafer, Saint-Quentin i Calvite).
o Igualment haurà d'actuar en les connexions de l'obra a urbanitzar en les c/ General Prim i c/ Pavías.
- Jardineria i zones verdes.
o Haurà de dotar d'arbratge totes les voreres de la urbanització, a una distància màxima de 10 m, que haurà de compatibilitzar amb la disposició d'enllumenat públic.
o Haurà de dissenyar el tractament la zona verda al final de la c/ General Prim mantenint el màxim nombre dels exemplars existents (bosquet d'araucàries de gran port).
o Haurà de plantejar el mantenir tot arbratge existent en espais públics amb interès bé siga per espècie o per port aconseguit per l'exemplar i sempre que no interferisca amb l'obra urbanitzadora de mode clarament discordant (accessibilitat, rasants,...). Així es tractarà de mantenir l'enjardinament de la rotonda Palmereta, les alineacions de baladres en el límit de les zones verdes d'Ingruinsa,...
o La plantació en la mitjana serà mitjançant arbustos i arbres de port columnar i altura mitjana.
o En el tram d'avinguda Jerónimo Roure a connexió amb UA 15 es dotarà del mateix arbratge que l'existent en la UA-15 per a donar continuïtat.
o Els tractaments de zona verda contemplaran almenys un 35% de superfície amb «paviment dur» (formigó imprès, taulell decoratiu, formigó tractat,...), portant la resta tractament enjardinat amb cespitoses o terra vegetal enjardinada i sempre protegida (mulch, graves pintades, pedres volcàniques,...).
o Haurà de crear almenys les zones següents: zona de jocs per a xiquets de 0-3 anys, zona de jocs per a xiquets de 3-6 anys, zona de jocs infantil per a xiquets de més de 6 anys, zona esportiu-lúdica juvenil, totes elles vinculades a la zona residencial.
- Abastiment d'aigua.
o Haurà de realitzar xarxa d'aigua per a dotar de servei a les parcel·les edificables (residencials i terciari).
o Haurà de realitzar una xarxa general (no vàlida per a connexions però sí que per a hidrants) de diàmetre 200 mm que connectarà amb les xarxes principals (diàmetre 150 mm en avinguda 3 d'abril, diàmetre 200 mm en UA-15,...).
o Deurà emmallar totes les xarxes que es troben amb la intervenció no deixant cap xarxa en punta.
o Haurà de realitzar 2 connexions de les xarxes generals d'Ingruinsa i nova a implantar en avinguda 3 d'abril. Les dites connexions, que uneixen consums residencials i terciaris/industrials es realitzaran mitjançant canalitzacions sense connexions i amb 3 vàlvules per cada connexió. Una s'ubicarà en rotonda Palmereta i una altra en Jerónimo Roure.
- Sanejament:
o Haurà de realitzar xarxa de residuals per a resoldre les reposicions de les existents i dotar del dit servei a les parcel·les edificables (residencials i terciari) que es troben dins de l'àmbit.
- Pluvials.
o Haurà de preveure's a l'inici de l'actuació (accés a Rotonda des d'avinguda 3 d'abril) per al col·lector de pluvials, que el cabal és de 3500 l/s amb una profunditat de 2,5 m de làmina d'aigua.
o Haurà de col·locar interceptors (ample del vial) en tots els carrers a què es connecte amb les obres i les aigües de les quals discórreguen per gravetat a la urbanització.
o El col·lector general discorrerà per espai viari fins al punt més davall de l'àmbit (connexió amb UA-15). L'abocament es realitzarà a pou filtrant (prou dimensionat) ubicat en la zona verda limítrof al Sud. Es disposarà d'un sobreeixidor del pou filtrant a la xarxa de residuals UA-15 i un sobreeixidor intermedi (aprox. en l'encreuament amb avinguda Jerónimo Roure) que connectarà a un altre pou filtrant a executar.
- Tràfic. Haurà de realitzar passos elevats en els accessos principals de tràfic residencial i encreuaments de vianants principals. Haurà d'adequar la senyalització de l'entorn de l'àmbit a la solució de tràfic que es plantege.
- Telecomunicacions. Haurà de dotar la urbanització amb xarxes del menys dues companyies subministradores, que hauran de compartir el prisma de la canalització.
- Enllumenat públic:
o Haurà de substituir l'enllumenat que de servei o quede dins o al límit de l'àmbit a urbanitzar d'acord amb les bases generals publicades per aquesta Administració.
- Subministrament elèctric.
o Haurà de preveure la instal·lació de línies subterrànies de mitja tensió en tots els fronts de fatxada pels quals discórrega el bulevard 3 d'abril, podent excepcionar-se les zones verdes.
o Haurà de preveure l'electrificació de les parcel·les edificables resultants en mitja tensió o bé instal·lar un centre de transformació d'obra civil a integrar en la futura edificació dins de cada una de les parcel·les edificables.
o Haurà d'executar en baixa tensió les infraestructures necessàries per a l'enllumenat públic i reposicions de subministraments existents. En cap cas s'admetrà infraestructures en mitja tensió de titularitat municipal.
o Haurà de reposar l'estès aeri d'instal·lacions d'electrificació de l'àmbit d'urbanització en implantació subterrània, fins fora del dit àmbit i d'acord amb els criteris de les companyies propietàries dels serveis afectats.
d) Suplementar les infraestructures i espais públics o reserves dotacionals en el que és necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servei existents i exigibles reglamentàriament.
