Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6016, del 19-05-2009 (2009/5503)

RESOLUCIÓ de 8 d'abril de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Xátiva, Buñol, Casas Altas, Benicull de Xúquer, Beniarbeig i Orihuela.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6016

Data del DOGV
:   19-05-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/5503


Data del document
:   08-04-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Beniarbeig
    * Buñol
    * Benicull de Xúquer
    * Casas Altas
    * Xàtiva
    * Orihuela
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 8 d'abril de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Xátiva, Buñol, Casas Altas, Benicull de Xúquer, Beniarbeig i Orihuela. [2009/5503]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 011/07-AIA Xátiva, 031/07-AIA Buñol, 055/07-AIA Casas Altas, 037/07-AIA Benicull de Xúquer, 043/07-AIA Beniarbeig i 164/05-AIA Orihuela.  
València, 8 d'abril de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 011/3841-NAV  
Títol: Ampliació d'activitat per a classificació emmagatzemament temporal de productes recuperables, emmagatzemament de residus no perillosos i gestor d'aparells elèctrics i electrònics  
Activitat: Gestor de residus.  
Promotor: Bellver Pla SL  
Localització: polígon industrial H (Pla de la Mesquita), Xàtiva (València)  
Òrgan substantiu: Comissió Territorial d'Anàlisi Ambiental Integrada  
Descripció del projecte  
La societat Bellver Pla SL desenvolupa en l'actualitat l'activitat classificació i emmagatzemament temporal de productes recuperables, per a la qual cosa es va tramitar i va obtenir declaració d'impacte ambiental amb data 15 de juny de 2004. L'activitat exercida inclou la gestió de vehicles fora d'ús, per la qual cosa està inscrit en el registre de gestors autoritzats amb el núm. 061/CAT/VFU/CV i en el Registre de productors de residus per a la producció de pneumàtics fora d'ús amb el núm. 46/00535/NFU.  
En l'actualitat, es desitja ampliar la llicència a l'efecte de poder emmagatzemar residus no perillosos i gestionar residus d'aparells elèctrics i electrònics.  
L'activitat se situa al polígon industrial H (Pla de la Mesquita) del terme municipal de Xàtiva. El sòl té la qualificació d'urbà industrial. L'activitat s'exercirà en una nau de 1.228,82 m² de superfície i un pati davanter de 605,36 m².  
A l'interior de la nau es desenvolupen les operacions següents: gestió de vehicles fora d'ús, emmagatzemament de pneumàtics en cel·la independent d'accés restringit, emmagatzemament de les ferralles sense classificar i premsatge, emmagatzemament de residus d'aparells elèctrics i electrònics, magatzem de peces desmuntades. Al pati s'emmagatzemarà ferralla empaquetada i classificada.  
Respecte a les operacions que s'han de realitzar per a la gestió dels residus d'aparells elèctrics i electrònics, s'indica que seran les indicades en l'annex III del RD 208/2005, de 25 de febrer: Tractament selectiu de materials i components d'aparells elèctrics o electrònics.  
El proveïment d'aigua es realitza des de la xarxa municipal. La parcel·la disposa de connexió al sistema de clavegueram, subministrament elèctric i fàcil comunicació amb la carretera CV-600.  
Afeccions legals  
La instal·lació està sotmesa a la legislació de residus (Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus i Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana), i en particular, al Reial decret 208/2005, de 25 de febrer, sobre aparells elèctrics i electrònics i la gestió dels residus d'aquests.   
L'activitat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil constitueix una operació de gestió de residus perillosos (160104\* vehicles al final de la seua vida útil). Com a tal, està sotmés al règim d'autorització administrativa per l'òrgan competent en matèria ambiental, d'acord amb la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus i per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana. En particular, aquest tipus d'activitat està regulada pel Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, sobre gestió de vehicles al final de la seua vida útil. Així mateix, ha de sotmetre's al RD 1619/2005, de 30 de desembre, sobre gestió de pneumàtics fora d'ús.   
D'altra banda, aquest tipus d'activitats queda sotmesa al règim establit pel RD 9/2005, de 14 de gener, relatiu a sòls contaminats.   
Segons es regula en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, pel qual es desenvolupa aquesta, la indústria disposarà d'un llibre de control en què figuraran els informes corresponents a les auditories acústiques periòdiques.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
L'activitat se situa en un entorn industrial altament antropitzat. Es tracta d'una activitat existent que amplia el tipus de residus que s'ha de gestionar i la zona d'emmagatzemament, per la qual cosa els impactes generats són molt semblants als actuals.  
