Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7821, del 05-07-2016 (2016/4330)

RESOLUCIÓ de 16 de maig de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 59/15-EAE Aspe, 95/15-EAE Comunitat Valenciana i 99/15-EAE Náquera.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7821

Data del DOGV
:   05-07-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/4330


Data del document
:   16-05-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 16 de maig de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 59/15-EAE Aspe, 95/15-EAE Comunitat Valenciana i 99/15-EAE Náquera. [2016/4330]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 59/15-EAE Aspe, 95/15-EAE Comunitat Valenciana i 99/15-EAE Náquera.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: modificació puntual núm. 25 del PGOU d'Aspe per a l'homologació de l'àmbit de la unitat d'execució UE 7.5.  
Tràmit: avaluació ambiental estratègica de la modificació del pla.  
  
Promotor: Ajuntament d'Aspe.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme i Ajuntament d'Aspe.  
Localització: Aspe (Alacant)  
Núm. expedient: 059/0219-QES.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 9 de febrer de 2016, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 25 del pla general d'ordenació urbana (PGOU) d'Aspe per a l'homologació de l'àmbit de la unitat d'execució UE 7.5, en els termes següents:  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet la modificació a avaluació ambiental estratègica  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en què s'estableix (art. 46), que seran objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten o aproven per una administració pública i l'elaboració i aprovació de la qual siga exigida per una disposició legal o reglamentària o per acord del Consell.  
  
El Reial Decret Legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
En la LOTUP s'estableix (art. 46), que seran objecte d'aquesta avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten i aproven per una administració pública i l'elaboració i aprovació dels quals siga exigida per una disposició legal o reglamentària o acord del Consell, complint els supòsits de l'apartat 1 de l'article esmentat.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits allí previstos i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
  
B. Document inicial estratègic  
B.1. Documentació aportada  
En data 11 de març de 2015, va tindre entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la modificació puntual núm. 25 del Pla General d'Ordenació Urbana d'Aspe per a l'homologació de l'àmbit de la unitat d'execució UE 7.5, remesa pel Servei d'Urbanisme de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures Territori i Medi Ambient, als efectes que es produïsca un pronunciament per part de l'òrgan ambiental.  
La documentació remesa en suport digital i suport paper consisteix en:  
- Certificat del Ple de l'Ajuntament d'Aspe de la sol·licitud d'inici del procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
  
- Proposta de modificació núm. 25 del PGOU d'Aspe per a l'homologació de l'àmbit de la unitat d'execució UE 7.5.  
- Document d'inici d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la proposta de modificació núm. 25 del PGOU d'Aspe per a l'homologació de l'àmbit de la unitat d'execució UE 7.5.  
El 27 de març de 2015 es comunica l'obertura de l'expedient a l'Ajuntament d'Aspe (059/5286-DRU) i, per a continuar el procediment, se li requereix que complete la documentació enviada amb la següent:  
  
- Justificació de la proposta indicant gràficament i textualment la situació actual del municipi d'Aspe en relació amb els sòls urbanitzables industrials existents així com el seu grau de desenvolupament.  
- Pla de planejament vigent per a l'àmbit de la modificació proposada, distingint i quantificant la superfície corresponent a sòl industrial i la de sòl no urbanitzable.  
- Dades sobre la demanda hídrica anual prevista per a l'àmbit de la modificació proposada (182.400 m²), incloent-hi per tant la demanda en el sòl urbà classificat com a tal actualment i la previsió de demanda per a l'industrial derivat de la proposta de reclassificació del sòl no urbanitzable.  
Es rep escrit de l'Ajuntament d'Aspe el 24 de juliol de 2015 en què remet la documentació anteriorment sol·licitada el 27 de març de 2015. (No s'hi inclou el tercer punt, referent a les dades de demanda hídrica del sector).  
L'11 d'agost de 2015 té entrada l'escrit de l'Ajuntament d'Aspe amb l'esmena requerida, que aporta les dades de demanda hídrica per a l'àmbit de planejament proposat, amb què es demana l'informe corresponent a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
  
B.2. Informació territorial  
El municipi d'Aspe, situat en la comarca del Vinalopó Mitjà a la província d'Alacant, té una població de 20.341 habitants (segons l'IVE a 01.01.2013). La superfície del terme municipal és de 70,9 km2. Se situa a una altitud de 234 msnm a la vora del riu Tarafa, principal afluent del Vinalopó, i a una distància de 24 km d'Alacant.  
Limita amb els termes municipals del Fondó de les Neus a l'oest, Novelda i la Romana al nord, Monforte del Cid a l'est i Crevillent i Elx al sud.  
  
B.3. Planejament vigent  
- Antecedents  
El planejament urbanístic d'Aspe, en vigor, es defineix a través del pla general aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 24 de maig de 1995 (publicat el 28 de juny de 1995 en el BOP d'Alacant). Aquest pla general va ser avaluat ambientalment i va obtindre declaració ambiental positiva, amb condicions (Exp. 322/7258-XXK).  
Després de la seua aprovació s'han tramitat diversos expedients de modificació puntual, resolts i aprovats de forma definitiva per l'òrgan competent i arreplegats en la proposta de modificació presentada.  
  
El 18 de desembre de 2003 el Ple de l'Ajuntament d'Aspe va acordar aprovar de forma provisional el «pla parcial de millora modificatiu de la UE 7-5», aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant el 30 de juliol de 2008 (amb avaluació ambiental positiva condicionada, Exp. 33/3307-DFJ), supeditant-lo al compliment de les observacions contingudes en les consideracions tecnicojurídiques.  
  
Aquest acord es declara complit d'acord amb la Resolució del director general d'Urbanisme i per tant s'aprova definitivament l'expedient de pla parcial de millora de la unitat d'execució 7.5 d'Aspe, publicat en el BOP d'Alacant el 16 de març de 2009.  
  
El 27 de febrer de 2009 l'Administració General de l'Estat interposa recurs contenciós administratiu contra l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme i la Resolució del director general d'Urbanisme, en constar informe desfavorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 24 de juliol de 2008, en no quedar acreditada la disponibilitat de recursos hídrics.  
El Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana d'acord amb la Sentència núm. 1576 desestima el recurs interposat per la Delegació del Govern de la Comunitat Valenciana contra l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant de data 30 de juliol de 2008 i contra la resolució de la Direcció General d'Ordenació del Territori d'aprovació definitiva del Pla de Millora de la UE 7.5 del PGOU d'Aspe.  
En data 27 de gener de 2011, l'Advocacia de l'Estat, en nom i representació de la Delegació del Govern, presenta recurs de cassació contra la sentència anterior.  
La Sentència del Tribunal Suprem (Sala Contenciosa Administrativa, Secció Cinquena) de data 19 de desembre de 2013, anul·la la sentència de data 3 de desembre de 2010, dictada per la Secció Primera de la Sala Contenciosa Administrativa del TSJCV, i s'estima el recurs interposat per l'advocat de l'Estat, i es declaren nuls per ser contraris a dret: l'Acord del 30 de juliol de 2008, de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant i la Resolució de la Direcció General d'Ordenació del Territori d'aprovació definitiva del pla esmentat, de 26 de desembre de 2008.  
  
Després, el 6 de març de 2014 el cap de Servei de Règim Jurídic i Inspecció Territorial de la Conselleria d'Infraestructura, Territori i Medi Ambient, emet resolució per la qual es disposa que l'Ajuntament complisca, en els seus propis termes, la sentència del 19 de desembre de 2013 del Tribunal Suprem.  
El mateix servei emet l'1 de desembre de 2014 informe en què es conclou que atés que la sentència del Tribunal Suprem no especifica l'abast dels efectes de l'anul·lació, ha d'entendre's que aquests són de nul·litat radical, per la qual cosa s'ha de tornar a tramitar ab initio el pla parcial modificatiu de la unitat d'execució 7.5.  
El 17 de desembre de 2014 el Ple de l'Ajuntament d'Aspe va adoptar l'Acord pel qual es manté la suspensió total i temporal del programa d'actuació integrada per al desenvolupament del sòl urbanitzable industrial de la UE 7.5 del Pla General d'Aspe, així com de les obres d'urbanització corresponents a l'àmbit del sector, de conformitat amb la sentència del Tribunal Suprem, fins que es torne a tramitar i aprovar de nou l'alternativa tècnica de l'urbanitzador i es requereix l'agent urbanitzador perquè en el termini màxim de dos mesos aporte el document d'inici de l'avaluació ambiental estratègica adaptada al nou procediment de la LOTUP.  
- Estat actual del planejament (sòl industrial).  
L'estat de tramitació dels desenvolupaments previstos del sòl industrial en el PGOU d'Aspe és el següent:  
  
Sòl urbà  
Zona 16 Av. d'Orihuela (ED): executat.  
  
Sòl urbanitzable detallat (unitats d'execució)  
UE 7 Av. de Navarra (dividida al seu torn en cinc UE)  
UE 7.1: executada.  
UE 7.2: executada.  
UE 7.3: suspeses les obres d'urbanització. Pendent reiniciar.  
UE 7.4: executada  
UE 7.5: adjudicat PAI, pendent aprovació.  
UE 8 Av. d'Elx: sense desenvolupar. Canvi d'ús a residencial previst en concert previ de 2005.  
UE 9 Av. 3 d'Agost: sense desenvolupar. Canvi d'ús previst en concert previ de 2005.  
UE 10 Nía: executat.  
Sòl urbanitzable sense ordenació detallada (sectors)  
S7 Carretera Alacant: adjudicat. Pendent aprovació projecte urbanització.  
S8 Ampliació Tres Hermanas: executat.  
  
En l'actualitat no s'han iniciat treballs de revisió d'un nou pla general, per la qual cosa fins que es dispose d'un nou planejament municipal es considera necessari continuar escometent modificacions puntuals dirigides a adaptar el desenvolupament inicialment previst en el vigent PGOU a la realitat dels problemes existents per a fer viable el desenvolupament esmentat, i caldrà adaptar, de vegades, realitats i problemes verificats no previstos pel planejament aprovat en 1995.  
  
  
Aquest és el cas de la present modificació que es proposa l'objectiu de la qual ja va ser afrontat al seu moment mitjançant la tramitació d'un pla parcial modificatiu que consistia a completar amb una ampliació de vora urbana la superfície de la unitat d'execució 7.5 industrial, amb ordenació detallada del Pla General d'Aspe (de 87.683 m²), mitjançant la reclassificació de terrenys de sòl no urbanitzable comú, inferiors a 100.000 m² i amb ampliació d'una sola illa, modificació que ja va ser aprovada però, finalment, com a continuació s'exposarà, anul·lat pel Tribunal Suprem l'acord d'aprovació de la Comissió Territorial d'Urbanisme, en haver sigut aprovat prescindint de l'informe de suficiència de recursos hídrics.  
  
B.4. Descripció de la proposta de la modificació  
- Problemàtica sobre la qual s'actua  
El resultat dels esdeveniments exposats i la problemàtica en què queda sumit el desenvolupament previst de l'àmbit d'actuació de la UE 7.5, ens col·loca en la situació de partida de fa 10 anys, és a dir, ens trobem davant d'un àmbit altament consolidat amb indústries actives des de fa anys, algunes d'elles amb antigues llicències; amb un programa d'actuació integrada suspés; un projecte d'urbanització aprovat i executat parcialment; amb unes obres d'urbanització licitades davant de notari i adjudicades a una UTE d'empreses; amb un conveni amb Iberdrola subscrit per l'agent urbanitzador per a dotar d'energia elèctrica tant aquest àmbit com uns altres dos que depenen de la infraestructura que aquesta unitat d'execució portarà; amb un projecte de reparcel·lació aprovat i inscrit en el Registre de la Propietat, amb efectes enfront de tercers adquirents de bona fe i amb diverses llicències d'obres per a noves indústries amb informe favorable d'acord amb l'ordenació detallada que va quedar aprovada i que ara es troben també suspeses.  
  
  
  
Hem de considerar que la unitat d'execució 7.5 d'ús dominant industrial, apareix ja arreplegada en el PGOU d'Aspe amb ordenació detallada, aprovat el 24 de maig de 1995, per tractar-se d'un àmbit altament consolidat per un gran nombre d'edificacions existents, algunes de dimensions considerables (2.000 i 3.000 m²).  
El pla parcial que va ser aprovat definitivament el 26 de desembre de 2008 per la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge portava implícita la modificació del Pla General d'Aspe, en ampliar l'àrea d'actuació prevista per aquest per a la unitat d'execució 7.5, mantenint la seua classificació com a sòl urbanitzable amb ordenació detallada d'ús característic industrial, garantint la connexió viària i infraestructures, així com els estàndards dotacionals, davant de la necessitat d'acomodar la trama urbana ja existent a la urbanitzable d'aquest àmbit, amb la creació de dos noves rotondes exigides per la COPUT, així com la creació de zones verdes i aparcaments, i es va ordenar i classificar la vora urbana nord i est de l'àmbit d'origen, ampliant la seua superfície de 87.683 m² a 182.400 m², amb la finalitat d'aconseguir els estàndards de cessions necessaris, atés l'alt grau de rebliment existent.  
  
  
- Memòria justificativa  
Segons les determinacions contingudes en el vigent PGOU d'Aspe, la unitat d'execució 7.5, classificada com a sòl urbanitzable amb ordenació detallada i qualificada d'ús industrial, compta amb una superfície de 87.683 m², i es pretén ampliar-la mitjançant la reclassificació d'una franja de terreny de 94.717 m², de sòl no urbanitzable comú situada al nord i a l'est de la unitat d'execució 7.5. Amb la modificació proposada, l'àmbit d'actuació de la unitat d'execució 7.5 passa a tindre una superfície de 182.400 m², respecta en tota la resta les determinacions d'ordenació estructural contingudes en el PGOU d'Aspe i adapta les seues previsions, quant a l'ordenació detallada, a la nova superfície de la unitat d'execució.  
La justificació territorial i urbanística de la present proposta de modificació del PGOU es fonamenta en la necessitat incorporar al planejament els terrenys limítrofs a l'esmentada unitat d'execució que, amb el pas del temps, han anat configurant-se físicament com a part integrant d'aquesta, si bé, sense la necessària regulació urbanística que es requereix, a pesar que existien ja des de l'inici del pla general de 1995, edificacions i usos que van haver de donar lloc a la corresponent reclassificació de sòl.  
  
L'abast de la modificació del pla general que es pretén es limita a adoptar, dins de les tres alternatives analitzades, idèntica solució a la ja adoptada en la proposta inicial continguda en el pla parcial de millora aprovat en 2008 que va ser objecte de declaració d'impacte ambiental favorable en no considerar-se efectes significatius sobre el medi ambient. En aquest sentit, com a conseqüència de la situació legal de la unitat d'execució 7.5 del PGOU d'Aspe, tan sols es poden plantejar dues alternatives:  
  
- Alternativa 0  
És a dir, el manteniment de la situació actual, la qual cosa comportaria deixar fora d'ordenació la urbanització i els vials executats en la UE 7.5, amb el consegüent perjudici dels propietaris dels terrenys i de les indústries ja instal·lades amb anterioritat.  
  
- Alternativa 1  
Suposaria l'homologació de l'àmbit de la UE 7.5, realitzant una nova tramitació de la superfície detallada en aquest document, ja que la urbanització s'ha realitzat en la major part de la unitat, i hi ha diverses instal·lacions industrials al seu interior. Aquesta alternativa no produeix més impactes ambientals dels que ja existeixen, ja que no es proposen noves ampliacions. En l'apartat corresponent s'analitzen els potencials impactes d'aquesta alternativa 1, seleccionada com la més viable per aquest equip redactor.  
  