- S'entendrà que la connexió a xarxes de la companyia subministradora d'energia elèctrica estarà incloses dins de l'obra urbanitzadora, podent-se realitzar retaxacions de les dites infraestructures quan el punt/s de connexió donat per la dita companyia estiga a una distància superior a 500m de l'àmbit (tant amb un punt com la suma dels punts resultants), i només podent ser objecte de retaxació la part de traçat exterior a l'àmbit d'actuació.
e) Obtenir els sòls dotacionals públics de l'àmbit de l'actuació, o adscrits a la mateixa, a favor de l'administració gratuïtament.
Les cessions de sòls qualificats com dotacionals són les derivades dels extrems indicats en la present determinació.
f) Establir terminis per a edificar els solars resultants de l'actuació urbanitzadora.
Es fixa el termini màxim de tres anys des que es reben provisionalment les obres d'urbanització de l'àmbit.
Determinació tercera. Fitxa de gestió o, si és procedent, directrius d'evolució urbana i ocupació del territori establides en el Pla general.
És precís reconduir-se al ja indicat en la determinació primera.
Determinació quarta. Criteris i objectius urbanístics i territorials de les propostes de planejament a formular pels concursants amb fixació de les directrius i estratègies que haurà d'observar l'ordenació que proposen.
El document de planejament que es presente per part dels aspirants a agent urbanitzador haurà de complir amb els objectius abans assenyalats en la determinació segona.
És precís especificar el següent:
L'altura màxima de cornisa serà de x plantes més àtic excepte la parcel·la numerada com 2 en l'esquema.
La distribució de volums de les illes és de caràcter indicatiu però no les alineacions llevat que es justifique una solució tècnicament molt superior que no reduïsca les superfícies dels espais públics. S'admetran estudis de detall per a cada una de les illes edificables numerades com 1.1, 1.2 i 3. Les alineacions de la parcel·la 1.2 se subordina a la localització obligada del pou preexistent a fi a evitar la seua eliminació. L'agent urbanitzador haurà de localitzar-ho i justificar la conciliació del seu manteniment amb l'ordenació de la dita illa.
En el quadro d'usos es permetrà que tant les illes 1.2 com la 1.3 puguen tenir l'ús hoteler o oficines, substituint al residencial.
El document de planejament serà d'aprovació definitiva municipal. No s'altera el destí de cap de les superfícies dotacionals la decisió del qual competeix a la Conselleria d'Urbanisme ni s'augmenten les edificabilitats preexistents definides en el PGOU de 1992 i en el seu document refós de 1997.
El contingut i format de la documentació de planejament haurà de ser el propi d'un Pla de Reforma Interior, encara que s'estiga davant d'una modificació puntual de l'ordenació detallada del PGOU.
El subsòl dels espais públics que s'assenyala en el pla que es grafia a continuació es qualifica, tal com preveu l'article 60 de la LUV, com a aparcament, de titularitat municipal, admetent-se el seu tractament en els termes de l'article 124.2 de la LUV quan assenyala:
2. El programa podrà incloure, si és procedent, altres objectius complementaris el cost del qual siga assumit per l'urbanitzador sense repercutir-ho als propietaris de terrenys afectats, com ara ..., o d'obres públiques accessòries susceptibles de concessió i que, per raons tècniques, hagen d'executar-se junt amb les principals del programa, ..
En aqueix sentit puntuarà, en els termes que indicaran els criteris de baremació de les alternatives presentades.
La superfície que disposarà d'aquesta qualificació és la indicada en l'esquema següent:
És a dir, es tracta de dos possibles espais, grafiados en blau, situats una davall el subsòl de les zones verdes i tram de l'avinguda, en l'oest de l'actuació. L'altra en la zona verda preexistent del polígon Ingruinsa, al sud de la Gerència. En aquest segon cas a més s'aconseguiria a càrrec exclusivament de l'agent urbanitzador (com a condició de l'adjudicació) la urbanització i tractament com a zona verda d'una franja de més de 7000 m² que actualment està totalment desolada i sense tractament superficiario.
Aquestes superfícies són indicatives del màxim de subsòl que pot ser destinat a aparcament en la proposta de l'agent urbanitzador però la mateixa no és de caràcter obligatori per a l'aspirant. Aquest haurà de ponderar la rendibilitat de l'abast de la seua proposta partint de la premissa que l'execució de l'aparcament en cap cas pot suposar un encariment de l'obra d'urbanització a càrrec dels propietaris del sòl sinó que qualsevol reposició de serveis o condicionant addicional que la implantació del dit aparcament supose en l'execució de la urbanització de l'àmbit haurà de ser assumit exclusivament pel contractista. A tals efectes la documentació a aportar per l'aspirant que desitge executar un aparcament dins dels límits indicats en el dit esquema haurà de contemplar una justificació de com seria la urbanització sense el dit aparcament i que obres addicionals d'urbanització suposa l'execució de l'aparcament, a l'efecte de que cada subjecte assumisca realment les seues obligacions.