Les principals afeccions que una instal·lació d'aquest tipus porta associades són la generació de residus i aigües residuals contaminades que han de ser recollides i controlades per a evitar vessaments al sòl. En menor grau, poden generar-se soroll i vibracions pel trasbals de materials i funcionament de la maquinària, com també per la càrrega i descàrrega dels materials i residus.  
A fi de minimitzar les afeccions, els pisos, parets i envans es construeixen a prova de filtracions i estan proveïts de revestiments llisos i de neteja fàcil. El paviment del pis té un lleuger pendent. Les canonades d'aigües residuals seran independents de les corresponents a aigües pluvials. Es disposa un tanc d'emmagatzemament subterrani per a la recollida de vessaments.  
Els residus generats es gestionen mitjançant el lliurament d'aquests a un gestor autoritzat. Els residus assimilables a urbans es dipositen als contenidors municipals per a la retirada d'aquests pels serveis municipals. Els residus generats per la mateixa activitat de gestió de residus (perillosos i no perillosos) es dipositen a les zones d'emmagatzemament, en bidons o dipòsits de doble capa, en els quals es disposarà de cubetes, amb sòl impermeable i reixetes de desguàs connectades a arquetes de recollida d'abocaments amb arqueta de presa de mostres. Davant de l'entrada a tota sala hi ha una reixeta connectada a un dipòsit de recollida de vessaments soterrat, que serà buidada per una empresa gestora autoritzada per al tractament d'aquests. Tot això a fi d'eliminar el risc de contaminació del sòl, caracteritzat per una vulnerabilitat mitjana d'aqüífers. Es tracta d'una zona no inundable. El sòl del pati també estarà impermeabilitzat mitjançant solera de formigó.  
En estudi acústic annex s'estima el compliment dels nivells sonors màxims establits en la legislació vigent. La maquinària s'instal·la sobre tacs antivibratoris per a reduir les vibracions i sorolls que puga generar aquesta.  
Per a evitar el possible impacte visual dels paquets de ferralla que s'emmagatzemaran en l'exterior, es disposarà una tanca amb malla plàstica de color verd i els paquets no superaran l'alçària de la tanca.  
El programa de vigilància ambiental busca garantir el compliment de les indicacions i mesures preceptives i correctores establides, per a la qual cosa se seleccionen diversos indicadors que es controlaran periòdicament: quantitat de residus gestionats en un període de temps (sòl), control del consum d'energia elèctrica (atmosfera), nivell sonor (soroll), control del consum d'aigua i anàlisi de la qualitat de l'aigua abocada a la xarxa (hidrologia) i registre de situacions d'emergència produïdes.   
Tramitació administrativa  
Amb data 1 de febrer de 2007 va tenir entrada en aquesta Àrea escrit remés pel director territorial de València d'aquesta Conselleria pel qual es remet l'expedient i se sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental del projecte. A aquest efecte es va remetre:  
- Projecte d'ampliació de l'activitat.  
- Estudi d'impacte ambiental, incloent el document de síntesi.  
- Certificat d'informació pública.  
Vist que l'expedient s'havia sotmés a informació pública per un termini de 10 dies i ja que la normativa en matèria d'impacte ambiental exigeix que la duració siga de mínim 30 dies, es va requerir l'esmena de l'esmentat tràmit a l'Ajuntament de Xàtiva i es va comunicar a la Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada i al titular.  
Amb data entrada de 4 d'abril de 2007, l'Ajuntament va notificar la realització d'un nou tràmit d'informació pública de l'expedient per un termini de 30 dies, sense que s'hagen rebut al·legacions al projecte.  
Consideracions jurídiques  
Les activitats exercides en la instal·lació estan sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, en estar recollides en diversos epígrafs de l'apartat 6 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta.   
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'ampliació d'activitat per a classificació i emmagatzemament temporal de productes recuperables, emmagatzemament de residus no perillosos i gestor d'aparells elèctrics i electrònics, promoguda per Bellver Pla SL al terme municipal de Xátiva, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, del projecte tècnic, i la resta de documentació que constitueix l'expedient avaluat.   