B.5. Selecció d'alternatives proposades  
En qualsevol anàlisi d'alternatives s'han de distingir les alternatives de localització de les alternatives d'ubicació i de projecte. Així i tot, per al present projecte cal tindre en compte en gran manera la infraestructura, edificació i urbanització consolidada existent, així com la en altre temps modificació puntual del PGOU d'Aspe per al pla parcial de la qual aprovat definitivament el 26 de desembre de 2008 per la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge ja considerava ampliar l'àrea d'actuació prevista per aquest per a la unitat d'execució 7.5, mantenint la seua classificació com a sòl urbanitzable amb ordenació detallada d'ús característic industrial.  
Per consegüent, si l'alternativa 0 pot suposar la nul·la modificació del PGOU en allò que s'ha previst per a la UE 7.5; l'alternativa 1, suposa la modificació puntual amb els termes d'aprovació que va suposar l'aprovació del pla parcial en 26 de desembre de 2008 per la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge més l'informe favorable de Confederació Hidrogràfica del Xúquer del data 29 de maig de 2014.  
L'alternativa 0 preveu mantindre el sòl original d'ús dominant industrial del PGOU d'acord amb un àmbit de 87.683 m², limítrof amb la resta de la malla urbana, també industrial, que continua al sud del sector amb la resta de la ciutat. Tot això d'acord amb l'ordenació detallada del Pla General d'Ordenació Urbana d'Aspe, aprovat el 24 de maig 1995, en tractar-se d'un àmbit altament consolidat per un gran nombre d'edificacions existents, algunes de dimensions considerables (2.000 i 3.000 m²).  
L'alternativa 1 preveu l'ampliació de la superfície de 87.683 m² a 182.400 m² amb el que es rematen les vores est i nord amb la reiterada intenció de garantir les condicions de connexió i integració amb la resta del nucli urbà ja consolidat, ara a més, de forma coherent amb les rotondes ja executades i sent l'interés general municipal culminar la trama urbana industrial al nord d'Aspe, de forma homogènia. En definitiva, aquesta alternativa suposa una proposta en els mateixos termes de l'alternativa tècnica prevista en el pla parcial de millora aprovat en 2008.  
Aquesta alternativa 1 s'estableix en coherència amb l'actual pla general, s'instauren les determinacions pròpies de planejament general sense ordenació detallada, però respectant i assumint els paràmetres urbanístics així com els objectius i les condicions d'execució que el pla general preveu per a aquesta unitat d'execució, en tant que l'única determinació que pateix variació és la de la superfície de la unitat. En aquesta alternativa es garanteix la connexió viària i les infraestructures, així com els estàndards dotacionals, davant de la necessitat d'acomodar la trama urbana ja existent a la urbanitzable d'aquest àmbit, amb la creació de dos noves rotondes exigides al seu moment per la COPUT, així com la creació de zones verdes i aparcaments.  
  
Com a conseqüència de la situació legal de la unitat d'execució 7.5 del PGOU d'Aspe, tant l'alternativa 0 com l'alternativa 1 presenten un alt grau d'urbanització i edificació consolidada que determina el seu menor impacte ambiental final previst en la valoració de les alternatives. Els impactes i els efectes significatius en el medi ambient per a l'alternativa 0 i per a l'alternativa 1 són en part els ja assumits i aprovats en la declaració d'impacte ambiental favorable del PGOU d'Aspe de l'any 1995 i en la declaració d'impacte ambiental favorable ja adoptada en la proposta inicial continguda en el pla parcial de millora aprovat en 2008 respectivament.  
Així i tot, la incorporació de la present modificació de la unitat d'execució 7.5 en l'actualitat (alternativa 1) incorporarà els criteris territorials i de desenvolupament sostenible de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (d'ara en avant ETCV). Entre ells destaquen els criteris paisatgístics per a la implantació de noves actuacions en el territori: l'actuació atén les consideracions sobre integració paisatgística i integració visual definides en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana. Per a aquesta actuació es defineix adequadament la vora urbana i s'integra paisatgísticament i visualment, entre altres accions. També es destaca la consideració de l'ETCV en la present modificació puntual que es proposa per a l'alternativa 1 a través d'un creixement de sòl per a activitats econòmiques amb el manteniment de la integritat de la infraestructura verda del territori, a fi d'orientar al municipi cap a la consecució d'unes pautes d'ocupació racional i sostenible del sòl per a aquests usos.  
D'altra banda, l'Àrea Funcional del Vinalopó, com a document de treball i posteriorment com a part integrant de la documentació de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana indica una sèrie de línies d'actuacions generals per a aquest territori. La modificació del PGOU per a l'homologació de l'àmbit de la UE 7.5 no és incompatible amb cap d'elles, al contrari, la seua consolidació ajudaria a complir les següents línies d'actuació proposades: implantar nous usos econòmics en el territori, millorar la qualitat de l'espai urbà i proposar activitats econòmiques innovadores basades en els sectors industrials.  
Per aquestes condicions de millora de la qualitat de l'espai urbà (millora de vora urbana), d'integració paisatgística, d'implantació de nous usos econòmics en el territori, i proposta d'activitats econòmiques innovadores basades en els sectors industrials; a més de la seua incardinació en els principis de directors de l'ocupació racional i sostenible del sòl per a activitats econòmiques tenint en compte infraestructura verda es considera més adequada l'alternativa 1 com a solució adoptada d'entre les alternatives analitzades.  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
Atenent els aspectes inclosos en el document inicial estratègic i consultat el sistema d'informació geogràfica d'aquesta conselleria s'aprecien els següents aspectes ambientals que podrien veure's afectats per la modificació:  
- Impactes sobre el medi físic  
La modificació del PGOU correspon a l'ampliació de la unitat d'execució 7.5, classificada com a sòl urbanitzable amb ordenació detallada i qualificada d'ús industrial i que compta amb una superfície de 87.683 m². Es pretén la seua ampliació mitjançant la reclassificació d'una franja de terreny de 94.717 m², de sòl no urbanitzable comú i situada al nord i a l'est de la unitat d'execució 7.5. Amb la modificació proposada, l'àmbit d'actuació de la unitat d'execució 7.5 passa a tindre una superfície de 182.400 m².  
En la seua condició vigent de sòl no urbanitzable, cartografia SIOSE determina tant un ús coincident amb l'urbà actual com a industrial, junt amb zona de mosaic de cultius i pastiu. La fisiografia presenta un terreny ondulat tant en l'àmbit industrial actual com en el sòl no urbanitzable adjacent. La litologia de la parcel·la està formada fonamentalment per cudols, graves, arenes i argiles.  
- Impactes sobre el medi biòtic.  
L'actuació proposada a priori no afecta cap vegetació natural, ni espècies protegides de flora o fauna. Així mateix tampoc es localitza en l'àmbit cap tipus de sòl forestal ni forest pública.  
No hi ha cap afecció en l'àmbit de la modificació a la Xarxa Natura 2000.  
- Afeccions territorials  
En l'àrea afectada per la modificació no afecta cap via pecuària, però sí que ha de tindre's en compte la seua connexió i afecció al trànsit en la carretera N-325, per la qual cosa hauran de considerar-se les determinacions respecte d'això tant quant a trànsit com a mobilitat per part de l'organisme competent.  
- Exposició a riscos ambientals  
Els terrenys afectats per la modificació no estan exposats a risc de lliscament, subsidència o col·lapse. Tampoc estan subjectes a risc sísmic o d'incendis forestals. L'erosió actual és molt baixa en la major part de l'àmbit (0-7 tm/ha/any), mentres que l'erosió potencial és baixa (7-15 tm/ha/any). La vulnerabilitat a aqüífers és baixa en tot l'àmbit de la modificació.  
- Impactes sobre el patrimoni  
No hi ha cap afectació, tan sols de manera indirecta, sobre elements del patrimoni cultural o zones amb algun valor panteològic.  
  
D. Consultes realitzades  
Per part d'aquesta direcció general, com a òrgan ambiental, s'ha sotmés a consultes el document inicial estratègic, d'acord amb el que disposa l'art.51 de la LOTUP, a fi de definir el contingut de l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE), a les següents administracions perquè, si ho estimen oportú, formulen suggeriments:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
 11.03.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Servei d'Urbanisme. Direcció Territorial d'Alacant.  
26.03.2015 15.07.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Subdirecció General de Planificació, Logística i Seguretat. Servei de Planificació  
26.03.2015 16.09.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i ATE. Infraestructura Verda i Paisatge  
26.03.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Subdirecció General de Qualitat Ambiental. Servei de Protecció i Control de Contaminació  
  
26.03.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Subdirecció General de Qualitat Ambiental. Servei de Gestió de Residus  
27.03.2015 26.05.2015 Entitat de Sanejament de la Comunitat Valenciana. EPSAR  
27.03.2015 Ajuntament de Novelda  
27.03.2015 10.06.2015 Conselleria d'Educació, Cultura i Esport  
Direcció General de Patrimoni. S.T. Unitat d'Inspecció de Patrimoni.  
27.03.2015 22.05.2015 Ministeri de Foment. Demarcació de Carreteres d'Alacant.  
27.03.2015 28.04.2015 Conselleria de Governació i Justícia.  
Direcció General de Prevenció, Extinció d'Incendis i Emergències  
27.03.2015 19.05.2015 Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació  
Direcció General d'Indústria.  
27.03.2015 Consorci per a l'execució de previsions del Pla Zonal de Residus Zona 10 (antic Pla Zonal XVIII). Àrea de Gestió A5.  
27.03.2015 28.08.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient  
Subdirecció General del Medi Natural. Servei Ordenació i Gestió Forestal.  
27.03.2015 29.05.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Servei de Medi Ambient. Direcció Territorial d'Alacant.  
03.09.2015 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
05.11.2015 20.11.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i ATE. PATRICOVA  
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran en la pàgina web http://www.cma.gva.es/ junt amb el document d'abast.  
  
  
Durant la fase de consultes de l'EATE i de la versió inicial de la modificació del pla especificada en l'article 53 de la LOTUP, haurà de fer-se consulta a les administracions públiques afectades mencionades, a les empreses subministradores d'aigua, energia elèctrica, gas, telefonia i telecomunicacions.  
  
E. Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Analitzat el document inicial estratègic i els informes rebuts, s'efectua la valoració dels possibles efectes de la present modificació puntual núm. 25 del PGOU d'Aspe per a l'homologació de l'àmbit de la unitat d'execució UE 7.5, seguint els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana.  
Així, tenint en consideració les característiques de la modificació, per aquesta es pretén ampliar un sòl urbanitzable industrial en la unitat d'execució 7.5, mitjançant la reclassificació d'una franja de sòl no urbanitzable comú de 94.717 m², passant aquesta unitat d'execució a tindre una superfície total de 182.400 m².  
Dit això, dels informes rebuts s'observen les següents consideracions tant de tipus legal com ambiental que passem a descriure:  
  
Urbanisme:  
L'11 de març, junt amb la sol·licitud d'inici del procediment d'avaluació ambiental, es rep l'informe del Servei d'Urbanisme de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
En relació amb el contingut de la modificació s'estima necessari tindre en compte les consideracions següents:  
  
- Determinacions de caràcter urbanístic  
· Haurà d'adequar-se el càlcul dels paràmetres d'edificabilitat bruta a les definicions establides en l'annex IV de la LOTUP.  
· Haurà de justificar-se el càlcul de l'índex d'edificabilitat bruta, atés que apareixen dades contradictòries en les fitxes de planejament i gestió proposades.  
  
Planificació de carreteres (autonòmic):  
L'informe rebut el 15 de juliol de 2015 des del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Planificació, Logística i Seguretat és de caràcter desfavorable, per la qual cosa considera les qüestions següents:  
- L'actuació en el sector UE 7.5, l'ús dominant del qual és l'industrial, està en l'entorn de la N-325, per la qual cosa serà preceptiu l'informe del Ministeri de Foment, ja que encara que està prevista la seua transferència, aquesta carretera no depén encara de la Generalitat Valenciana.  
- En virtut de la Llei 6/2011, de Mobilitat de la Comunitat Valenciana, l'informe conclou que exigeix de l'ajuntament la redacció d'un pla municipal de mobilitat. En aquest sentit es considera:  
· És necessari un estudi de trànsit complet (capacitat, hora punta, nivell de servei, etc.) plantejant una alternativa de construcció d'una nova glorieta en el nord del sector.  
· Plantejar, si cal, algun servei de transport públic el finançament del qual estiga garantit.  
· Estudiar la connexió de vianants-ciclista en els plans d'ordenació.  
  
Sanejament (EPSAR):  
D'acord amb l'informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) rebut el 25 de maig de 2015 es realitzen, entre altres,les observacions següents:  
- Les aigües residuals generades en el municipi d'Aspe són tractades pel sistema de sanejament i depuració d'Aspe, de titularitat municipal i gestió de l'Entitat de Sanejament d'Aigües.  
- El sistema públic de sanejament i depuració d'Aspe està dissenyat per a tractar 2.500 m³/dia. En l'actualitat l'influent és de 1.950 m³/dia.  
  
- El desenvolupament complet de la figura de planejament de referència generarà, una vegada desenvolupat en la seua totalitat, un cabal d'aigua residual de 609,83 m³/dia, la qual cosa suposarà un increment de 391,99 m³/dia respecte al cabal actual generat pel municipi.  
  
Conclou que la figura de planejament referida no presenta a priori zones d'afecció a les infraestructures de sanejament i depuració de la Generalitat Valenciana ja existents.  
No obstant això, es tindran en compte tots els condicionants del present informe en posteriors etapes d'avaluació.  
  
Patrimoni:  
L'informe rebut el 10 de juny de 2015 de la Direcció General de Cultura assenyala que no hi ha afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions per la qual cosa s'emet informe favorable, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Carreteres (Ministeri de Foment):  
La Unitat de Carreteres remet informe el 22 de maig de 2015 on constata que l'actuació és limítrof amb la N-325 en el seu marge esquerre entre els punts quilomètrics 5,200 a 5,558.  
Examinada la documentació, es considera que és insuficient per a l'emissió del corresponent informe, per la qual cosa se sol·licita per a poder emetre'l que es detallen els aspectes següents d'acord es detalla en l'informe emés:  
- Reordenació d'accessos:  
· El nou sector es comunicarà amb la N-325 a través de la glorieta ubicada en el PK 5+510, encara que s'haurà de definir si es connecta també amb la glorieta ubicada en el PK 4+600.  
· Per tant es clausuraran tots els altres accessos existents actualment existents en el marge esquerre de la N-325 en la futura ordenació viària.  
- Estudi de trànsit i capacitat.  
· Haurà d'analitzar la incidència del desenvolupament de la unitat d'execució 7.5 en el nivell de servei de la glorieta en el PK 5,210 de la N-325, i fins i tot seria interessant estendre'l a la glorieta en el PK 4+600.  
· L'estudi desenvoluparà d'acord amb les directrius de l'informe:  
- Anàlisi del trànsit actual i futur en la glorieta sense considerar en nou desenvolupament urbà.  
- Estudi del trànsit generat pel nou planejament de la glorieta.  
  
- Anàlisi comparativa de trànsit, capacitat i nivell de servei de la glorieta en diferents escenaris.  
- Propostes de millora en el cas que de l'estudi es deduïsca una reducció del nivell de servei com a conseqüència de l'actuació.  
- Estudi d'hidrologia i drenatge.  
- Zones d'ús i defensa de la carretera N-325.  
- Estudi d'impacte acústic.  
  
Emergències:  
La Direcció General de Prevenció, Extinció d'Incendis i Emergències emet un informe, rebut el 28 d'abril de 2015, en el que s'assenyalen entre altres les següents qüestions a tindre en compte el planejament:  
  
- El municipi d'Aspe té una acceleració sísmica de 0,13 g d'acord amb la Norma de Construcció Sismoresistent (NCSR-2002).  
- Així mateix, segons estableix el pla especial enfront del risc sísmic de la Comunitat Valenciana, el municipi d'Aspe té una intensitat sísmica de 8.0 (EMS) per a un període de retorn de 500 anys, per la qual cosa l'Ajuntament d'Aspe haurà d'elaborar el seu pla d'acció municipal enfront del risc sísmic.  
  
Contaminació acústica:  
L'informe sobre el compliment de la normativa en matèria de qualitat acústica rebut el 29 de maig del Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, resol entre altres qüestions, que el municipi d'Aspe en tindre una població superior als 20.000 habitants ha de comptar amb Pla Acústic Municipal aprovat, d'acord amb el Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica.  
No obstant això, d'acord amb la disposició transitòria quarta del decret esmentat, els municipis sense PAM aprovat hauran d'incorporar un estudi acústic amb entitat pròpia amb el contingut mínim indicat en l'apartat b de l'annex IV d'aquest.  
  
Infraestructura verda i paisatge:  
D'acord amb l'informe rebut el 16 de setembre de 2015 del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques, l'actuació s'ubica en l'àmbit de paisatge de rellevància regional «PRR 30, Vinyes d'Alacant (Novelda, el Pinós)», identificat en la Directriu 53 de l'ETCV, i per tant analitzada la documentació s'informa, entre altres que cal tindre en compte, sobre les qüestions següents:  
- La valoració de la incidència en el paisatge del pla respecte a la situació inicial d'aquest resulta impossible en trobar-se actuacions d'edificació i urbanització que han transformat el paisatge.  
· Es desconeix l'abast de l'anàlisi de l'afecció sobre el paisatge inclòs en la DIA corresponent al pla i el grau d'implementació de les mesures que podrien haver-se pres.  
- En tot cas, atés que el nou pla ha de tramitar-se d'acord amb la legislació vigent, en matèria de paisatge resulta necessària l'elaboració d'un instrument de paisatge, en aquest cas estudi d'integració paisatgística, a fi de:  
· Delimitar la infraestructura verda urbana.  
· Valorar l'adequació de les condicions d'ús, parcel·lació i edificació al paisatge de l'entorn.  
· Adoptar una adequada configuració de les vores urbanes.  
- Aquest estudi d'integració paisatgística haurà de ser incorporat a la documentació de la proposta de modificació del pla abans del període de participació ciutadana i consultes, i sotmetre'l a exposició pública junt amb tota la documentació justificativa, contràriament al que s'exposa en l'apartat 3) de la documentació justificativa de la proposta de pla presentada.  
  