Determinació cinquena. Descripció dels objectius d'edificació privada que han de complir-se en l'àmbit de l'actuació.
Amb cada una de les tres illes edificables situades al sud de l'avinguda 3 d'abril es pretén una regeneració de la zona i que en la mateixa siguen un referent, de manera que en relació amb les edificacions es reglamentaran pel document de planejament unes característiques constructives acords amb els fins pretesos.
Determinació sisena. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció dels documents d'ordenació i gestió exigibles.És precís estar a les exigències de la clàusula 10a de les bases generals així com dels seus annexos I i II.
A les mateixes, serà necessari afegir les següents exigències, de caràcter addicional:
Tota la documentació de planejament continguda en els Programes d'Actuacions Integrades, sense perjuí de la seua presentació en paper, sempre haurà de constar en suport digital, (en els formats més habituals: doc; xls; dwg).
El Pla de replantejament serà la base de tot el material gràfic. Es farà amb projecció en coordenades UTM, amb suficients bases de replantejament georeferenciades i grafiades. Aquestes hauran de quedar materialitzades sobre el terreny, mitjançant claus i pintura i en cas de grans àmbits se situaren sobre plataformes amb suficient espai que permeta el seu estacionament a fi de comprovar la perfecta adscripció al terreny. En els documents de planejament seran en dues coordenades, independentment de les que consten en el pla d'urbanització. Afectarà tant la zona d'actuació com a la limítrof, comprenent una àrea exterior suficient, que comprenga com a mínim el viari de contacte en la seua totalitat, i amb referència a les illes existents si les haguera. Cada punt significatiu constarà de coordenades per al replantejament, i el quadro de bases i punts de replantejament figurarà necessàriament en el pla.
Tot el contingut gràfic documental haurà de tenir en comú el perímetre georreferenciat de l'àmbit (o àmbits si és el cas) de l'actuació del pla de replantejament. Es presentarà en paper a escala màxima 1/1000.
DOCUMENTS DE PLANEJAMENT
DOCUMENTACIÓ ESCRITA INFORMATIVA I JUSTIFICATIVA
La part informativa de la documentació de planejament continguda en els programes d'actuacions integrades, constaran d'un apartat específic de la repercussió o declaració d'impacte segons l'estudi d'impacte ambiental del PGOU de Sagunt.
Quan es tracte de programes que afecten un Núm. significativo de parcel·les, contindrà un apartat o annex on s'analitze la situació de la parcel·lació del sector, amb una estadística de les superfícies de les parcel·les cadastrals afectades en el moment de la presentació del PAI, a fi de justificar entre altres, la parcel·la mínima de l'ordenació quan així procedisca.
Les afeccions imposades per la legislació sectorial en l'àmbit territorial vindran en un llistat on conste cada una d'elles de forma completa i el butlletí i data de publicació.
DOCUMENTACIÓ GRÀFICA INFORMATIVA
Els plans informatius reglamentaris se sotmetran als següents criteris obligatoris:
a) La situació dels terrenys en el context de l'ordenació urbanística es referirà sempre als plans originals de classificació de sòl del PGOU a la seua escala original.
b) L'estructura de la propietat reflectirà el pla original cadastral. (en paper escala 1:2.000)
c) La topografia del terreny assenyalarà les corbes de nivell metre a metre i punts de cota (en paper escala 1:2.000). En el suport digital constarà com a capa única les corbes de nivell metre a metre
d) El pla dels usos, aprofitaments, vegetació, construccions i edificacions existents reflectirà les corbes de nivell de l'apartat anterior. (en paper escala 1:2.000)
e) Les infraestructures de qualsevol tipus i xarxes generals de servei, inclouran les torres i pals de suport, diàmetres i arquetes, i béns demanials o servituds derivades de la seua implantació (en paper escala 1:2.000).
f) L'ordenació estructural del sector i del seu entorn, l'estat de les construccions en les operacions de reforma i tot allò que incidisca directament o indirectament en el planejament municipal vigent es vincularà sobre els plans originals del PGOU que procedisquen en cada cas, a la seua escala original.
g) Les afeccions tant físiques com jurídiques que puguen condicionar l'ordenació, com ara zones de domini públic i les seues àrees de servitud, grans infraestructures de tota índole existents en el territori, àrees arqueològiques i construccions i fites més rellevants que existisquen en ell o altres factors anàlegs, es faran constar en pla a banda o si és possible en l'assenyalat com e). En qualsevol cas les afeccions físiques i jurídiques, servituds, etc. que condicionen l'ordenació establida es faran constar en el suport digital georeferenciat com a capa única.
h) Quan la nova ordenació es vincule a nuclis urbans s'haurà d'incloure una anàlisi gràfica completa de la situació actual de la zona afectada, amb un abans i un després darrere de l'ordenació proposada.