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. Resulten d'aplicació a l'ampliació d'activitat avaluada els condicionants 2, 3, 4, 5, 6, 7 (aquest no s'ha d'aplicar a les activitats d'emmagatzemament a l'exterior de la nau), 8 i 9 de la Resolució de 15 de juny de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural (expedient 102/5615-YEO), pel qual s'atorgava la declaració d'impacte ambiental del projecte inicial  
2. S'ha de disposar de la preceptiva autorització d'abocament, concedida per l'organisme municipal o l'Entitat de Sanejament d'Aigües, segons corresponga. Les aigües residuals abocades han de complir els paràmetres establits per la normativa.  
3. S'ha de comprovar la impermeabilitat del tanc de recollida de vessaments de manera periòdica, a efecte d'evitar-ne qualsevol fuga.  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge la qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
5. D'acord amb l'article 4 del MKU 4717/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 31/07-AIA  
Títol: Complex carni al polígon industrial El Rincón  
Promotor: Martinez Loriente, SA  
Autoritat substantiva: Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Polígon industrial El Rincón, Buñol (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció d'una indústria càrnia en el si d'una nau diàfana d'orientació industrial. L'esmentada nau se situarà al polígon industrial El Rincón l'homologació i pla parcial del qual va ser aprovat per Resolució de 13 de juny de 2005, del director general de Planificació i Ordenació Territorial. D'acord amb l'esmentada resolució, en aquest polígon predominarà l'ús industrial agroalimentari destinat a alimentació humana en general com també els destinats a la transformació de les primeres matèries, fins i tot la distribució, envasament I transport.  
La indústria realitzarà les operacions/línies següents:  
Sacrifici de bestiar vaquí, processament i envasament de l'especejament de vaquí, magatzematge i expedició.  
Fabricació d'elaborats carnis, envasament i expedició.  
La producció anual estimada es xifra en 78.420 t/any de productes elaborats i 56.000 t/any (expedicions d'un quart de canal i especejaments) procedents d'animals sacrificats en aquesta indústria.  
La indústria disposarà d'11 naus on es realitzaran les operacions abans descrites. Les esmentades naus disposaran de tres xarxes diferenciades de sanejament: pluvials, industrials i fecals. Les aigües pluvials connecten amb la xarxa corresponent al polígon que desguassa al barranc del Gallo. Les aigües residuals es condueixen a l'estació depuradora d'aigües residuals del polígon.  
L'empresa es proveirà d'aigua de la xarxa municipal de subministrament. L'empresa disposarà d'uns dipòsits de regulació d'aigua plens des d'on passaran a una línia de tractament d'osmosi inversa a fi d'elevar la qualitat de l'aigua que s'ha d'emprar. El total del consum diari s'estima en 678,231 m³/dia.  
La disponibilitat dels esmentats recursos va quedar realitzada en el si de la tramitació de l'homologació i Pla parcial del polígon industrial El Rincón.  
Com a mesures correctores destinades a disminuir l'impacte de l'abocament al sistema integral de sanejament són:   
- Per als albellons en sòl s'ha triat el tipus sifònic enregistrable, amb cistelleta de retenció de sòlids, construït amb acer inoxidable.  
- Les connexions d'aparells es realitzen amb peces de PVC i sempre mitjançant sifons, amb sistema de retenció de sòlids i registre de neteja.  
- Les connexions d'aigües negres dels lavabos seran sempre a arqueta.  
Totes les aigües residuals generades al complex carni són recollides als desguassos de les instal·lacions, canalitzades a través de la xarxa de sanejament i enviades a la planta depuradora on, una vegada depurades, seran abocades a llit públic.   
Les aigües pluvials es dissenyaran amb connexió a la xarxa de pluvials que hi ha al polígon industrial.  
Pel que fa als residus (no subproductes animals), aquests s'evacuaran dins de la mateixa indústria a l'anomenat punt verd des d'on seran recollits per un gestor autoritzat. Es preveu que l'activitat haurà d'inscriure's en el Registre de Petits Productors de Residus Perillosos.  
Pel que fa als subproductes d'origen animal hi haurà un magatzematge previ en 3 sitges distintes depenent del subproducte fins al lliurament d'aquests a un gestor autoritzat. Els animals morts i materials MER es disposaran en contenidors fins al lliurament d'aquests a un gestor autoritzat.  
En la documentació complementària presentada pel promotor consta el compromís escrit de les empreses gestores (subproductes carnis, residus perillosos, residus no perillosos) que es faran càrrec dels esmentats residus.  