Recursos hídrics i DPH:  
L'informe rebut el 1 d'octubre de 2015 per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, certifica:  
- En l'entorn de l'actuació no es localitza cap llit, per això aquesta no suposa afecció al domini públic hidràulic.  
- Així mateix, l'àmbit està fora de la zona de policia de llit públic, per la qual cosa es presumeix que aquesta no suposarà incidència en el règim de corrents.  
- El volum d'increment de demanda previst és de 44.621 m³, per això s'emet informe favorable per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer des del punt de vista de la disponibilitat de recursos hídrics.  
  
  
Risc d'inundació (PATRICOVA):  
Segons l'informe rebut el 16 de setembre de 2015 del Servei d'Ordenació del Territori de la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions territorials Estratègiques, relatiu al risc d'inundabilitat d'acord amb el Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre prevenció de risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), l'actuació proposada no està afectada per risc d'inundació.  
  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius  
Segons estableix l'article 46 de la LOTUP l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a què es refereix l'art. 51 de la LOTUP.  
En el cas de la modificació puntual núm. 25 del PGOU d'Aspe per a l'homologació de l'àmbit de la unitat d'execució UE 7.5, per tractar-se d'una modificació menor de pla.  
A la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol,d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge (LOTUP) considera:  
Que de la modificació puntual núm. 25 del PGOU d'Aspe per a l'homologació de l'àmbit de la unitat d'execució UE 7.5 suposa un creixement de sòl industrial d'acord amb el sòl urbà industrial ja executat, que no suposa una incidència significativa en el model territorial; tampoc representa cap vulnerabilitat enfront de característiques naturals, i en definitiva, el pla tal com es presenta és pertinent quant a la integració de consideracions mediambientals, a fi de promoure el desenvolupament sostenible en el seu àmbit.  
Que de la modificació puntual núm. 25 del PGOU d'Aspe per a l'homologació de l'àmbit de la unitat d'execució UE 7.5 no es deriven problemes ambientals significatius, segons s'extrau de les dades i cartografia disponibles, i específicament des dels aspectes objecte d'estudi, tal com s'ha informat.  
Així doncs, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, es pot determinar, respecte de la modificació puntual núm. 25 del PGOU d'Aspe per a l'homologació de l'àmbit de la unitat d'execució UE 7.5 que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
  
  
G. Proposta d'acord  
Atenent el que establix l'article 51.2.b de la LOTUP, i ja que la modificació puntual avaluada no té efectes significatius en el medi ambient i el territorial i se sotmet al procediment simplificat d'avaluació.  
D'acord amb allò que s'ha exposat es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 25 del PGOU d'Aspe per a l'homologació de l'àmbit de la unitat d'execució UE 7.5 d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste a allò que s'ha descrit en la documentació presentada així com al que estableix la legislació vigent i en els informes emesos respecte d'això, i es complisquen les següents determinacions per a la seua aprovació definitiva:  
  
1) S'haurà d'elaborar un Pla Municipal de Mobilitat, d'acord amb l'art. 12 de la Llei 9/2011, de Mobilitat de la Comunitat Valenciana, i s'haurà d'obtindre informe favorable del Servei de Planificació, i incorporar, si és el cas, les directrius que s'hi especifiquen.  
  
2) Així mateix es redactarà un estudi acústic, d'acord amb les directrius del servei competent i amb el seu informe favorable.  
3) Igualment s'haurà d'elaborar un estudi d'integració paisatgística, que haurà d'obtindre informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, i incorporar, si és el cas, les directrius que s'hi especifiquen.  
4) S'elaborarà, d'acord amb l'informe del Ministeri de Foment, un estudi de trànsit i capacitat, que haurà d'obtindre informe favorable de l'organisme competent, i incorporar, si és el cas. les directrius que s'hi especifiquen.  
5) Pel que fa a determinacions de caràcter urbanístic:  
- S'adequarà el càlcul dels paràmetres d'edificabilitat bruta a les definicions de l'annex IV de la LOTUP.  
- Es justificarà el càlcul de l'índex d'edificabilitat bruta.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació de la modificació puntual núm. 25 del PGOU d'Aspe per a l'homologació de l'àmbit de la unitat d'execució UE 7.5 en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 25 del PGOU d'Aspe per a l'homologació de l'àmbit de la unitat d'execució UE 7.5, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que es notifica perquè se'n prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 9 de febrer de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Expedient: 95/2604-KGV.  
Títol: normes de gestió espais Xarxa Natura 2000 inclosos en el Decret 192/14, de 14 de novembre, del Consell.  
Promotor: Direcció General del Medi Natural i d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Localització: Comunitat Valenciana.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 9 de febrer de 2016, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de les normes de gestió espais Xarxa Natura 2000 inclosos en el Decret 192/2014, de 14 de novembre, del Consell, en els termes següents:  
  
  
A) Documentació aportada  
En data 30 d'abril de 2015 tingué entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental i Territorial (actualment Subdirecció General d'Avaluació Ambiental), l'escrit del Servei de Vida Silvestre en què remet la sol·licitud per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del document per a l'actualització del contingut dels instruments d'ordenació i gestió (PORN i/o PRUG) dels espais naturals protegits afectats pel Decret 192/2014, per a la seua adaptació com a norma de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 equivalents.  
  
A la mencionada sol·licitud s'acompanyen els següents documents, en format paper:  
1. Document inicial estratègic.  
2. Esborrany de l'Ordre de ?/... de 2015, per la qual s'actualitza el contingut dels instruments d'ordenació i gestió (PORN i/o PRUG) dels espais naturals protegits afectats pel Decret 192/2014, per a la seua adaptació com a norma de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 equivalents.  
La documentació aportada és conforme amb el que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
B) Els espais Xarxa Natura 2000  
B.1. La regulació dels espais XN 2000. Normes de gestió.  
La regulació de la Xarxa Natura 2000 es troba continguda en la coneguda com a Directiva Hàbitats (Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres), sense oblidar que encara hi ha aspectes que es troben regulats en la Directiva d'Aus Silvestres (Directiva 2009/147/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 30 de novembre de 2009, relativa a la conservació de les aus silvestres (versió codificada).  
Aquestes normes legals estan incorporades actualment al dret estatal per mitjà de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i la Biodiversitat ?que té el caràcter de legislació estatal bàsica- i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
D'acord amb el que estableix la legislació comunitària, estatal i autonòmica (art. 4.4 de la Directiva 92/43/CE; art.42.3 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre; i disposició addicional setena de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, després de la seua modificació per la Llei 16/2010, de 27 de desembre) la declaració com a zones d'especial conservació dels llocs d'importància comunitària, així com l'aprovació de les seues corresponents mesures de conservació, haurà de realitzar-se abans d'agost de 2012.  
A la Comunitat Valenciana, i d'acord amb allò que indica la Llei 11/1994, de 27 de desembre, aquestes mesures de conservació es contindran en les denominades «normes de gestió».  
A la Comunitat Valenciana els àmbits territorials de zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA) van ser declarats i aprovats per Acord de 5 de juny de 2009, del Consell, d'ampliació de la Xarxa de Zones d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) de la Comunitat Valenciana. (DOCV 6031, 09.06.2009), i Acord de 27 de novembre de 2009, del Consell, de correcció d'errades en els annexos I i II del mencionat Acord de 5 de juny, del Consell (DOCV 6155, 30.11.2009).  
  
La delimitació dels llocs d'importància comunitària (LIC) va ser aprovada pel Govern Valencià, el 10 de juliol de 2001, i va ser remesa al Ministeri de Medi Ambient als efectes de la seua proposta a la Comissió Europea per a la constitució de la Xarxa Ecològica Europea Natura 2000, creada per la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992. La inclusió d'aquests espais en la Xarxa Natura 2000 es va veure confirmada posteriorment amb la Decisió de la Comissió Europea de 19 de juliol de 2006, per la qual es va adoptar la llista de llocs d'importància comunitària de la regió biogeogràfica mediterrània.  
  
B.2. El cas específic dels ZEC coincidents amb espais naturals protegits.  
El Decret 192/2014, de 14 de novembre, del Consell, va declarar com a zones especials de conservació (ZEC) 10 llocs d'importància comunitària coincidents amb espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, a partir de la consideració que els instruments de planificació ambiental (PORN i PRUG) dels espais esmentats inclouen, amb caràcter general, les mesures de gestió necessàries per al manteniment, o el restabliment, en un estat de conservació favorable dels hàbitats naturals i els hàbitats de les espècies d'interés comunitari en l'àmbit d'aquestes zones especials de conservació. Així mateix, en relació amb les zones d'especial protecció per a les aus, l'esmentat decret unifica els instruments de gestió i la delimitació geogràfica d'ambdós figures de protecció.  
Els deu llocs d'importància comunitària, declarats zones ZEC pel Decret 192/2014, de 14 de novembre, del Consell, ja estaven inclosos en la llista d'espais XN 2000 aprovada per la Decisió de la Comissió Europea, de 19 de juliol de 2006.  
El mateix Decret 192/2014 reconeix que determinats apartats dels plans d'ordenació dels recursos naturals i/o plans rectors d'ús i gestió afectats per aquesta norma requereixen ser actualitzats, ampliats o completats, d'acord amb el que s'indica en l'apartat 2 de l'article 47.Ter de la Llei 11/1994, que estableix el contingut mínim de les normes de gestió, prenent com a base l'existència d'informació actualitzada sobre hàbitats i espècies. Aquesta adequació va dirigida a complir de forma més adequada els objectius de protecció dels hàbitats i espècies. En concret, i per a cada un dels espais afectats pel Decret 192/2014, s'exigeix la confecció i aprovació, almenys, de les actualitzacions següents:  
- Inventari actualitzat de tipus d'hàbitats naturals i hàbitat d'espècies que van motivar la declaració.  
- Objectius de conservació, valoració de l'estat de conservació actual d'hàbitats i espècies i definició de l'estat de conservació favorable per a cada un d'ells.  
- Règim d'avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i espècies presents en aquestes àrees.  
D'altra banda, l'apartat 3 de la disposició final primera del mencionat Decret 192/2014 indica que «l'actualització dels plans d'ordenació dels recursos naturals i/o plans rectors d'ús i gestió a què es refereix l'apartat 1 d'aquest article es durà a terme a la màxima brevetat possible i, en tot cas, abans que transcórrega un any des de l'entrada en vigor de la present norma. L'elaboració, tramitació i aprovació de les disposicions que s'indiquen en els apartats 1 i 2 de la present disposició final es durà a terme seguint el que s'indica en l'article 29.Ter, apartats 4 i 5 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, respecte als tràmits d'informació pública i d'audiència a les corporacions locals, entitats i associacions que exercisquen la representació dels interessos afectats i al dictamen previ del Consell Assessor i de Participació de Medi Ambient de la Comunitat Valenciana. Així mateix,aquestes disposicions se sotmetran al dictamen previ del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana».  
  
Amb l'adaptació i homologació de la normativa dels PORN i PRUG com a normes de gestió dels espais XN 2000 coincidents s'atén el precepte establit en l'article segon de la Llei 11/2012, de 19 de desembre, de mesures urgents en matèria de medi ambient, que modifica l'article 28.2 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat per a establir que «si se solapen en un mateix lloc distintes figures d'espais protegits, les normes reguladores d'aquests, així com els mecanismes de planificació hauran de ser coordinats per a unificar-se en un únic document integrat, a fi de que els diferents règims aplicables en funció de cada categoria conformen un tot coherent».  
  
  
B.3. L'avaluació ambiental i territorial estratègica  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta Directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en què s'estableix (art. 46), que seran objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten o aproven per una administració pública i l'elaboració i aprovació de les quals siga exigida per una disposició legal o reglamentària o per acord del Consell.  
  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial ordinària si, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereix l'article 51 de la LOTUP, es resol l'existència d'efectes significatius en el medi ambient.  
  
C) Objecte i justificació de l'esborrany de l'ordre de la conselleria en matèria de medi ambient  
L'esborrany de l'ordre que s'avalua, junt amb el seu DIE, té com a objecte complementar els continguts dels PORN i/o PRUG dels espais protegits arreplegats en el Decret 192/2014, de 14 de novembre, del Consell, per a adaptar-los al que estableix l'article 47.Ter de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, pel que fa als apartats que han de contindre les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 a la Comunitat Valenciana. Conseqüentment, aquestes normes de gestió hauran de recollir també les mesures necessàries per a evitar el deteriorament dels hàbitats i les alteracions de les espècies que van motivar la inclusió en la Xarxa Natura 2000 d'aquests espais.  
D'aquesta manera, tenint en compte la coincidència territorial entre els espais naturals protegits als quals es refereix el Decret 192/14, i els espais de la Xarxa Natura 2000 equivalents, així com els paral·lelismes i les coincidències entre els continguts legalment establits per a l'una i l'altra categoria d'instruments (PORN, PRUG i normes de gestió), es pretén unificar en un únic document les normes reguladores per a cada una de les figures concernides.  
Es justifica, per tant, la necessitat redactar una nova ordre de la Conselleria, competent en matèria de medi ambient, per a complir a allò que s'ha establit en:  
- El Decret 192/2014, de 14 de novembre, del Consell, pel qual es declaren com a zones especials de conservació 10 llocs d'importància comunitària coincidents amb espais naturals protegits i s'aproven les normes de gestió per als llocs esmentats i per a 10 zones d'especial protecció per a les aus.  
- La Llei 11/2012, de 19 de desembre, de mesures urgents en matèria de medi ambient (derivada del Reial Decret Llei 17/2012, de 4 de maig, del mateix nom).  
- La normativa estatal i autonòmica en matèria d'espais naturals: Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i la Biodiversitat i Llei 11/1994, de 27 de desembre d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Per a aconseguir aquest objectiu, l'esborrany de l'ordre inclou, per a cada un dels espais protegits afectats pel Decret 192/2014, un document d'adequació o complementari, amb la consideració de norma de gestió de l'espai de la Xarxa Natura 2000 corresponent que queda afectat, i per al qual estableix dos tipus de determinacions:  
  
1. Quan hi haja una coincidència completa entre els apartats del PRUG i/o del PORN i el seu equivalent en els continguts requerits per a la norma de gestió, tal com estan arreplegats en l'article 47.Ter de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, s'indicarà de forma explícita aquesta equivalència.  
2. Quan no existisca aquesta equivalència o quan es considere que, per qualsevol causa, ha de procedir-se a completar o complementar l'apartat o apartats del PRUG i/o PORN, per a garantir la seua adaptació a l'article 47.Ter, s'inclouran els continguts necessaris en l'annex corresponent (document d'adequació) a l'espai protegit concernit.  
  
A efectes pràctics, els documents complementaris constituiran annexos als PORN i/o PRUG que corresponga en cada cas, de manera que completen l'adaptació dels instruments esmentats als continguts previstos en l'article 47.Ter de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, pel que fa als apartats que han de contindre les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 en la Comunitat Valenciana.  
  
Els documents complementaris respectius contenen, al seu torn, els objectius de conservació i gestió referents als hàbitats d'interés comunitari i a les espècies presents en l'espai.  
  
D) Estructura de l'esborrany de l'ordre de la conselleria en matèria de medi ambient  
L'esborrany de l'ordre de la conselleria en matèria de medi ambient que es proposa queda estructurada en un únic article i dues disposicions addicionals.  
L'article proposa aprovar els 10 annexos que s'adjunten a l'ordre, els quals constitueixen l'actualització dels plans rectors d'ús i gestió (PRUG) i/o plans d'ordenació dels recursos naturals (PORN) als quals es refereixen en cada cas, als efectes de la seua consideració com a normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 a què afecten.  
  
Els annexos mencionats constitueixen els documents complementaris que complementen les disposicions que s'indiquen en cada cas i resulten els següents:  
Annex I. ZEC ES0000058 i ZEPA ES0000484-El Fondó d'Elx-Crevillent: document complementari al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant, aprovat mitjançant el Decret 31/2010, de 12 de febrer, del Consell, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Fons, aprovat mitjançant el Decret 232/1994, de 8 de novembre.  
Annex II. ZEC ES0000059 i ZEPA ES0000484-Llacunes de la Mata i Torrevieja: document complementari al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant, aprovat mitjançant el Decret 31/2010, de 12 de febrer, del Consell, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, aprovat mitjançant el Decret 36/2010, de 19 de febrer.  
  