DOCUMENTACIÓ GRÀFICA DE CARÀCTER NORMATIU
Els plans proponents de nova ordenació detallada o variació de l'existent s'ajustaran als criteris següents:
a) El pla de qualificació i assignació de destins urbanístics a cada terreny, contindrà en la forma que es considere oportuna els paràmetres característics de cada un d'ells: superfícies, edificabilitat, Núm. plantes, distàncies a límits i quants es consideren rellevants en funció de l'ordenació detallada proposta (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
b) El pla de delimitació de la xarxa de reserves de sòl dotacional públic inclourà les característiques més rellevants dels equipaments previstos: superfícies, edificabilitat (si es fixara), Núm. plantes, distàncies a límits i quants es consideren oportuns (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
c) En el pla específic de la xarxa viària rodada i de vianants es definirà els seus amples i característiques geomètriques, incloent un esquema de les seccions tipus de cada vial. Aquest pla prescindirà d'aquells elements propis de projecte d'urbanització contingut en l'alternativa tècnica, encara que inclourà les rasants de les trobades així com les corresponents al viari de contacte. Inclourà també la xarxa primària adscrita, si és el cas, així com les zones de protecció segons la legislació aplicable. Aquest pla contindrà necessàriament les corbes de nivell. (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
d) Les àrees sotmeses o autoritzades a estudis de detall s'inclouran en el mateix pla del model real o virtual d'implantació dels volums edificables que es basarà en el pla a), reproduint les dades d'aquell, i grafiant-los sobre cada una de les parcel·les patrimonialitzables per ús i destí. (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
e) Pla final on es reflectisca la nova ordenació proposada sobre el pla original del PGOU a què afecte.
f) Aquells altres plans que es consideren necessaris per a la millor definició de l'ordenació detallada.
Tots els plans hauran de reflectir l'ordenació estructural vigent en els sòls de l'entorn del sector o sectors ordenats, acreditant la integració de la proposta.
A més tota la documentació gràfica haurà d'ajustar-se a l'ordenança municipal aprovada definitivament pel Ple municipal en la seua sessió de 30.4.2008 (exp. 36/9695 EF) i publicada en el BOP núm. 126 de 28.05.2008, com a ordenança municipal sobre alineacions, rasants, actes de replantejament i plans finals d'obres, i de conformitat amb el que establixen els arts. 1 i 7.4 de la mateixa.
Amb caràcter addicional a l'anterior haurà d'ajuntar-se estudi d'integració paisatgística de l'ordenació i estudi acústic.
Determinació setena. Admissibilitat de variants.
S'admetran en els aspectes expressament indicats al llarg de les presents bases.
Determinació huitena. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció del projecte de les obres d'urbanització.
Com ja s'ha indicat, caldrà estar a les determinacions de la clàusula 10a de les bases generals i al seu annex II.
A les mateixes, serà necessari afegir les següents exigències, de caràcter addicional:
- Tota instal·lació existent que de nou servei a la zona que s'urbanitza, haurà de ser revisada mitjançant passada de cambra, mandril o un altre sistema de comprovació, i adoptar les mesures correctores necessàries per a la seua correcta funcionalitat. En cas contrari s'entendrà que es reposa la mateixa amb els condicionants impostos a l'obra nova.
- Hauran de coordinar-se les solucions amb les entitats mantenidores dels àmbits afectats.
- Les parcel·les residencials hauran de dotar-se de tots els serveis des de les xarxes existents i a realitzar en l'àmbit urbà residencial (part nord de la reserva ferroviària), mentres que les terciàries s'abastiran des de les xarxes existents en el polígon Ingruinsa. Per a això és necessari realitzar encreuaments d'instal·lacions de la reserva ferroviària, els quals seran mínims (en nombre) i clarament coincidents amb passos de vianants o rodats per a ser totalment enregistrables.
- Els amples de vorera mai seran inferiors a 3m, excepció dels carrers existents limítrofs.
- Quant a control de qualitat, és necessari afegir les següents qüestions, que hauran de ser dutes a terme per laboratori acreditat:
o Serà obligatòria el llavat i desinfecció de la canalització d'aigua prèviament a la connexió a les xarxes municipals i per tant a la seua recepció.
o Serà obligatori realitzar les proves d'estanqueïtat i pressió de les xarxes d'aigua a una pressió de 10 atm, en trams no majors a 500m.
o Serà obligatori el pas de cambra per les conduccions de sanejament i pluvials una vegada executades, comprovant el seu bon funcionament prèviament a qualsevol connexió que a ella es pretenga.
- Tots els registres comptaran amb el «Certificat de producte» a més de les exigències indicades en BBGG.
- A l'efecte del seu disseny els vials admetran tràfic pesat.
- L'acabat per a les columnes serà negre oxirinc en vials i verd oxirinc en zones verdes.