Les emissions atmosfèriques esperades són bafs procedents de la neteja dels locals amb aigua calenta a pressió, fums procedents de la combustió del gas natural, de les calderes d'aigua calenta sanitària (CO2, O2, CO, NOx), i dels generadors de vapor (CO2, CO, NOx), olors.   
Les emissions sonores esperades se situaran per sota dels 70 dB durant el dia i de 60 dB durant la nit, d'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica de la Generalitat Valenciana.  
Es compliran els requisits recolits en l'Ordre ministerial de 18.10.76, del Ministeri d'Indústria sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial. El càlcul de l'alçària de les xemeneies ha recollit les instruccions d'aquesta ordre. D'acord amb aquesta, s'estableix una alçària teòrica d'11,60 metres sent l'alçària real de 16,60 metres i un diàmetre de 500 mm.  
El combustible que s'emprarà serà gas natural a partir del qual s'alimentaran tres generadors de vapor de 4.000 kV/h i tres calderes es 2.236.000 kcal/h d'aigua sobreescalfada.  
La neteja de la fàbrica es realitzarà per mitjà d'aigua calenta a baixa pressió.  
En el projecte bàsic per a l'autorització ambiental integrada de complex carni al polígon industrial El Rincón, Buñol, es descriuen les millors tècniques disponibles que s'han tingut en compte en el disseny de les instal·lacions i dels processos industrials que s'han de realitzar. Les esmentades mesures van encaminades per un costat a aconseguir la minimització dels recursos que s'han d'emprar (aigua i energia) i per un altre a la consecució de la disminució dels riscs de contaminació inherents a l'exercici de l'activitat que inclouen mesures de prevenció i protecció. A més, les mesures proposades han tingut en compte la importància d'evitar excés de càrrega contaminant en els efluents derivats a l'EDAR del polígon industrial.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient va ser remés des de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 14 de febrer de 2007.  
La informació pública es va realitzar per mitjà de publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 22 de novembre de 2006. Durant aquest període d'informació pública no s'hi van produir al·legacions.  
2. Antecedents administratius  
2.1 Declaració d'impacte ambiental referent a homologació i pla parcial del sector 5 El Rincón al terme municipal de Buñol (València) dictada el dia 29 de novembre de 2004 en la qual s'estima acceptable el Pla parcial presentat que s'ha de complir amb determinats condicionants.  
2.2 Resolució de 13 de juny de 2005, del director general de Planificació i Ordenació Territorial, per la qual s'esmenen les deficiències a què es refereix l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de 2 de juny de 2005 i es declara definitivament aprovada l'homologació i pla parcial de millora sector 5 El Rincón, de Buñol.  
2.3 Autorització del director general del Patrimoni Cultural Valencià referent a l'autorització de realització de les obres derivades del projecte d'urbanització industrial El Rincón, sector V, Buñol (València).   
Informes sectorials  
- Còpia de l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de Buñol (València) en el qual s'especifica:  
«El Pla parcial que ordena el sòl industrial del sector 5 El Rincón aprovat definitivament el 2.6.2006, estableix en l'article 2.4 l'ús dominant per a establiments destinats a l'obtenció i venda de primeres matèries de caràcter agroalimentari amb destinació humana i les seues instal·lacions annexes, com també les destinacions a la transformació de les primeres matèries, amb ús de qualsevol classe d'energia, bé per al consum immediat d'aquests o bé com a preparació per ulteriors transformacions, fins i tot la distribució, envasament i transport, sempre relacionats amb l'ús dominant.  
L'activitat prevista d'escorxador i elaboració de productes carnis amb destinació humana s'ajusta al que estableix l'article 2.4 reproduït.  
Les instal·lacions es projecten sobre un complex de naus que van obtenir la llicència d'obres... adequant-se a la normativa urbanística del Pla parcial.  
Segons el que exposa l'activitat que es pretén establir a l'illa 2 del sector industrial El Rincón s'ajusta a la normativa urbanística del Pla parcial, ja que aquest informe és favorable a la compatibilitat urbanística d'aquest amb el planejament vigent.»  
Afeccions legals  
El territori afectat per les instal·lacions industrials es troba inclòs en l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera (PORN) aprovat per Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià.  