Annex III. ZEC ES0000120 i ZEPA ES0000486-Salines de Santa Pola: document complementari al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant, aprovat mitjançant el Decret 31/2010, de 12 de febrer, del Consell, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de les Salines de Santa Pola, aprovat mitjançant el Decret 41/2010, de 5 de març.  
Annex IV. ZEC ES0000213 i ZEPA ES0000474-Serres de Mariola i el Carrascar de la Font Roja: document complementari al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra de Mariola, aprovat mitjançant el Decret 76/2001, de 2 d'abril; Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de la Serra de Mariola, aprovat mitjançant el Decret 79/2007; i Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i revisió del Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja, aprovats mitjançant el Decret 121/2004, de 16 de juliol.  
  
Annex V. ZEC i ZEPA ES0000211-Desembocadura del riu Millars: document complementari al Pla Rector d'Ús i Gestió del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars, aprovat mitjançant el Decret 169/2012, de 9 de novembre.  
Annex VI. ZEC ES0000147 i ZEPA ES0000487- Marjal de Pego-Oliva: document complementari al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva, aprovat mitjançant el Decret 280/2004, de 17 de desembre.  
Annex VII. ZEC ES5233010 i ZEPA ES0000472-Gorges del Cabriol: document complementari al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de les Gorges del Cabriol, aprovat mitjançant el Decret 24/2005, de 4 de febrer, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de les Gorges del Cabriol, aprovat mitjançant el Decret 45/2011, de 29 d'abril.  
  
Annex VIII. ZEC ES5232002 i ZEPA ES0000469-Serra Calderona: document complementari al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra Calderona, aprovat mitjançant el Decret 77/2001, de 2 d'abril, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de la Serra Calderona, aprovat mitjançant el Decret 46/2006, de 31 de març.  
  
Annex IX. ZEC ES5222001-Serra d'Espadà i ZEPA ES0000468-Serra d'Espadà: document complementari al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà, aprovat mitjançant el Decret 218/1997, de 30 de juliol, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de la Serra d'Espadà, aprovat mitjançant el Decret 59/2005, d'11 de març.  
Annex X. ZEC ES5221002 i ZEPA ES0000446-Desert de les Palmes: document complementari al Pla Rector d'Ús i Gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Desert de les Palmes, aprovat mitjançant el Decret 95/1995, de 16 de maig.  
  
E) Anàlisi d'alternatives  
Tal com arreplega el DIE, l'abast del pla proposat es limita a l'adaptació dels continguts del PORN i/o PRUG afectats a fi de facilitar la seua consideració com a normes de gestió dels espais XN 2000 a què es refereix.  
El DIE fa referència a dues alternatives: l'alternativa 0 i l'alternativa 1.  
Respecte a l'alternativa 0 (o no actuació) el DIE considera que no és una alternativa viable per les raons següents:   
1. Suposaria una infracció al que disposa la Directiva 92/43/CEE quant a la necessitat d'acompanyar la declaració com a zona d'especial conservació (ZEC) dels llocs d'importància comunitària (LIC) de les mesures de conservació necessàries per a respondre a les exigències ecològiques dels hàbitats i les espècies que van motivar la inclusió d'aquests llocs en la Xarxa Natura 2000.  
2. Suposaria una infracció al que disposa la Directiva d'Aus Silvestres (Directiva 2009/147/CE) que exigeix que en les ZEPAS s'establisquen les mesures de conservació dels hàbitats de les espècies que han motivat la seua declaració a fi de procurar la seua supervivència i la seua reproducció.  
3. La no-actuació suposaria una infracció dels terminis establits en la Llei estatal 42/2007, de Patrimoni Natural i Biodiversitat, i en la Llei 11/1994 d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, en relació amb els terminis per a declarar les ZEC, junt amb l'aprovació del corresponent pla o instrument de gestió.  
4. Addicionalment, la falta d'actuació jurídica implicaria l'existència d'obstacles a l'hora d'obtindre un adequat finançament de les actuacions relacionades amb la gestió d'aquests espais derivada dels fons comunitaris.  
Respecte a l'alternativa 1 (alternativa triada), que es proposa en la documentació aportada, el DIE considera que aquella s'estableix davall el criteri de generar una major simplificació normativa i administrativa i una major coherència de l'ordenament jurídic, ja que l'alternativa triada presenta l'avantatge de basar-se en instruments actualment vigents i que, amb caràcter general, han demostrat la seua utilitat i eficàcia per a garantir el compliment d'uns objectius de conservació que, en gran manera, són coincidents amb els que estableix la normativa reguladora de la Xarxa Natura 2000. D'altra banda, la proposta triada desenvolupa una disposició legal (el Decret 192/2014) que exigeix la seua tramitació i aprovació i estableix el marc dels continguts mínims que han de formar part del pla.  
Així, doncs, considera que l'alternativa 1 (triada), promou l'actuació jurídica que comportarà clars efectes positius:  
1. Contribuirà a l'objectiu de mantindre o portar a un estat de conservació favorable els hàbitats i espècies que van motivar la inclusió d'aquests espais en la Xarxa natura 2000 (hàbitats i espècies que són considerats «patrimoni comú» de tots els ciutadans europeus).  
2. També tindrà efectes positius sobre la població, atés que garantirà la seguretat jurídica a l'hora de desenvolupar les actuacions públiques i privades en el marc de la Xarxa Natura 2000.  
3. Possibilitarà l'arribada de recursos financers en el marc de les polítiques comunitàries, estatals i autonòmiques de caràcter agrari i regional.  
  
F) Descripció de les propostes de normes de gestió  
F.1. Estructura de les propostes de normes de gestió. Contingut.  
Com s'ha exposat anteriorment, la proposta de l'ordre de la conselleria en matèria de medi ambient té com a objecte l'adaptació dels continguts dels PORN i/o PRUG concernits en el Decret 192/2014 per a adaptar-los al que estableix l'article 47.Ter de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, pel que fa als apartats que han de contindre les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 a la Comunitat Valenciana.  
  
El contingut mínim de les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 està fixat en la Llei 11/1994 (article 47. Ter.1. Complementàriament a això, la Conferència Sectorial de Medi Ambient, amb la participació de les comunitats autònomes, va aprovar les Directrius de Conservació de la Xarxa Natura 2000 a Espanya, les quals es van publicar en el Boletín Oficial del Estado de 10 d'octubre de 2011 mitjançant la Resolució de 21 de setembre de 2011, de la Secretaria d'Estat de Canvi Climàtic, per la qual es publiquen els acords de la Conferència Sectorial de Medi Ambient en matèria de patrimoni natural i biodiversitat.  
  
D'acord amb allò que s'ha indicat, per a cada un dels espais afectats pel present procediment s'ha confeccionat un document d'adequació o complementari, amb la consideració de norma de gestió de l'espai de la Xarxa Natura 2000 que s'indica, que comprén els apartats següents:  
  
- Àmbit de la norma de gestió.  
- Inventari de tipus d'hàbitats naturals i hàbitats d'espècies presents en els espais, descripció del seu estat de conservació i dels criteris utilitzats per a interpretar-lo.  
- Objectius de conservació i gestió.  
- Zonificació.  
- Normativa d'aplicació directa i règim d'avaluació de repercussions.  
- Criteris orientadors i mesures de gestió activa.  
- Programa d'actuacions.  
- Règim d'avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i espècies.  
F.2. Objectius de les normes de gestió  
Cada un dels documents complementaris, com a norma de gestió dels espais Xarxa Natura 2000 a què afecta, té com a objectiu genèric l'establiment de les mesures de conservació i de les mesures necessàries per a previndre el deteriorament i les alteracions dels hàbitats i espècies que motiven la inclusió dels espais en la Xarxa Natura 2000, a fi de mantindre o portar-los a un estat de conservació favorable, contribuint a donar solució al problema de pèrdua de biodiversitat i complint així la normativa comunitària (directives 92/43/CEE i 149/2009/CE), estatal (Llei 42/2007, de 13 de desembre) i autonòmica (Llei 11/1994, de 27 de desembre).  
F.3. Àmbit territorial de les normes de gestió  
Resumim, a continuació, quin és l'àmbit territorial que la proposta d'ordre de la conselleria en matèria de medi ambient descriu per a cada un dels espais Xarxa Natura 2000 inclosos en el Decret 192/2014:  
  
  
Àrea de connectivitat. Advertim que als efectes previstos en l'article 47.Ter de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, s'estableix com a àrea de connectivitat ecològica dels espais ZEC ES0000058 i ZEPA ES0000484 € El Fondó d'Elx-Crevillent i ZEC ES0000120 i ZEPA ES0000486 € Salines de Santa Pola, la zona denominada Canyissers, la delimitació de la qual es descriu de forma cartogràfica en l'annex V del Decret 192/2014, de 14 de novembre, del Consell.  
F.4. Inventari de tipus d'hàbitats naturals i hàbitats d'espècies presents en els espais. Descripció del seu estat de conservació i dels criteris utilitzats per a interpretar-lo.  
Atenent a allò que requereix la disposició addicional primera del Decret 192/2014, de 14 de novembre, del Consell, els documents complementaris inclouen en l'apartat 2 l'inventari de tipus d'hàbitats naturals i hàbitats d'espècies presents en els espais, la descripció del seu estat de conservació i els criteris utilitzats per a interpretar-lo.  
  
Per a identificar els hàbitats i espècies present en l'espai, així com per a avaluar el seu estat de conservació, s'ha partit de la informació proporcionada pel Formulari Normalitzat de Dades (FND), contrastant-la amb la informació més actualitzada continguda i/o proporcionada pel Banc de Dades de Biodiversitat, informes tècnics i programes de seguiment del Servei de Vida Silvestre. Es presenta, per tant, en el document complementari, un inventari d'hàbitats i espècies actualitzat que ocasionarà canvis en la informació continguda en el FND, bé per baixa o addició d'hàbitats o espècies, bé per actualització de la informació ecològica.  
Així, en relació amb els inventaris d'hàbitats i espècies, s'arreplega-la següent informació actualitzada:  
a) Hàbitats naturals d'interés comunitaris (de l'annex I de la Directiva 92/43/CEE, Directiva Hàbitats)  
b) Espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva Hàbitats  
c) Aus de l'annex I de la Directiva 2009/147 CE (Directiva Aus)  
En aquest apartat, a més de les aus de la Directiva Aus presents en l'espai i que seran tingudes en compte als efectes de l'avaluació del seu estat de conservació es presenta un llistat d'espècies, que figuren en el Formulari Normalitzat de Dades (FND) de la ZEPA corresponent, les quals no seran tingudes en compte en el document, als efectes de valoració del seu estat de conservació, per les raons que s'exposen en cada cas. Per a aquestes espècies, es procedirà, si és el cas, a la modificació de les dades incloses en l'esmentat formulari, de manera que s'actualitze la informació que hi inclou.  
d) Altres espècies de flora i fauna importants per a la gestió de l'espai  
S'actualitza la taula d'altres espècies importants per a la gestió de l'espai que es troben presents en el ZEC i/o ZEPA corresponent. Es tracta d'espècies que han sigut considerades com amenaçades a la Comunitat Valenciana, per estar incloses en les categories «vulnerable» o «en perill d'extinció» en els llistats actualitzats dels catàlegs valencians d'espècies de fauna i flora amenaçades, o bé per tractar-se d'espècies d'aus migradores de presència regular en l'espai les poblacions de les quals en aquest aconsegueixen valors representatius. Aquestes espècies, no obstant això, no seran objecte de valoració respecte al seu estat de conservació.  
Pel que fa als criteris utilitzats per a la valoració de l'estat de conservació dels hàbitats i espècies, s'indica que s'ha seguit el sistema d'avaluació, basat en la integració de quatre grans blocs o paràmetres, que arrepleguen les directrius establides per a l'avaluació dels hàbitats i espècies davall l'informe d'aplicació de les Directives Hàbitat (article 17) i Aus (article 12). Per a la valoració de l'estat de conservació dels hàbitats i espècies dels espais XN 200 concernits en el Decret 192/2014 s'ha aplicat el document denominat Guia per a l'Avaluació de l'Estat de Conservació dels Hàbitats i Espècies en Xarxa Natura 2000, el qual pot ser consultat en la web:   
  
http://www.citma.gva.es/web/espacios-protegidos/estado-de-conservacion  
Aquest document es va elaborar per a desenvolupament de les directrius contingudes en l'informe d'aplicació de les Directives Hàbitat i Aus.  
Així, basant-se en els criteris de valoració exposats, per als hàbitats s'arrepleguen, en una taula, l'estat de conservació de cada un dels paràmetres d'avaluació: rang, superfície ocupada, estructura i funcions específiques i perspectives de futur. S'indica, també, l'avaluació global de l'estat de conservació. Aquests paràmetres es valoren com a F (favorable), DI (desfavorable-inadequat), DR (desfavorable-roín) i D (desconegut).  
Per a les espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva Hàbitats i per a les aus de l'annex I de la Directiva Aus presents en l'espai, s'arrepleguen, en una taula, la valoració del seu estat de conservació global en funció de l'estat dels blocs (paràmetres): rang, població, hàbitat i perspectives de futur. S'indica, també, l'avaluació global de l'estat de conservació. Aquests paràmetres es valoren com a F (favorable), DI (desfavorable-inadequat), DR (desfavorable-roín) i D (desconegut).  
  
Finalment, el document complementari defineix l'estat de conservació favorable de les espècies com:  
- Per a les espècies que han mostrat una valoració global Favorable, es considera que mantindran o milloraran el seu estat de conservació sempre que els valors actuals dels paràmetres d'avaluació es mantinguen estables o s'incrementen respecte als de referència. Per tant, es trobaran en estat de conservació favorable si es mantenen o incrementen els valors poblacionals de referència favorable, el rang i la superfície i qualitat de l'hàbitat.  
- Per a les espècies que han mostrat una valoració global Desfavorable/Roín Desfavorable/Inadequat, aquestes aconseguiran l'estat favorable una vegada els paràmetres d'avaluació es recuperen fins a aconseguir o superar els valors de referència o les tendències que han motivat aquesta catalogació d'estat desfavorable.  
  
F.5. Objectius de conservació i gestió.  
Els respectius documents complementaris contenen els objectius de conservació i gestió referents als hàbitats d'interés comunitari i a les espècies presents en l'espai, que inclouen:  
a) Objectius de gestió referents als hàbitats d'interés comunitari  
  
Els objectius de gestió comuna per al conjunt dels hàbitats d'interés comunitari de presència confirmada en els espais afectats són els següents:  
1. Actualitzar periòdicament la informació cartogràfica de la superfície i cobertura, així com aquells paràmetres que permeten calcular els diferents índexs dels blocs d'avaluació de l'estat de conservació dels hàbitats.  
2. Mantindre o millorar la distribució, superfície, cobertura i funcions específiques de cada un dels hàbitats en el moment d'entrada en vigor de la norma de gestió. Amb caràcter general, es permetrà l'evolució natural dels tipus d'hàbitats a altres comunitats ?no necessàriament més madures- de la seua sèrie successional, sempre que aquests canvis no es deguen a alteracions provocades directament o indirectament per l'activitat humana, i sense perjudici que l'estat de conservació de determinats hàbitats exigisca una intervenció activa en un altre sentit.  
  
b) Objectius de gestió referents a les espècies  
Els objectius de gestió per a les espècies de l'annex II de la Directiva Hàbitats i de l'annex I de la Directiva d'Aus Silvestres amb presència en els espais, així com per a les altres espècies importants per a la gestió d'aquests són:  
1. Actualitzar de forma periòdica la informació sobre la grandària poblacional, així com d'aquells paràmetres que permeten calcular els diferents índexs dels blocs d'avaluació de l'estat de conservació de l'espècie.  
2. Mantindre o millorar la població en el moment d'entrada en vigor de la norma de gestió, sempre que aquests paràmetres permeten considerar que l'espècie es troba dins de l?«estat de conservació favorable» i que les perspectives de futur per a aquestes variables siguen bones.  
  