Determinació novena. Estimació dels terminis de desplegament i execució del programa d'actuació integrada, així com la regulació dels efectes del seu incompliment.
a) La presentació dels textos refosos corresponents al planejament o al projecte d'urbanització haurà de produir-se en el termini màxim d'un mes des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de l'aprovació definitiva que impose modificacions a l'alternativa tècnica.
b) La notificació als interessats per a l'exercici de l'opció per modalitat de retribució previst en els articles 166 de la Llei Urbanística Valenciana haurà de practicar-se en el termini màxim d'un mes des de la formalització del PAI.
c) El Projecte de Reparcel·lació haurà de presentar-se davant de l'Ajuntament per l'Urbanitzador en el termini màxim d'un mes des de la finalització del termini per a l'opció per modalitat de retribució previst en els articles 166 de la Llei Urbanística Valenciana. A este efecte, l'Urbanitzador haurà de presentar davant de l'administració actuant acreditació justificativa de la pràctica de les comunicacions regulades exigibles.
d) La presentació dels textos refosos corresponents al Projecte de Reparcel·lació haurà de produir-se en el termini màxim de quinze dies hàbils des que tinga lloc la notificació a l'Urbanitzador de les modificacions a introduir en el Projecte inicialment formulat.
e) L'inicia de les obres d'urbanització haurà de produir-se en el termini d'un mes des de la íntegra notificació de l'aprovació definitiva del Projecte de Reparcel·lació, acreditant-se mitjançant acta de replantejament subscrita per la direcció de les obres i, almenys per un tècnic municipal. A aquests efectes, l'urbanitzador haurà d'acreditar, en l'acta de replantejament, el pagament als creditors nets del compte de liquidació o bé la consignació de la dita quantitat en la Tresoreria municipal
f) Les obres d'urbanització hauran de finalitzar en el termini màxim de divuit mesos des del seu inici. La finalització de les obres s'acreditarà mitjançant el corresponent certificat final d'obres expedit pel director facultatiu.
Efectes del seu incompliment.
El retard en el compliment de qualsevol dels terminis indicats i no sols el de l'execució material de les obres, tindrà una penalització d'un 1 per mil del pressupost íntegre del PAI per dia natural de demora.
Determinació desena.
Model de proposició a presentar pels interessats.
MODEL DE PROPOSICIÓ
D............................................, amb DNI. núm.- ..........................., domiciliat per a tots els actes d'aquest concurs en ...................................... que intervé en nom i representació de l'entitat mercantil ..............................................., amb domicili social en ......................................, CIF núm. ..., telèfon....................................correu electrònic ....................................y FAX n. ..........................., assabentat de l'anunci publicat en el .....................; de les bases generals, publicades en el BOP de data..........................; i de les bases particulars de condicions aprovat per la Corporació Municipal de Sagunt en la seua sessió de data.........................., i publicades en el......................................., per a contractar mitjançant concurs públic obert el Programa d'Actuació Integrada de l'àmbit del Vora Sud del Port de Sagunt-Est, de conformitat amb les referides bases.
Amb la presentació d'aquesta sol·licitud s'accepten pel meu representada els termes de les bases generals i particulars de programació que regulen l'adjudicació del present programa, i es declara que la mateixa reuneix totes i cada una de les condicions exigides per a resultar adjudicatària del programa.
(Lloc, data i firma del proponent).
Determinació onzena. Documentació a presentar per cada licitador junt amb la proposició.
En el sobre A, com a documentació acreditativa de la personalitat i de la solvència, la documentació indicada en la llei 30/2007, de Contractació del Sector Públic. Extrem que cal complementar amb el que establix la determinació 13ª de les presents bases particulars.
En el sobre B, com a alternativa tècnica: A més dels indicats en l'article 126 de la LUV, en tot cas un document de planejament fidel a les indicacions de la present bases acreditatiu de tots els extrems i propostes indicats en aquestes bases i que han d'aportar els aspirants a agents urbanitzadors.
En el sobre C, com a proposició jurídic econòmica: els indicats en l'article 127 de la LUV i 301 i ss del ROGTU.
La documentació que serà objecte de valoració serà la següent:
A. De l'alternativa tècnica.
- El document de planejament.
- El projecte d'urbanització.
- El document acreditatiu de la inversió en Programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana
- El document acreditatiu dels terminis que es proposen per al desenrotllament de l'actuació integrada i resta de compromisos de l'aspirant.
- El document acreditatiu de l'enunciat dels objectius complementaris que es proposen conforme a l'article 124.2, amb indicació expressa, si és el cas, dels compromisos d'edificació simultània a la urbanització que estiga disposat a assumir per damunt del mínim legal, així com si s'assumeix o no voluntàriament el compromís de construcció i gestió d'aparcament subterrani en subsòl municipal.
B. De la proposició jurídic econòmica.
a) El document acreditatiu de l'import de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat.
b) El document acreditatiu de la valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie.
c) El document acreditatiu dels compromisos financers per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a costa seu per l'urbanitzador.
Determinació dotzena. Termini i lloc per a la presentació de les proposicions.
El termini de presentació de proposicions al concurs és de tres mesos.
L'inici del còmput del dit termini començarà a comptar a partir de l'endemà a la data de l'última de les publicacions obligatòries practicades, siga la del DOCV o siga la del DOUE.
Les proposicions dels interessats hauran de presentar-se en qualsevol dels Registres de l'Ajuntament de Sagunt, dins del termini indicat i en l'horari de 8:00 hores a 14:00 hores. No serà admissible cap altre mitjà de presentació. Aquesta restricció només afecta la documentació subjecta als terminis de concurrència competitiva i no a la resta de documents que siga necessari aportar durant la instrucció de la resta de l'expedient, que podrà fer-se per qualsevol dels mitjans previstos en la llei 30/1992, RJA-PAC.
Determinació tretzena. Criteris de solvència econòmica i financera, tècnica i professional exigibles als concursants i documentació acreditativa del compliment dels mateixos.
SOLVÈNCIA ECONÒMICA I FINANCERA.
Bastarà de reunir un dels requisits següents:
A. Capital social mínim.
Atés que el PEM indicat com a punt de partida de la licitació en les bases particulars és inferior a 10 milions d'euros el capital social mínim serà de mig milió d'euros.
Aquest extrem s'acreditarà per mitjà de certificat expedit pel Registre Mercantil, d'una antiguitat no superior a tres mesos.
B. Disponibilitat de fons propis.
Gaudir de la disponibilitat de fons propis que equivalga com a mínim a un 20% del pressupost d'execució de contracta del PAI a què es licita.
Si es tractara d'una persona jurídica el mig d'acreditació d'aquesta solvència serà la presentació del balanç, amb relació a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació, dels comptes anuals aprovades i degudament inscrites en el Registre Mercantil.
Si es tracta d'un empresari individual i està obligat a presentar la declaració de l'impost del patrimoni, s'exigirà disposar d'una patrimoni equivalent als fons propis abans indicats, extrem que acreditaria per mitjà de la corresponent liquidació referent a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació. Si no està obligat a presentar l'impost del Patrimoni, se li exigirà que la declaració del IRPF de l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació, figure amb ingressos empresarials de caràcter positiu.
C. Agrupacions d'Interès Urbanístic.
Aquelles que es troben legalment constituïdes, amb personalitat jurídic pública per estar degudament registrades, es considerarà que tenen solvència financera en tot cas.
S'acreditarà tal extrem per mitjà del certificat acreditatiu de la inscripció en el Registre d'A.I.U.
SOLVÈNCIA TÈCNICA I PROFESSIONAL.
A. Plantilla mínima.
Tenir com a personal en nòmina dins de la plantilla de l'empresa en condició de fix un mínim dels següents efectius
- Un arquitecte superior i/o tècnic competent (p.ej. ICCP).
- Un arquitecte tècnic.
- Un enginyer tècnic industrial o de categoria superior
- Un topògraf.
- Un llicenciat en dret.
S'acreditarà aquest extrem per mitjà de còpia compulsada dels contractes laborals corresponents, així com de l'estat d'alta en el moment de la presentació.
A més caldrà acompanyar còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'ells.
B. Contractes de serveis professionals.
Qualsevol dels efectius mínims anteriors podrà ser substituït per l'acreditació de la subscripció d'un contracte de serveis professionals per al PAI concret objecte de licitació amb caràcter previ a la presentació de la proposició, i durant la vigència del mateix.
S'acreditarà aquest extrem per mitjà de còpia compulsada dels contractes de serveis professionals corresponents.
A més caldrà acompanyar còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'ells.
Determinació catorzena. Criteris objectius d'adjudicació del programa d'actuació integrada, especificats per orde decreixent d'importància, incloent la seua ponderació.
Ja que s'està davant d'un programa les alternativa tècnica del qual va acompanyada d'instrument de planejament que únicament conté ordenació detallada, la puntuació de l'alternativa tècnica i de l'instrument de planejament representarà entre un 65 per cent de la valoració en relació amb la proposició juridicoeconòmica, que representarà entre un 35 per cent.
Dins de cada una d'elles, la importància relativa és la següent:
Per a l'alternativa tècnica:
a) La qualitat tècnica de l'ordenació proposada. Aquest criteri representarà un 50 per cent de la valoració de l'Alternativa Tècnica.
b) La resolució adequada de la integració de l'actuació en el seu entorn.
c) La millor estructuració de dotacions públiques i d'espais lliures.
Els criteris establits en els apartats b) i c) anteriors representaran en conjunt un 20 per cent de la valoració de l'Alternativa Tècnica.
d) La qualitat tècnica de les solucions proposades per a la urbanització.
Aquest criteri representarà un 10 per cent.
e) Inversió en Programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana dins de l'àmbit del programa, com a objectius complementaris del mateix, d'acord amb les directrius establides en els articles 30 a 35 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. Aquest criteri suposarà un 10 per cent del valor total de l'alternativa tècnica.
g) Termini d'execució del programa d'actuació integrada.
h) Compromís d'edificació simultània a la urbanització dels solars resultants de l'actuació per damunt d'un mínim legalment exigible.
i) Compromisos addicionals assumits voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador.
j) Mitjans per al control de cada una de les prestacions que constitueixen l'objecte del programa.
Els criteris establits en els apartats g), h), i) i j) anteriors representaran en conjunt un 10 per cent de la puntuació total de l'Alternativa Tècnica.