3. Millorar les poblacions de les espècies l'avaluació global de l'estat de conservació de les quals ha sigut considerat com a desfavorable.  
4. Mantindre els hàbitats de les espècies mitjançant l'eliminació dels factors que estan afectant de forma negativa el seu estat de conservació.  
5. Crear noves zones d'expansió de les espècies en l'àmbit de la norma mitjançant la restitució, restauració o creació d'hàbitats adequats per a aquestes.  
  
c) Objectius de gestió referents al conjunt de l'espai  
A fi d'integrar els diferents objectius específics per als hàbitats i les diferents classificacions d'espècies, els objectius de gestió per al conjunt de l'espai pretenen redimensionar els anteriors objectius de manera que puguen establir-se prioritats en funció de les directrius següents:  
  
Concepció en xarxa. Contribució de cada hàbitat i/o espècie al conjunt de la Xarxa Natura 2000 a escala regional (Comunitat Valenciana), nacional i europea.  
En funció de la cobertura de cada hàbitat dins de l'espai, de la proporció relativa que representa dins del conjunt de la de la Xarxa Natura 2000 a la Comunitat Valenciana i de la contribució relativa de la primera a la Xarxa Natura 2000 a Europa, cada document complementari estableix els hàbitats i les espècies més importants presents en el seu espai. Hi tindran prioritat les mesures de gestió que afavorisquen la conservació dels elements esmentats.  
Priorització de recursos. Les mesures de gestió activa podran iniciar-se d'acord amb un calendari de prioritats basades en el grau d'importància de les espècies en un context de recursos limitats. En aquest sentit, en cada document complementari s'estableix l'ordre de prioritat per a l'execució de mesures de gestió que se centrarà sobre els hàbitats prioritaris. D'aquesta manera, i en cas de ser necessari, s'indiquen els hàbitats prioritaris i les espècies sobre les quals s'establirà la prioritat a l'hora d'executar les mesures de gestió.  
Context econòmic, social i territorial. S'indica en la proposta, que l'evolució de l'aplicació de la norma de gestió tindrà en compte els canvis en el context econòmic, social i territorial de l'entorn de l'espai, de manera que s'adapte, en la mesura que siga possible, a les diferents necessitats i limitacions imposades pel medi socioeconòmic. Aquesta adaptació podrà tindre lloc sempre que no siguen contràries als objectius de gestió dels hàbitats i espècies i contribuïsca a aconseguir-ne un estat de conservació favorable.  
En la mesura que les activitats tradicionals contribuïsquen a la conservació dels espais previstos en la present norma i al manteniment en un estat favorable dels hàbitats i espècies presents en aquests, es prestarà una atenció preferent a aquelles mesures que, en desplegament del document complementari, es dirigisquen al foment d'aquestes activitats, amb especial atenció al suport econòmic derivat de l'aplicació dels instruments financers disponibles per a la xarxa Natura 2000.  
  
La informació sobre la Xarxa Natura 2000 entre la població local, així com la conscienciació sobre els objectius que persegueix i la necessària implicació i participació activa dels habitants dels espais inclosos en la Xarxa per a garantir el compliment d'aquests objectius, es considerarà un marc d'actuació prioritari en el desplegament i aplicació de la present norma.  
  
F.6. Zonificació.  
Resumim, en la taula següent, la zonificació proposada en els documents complementaris per a cada un dels espais ZEC i/o ZEPA de les normes de gestió:  
  
F.7. Normativa d'aplicació directa i règim d'avaluació de repercussions.  
Cada un dels documents complementaris, que es proposen, arrepleguen en l'apartat 5 la normativa d'aplicació directa i el règim d'avaluació de repercussions.  
Les mesures per a evitar el deteriorament dels hàbitat i les alteracions sobre les espècies queden contingudes en les normatives del PRUG i/o PORN concernit en cada cas i que resumim en la taula següent:  
  
Pel que fa al règim d'avaluació de repercussions, tots els documents complementaris arrepleguen els preceptes següents:  
  
- Amb caràcter general, i sense perjudici del règim especial d'autoritzacions que s'estableixen en la normativa del PRUG concernida, queden sotmesos a avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 els plans, programes i projectes que entren dins de l'àmbit d'aplicació territorial i material del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000.  
- Pel que fa a l'àmbit d'aplicació territorial, i de conformitat amb el que preveu l'article 3 del Decret 60/2012, el règim d'avaluació de repercussions s'aplicarà en tot l'àmbit del LIC i la ZEPA compreses en la norma de gestió corresponent, així com, si és el cas, en la Zona de Connectivitat Ecològica.  
  
F.8. Criteris orientadors i mesures de gestió activa  
Amb caràcter general, no s'estableixen criteris orientadors específics en les normes de gestió que es proposen. No obstant això, s'indica que, en tot cas, serà aplicable el que respecte d'això s'indique en el PRUG i/o PORN corresponent.  
De la mateixa manera, les mesures de gestió seran aquelles que indica com a tals el PRUG i/o el PORN concernit pel que fa als hàbitats i espècies compresos en l'àmbit d'aplicació dels dits instruments.  
  
  
F.9. Programa d'actuacions  
El programa d'actuacions serà el previst en el corresponent PRUG i/o PORN concernit en la norma de gestió.  
  
F.10 Règim d'avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i espècies  
Cada document complementari indica que l'avaluació dels resultats de les mesures de conservació (normativa i directrius i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i espècies presents en el LIC i la ZEPA objecte de la norma de gestió corresponent es realitzarà periòdicament, coincidint en el temps amb la realització dels informes d'aplicació de la Directiva Hàbitats (Directiva 92/43/CEE) i la Directiva d'Aus Silvestres (Directiva 2009/147/CE). Els indicadors que s'utilitzaran amb aquesta finalitat coincideixen amb els diferents paràmetres usats per a establir l'estat de conservació, que en aquest cas serveixen per a valorar si l'evolució dels elements de gestió és positiva o negativa respecte a aquest «estat de conservació favorable» a mantindre o aconseguir.  
  
A aquest respecte, el DIE indica que per a avaluar els resultats de les mesures de conservació (normativa i directrius i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i espècies s'instauren dos sistemes d'indicadors:  
  
- Indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la norma.  
  
- Indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats.  
a) Indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la norma de gestió  
Amb la finalitat de seguir i avaluar periòdicament l'execució de la norma de gestió així com la seua efectivitat es desenvolupa un sistema d'indicadors, establint-se:  
a.1. Indicadors clau per a conéixer el grau de desenvolupament de les mesures de gestió, el desenvolupament econòmic i humà i el suport d'altres administracions.  
a.2. Indicadors de seguiment i avaluació de les directrius i mesures de gestió activa.  
b) Indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats  
En aquest apartat s'estableixen dos tipus d'indicadors:  
b.1 Indicadors de seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats.  
Són els mateixos indicadors (paràmetres) que s'utilitzen per a establir l'estat de conservació, que en aquest cas serveixen per a valorar si l'evolució dels elements de gestió és positiva o negativa respecte a aquest «estat de conservació favorable» a mantindre o aconseguir.  
b.2. Indicadors per a quantificar el progrés de la norma de gestió en relació amb el seguiment.  
S'estableixen dos indicadors:  
b.2.1. Grau de seguiment: % d'espècies i hàbitats per a les quals s'ha avaluat l'estat de conservació als 6 anys.  
b.2.2. Grau d'avanç en objectius de conservació: % d'espècies i hàbitats que:  
- Mantenen l'estat de conservació  
- Milloren l'estat de conservació  
- Empitjoren l'estat de conservació  
  
G) Possibles efectes sobre el medi ambient  
Les normes de gestió que es proposen per a les zones ZEC i ZEPA incloses en el Decret 192/2014, de 14 de novembre, del Consell, es desenvolupen d'acord amb una legislació comunitària, estatal i autonòmica i permeten integrar les consideracions ambientals promovent el desenvolupament sostenible, permetent una adequada conservació d'aquests espais de la Xarxa Natura 2000, els seus hàbitats i espècies d'interés.  
El document inicial estratègic, en relació amb els efectes ambientals previsibles, conclou que les normes de gestió proposades tindran efectes positius sobre els aspectes següents:  
- Efectes sobre la biodiversitat, la flora i la fauna, positius per promoure la conservació dels hàbitats i espècies que van determinar la inclusió dels espais esmentats en la Xarxa Natura 2000.  
- Efectes sobre el paisatge, positius per contribuir a fixar objectius de qualitat paisatgística sobre els recursos naturals.  
- Efectes sobre factors climàtics (canvi climàtic), positius per contribuir a augmentar la capacitat de resiliència del territori, és a dir, la seua capacitat d'adaptació al problema del canvi climàtic.  
- Efectes sobre la terra, l'aigua i l'aire, positius per promoure un ús racional d'aquests elements, dirigit a la seua millora i conservació en bon estat en l'àmbit dels espais de la Xarxa Natura 2000.  
- Efectes sobre la població, positius per contribuir a garantir la seguretat jurídica a l'hora de desenvolupar les seues actuacions en el marc de la Xarxa Natura 2000 i possibilitar l'arribada de recursos financers en el marc de les polítiques comunitàries, estatals i autonòmiques de caràcter agrari i regional.  
A més, s'indica:  
- Efectes sobre la salut, no es preveuen efectes significatius.  
- Efectes sobre el patrimoni cultural valencià, no es preveuen efectes significatius, perquè pel caràcter de les normes de gestió i el tipus de mesures que contindran no hi ha possibilitat d'afecció a l'element inventariat que queda en l'àmbit d'aquestes normes.  
  
H) Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les administracions públiques afectades següents.  
  
Administració pública consultada Consulta Informe  
1 SDG del Medi Natural - Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits 26.05.2015   
  
  
I) Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient. Cal indicar, en primer lloc, que la proposta de normes de gestió per als espais de la Xarxa Natura inclosos en el Decret 192/2014, de 14 de novembre, del Consell, si bé sorgeix per a fer complir l'ordenament jurídic de caràcter ambiental establit per la legislació europea, estatal i autonòmica, no hi ha dubte que respon a la necessitat d'establir mesures de conservació sobre els espais esmentats de la Xarxa Natura 2000 que permeten evitar el deteriorament dels hàbitats i les alteracions de les espècies que van motivar la seua inclusió en la Xarxa Natura 2000, amb l'objecte de mantindre o portar-los a un estat de conservació favorable, contribuint a donar solució al problema de pèrdua de biodiversitat.  
D'altra banda, es valora favorablement l'esforç realitzat amb vista a establir una adequada coordinació entre els diferents instruments d'ordenació ambiental que se solapen en els espais naturals objecte de les normes de gestió proposades. Respecte d'això, cal indicar que resulta summament avantatjós, des de la perspectiva estratègica ambiental, establir com a criteri, a l'hora d'optar per una determinada coordinació, generar una major simplificació normativa i administrativa, de manera que s'haja recorregut a prendre com a base de partida els instruments d'ordenació ambiental actualment vigents en els espais naturals protegits afectats per les normes de gestió els quals, amb caràcter general, han demostrat la seua utilitat i eficàcia per a garantir el compliment d'uns objectius de conservació que, en gran manera, són coincidents amb els que estableix la normativa reguladora de la Xarxa Natura 2000.  
  
El fet d'adaptar les normatives PRUG i/o PORN als espais Xarxa Natura 2000 objecte del Decret 192/2014, actualitzant i incorporant la documentació requerida per a les normes de gestió, tal com ve arreplegat en l'article 47.Ter de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, tenint en consideració, a més, que l'àmbit territorial dels PRUG i PORN són molt semblants als dels seus respectius espais LIC i ZEPA objecte de les normes de gestió, resulta ambientalment viable ja que les característiques ecològiques dels hàbitats i espècies a què s'apliquen són les mateixes que les que actualment protegeixen les normatives dels instruments PRUG i PORN.  
  
Per tot això, valorem que els possibles efectes sobre el medi ambient que es puguen derivar de les normes de gestió proposades seran positius.  
D'altra banda, atés que els espais de la Xarxa Natura 2000, constitueixen elements estratègics del territori (infraestructura verda), reconeguts com a tals en l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), les normes de gestió dels espais Xarxa Natura 2000 contribuiran al desenvolupament i la implementació de la mencionada ETCV, en concret, en el respecte d'això s'arreplega en la Directriu 41 i la Directriu 42.  
Dit tot això, i realitzada l'anàlisi tècnica de la documentació presentada, no obstant això, cal realitzar les consideracions següents:  
  
1. Annex III. ZEC ES0000120 i ZEPA ES0000486-Salines de Santa Pola: document complementari al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant i Pla rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de les Salinas de Santa Pola.  
  
En l'apartat 1. Àmbit de la norma de gestió,s'indica:  
«Igualment, el present document serà aplicable, en allò que corresponga, a l'àrea de connectivitat ecològica establida en article 8 del Decret 192/2014, de 14 de novembre, del Consell...»  
No obstant això, en l'apartat 4. Zonificació i en l'apartat 5. Normativa d'aplicació directa i règim d'avaluació de repercussions no es fa referència a aquesta àrea de connectivitat (Canyissers), quan queda afectada pel PORN del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant. Hauria, doncs, de fer-hi referència i aplicar-se el mateix criteri de zonificació que en l'annex I. ZEC ES0000058 i ZEPA ES0000484-El Fondó d'Elx-Crevillent: document complementari al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Fondó. En aqueix sentit, s'entén que, per a la zona de connectivitat ecològica Canyissers, serà aplicable el que arreplega l'article 8 del Decret 192/2014, de 14 de novembre, i, per tant, la normativa aplicable a aquesta zona serà l'establida per a aquesta en el PORN del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant.  
  
2. Annex V. ZEC i ZEPA ES0000211-Desembocadura del riu Millars: document complementari al Pla rector d'Ús i Gestió del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars.  
En l'apartat 1. Àmbit de la norma de gestió, la descripció de l'àmbit d'aplicació de la norma de gestió realitzada en el document proposat presta a confusió. S'hi indica: «El contingut del present document s'aplica a la part coincident de la ZEPA i LIC Desembocadura del riu Millars amb l'àmbit territorial del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars...»  
En el visor cartogràfic de la conselleria, s'observa que el ZEC i ZEPA Desembocadura del riu Millars, en la zona costanera, presenta major superfície que el paisatge protegit en aqueixa mateixa zona, per la qual cosa la part coincident d'ambdós figures (ZEC/ZEPA i paisatge protegit) redueix l'àmbit d'aplicació de la norma de gestió al paisatge protegit i queda una xicoteta àrea de LIC/ZEPA no inclosa en aquest àmbit.  
Considerem que el document complementari ha de corregir la seua redacció de tal manera que quede descrit que l'àmbit de la norma de gestió coincideix plenament amb la ZEC/ZEPA Desembocadura del riu Millars.  
En la imatge següent s'arreplega la part est, junt amb la costa, de l'espai Paisatge Protegit de la Desembocadura del riu Millars, i s'aprecia que hi ha una part de la ZEC/ZEPA de la Desembocadura del riu Millars que no queda arreplegada en l'àmbit descrit de la norma de gestió proposada.  
  
  
3. Annex VII. ZEC ES5233010 i ZEPA ES0000472-Gorges del Cabriol: document complementari al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de les Gorges del Cabriol, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de les Gorges del Cabriol.  
En l'apartat 1. Àmbit de la norma de gestió, s'indica que el contingut del document complementari s'aplica a l'àmbit territorial del Parc Natural de les Gorges del Cabriol, tal com s'indica explícitament en l'article 3 del mencionat PRUG, coincident amb la delimitació de la zona de protecció (s'ha d'entendre zona de protecció del PORN). S'afig, a més:  
«Igualment, i per al sector del terme municipal de Requena denominat Barranco de las Salinas, situat al nord-est del parc natural, el qual no es troba inclòs en l'àmbit del parc natural però té la consideració d'espai de la Xarxa Natura 2000, s'aplicarà allò que corresponga en el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de les Gorges de Cabriol, aprovat mitjançant el Decret 24/2005, de 4 de febrer, del Consell.»  
  
Observant el visor cartogràfic de la Conselleria, veiem que:  
1. L'àmbit del Parc Naturals Gorges del Cabriol, coincideix sensiblement amb l'àmbit de la ZEPA del mateix nom, a excepció d'una zona del denominat Barranco de Salinas i una xicoteta àrea en el sud-est que queda fora del parc natural (àrea al sud de la via pecuària Vereda de Balsa de Ves).  
2. L'àmbit del parc natural inclou l'àmbit del ZEC Gorges del Cabriol, a excepció d'una zona del denominat Barranco de Salinas i una xicoteta àrea en el sud-est que queda fora del parc natural (àrea al sud de la via pecuària Vereda de Balsa de Ves).  
Per això, es considera:  
1. La proposta de norma de gestió ha de corregir la seua redacció en l'apartat d'àmbit de la norma, per a incloure-hi de forma adequada l'àmbit ZEC, ubicat al sud-est, que queda fora del parc natural, de tal manera que l'àmbit de la norma comprenga tot l'espai RN 2000.  
2. En la zonificació proposada en el document complementari hauria de completar-se la descripció indicant-se que a aquelles àrees de ZEC i ZEPA Gorges del Cabriol que no queden incloses en l'àmbit del PRUG els serà aplicable les mesures previstes en el títol III (Normes i directrius relatives a l'ordenació dels recursos naturals) del PORN de les Gorges del Cabriol.  
En la següent imatge, s'arreplega la zona sud-est del Parc Natural de les Gorges del Cabriol, i s'observa en color roig la línia que delimita el parc natural i on s'aprecia que hi ha una xicoteta àrea de l'àmbit de la ZEPA Gorges del Cabriol que no queda arreplegada en l'àmbit territorial descrit per la norma de gestió proposada.  
  