Per a la proposició juridicoeconòmica:
a) Menor import respecte de referències de quadres de preus de pràctica usual de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat. Aquest criteri representarà un 35 per cent de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
b) La valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie i la menor proporció de solars o aprofitament que hagen de ser posats a disposició de l'urbanitzador per mitjà de reparcel·lació forçosa com a retribució a compte de tercers amb els que no tinga contracte suficient. Aquest criteri representarà un 30 per cent de la valoració de la Proposició Jurídico-Económica.
c) Major proporció de terrenys propis o d'associats que hagen de quedar afectes amb garantia real inscrita en el Registre de la Propietat al compliment de les obligacions especials d'edificació derivades de l'aprovació del programa representarà un 25 per cent de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
d) Compromisos financers per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a costa seu per l'urbanitzador. Aquest criteri suposarà un 10 per cent del valor total de la proposició juridicoeconòmica.
Determinació quinzena. La previsió i, si és el cas, limitació de la possibilitat de formular Alternatives Tècniques que suposen una ampliació de l'àmbit territorial a programar, així com les conseqüències de l'ampliació.
No s'admeten.
Determinació setzena. El percentatge mínim de solars l'edificació del qual haja de ser simultània a la urbanització.
La simultaneïtat d'obres d'urbanització i edificació es regirà pel que establix l'annex III de les bases generals citades.
Determinació dessetena. Necessitat d'informe del Consell del Territori i el Paisatge previst en l'article 136.4 de la Llei Urbanística Valenciana, així com d'altres administracions sectorials.
En el present cas no concorre la necessitat de cap informe d'altres administracions.
Determinació dihuitena. Percentatge màxim de coeficient de canvi
El mateix no podrà superar en cap cas un coeficient de 0,49 més IVA a favor de l'agent urbanitzador.
Determinació denovena. Prerrogatives que ostenta l'administració.
Caldrà estar al que disposa la clàusula 3ª de les bases generals per les que es regeix el present PAI.
Determinació vintena. Competència de l'orde jurisdiccional contenciós administratiu per a conèixer de les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'administració i l'urbanitzador.
L'orde jurisdiccional contenciós administratiu serà el competent per a conèixer de les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'administració i l'urbanitzador.
Determinació vint-i-unena. Adjudicació connexa o condicionada, d'acord amb el que disposa els articles 139.1 de la Llei Urbanística Valenciana i el Reglament, així com existència o inexistència de cànon d'urbanització.
No s'observen.
Determinació vint-i-dosena. La previsió d'un preu cert de licitació, que tindrà caràcter de màxim i que servirà de base per al càlcul de la garantia provisional.
De conformitat amb el que establix la base 9a de les BBGG, s'estableix l'import de la garantia provisional en una quantitat de 100.000 euros.
Respecte a les obres d'urbanització que ha d'executar-se sota la responsabilitat de l'agent urbanitzador de l'àmbit
Considerant que en les bases generals per les que es regeix el present PAI es va fixar el següent criteri per a definir l'import del PEM:
Per a la urbanització interior: Un cost mitjana màxima per m² de vial i per m² de zona verda. En el cas que ens ocupa, per comparativa amb actuacions semblants, i actualitzacions del IPC, es fixa un cost mitjana tant per a m² vial com m² de zona verda de 85 €/ m² . En el cas que les superfícies del planejament siguen coincidents amb el mesurament topogràfic, la superfície estimada a urbanitzar és d'aproximadament 37.710 m² , pel que el PEM total ascendiria a 3.205.350 €.
Per a les connexions exteriors: Es fixaran preus màxims de caràcter individual per cada un dels elements identificats per les bases particulars. Aquest pronunciament estimatiu es farà en tot cas per a aquelles infraestructures de connexió exterior que vagen a ser de titularitat municipal. En el nostre cas, no es preveu cap obra de dites característiques, atés que el preu per m² estimat inclou les necessitats de contenidors soterrats d'arreplega RSU, demolicions edificació existent, reposició de serveis i adequació d'àmbit adjacents per haver sigut inclosos en el mesurament dels costos.
Al seu torn s'indicava en les bases generals que si les infraestructures foren de titularitat distinta i no s'haguera pogut determinar el preu de partida per part dels serveis tècnics municipals, s'exclouria expressament del preu màxim fixat per aquest ajuntament com a preu de partida de la licitació a la baixa. No obstant qualsevol altra obra que puga afectar el subministrament d'energia elèctrica s'entendrà que la connexió a xarxes de la companyia subministradora d'energia elèctrica estarà incloses dins de l'obra urbanitzadora, podent-se realitzar increments econòmics respecte dels preus fixats en aquestes bases particulars en relació amb les dites infraestructures quan el punt de connexió donat per dita cia. estiga a una distància superior a 500 m de l'àmbit, i només podent ser objecte d'increment la part de traçat exterior a l'àmbit d'actuació.
Igualment quedaran fora d'aquest límit econòmic aquelles millores en infraestructures que sent necessàries o convenients no hagen sigut previstes en les bases particulars i proposen els aspirants, ni les obres connexes que definitivament haguera d'executar l'àmbit, per no haver-hi prosperar les iniciatives encarregades de la seua concreció, les que es valoraran atenent al preu de licitació, ja siga per coeficient ?/ m² , per aplicació de partides o extrapolació d'aquestes.