  
4. Annex VIII. ZEC ES5232002 i ZEPA ES0000469-Serra Calderona: document complementari al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra Calderona, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de la Serra Calderona.  
En l'apartat 1. Àmbit de la norma de gestió, s'indica que el contingut del document complementari s'aplica a l'àmbit territorial del Parc Natural de la Serra Calderona.  
En el Decret 192/2014, de 14 de novembre, del Consell, arreplega en l'annex IV la delimitació gràfica dels àmbits ZEC i ZEPA objecte del decret esmentat. En l'annex mencionat apareix grafiada la ZEPA Serra Calderona.  
Observant el visor cartogràfic de Conselleria, es veu que hi ha un àmbit de la ZEPA Serra Calderona, ubicat al nord-oest del parc natural, que quedaria exclòs de la descripció de l'àmbit de les normes de gestió.  
  
Per això, hauria de corregir-se la descripció de l'àmbit territorial arreplegada en el document complementari per a incloure-hi tot l'espai natural de la ZEPA.  
A més, en l'apartat de zonificació del document complementari, hauria d'arreplegar-se per a l'àmbit de ZEPA que queda fora del Parc Natural que la zonificació d'aquesta àrea es correspondrà amb la zonificació establida en el PORN de la Serra Calderona i, per tant, la normativa d'aplicació directa serà la que arreplega, per a aquesta zonificació, la normativa del PORN.  
En la següent imatge, pot apreciar-se en roig el límit del Parc Natural Serra Calderona, i s'observa que en la part nord hi ha un àmbit de la ZEPA Serra Calderona que quedaria fora de l'àmbit territorial de la norma de gestió proposada.  
  
  
5. Annex IX. ZEC ES5222001-Serra d'Espadà i ZEPA ES0000468-Serra d'Espadà: document complementari al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de la Serra d'Espadà.  
  
Amb la descripció realitzada de l'àmbit de la norma de gestió, queda exclosa una zona de ZEPA, ubicada al nord-oest, en el terme de Puebla de Arenoso.  
Aquesta zona de ZEPA coincideix amb part de l'espai natural del LIC Curs Alt del Riu Millars.  
  
En aquest sentit, si les característiques dels hàbitats i espècies de l'àmbit ZEPA, anteriorment mencionat, es corresponen amb les del LIC Curs Alt del Riu Millars, el document complementari ha de fer referència a aquesta circumstància de forma justificada i, en aquest cas, establir en el document complementari, si així s'estima, una doble determinació en relació amb la regulació dels espais RN 3579 MXK ES5222001 € Serra d'Espadà i ZEPA ES0000468 € Serra d'Espadà, de tal manera que:  
1. Per a l'àmbit de la ZEPA Serra d'Espadà que queda fora de l'àmbit PORN de la Serra d'Espadà però coincideix amb l'àmbit del LIC-ZEC Curs Alt del Riu Millars, la norma de gestió per la qual es regula aquest àmbit serà la norma de gestió que al seu dia s'aprove per a l'espai XN2000. Respecte d'això, cal indicar que la Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 21 de novembre de 2014, va adoptar acord d'emissió del document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic de les normes de gestió dels espais de la XN 2000: LIC -ZEC ES5222004 Curs Alt del Riu Millars.  
2. Per a la resta de l'àmbit, el que es correspon amb la descripció de la proposta del document complementari que ara s'avalua, la norma de gestió aplicable serà la que es proposa en aquest document, amb la zonificació i les normes d'aplicació directa que en s'hi arrepleguen.  
  
En la següent imatge, pot apreciar-se en color roig el límit del PORN Serra d'Espadà i s'observa que al nord hi ha una zona del ZEC Serra d'Espadà que quedaria annex IX. ZEC ES5222001-Serra d'Espadà i ZEPA ES0000468-Sierra d'Espadà: document complementari al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de la Serra d'Espadà.  
  
  
  
Amb tot el que s'ha indicat anteriorment, creiem oportú que els respectius documents complementaris incloguen una descripció gràfica detallada de l'àmbit territorial d'aplicació de la norma de gestió.  
  
J) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta Directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial Decret Legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
K) Proposta d'acord  
Analitzada la proposta de les normes de gestió dels espais Xarxa Natura 2000 inclosos en el Decret 192/2014, de 14 de desembre, del Consell, cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor dels instruments d'ordenació ambiental PORN i/o PRUG afectats.  
Per això, segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de l'esmentada llei, que la proposta de les mormes de gestió dels espais Xarxa Natura 2000 inclosos en el Decret 192/2014, de 14 de desembre, del Consell, constitueixen l'instrument adequat per a la integració de les consideracions ambientals en la planificació territorial, no té incidència significativa en el model territorial ja que aquests espais ja compten amb protecció, bé a través dels instruments ambientals, PORN i/o PRUG, bé a través de la legislació comunitària o nacional; contribueixen favorablement a la protecció i conservació dels hàbitats i espècies i, per tant, contribueixen a evitar la pèrdua de biodiversitat, no suposa afecció sobre elements del patrimoni cultural, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta de les normes de gestió dels espais Xarxa Natura 2000 inclosos en el Decret 192/2014, de 14 de desembre, del Consell, no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió dels espais Xarxa Natura 2000 inclosos en el Decret 192/2014, de 14 de desembre, del Consell,d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'acord amb la seua normativa sectorial.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació de les normes de gestió dels espais Xarxa Natura 2000 inclosos en el Decret 192/2014, de 14 de desembre, del Consell, en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió dels espais Xarxa Natura 2000 inclosos en el Decret 192/2014, de 14 de desembre, del Consell,per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que es notifica perquè se'n prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 9 de febrer de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans.  
Promotor: Ajuntament de Náquera.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València i Ajuntament.  
Localització: Náquera (València).  
Núm. expedient: 99/3247-TLL.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 9 de febrer de 2016, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic del pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans de Náquera, en els termes següents:  
  
A. Antecedents  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta Directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial Decret Legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
En la LOTUP s'estableix (art. 46) que seran objecte d'aquesta avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten i aproven per una administració pública i l'elaboració i aprovació dels quals siga exigida per una disposició legal o reglamentària o acord del Consell, complint els supòsits de l'apartat 1 de l'article esmentat.  
D'acord amb allò que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits allí previstos i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
  
B. Document inicial estratègic.  
B.1) Documentació aportada  
L'Ajuntament de Náquera remet directament el 14 de maig de 2015 la sol·licitud per a l'inici del procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica del pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans.  
  
La documentació presentada consistia en un document en format paper i digital CD, on s'adjuntava:  
- Document inicial estratègic.  
- Esborrany del pla parcial del sector R-8 Els Plans.  
Revisada la documentació, es comunica per mitjà d'un escrit de 8 de juny de 2015 l'obertura de l'expedient 099/0044-RWF a l'Ajuntament de Náquera.  
  
B.2) Informació territorial  
El municipi de Náquera, situat a la comarca del Camp de Túria, en la província de València, té una població de 6.051 habitants (segons l'IVE a 01.01.2013). La superfície del terme municipal és de 38,7 km². Se situa a una altitud de 222 msnm i a una distància de 24 km de la capital de la província.  
Limita amb els termes municipals de Bétera a l'oest; Serra i Segart al nord; Albalat dels Tarongers, el Puig de Santa Maria i Rafelbunyol a l'est; i Museros i Moncada al sud.  
Situada en els contraforts de la serra Calderona. El seu clima és de tipus mediterrani. La zona del terme no cultivada és molt boscosa, amb una elevada biodiversitat, tant per les formacions vegetals com per la fauna associada a aquestes.  
La zona d'estudi es troba situada entre els rius Palància i Túria, cursos caracteritzats per una pronunciada irregularitat. Estem enclavats en la conca hidrogràfica del Xúquer dins de la unitat hidrogeològica del mig Palància.  
El sector s'ubica en el centre de l'àmbit de l'anomenat barranc de Náquera o del Moliner, el qual naix en la zona muntanyosa al nord del terme municipal, al sud de la serra Calderona, i mor abans d'arribar al barranc del Carraixet provocant una zona de risc d'inundació adjacent al bypass. Es tracta d'un llit esporàdic i el seu cabal depén fonamentalment de les pluges caigudes en la zona muntanyosa de la conca.  
El barranc se situa de forma central al sector, creuant de nord a sud i ix de la zona en l'encreuament amb la carrerada d'Aragó.  
L'economia de Náquera està basada pel que fa a matèria primera principalment en la transformació de productes metàl·lics i en el sector de la fusta. També en l'agricultura en què destaquen entre els cultius de secà: oliveres, ametlers, vinyes i garroferes i en les terres de regadiu els tarongers.  
Però la gran part la seua economia es basa en el sector serveis, que atén la població estacional que a l'estiu es triplica fins una població estimada de 14.000 habitants.  
B.3) Planejament vigent  
El planejament general vigent del terme municipal de Náquera són les normes subsidiàries aprovades definitivament per la Resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport el 25 de juny de 1985. Les normes subsidiàries de Náquera classifiquen el sòl del sector com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
El 12 de maig de 2006 la CTU va aprovar definitivament el pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans de Náquera i l'homologació modificativa de les normes subsidiàries de Náquera (publicat BOP de València el 27.07.2006), l'objecte del qual era la reclassificació del sòl no urbanitzable de protecció agrícola (a excepció d'una parcel·la al nord de l'àmbit) per al desenvolupament d'un sector de 391.176,19 m² amb una parcel·la dotacional pública adscrita (PRD-6) de 313.922,27 m² per a una àrea de repartiment total de 391.176,19 m².  
Aquest document va ser avaluat ambientalment amb declaració ambiental (Exp. 73/06-AIA) firmada per la directora general de Gestió del Medi Natural el 4 de maig de 2006, que es va estimar acceptable a efectes ambientals i supeditada al compliment d'una sèrie de condicionants.  
El 30 de març de 2012 el Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (TSJCV), Sala Contenciosa, Secció Primera (procediment ordinari núm. 117/2009), va emetre una sentència anul·lant l'homologació modificativa i pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans de Náquera, en tant que la «delimitació i l'adscripció d'aquest sector vulnera el principi d'equidistribució de beneficis i càrregues en adscriure-li un element estructural al servei de tot el municipi obtenint-lo només a càrrec dels propietaris d'aquest sector».  
A partir d'aquesta, els terrenys objecte d'aquest pla parcial modificatiu reverteixen de nou a sol no urbanitzable, tal com figuraven, prèviament, en les normes subsidiàries de Náquera.  
En l'actualitat es troba en revisió el pla general de Náquera, concretament en la fase d'avaluació ambiental amb document de referència emés (Exp. 90/11-EAE) aprovat per la Comissió d'Avaluació Ambiental en resolució de data 9 de febrer de 2012.  
B.4) Objecte de la modificació  
L'objecte de l'homologació modificativa del sector R-8 Els Plans és el següent:  
- Delimitar l'àmbit del sector R-8 com a nou sector de sòl urbanitzable amb ús global residencial, mitjançant la reclassificació del sòl no urbanitzable de protecció agrícola inclòs en aquest àmbit i arreplegat en les normes subsidiàries de Náquera.  
- Definir la xarxa primària de dotacions inclosa en el sector.  
- Definir la infraestructura verda continguda en l'àmbit del sector.  
- Definir les condicions de connexió i integració territorial i paisatgística del sector.  
La delimitació del sector s'ajusta a les determinacions de l'art. 29 de la LOTUP. Els terrenys continguts en l'àmbit se situen afrontant per l'oest amb la carretera CV-315, de la qual és titular la Diputació de València i amb sòl urbà residencial (nucli oest o Tres Rutes); pel nord amb la carretera CV-305 i amb sòl urbà residencial (nucli oest o Tres Rutes i nucli est); per l'est amb la carretera CV-305; i pel sud amb la carrerada d'Aragó, també anomenada camí de Llíria. La superfície total del sector és igual a 771.489,30 m²s.  
L'àmbit del sector es reclassifica de sòl no urbanitzable de protecció agrícola a sòl urbanitzable, excepte l'àmbit del barranc del Moliner, que es classifica com a sòl no urbanitzable de protecció de llits i l'àmbit de la carrerada d'Aragó com a sòl no urbanitzable de protecció de vies pecuàries.  
S'estableix un nombre d'habitants mínim de 2.650 i màxim de 4.000. L'ús global del sector és el residencial, amb usos compatibles terciari i d'equipaments. La tipologia dominant és l'habitatge aïllat, i s'admeten els habitatges adossats com a compatibles.  
La xarxa primària estarà formada per les carreteres CV-305 i CV-315 i per la carrerada d'Aragó, que delimiten, tots ells, el sector. Així mateix, formarà part de la xarxa primària, però amb caràcter privat, l'equipament múltiple que ocupa la major part del sector.  
Es defineixen com a infraestructura verda els sòls corresponents al barranc del Moliner, que travessa el sector de nord a sud, la carrerada d'Aragó amb el seu ample legal de 37,50 m i les zones verdes de la xarxa secundària de dotacions qualificades pel pla parcial modificatiu.  
Les xarxes de serveis urbans connectaran amb les existents en els sòls urbans limítrofs, mitjançant la seua extensió. La xarxa de clavegueram públic connectarà amb la depuradora del polígon industrial, que necessita una ampliació per a assumir l'increment d'efluents. Les infraestructures viàries del sector connectaran amb les carreteres CV-305 i CV-315 mitjançant els nucs existents localitzats en els vèrtexs del sector i el nou ja construït en la CV-305 inclòs, en part, dins del sector.  
  
Les directrius estratègiques del desenvolupament del pla en l'àmbit del sector R-8 són les següents:  
- Reposició de la zona de trànsit agrícola i pecuari paral·lel al camí de Llíria o carrerada d'Aragó, tocant al sector i fins a 15 m comptats des del límit nord. Cal indicar que des de l'eix del camí actual hi ha una distància a un costat i a l'altre de 18,75 m, tenint en compte que la carrerada d'Aragó té una amplària de 37,5 m.  
- Assumpció a càrrec del sector, de conformitat amb el que preveu el pla general municipal aprovat provisionalment i l'informe de Diputació, del desdoblament de la CV-305 i de la nova rotonda inclosa en el sector.  
- Creació d'un vial de servei paral·lel a les carreteres de la Diputació de València, excepte en el tram que afecta el barranc del Moliner.  
  
- Recuperació de l'ample legal de la carrerada d'Aragó per a trànsit agrícola, via pecuària o qualsevol ús compatible, segons la normativa sectorial que li afecta.  
- Adopció d'un sistema d'evacuació d'aigües residuals separatiu, evitant-se l'abocament de residuals al barranc del Moliner i garantint el seu drenatge a xarxa general fins a l'estació depuradora del polígon industrial.  
L'aprofitament tipus del sector, que coincideix amb l'àrea de repartiment es calcula de la manera següent:  
  
Superfície del sector 771.489,30 m²s  
Superfície de sòl no urbanitzable inclosa en el sector  
(barranc + via pecuària) 44.618,10 m²s  
  
Superfície dotacional ja afecta a la seua destinació inclosa en el sector (CV-305) 26.550,46 m²s  
Superfície computable del sector = 700.320,74 m²s  
Superfície de l'àrea de repartiment 726.871,20 m²s  
IEB 0,26879 m²t/m²s  
Edificabilitat bruta 192.883,95 m²t  
Edificabilitat residencial  
(Coef. homogen. residencial = 1,00) 132.218,05 m²t  
Edificabilitat terciària.  
(Coef. homogen. terciari = 0,90) 17.220,00 m²t  
Edificabilitat PDM\*  
(Coef. homogen. PDM\* = 0,60) 43.445,90 m²t  
ÀT = 0,23492 ua/m²s  
(132.218,05 x 1,00 + 17.220,00 x 0,90 + 43.445,90 x 0,60) / (726.871,20 € 26.550,46)  
  
  
B.5) Justificació de la modificació.  
El municipi de Náquera disposa de normes subsidiàries, aprovades definitivament per la Resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport el 25 de juny de 1985. Aquest planejament no està adaptat a la LOTUP. En aquests moments es troba en fase d'avaluació ambiental el pla general de Náquera amb document de referència emés (Exp. 90/11-EAE) aprovat per la Comissió d'Avaluació Ambiental en la Resolució de data 9 de febrer de 2012.  
Analitzant les normes subsidiàries de Náquera podem observar la carència d'un model territorial adequat, que ordene els sòls residencials extensius, molt dispersos en el territori. L'existència de dos nuclis urbans en els extrems nord-oest i sud-est de l'àmbit del sector i la voluntat de construir un equipament esportiu singular (camp de golf), emparat pel conveni subscrit entre la Federació Valenciana de Golf i l'Ajuntament de Náquera, va donar com a resultat la delimitació del sector R-8 Els Plans i la reclassificació, per tant, dels terrenys que l'integren.  
  
Després de la sentència del TSJ del 30 de març de 2012 per la que s'anul·la l'homologació modificativa i el pla parcial modificatiu, els terrenys passen a estar classificats, de nou, com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
Atés que les obres d'urbanització de l'anterior pla parcial ja estan executades en més d'un 80 % i que en la sentència del TSJ no es qüestiona l'oportunitat de la redacció del pla parcial ni l'aptitud dels terrenys per a ser reclassificats mitjançant l'homologació modificativa que es van tramitar al seu dia, l'Ajuntament de Náquera ha acordat tramitar novament un pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans amb les determinacions i paràmetres bàsics de l'anteriorment aprovat, que respecte l'anterior qualificació urbanística dels sòls lucratius privats i que, en compliment de la sentència esmentada, elimine la qualificació del sòl destinat al camp de golf de l'anterior pla com a equipament públic esportiu pertanyent a la xarxa primària de dotacions. Així doncs, en aquest nou pla parcial, el sòl esmentat es qualifica com a equipament múltiple privat (PDM\*) de la xarxa primària de dotacions.  
  
  
- Fitxa de planejament i gestió.  
A continuació es justifica el compliment de les determinacions de l'ordenació estructural definides en la fitxa de planejament i de gestió del sector R-8 Els Plans de les normes subsidiàries de Náquera:  
1. El pla parcial modificatiu desenvolupa un sòl urbanitzable de qualificació residencial.  
2. L'àmbit del sector s'ajusta als límits i a les superfícies definits en l'homologació.  
3. Es considera ús global el residencial, amb la tipologia d'habitatges adossats.  
4. Es consideren usos compatibles els següents:  
a) Terciari en els usos detallats comercial (Tco1 i Tco2, amb límit de 200 m² de superfície), hoteler (Tho) i recreatiu (Tre).  
b) Dotacional en els usos detallats d'equipament públic i privat assistencial (Dad), Esportiu (Ddp), Educatiu-cultural (Ded), aparcament (Par1a, Par1b i Par1c); i espais lliures.  
5. Es consideren usos incompatibles tots aquells no inclosos en el global i/o els compatibles.  
6. El pla parcial modificatiu defineix les següents zones d'ordenació:  
a) Residencial múltiple bloc adossat (RmBA)  
b) Terciari volum específic (TVE)  
c) Equipament múltiple privat (PDM\*)  
7. L'adequació a les condicions d'aprofitament s'indiquen en el quadre del punt anterior.  
8. Es defineix una àrea de repartiment, ARA1, que comprén tot l'àmbit del sector, descomptant-ne la superfície de sòl no urbanitzable inclosa.  
9. L'edificabilitat màxima del sector és de 192.883,95 m²t, l'aprofitament tipus de l'àrea de repartiment és igual a 0,23093 ua/m²s.  
L'aprofitament tipus s'obté dividint el producte de l'aprofitament objectiu entre la superfície de l'àrea de repartiment, descomptant-ne el sòl dotacional ja afecte a la seua destinació.  
10. El pla delimita una única unitat d'execució, UE1, quant a la seqüència lògica de desenvolupament del pla general, les condicions de connexió i les condicions de programació i, si és el cas, de redelimitació de la unitat. Aquesta comprén tot l'àmbit del sector i configura una única àrea de repartiment, descomptat el sòl no urbanitzable inclòs en l'àmbit del sector.  
11. Així mateix, s'assegura el compliment de les condicions de connexió amb la xarxa primària viària i amb les xarxes d'infraestructures de serveis.  
12. No produeix conflicte amb la seqüència lògica de desenvolupament del planejament, ja que la unitat d'execució pot desenvolupar-se sense necessitat d'esperar l'execució de cap altra.  
13. No es podrà desenvolupar cap unitat d'execució que afecte la continuïtat de la xarxa de camins o d'infraestructures existents sense que prèviament o simultàniament s'escometa la reposició dels serveis esmentats.  
14. L'actuació es pot desenrotllar sense dependre del desenvolupament d'altres actuacions.  
15. S'ha de mantindre i conservar la vegetació autòctona de la zona del barranc del Moliner, inclosa la pinada situada en el llit del barranc.  
  
16. En el límit sud del sector, s'haurà d'adequar el barranc del Moliner en el seu encreuament amb el camí de Llíria per a establir un llit definit o un pas inferior de les aigües. S'haurà d'obtindre l'autorització corresponent de l'organisme de conca.  
  
- Ordenació detallada.  
a) Xarxa viària.  
La xarxa viària del sector té una superfície total igual a 87.448,56 m²s, dels qual corresponen 26.550,46 m²s a la xarxa primària, conformant la zona de 18 m de protecció de la carretera CV-305. Per a la cessió de dotacions públiques tan sols computen 60.898,10 m²s. Hi ha cinc tipus de viari que es representen en detall en el pla O4\_Alineacions i rasants. La superfície total de la xarxa viària (incloent-hi xarxa primària i secundària) representa el 12,49 % de la superfície computable del sector.  
b) Aparcaments.  
Hi ha quatre zones d'aparcament, AV, que tenen una superfície total de 13.516,00 m²s. La superfície total de la xarxa viària (incloent-hi xarxa primària i secundària) representa l'1,93 % de la superfície computable del sector.  
S'ha previst que els accessos a l'equipament múltiple privat PDM\* estiguen dotats de les suficients places d'aparcament en dotació AV dins del sector amb l'objecte de preveure les necessitats de qualsevol tipus d'equipament que s'implante en la parcel·la.  
Es generen zones d'aparcaments exclusives que ofereixen 669 places d'aparcaments a més de les que es preveuen en viari públic.  
a) Aparcaments privats: es reservarà, en cada parcel·la, una plaça per habitatge en sòl residencial més un 10 % addicional, una plaça cada 25 m²t en sòl terciari i una plaça cada 100 m²t d'ús dotacional privat.  
  
b) Aparcaments públics: el total de places d'aparcament en domini públic ascendeix a 2.083 places.  
La justificació de la dotació de places d'aparcament en sòl públic és la següent (50 % de les exigides en sòl privat):  
- Ús residencial  
Nombre d'habitatges màxim estimat 1.374 habitatges  
Places en parcel·la (1 plaça/habitatge+ 10 %) 1.374 + 137 = 1.511 places  
Places d'aparcament públiques necessàries 756 places  
- Ús terciari  
Edificabilitat terciària 17.220,00 m²t  
Places en parcel·la en el supòsit més exigent (Per a ús comercial 1 plaça/25 m²t): 689 places  
Places d'aparcament públiques necessàries 345 places  
- Ús equipament múltiple privat  
Edificabilitat PDM\* 43.445,90 m²t  
Places en parcel·la 1 plaça/100 m²t 435: places  
Places d'aparcament públiques necessàries: 217 places  
  
Total places públiques necessàries: 1.318 places  
Places previstes pel sector en AV: 669 places  
Places previstes pel sector en RV: 1.414 places  
Total places públiques previstes en el sector: 2.083 places  
  
La superfície total de sòl pertanyent a la xarxa viària representa el 14,42 % de la superfície computable del sector (sense comptar el sòl pertanyent a la carrerada d'Aragó, que coincideix amb la carretera CV-315 i que, en aquest pla parcial modificatiu, es considera sòl no urbanitzable de protecció de vies pecuàries.  
  
c) Zones verdes.  
El conjunt de les zones verdes tenen una superfície total de 70.032,07 m²s: SJL-1 amb 21.460,00 m²s, SJL-2 amb 28.429,00 m²s i SJL-3 amb 13.874,00 m²s. En totes elles es poden inscriure cercles de 25 m de diàmetre. S'ubiquen junt amb el barranc del Moliner. A més, es reserven 6.269,07 m²s corresponents a zones de jocs públiques vinculades a l'equipament múltiple privat (PDM\*), que s'ubicaran en el perímetre de l'equipament esmentat, en contacte amb l'edificació projectada en el seu àmbit. La superfície total de zones verdes representa el 10,00 % de la superfície computable del sector.  
d) Equipaments.  
Les dues zones destinades a equipament públic tenen una superfície total igual a 19.559,00 m²: SDM-1 amb 12.126,00 m² i SDM-2 amb 7.433,00 m². La superfície total d'equipaments públics representa el 2,79 % de la superfície computable del sector.  
Hi ha un equipament múltiple privat pertanyent a la xarxa primària (PDM\*), amb una superfície igual a 374.044,04 m²s. La superfície total d'equipaments públics i privats representa el 56,20 % de la superfície computable del sector  
e) Sòl lucratiu.  
El sòl lucratiu està constituït per terra de destinació privada d'ús residencial, ús terciari i ús d'equipament múltiple privat.   
L'ús residencial té una parcel·la mínima de 150,00 m²s, amb una superfície total de sòl destinat a aquest ús igual a 144.463,82 m²s.  
L'ús terciari té una parcel·la mínima de 17.807,71 m², que coincideix amb la superfície total del sòl destinat a aquest ús.  
L'ús d'equipament múltiple privat té una parcel·la mínima de 374.044,04 m²s, que coincideix amb la superfície total del sòl destinat a aquest ús.  
f) Zones d'ordenació urbanística  
El pla parcial modificatiu defineix les següents zones d'ordenació:  
  
1. Residencial múltiple bloc adossat (RmBA), caracteritzada perquè les edificacions de cada parcel·la s'adossen entre si en, almenys, un dels seus laterals, formant un volum reculat de tots els límits de l'illa en què s'ubica.  
2. Terciari volum específic (TVE), caracteritzada perquè l'edificació es defineix per un volum determinat en el projecte que la desenvolupa, separada de tots els límits de la parcel·la.  
3. Equipament múltiple privat (PDM\*), caracteritzada perquè l'edificació es defineix per un volum determinat en el projecte que la desenvolupa, separada de tots els límits de la parcel·la.  
B.6) Consideració d'alternatives.  
Per a la proposta de modificació es prenen en consideració únicament dues alternatives. Per un costat l'alternativa 0, que seria no tornar a reclassificar el sòl inclòs en la delimitació del sector R8 Els Plans, ja desenvolupat anteriorment el pla parcial modificatiu i homologació modificativa del qual van ser anul·lats per la sentència del TSJ.  
Enfront d'aquesta, l'alternativa 1 consistiria a desenvolupar de nou el pla parcial del sector R8 reclassificant el sòl no urbanitzable en sòl urbanitzable, amb la mateixa delimitació, superfície, ús global, tipologies i quantitat d'edificabilitat residencial i terciària.  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
Atenent els aspectes inclosos en el document inicial estratègic i consultat el sistema d'informació geogràfica d'aquesta conselleria s'aprecien els següents aspectes ambientals que podrien veure's afectats per la modificació:  
- Impactes sobre el medi físic  
La modificació del pla s'insereix sobre un àmbit de 771,489,30 m², ja classificats en la seua gran part com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola en les normes subsidiàries vigents. L'àmbit en qüestió pel que fa als àmbits proposats al seu dia com a residencials, es troba amb la urbanització realitzada en un 80 %, per la qual cosa es troba profundament transformat.  
La capacitat agrícola dels terrenys és elevada en la pràctica totalitat de la parcel·la, excepte en l'extrem oest que és moderada. La cartografia SIOSE determina una cobertura de regadiu (cítrics) de forma majoritària en la parcel·la (zona S i central), excepte zones de mosaic de cultius (cítrics, pastiu, coníferes, cultius herbacis, etc.) en els extrems NW, SE, que s'estén a la part central.. La fisiografia presenta un terreny fonamentalment pla amb ondulacions més o menys acusades en l'extrem oest. La litologia de la parcel·la està formada fonamentalment per conglomerats, excepte en l'entorn del barranc del Moliner, on el llit està format per cudols, graves i material llimós.  
  
  
- Impactes sobre el medi biòtic  
L'actuació proposada a priori no afecta cap vegetació natural, ni a espècies protegides de flora o fauna. Així mateix tampoc es localitza en l'àmbit cap tipus de sòl forestal ni forest pública.  
No hi ha cap afecció de la superfície on es proposa la modificació a la Xarxa Natura 2000.  
  
- Afeccions territorials  
En l'àrea afectada per la modificació de pla es pretén reclassificar sòl no urbanitzable de protecció agrícola a sòl urbanitzable.  
Junt amb l'àmbit transcorren les carreteres CV-305 i CV-315, el titular de les quals és la Diputació Provincial de València, que limita al nord i a l'oest el mateix, així com la via pecuària carrerada d'Aragó, d'amplària legal de 37,50 m i que coincideix amb el vial existent del camí de Llíria.  
  
- Exposició a riscos ambientals  
Els terrenys afectats per la modificació no estan exposats a risc de lliscament, subsidència o col·lapse. Tampoc estan subjectes a risc sísmic o d'incendis forestals. L'erosió actual és molt baixa en tot l'àmbit (0-7 tm/ha/any), mentres que l'erosió potencial va des de baixa (7-15 tm/ha/any) a moderada (15-40 tm/ha/any) en l'extrem W. La vulnerabilitat a aqüífers és baixa en tot l'àmbit de la modificació.  
  
  
- Impactes sobre el patrimoni  
No hi ha cap afectació, tan sols de manera indirecta, sobre elements del patrimoni cultural o zones amb algun valor panteològic.  
  
- Impacte sobre els recursos hídrics  
No hi ha informe favorable de l'Administració d'acord amb l'art. 25.4 del Text Refós de la Llei d'Aigües, enfront de les noves demandes de recursos hídrics derivades, per a les quals la Confederació Hidrogràfica haurà de pronunciar-se de forma expressa.  
  
- Infraestructures de sanejament  
Ha d'acreditar-se l'adequada configuració del sistema de sanejament, tant la xarxa de col·lectors, la seua connexió a la xarxa principal i l'estació depuradora a la qual hagen d'anar a parar els abocaments, atés tant el volum del residencial com de la importància del dotacional.  
  
D. Consultes realitzades  
Per part d'aquesta Direcció General s'ha sotmés a consultes en la documentació inicial remesa, d'acord amb el que disposa l'art. 51 de la LOTUP, a fi de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII de l'esmentada llei.  
  
Per això, tenint en consideració les característiques de la modificació presentada i els aspectes ambientals en què pot incidir, es consulta a les administracions següents:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
27.05.2015 25.08.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Subdirecció General de Planificació, Logística i Seguretat.  
27.05.2015 11.06.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i ATE. PATRICOVA  
27.05.2015 28.01.2016 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i ATE. Ordenació Territori  
27.05.2015 03.12.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i ATE. Infraestructura Verda i Paisatge  
27.05.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Subdirecció General de Qualitat Ambiental. Servei IPPC  
27.05.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Subdirecció General de Qualitat Ambiental. Servei de Gestió Residus  
27.05.2015 09.07.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Direcció General de Medi Natural. Servei Vida Silvestre.  
27.05.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Direcció General de Medi Natural. Servei Gestió Forestal.  
29.05.2015 Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
Unitat d'Inspecció de Patrimoni Historicoartístic.  
  
29.05.2015 01.07.2015 Conselleria de Governació i Justícia.  
Direcció General de Prevenció, Extinció d'Incendis i Emergències  
29.05.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Servei d'Urbanisme. Direcció Territorial de València.  
29.05.2015 Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua.  
Servei de Medi Ambient. Direcció Territorial de València.  
29.05.2015 29.06.2015 Diputació de València.  
Àrea de carreteres.  
29.05.2015 20.07.2015 Entitat de Sanejament (EPSAR)  
29.05.2015 03.07.2015 Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
10.11.2015 15.12.2015 Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball. Servei Territorial d'Indústria i Energia de València.  
  
  
Els informes rebuts junt amb l'informe ambiental i territorial estratègic es publicaran en la següent pàgina web:   
http://www.cma.gva.es/eae  
  
E. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Analitzat el document inicial estratègic i els informes rebuts, s'efectua la valoració dels possibles efectes del present pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans de Náquera seguint els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana.  
Així, tenint en consideració les característiques de la modificació, per aquesta es pretén requalificar una superfície de 771.489,30 m², actualment sòl no urbanitzable de protecció agrícola, a fi de reclassificar-lo majoritàriament en sòl urbanitzable, a excepció de les zones de protecció de domini, que es qualificaran com a sòl no urbanitzable protegit.  
  