Així mateix es va fixar el següent criteri per a definir l'import del PEC es va establir que mai podrà superar el 19% del PEM.
D'altra banda s'assenyalava que no s'admetrà el cobrament a càrrec de la propietat per part de l'agent urbanitzador d'honoraris professionals tècnics en imports superiors als establits com indicatius en les tarifes dels corresponents col·legis professionals. L'aspirant a agent urbanitzador haurà de justificar expressament aquest extrem en les seues proposicions jurídic econòmiques.
També es va establir en les bases generals que com a gastos generals un percentatge màxim del 5% de la suma del PEC i dels honoraris professionals tècnics. Amb el dit percentatge s'entenen coberts els honoraris jurídics, gastos de publicacions, de notificacions, actuacions en notaria, Registre de la Propietat, gastos financers, etc. En el cas que com a conseqüència de l'aplicació de l'anterior percentatge resultara un import inferior a 60.000 euros, en tot cas es considerarà com a import a cobrar la quantitat esmentada de 60.000 euros.
Determinació vint-i-tresena. La puntuació mínima que hauran de superar les alternatives tècniques per a poder ser valorades les proposicions juridicoeconòmiques que les desenrotllen.
Les bases generals estableixen respecte d'això que només es procedirà a l'obertura de la proposició jurídic econòmica d'aquells aspirants que hagen aconseguit com a mínim el 30% dels punts possibles de l'alternativa tècnica.
Determinació vint-i-quatrena. La determinació de la quantia i forma de la garantia definitiva a prestar per l'urbanitzador.
Caldrà estar al que disposa la base 13ª de les bases generals del present PAI.
Determinació vint-i-cinquena. Causes específiques de resolució addicionals a les previstes en la Llei Urbanística Valenciana, en aquest Reglament i en la Legislació Reguladora dels Contractes de les Administracions Públiques.
No es considera necessària la fixació de cap amb caràcter addicional.
Determinació vint-i-sisena. L'abast i límit de les possibles pròrrogues per al desplegament i execució del programa.
L'ajuntament es reserva el valorar cada cas concret per a decidir si és procedent o no la pròrroga en funció de les circumstàncies que concórreguen.
Determinació vint-i-setena. Relació de titulars cadastrals.
En les bases generals s'estableix que amb ple respecte a la confidencialitat de dades de caràcter personal i a la normativa específica que regeix les dades cadastrals, s'haurà d'incorporar necessàriament una relació de titulars cadastrals que hagen de ser citats durant el període d'informació pública, així com els seus domicilis.
La dita relació no serà de lliure accés en l'expedient sinó que només serà facilitada a aquells interessats que acrediten que han depositat en la notaria la documentació a què es referix l'article 134 de la LUV, a l'efecte de practicar la notificació dels mateixos en el context de la preceptiva informació pública.
Figura en l'expedient la dita relació, facilitada pel departament de Rendes, amb accés restringit als subjectes indicats en el paràgraf anterior.
A la vista d'allò que s'ha exposat, de conformitat amb la proposta de la Direcció de Secció d'Urbanisme, el Ple de la Corporació Municipal, per unanimitat, acorda:
Primer. L'aprovació de les presents bases particulars de programació de l'àmbit denominat Vora Sud del Port de Sagunt-Est.
Segon. La iniciació del procediment de programació del dit àmbit, en els termes de l'article 132 i ss de la LUV.
Aquest acte, de conformitat amb el que establix l'article 109 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, posa fi a la via administrativa.
Contra el mateix podrà vosté interposar, amb caràcter potestatiu, recurs de reposició o impugnar-ho directament davant de la jurisdicció contenciós administrativa.
En el cas que opte per la interposició del recurs de reposició, ho farà davant de l'òrgan municipal que va dictar l'acte i en el termini d'un mes a comptar de l'endemà a aquell en què tinga lloc la publicació del mateix, havent de tenir en compte que la seua interposició impedirà, fins a la seua resolució expressa o desestimació presumpta, la utilització de la via contenciosa administrativa.
El recurs haurà de resoldre's i notificar-se en el termini d'un mes, entenent-se desestimat, i quedant expedita la via contenciosa administrativa en cas contrari.
En el cas que es decidisca interposar recurs contenciós administratiu directament, ho farà, de conformitat amb el que disposen els articles 10, 14 i 46 de la llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la Jurisdicció contenciosa administrativa, davant de la Sala Contenciosa Administratiu corresponent del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, amb seu Al Palau de justícia de la Ciutat de València, en el termini de dos mesos comptats des del següent a aquell en què tinga lloc la present publicació.
Tot això sense perjuí que puga exercitar qualsevol altra acció o recurs que estime convenient en defensa dels seus drets.
El que es publica als efectes oportuns i a reserva del que resulte de l'aprovació de l'acta corresponent.
Sagunt, 25 de juny de 2008.- L'alcalde: Alfredo Castelló Sáez.