Dit això, dels informes rebuts s'observen les següents consideracions tant de tipus legal com ambiental que passem a descriure:  
  
- Carreteres (autonòmic)  
L'informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Planificació, Logística i Seguretat, rebut el 25 d'agost de 2015, indica que respecte al viari, el sector limita amb les carreteres CV-305 i CV-315, el titular de les quals és la Diputació de València, per la qual cosa haurà de comptar-se amb informe favorable d'aquesta administració.  
Respecte a la mobilitat, la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de Mobilitat de la Comunitat Valenciana indica en l'art. 12 que s'ha de formular un pla de mobilitat específic per a aquelles àrees residencials de més de 1.000 habitatges. Per tant es realitzarà el pla de mobilitat específic, atés que s'estima un nombre de 1.374 habitatges.  
  
- Risc d'inundació (PATRICOVA)  
El pla parcial modificatiu Els Plans de Náquera es troba afectat per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.  
D'aquesta manera ho expressa l'informe del Servei d'Ordenació Territorial de la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques rebut l'11 de juny de 2015, que exposa que si bé en l'avaluació ambiental realitzada amb la cartografia de PATRICOVA de 2003 no assenyalava risc d'inundació, la posterior revisió del PATRICOVA assenyala una zona d'afecció de risc d'inundació derivada de l'anàlisi geomorfològica, associada al barranc de Moliner.  
  
Per tant, per a la parcel·la PDM\* que limita directament amb el llit del barranc de Moliner (amb independència del compliment de les zones de protecció del domini públic hidràulic i amb la prohibició de construccions a menys de 20 m de la ribera del llit) es considerarà que el projecte d'urbanització haurà d'analitzar específicament el tram del barranc de Moliner que és limítrof amb la parcel·la PDM\* i definir unes condicions d'urbanització de la zona verda SJL-2 de manera que absorbisca els possibles desbordaments del barranc, evitant la inundació en el marge esquerre d'aquest, en què es disposa la parcel·la d'equipament.  
  
Aquesta condició haurà d'incloure's en les condicions d'execució de la fitxa de gestió del sector.  
  
- Vida silvestre  
D'acord amb l'informe emés pel Servei de Vida Silvestre de la Subdirecció General de Medi Natural, rebut el 9 de juliol de 2015, el nou pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans conserva les determinacions i paràmetres bàsics de l'aprovat abans, respectant l'anterior qualificació urbanística dels sòls lucratius privats i, en compliment de la sentència del TSJCV, elimina la qualificació del sòl destinat al camp de golf de l'anterior pla com a equipament públic esportiu pertanyent a la xarxa primària de dotacions. Així, en aquest nou pla parcial, el sòl esmentat es qualifica com a equipament múltiple privat (PDM\*) de la xarxa primària de dotacions.  
Amb tot això, consultada la cartografia interna, l'informe conclou que l'actuació no es localitza en l'àmbit de microreserves de flora, reserves de fauna ni hàbitats protegits inclosos en l'annex IV del Decret 70/2009.  
Així mateix, consultat el Banc de Dades de Biodiversitat, no s'han identificat superfícies catalogades.  
  
- Prevenció, extinció d'incendis i emergències  
Rebut l'informe de la Direcció General de Prevenció, Extinció d'Incendis i Emergències l'1 de juliol de 2015, es tindran en compte les especificacions següents:  
- Náquera té una acceleració sísmica de 0,05g. Per tant, en el pla parcial s'hauran d'assumir totes les mesures establides en la NCSR-02.  
  
- El municipi de Náquera té una intensitat sísmica de 6.0 (EMS), per a un període de 500 anys; per tant es recomana que elabore el seu pla d'actuació municipal enfront d'aquest risc.  
- El risc ocasionat pel transport de mercaderies perilloses és baix, atés que es troba fora de la zona d'especial exposició al voltant de les vies de circulació preferent d'aquestes mercaderies i no hi ha cap gasolinera en el seu entorn més pròxim.  
- Respecte al risc d'incendis forestals, en l'execució d'obres i treball en zones forestals o voltants, es complirà el Decret 7/2004, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
  
- Carreteres (Diputació)  
Conforme s'indica en l'escrit de l'Àrea de Carreteres de la Diputació de València, rebut el 29 de maig de 2015, s'informa desfavorablement sobre el pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans d'acord, entre altres, amb les qüestions següents:  
La zona de protecció de les carreteres CV-305 i CV-315 és de 25 metres (canvi de la Llei de Carreteres de l'any 2005). Aquesta zona s'haurà de qualificar com a zona de protecció i no es permetrà cap ús, excepte l'ampliació de la carretera.  
- Aquest condicionant ja va ser imposat en en els informes emesos l'any 2004 (llavors la zona de protecció era de 18 m), i no es va complir l'ordenació realitzada.  
- A fi de garantir la seguretat viària i la seguretat dels resistents, s'estudiaran i adaptaran les mesures oportunes a càrrec de l'actuació i amb el vistiplau de carreteres. Aquestes mesures han de complir la Llei 6/1991 i qualsevol actuació serà fora de la zona de protecció.  
- Considerant la proximitat de les edificacions a les carreteres, hauria d'estudiar-se el soroll i les mesures correctores necessàries (que seran a càrrec del sector).  
- L'accés programat al seu dia (i únic) era una rotonda que en l'actualitat està a mig executar. En cas de ser la solució proposada per a l'actual, hauria d'acabar-se a càrrec del sector.  
- Al seu moment es va sol·licitar des de Diputació el desdoblament de la carretera CV-305, obra que en l'actualitat tampoc està acabada.  
- Atés que es pretén un canvi d'ús, hauria de realitzar-se un nou estudi de trànsit i considerar igualment la situació actual de la via i les previsions urbanístiques de la zona.  
  
- EPSAR (Entitat de Sanejament).  
Rebut l'informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), rebut el 20 de juliol de 2015, s'informa, entre altres qüestions que cal tindre en compte:  
- Les aigües residuals generades en el pla parcial modificatiu del sector R-8 de Náquera poden ser tractades indistintament en el sistema de sanejament i depuració de Náquera-Serra i/o, en el futur (ja que actualment està en construcció), en el sistema de depuració de Náquera-Bonança.  
- Per la ubicació del sector i segons s'indica en la memòria de l'instrument de planejament que s'informa, el sector R-8 Els Plans de Náquera es connectarà «a la depuradora del polígon industrial adjacent», s'entén aquesta l'EDAR Náquera-Bonança, dissenyada per a tractar 2.500 m³/dia d'aigües urbanes i 1.600 m³/dia d'aigües industrials.  
- El desenvolupament complet de la figura de planejament de referència generarà una vegada desenvolupat en la seua totalitat un cabal d'aigua residual de 937,63 m³/dia.  
Per tant des de l'EPSAR s'informa sobre la viabilitat del tractament en el futur sistema públic de sanejament i depuració de Náquera-Bonança, sempre que es complisquen amb els condicionants exposats en l'informe emés.  
  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer remet informe el 3 de juliol de 2015 on es realitza una valoració d'aspectes generals que han de ser complits associats a les afeccions al domini públic o a les seues zones de servitud i policia, així com a la incidència en el règim de corrents per part de la proposta de pla parcial, i finalment quant a disponibilitat de recursos hídrics.  
En aquest últim aspecte, als efectes de l'emissió de l'informe de l'art. 25.4 del Text Refós de la Llei d'Aigües prèviament a l'aprovació de l'instrument de planejament que desenvolupe l'actuació proposada, s'haurà de justificar l'increment de demanda d'aigua i acreditar la disponibilitat de recursos hídrics (per part de l'Administració hidrològica, d'acord amb la Llei del Sòl) per a atendre aquesta demanda, per la qual cosa es presentarà un estudi de demandes.  
  
- Infraestructura verda i paisatge  
Rebut l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques, de data 9 de desembre de 2015, en aquest s'exposa:  
  
- La valoració de la incidència en el paisatge del pla respecte a la seua situació inicial resulta si més no complicada, en estar ja executada la urbanització en més d'un 80 %, i haver-se transformat el paisatge de l'àmbit amb caràcter irreversible.  
- S'haurà d'elaborar un instrument de paisatge, atés que amb el desenvolupament del sector de sòl urbanitzable s'incidirà sobre el paisatge, i modificarà el seu caràcter i percepció atesa la superfície del sector 771.489,30 m², la seua posició en el territori limítrof amb els viaris, la seua proximitat a la A-7 així com per la nova qualificació dotacional privada i l'increment d'edificabilitat en l'esmentada parcel·la.  
- En el cas que es determine la necessitat d'avaluació ambiental pel procediment ordinari, l'instrument de paisatge requerit serà un estudi de paisatge; mentres, si el procediment d'avaluació és el simplificat es redactarà un estudi d'integració paisatgística. El contingut mínim d'ambdós serà l'arreplegat en els annexos I i II de la LOTUP.  
- L'instrument de paisatge s'adaptarà a l'abast de l'actuació i al paisatge on aquesta s'ubica, i prestarà especial atenció a la integració i connexió dels elements d'infraestructura verda del municipi, com són la carrerada d'Aragó (camí de Llíria) i el barranc de Moliner, així com l'afecció visual des de les carreteres CV-315 i CV-305.  
De la mateixa manera, l'instrument de paisatge contribuirà a la delimitació de la infraestructura verda en l'àmbit i a la seua correcta connectivitat amb l'entorn, així com a la definició de la xarxa primària dotacional i la valoració de l'adequació de les condicions de desenvolupament del sector (ús, densitat, edificabilitat, criteris tipològics, criteris d'integració paisatgística, etc.).  
- Hauran d'establir condicions paisatgístiques per al desenvolupament de l'edificabilitat prevista en la parcel·la \*PDM, notablement superior a la prevista en el camp de golf que es va tramitar en el seu àmbit i que va obtindre informe favorable per part del servei.  
  
- Indústria i energia (mines)  
D'acord amb l'informe emés pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, rebut el 3 de desembre de 2015, per al nou pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans es tindran en compte les qüestions següents:  
- Es tindran en compte els drets miners adjuntats en l'informe esmentat.  
- Pel que fa a la presència de tallers de pirotècnia com a activitat de risc pròxima, en l'actualitat no consta en els serveis territorials l'existència de cap taller de pirotècnia en aqueix terme municipal ni la instal·lació de nou taller.  
  
- Urbanisme  
L'informe del Servei de Territorial d'Urbanisme de València de data 9 de desembre de 2015 s'exposa que quant a l'anàlisi dels efectes significatius sobre el medi ambient, en l'àmbit de les seues competències urbanístiques, considerant el tràmit en què ens trobem, el pla parcial proposat no pareix que haja de tindre efecte significatiu sobre el medi ambient, considerant que des del punt de vista urbanístic pot seguir-se la seua tramitació.  
Des del punt de vista urbanístic, atés que s'afecta l'ordenació estructural i per tant la competència per a la seua aprovació definitiva és autonòmica, s'assenyala:  
- El pla urbanístic a redactar, haurà de tramitar-se i contindre la documentació establida en la LOTUP, recordant la necessària homologació, d'acord amb el que disposa la disposició transitòria segona de la LOTUP.  
- Es considera convenient que el pla hauria d'analitzar la situació bàsica en què es troba el sòl als efectes del Reial Decret Legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana (RDLTRLS), atesa la realitat fàctica existent esdevinguda de la pràctica urbanització dels terrenys.  
- Haurà d'incloure una memòria de sostenibilitat econòmica, i informe de viabilitat econòmica, de conformitat amb l'art. 34,2 de la LOTUP i art. 22.4 i 22.5 del RDLTRLS, justificant la viabilitat del planejament proposat.  
- Pel que fa a l'edificabilitat lucrativa, tant l'edificabilitat residencial com terciària proposada, coincideixen amb la prevista en el pla parcial i homologació aprovat definitivament el 12 de maig de 2006 i posteriorment anul·lat (132.218,05 m²t residencial+ 17.220,00 mz terciari per a un total de 149.438,05 m²t). La proposada preveu, a més, per a la parcel·la dotacional privada plantejada, una edificabilitat de 43,445,90 m²t, la qual haurà de ser tractada d'acord amb allò que preceptua l'art. 37 de la LOTUP, així com el que indica l'annex IV de la mateixa llei, apartats lll.1.3, i lll.4.5.  
- Ordenació del territori  
Rebut l'informe de la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge, el 28 de gener de 2016 relatiu a les directrius de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV) s'exposa que el màxim creixement de sòl residencial en el municipi de Náquera és de 296.066 m² i per a sòl destinat a activitats econòmiques de 683.151 m².  
  
En aquestes superfícies han d'incloure's tots aquells sòls susceptibles de ser programats o edificats. Tot això sense entrar en altres condicionants expressats en les directrius de l'ETCV, sobre les característiques d'aquests creixements de sòl.  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius  
Segons estableix l'article 46de la LOTUP l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial i es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a què es refereix l'art. 51 de la LOTUP.  
En el cas del pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans a Náquera, va ser avaluat ambientalment de forma favorable amb condicionants al seu dia amb motiu de la tramitació de l'homologació i pla parcial del sector Els Plans (que va ser declarada nul·la pel TSJV en sentència de 30 de març de 2012, per qüestions urbanístiques). De la mateixa manera, el sector R-8 de sòl urbanitzable va ser considerat viable en el document de referència (Acord de la Comissió d'Avaluació Ambiental de data 09.02.2012) de l'avaluació ambiental del pla general de Náquera en tramitació, on s'assenyala:  
«La viabilitat (de diversos sectors urbanitzables entre els quals hi ha el R-8) està supeditada al compliment dels condicionants establits en la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental formulada per a cada un d'ells (?) Aquests condicionants hauran de ser incorporats a les corresponents fitxes de planejament i gestió i, si és el cas, al programa de vigilància ambiental que ha de seguir-se després de l'aprovació del pla.»  
Ens trobem davant del supòsit a de l'art. 46.3 de la LOTUP per entendre que es tracta d'una modificació menor de pla ja que independentment de l'àmbit afectat, es tracta d'un pla ja avaluat ambientalment (Exp. 73/06-AIA) per al sector delimitat al seu dia de la mateixa manera i, addicionalment, el terreny es troba transformat en la part d'urbanització en un 80 %.  
Així doncs, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, es pot determinar, respecte del pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans a Náquera que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que el pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans a Náquera no presenta efectes significatius sobre el medi ambient, complint les determinacions exposades en el present document.  
  
G. Proposta d'acord  
D'acord amb allò que s'ha exposat es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans a Náquera d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la modificació esmentada d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste a allò que s'ha descrit en la documentació presentada així com al que estableix la legislació vigent i l'aprovació definitiva quede condicionada a les determinacions que es detallen a continuació i que arrepleguen els condicionants de la declaració d'impacte ambiental de 4 de maig de 2006 (Exp. 73/06-AIA) i a les determinacions complementàries següents, sense perjudici de les consideracions de tots els informes sectorials rebuts en la present avaluació:  
- S'haurà d'elaborar un pla de mobilitat específic, d'acord amb l'art. 12 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de Mobilitat de la Comunitat Valenciana, i s'obtindrà l'informe favorable del Servei de Planificació, incorporant si és el cas les determinacions que s'hi especifiquen.  
- S'incorporarà i complirà les determinacions incloses en l'informe de l'Àrea de Carreteres de la Diputació de València, algunes sense resoldre des de l'anterior DIA, respecte a zones de protecció, seguretat, accessos, traçat, així com la realització d'un estudi de trànsit que tinga en compte la situació actual i les previsions urbanístiques. Tot això haurà d'obtindre informe favorable del l'organisme competent esmentat.  
- Es garantirà la viabilitat del sistema públic de sanejament i depuració a través de l'entrada en servei de la depuradora Náquera-Bonança, de tal forma que abans de l'execució definitiva del pla es garantisca que aquesta instal·lació s'ocuparà del tractament de les aigües residuals, mitjançant informa favorable de l'organisme competent.  
- S'haurà d'obtindre informe favorable per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer com a organisme de conca, respecte al fet que l'increment de demanda compte amb disponibilitat de recursos hídrics conforme a l'informe referit en l'article 25.4 del Text Refós de la Llei d'Aigües.  
- D'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, es redactarà un estudi d'integració paisatgística, que preste especial atenció a la integració i connexió dels elements de la infraestructura verda del municipi (carrerada d'Aragó/camí de Llíria i el barranc Moliner), així com l'afecció visual des de la CV-315 i la CV-305, i a les condicions paisatgístiques per al desenvolupament de l'edificabilitat prevista en la parcel·la \*PDM.  
- El pla parcial proposat, des del punt de vista urbanístic, no pareix que tinga efectes significatius sobre el medi ambient, si bé en la redacció definitiva del pla parcial haurà d'ajustar-se a les especificacions del Servei Territorial d'Urbanisme.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació del pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans a Náquera en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans a Náquera, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que es notifica perquè se'n prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 9 de febrer de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 16 de maig de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.