L'activitat proposada no afecta forest pública, i limita amb terreny forestal. No hi ha constància de l'afecció a camins ramaders, ni a hàbitats definits en la Directiva 92/43/CEE.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
L'actuació que s'ha de realitzar s'emmarca dins de sòl industrial rodejat d'un paisatge fortament antropitzat fruit de les infraestructures preexistents (xarxes de comunicacions, nuclis urbans, enclavaments industrials). Enfront d'aquest paisatge perviu un paisatge típic de secà en què destaca la rambla del Gallo, al nord de l'activitat proposada que presenta determinades característiques de naturalitat i en el límit amb les instal·lacions que albergaran el complex carni es troba una zona forestal que constitueix la unitat paisatgística més rellevant de l'entorn.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica els següents elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte d'activitat:  
- Medi abiòtic: qualitat de l'aire, qualitat de l'aigua.  
- Medi biòtic: flora, fauna, biocenosi, espais protegits.  
- Medi cultural: paisatge.  
- Medi socioeconòmic: ocupació, sanitat-seguretat.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Els impactes més significatius previsibles sobre el medi ambient són els següents:  
- Emissions gasoses a l'atmosfera procedents dels distints processos productius.  
- Increment del nivell sonor.  
- Increment del consum d'aigua.  
- Modificació de la dinàmica de l'escorriment superficial i hidrològic del barranc del Gallo.  
- Contaminació d'aigües superficials i subterrànies.  
- Modificacions en la vegetació, fauna i paisatge.  
- Creació d'ocupació i producció de béns i serveis.  
- Disminució de la sanitat i seguretat de l'àrea d'ubicació.  
En la valoració global dels esmentats impactes, l'estudi d'impacte ambiental incideix en la baixa qualitat de l'àrea afectada a causa de la proliferació d'infraestructures existents sense que s'hagen detectat singularitats de tipus ambiental pel que la vulnerabilitat del medi respecte a l'actuació prevista es qualifica com a baixa.  
Pel que fa a l'aparició de possibles impactes negatius, aquests apareixerien com a conseqüència d'accidents inherents a l'activitat realitzada i els esmentats impactes podrien ser corregits mitjançant la implantació de mesures preventives.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte proposa les mesures correctores següents:  
- Compliment dels valors d'immissió establits en el Decret 833/1975, de 6 de febrer, modificats pels reials decrets 2204/1975 i 667/1987.  
- S'ha d'evitar la manipulació de matèries que produïsquen males olors detectables. En cas de ser necessari s'han d'emprar desodoritzants.  
- S'han de realitzar les inspeccions regulades per la legislació vigent.  
- Les olors procedents del bestiar estabulat es minimitzaran mitjançant neteges diàries i adequada ventilació als estables.  
- No s'han d'emprar fluids refrigerants prohibits en el Reglament (CE) núm. 3093/94, del Consell relatiu a les substàncies que esgoten la capa d'ozó.  
- Els edificis que alberguen focus potencialment emissors de sorolls disposaran de l'aïllament acústic adequat de manera que els nivells de soroll en l'exterior de les naus s'ajuste a la legislació vigent.  
- Emmagatzemament de productes perillosos en llocs tancats, coberts i senyalitzats. El sòl estarà impermeabilitzat i tindrà un sistema de control de fuites.  
- La gestió dels residus s'ha de realitzar segons la naturalesa d'aquests i per mitjà d'un gestor autoritzat.  
- S'han de restaurar amb vegetació aquelles zones que ho permeten. En zones enjardinades s'han d'utilitzar espècies autòctones, representatives dels cultius preexistents, o ornamentals establides des d'antic.  
- Les edificacions s'integraran en l'entorn mitjançant la creació d'enjardinaments i zones verdes.   
- S'haurà d'evitar l'excés d'efluent cap a l'EDAR a fi de no sobrepassar-ne la capacitat de depuració.  
- Conduccions d'aigües residuals estanques.   
- Compliment de l'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram de l'Entitat de Sanejament d'Aigües i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, excepte en allò relatiu als límits d'abocament de les aigües residuals generades.  
- S'ha d'implementar un programa de mesures de minimització en la producció de residus associats al control i correcció de la quantitat i qualitat de les aigües residuals a l'entrada de l'EDAR, les condicions de l'abocament de l'efluent depurat, el cabal i les característiques de les esmentades aigües residuals, els additius aplicats en operacions de naturalesa fisicoquímica i que poden dificultar l'aprofitament dels llots produïts.  
- En funció de la naturalesa dels processos i les operacions de l'activitat, en aquesta es delimitaran les pertinents àrees diferenciades. En les esmentades àrees s'evitarà en tot moment la mescla fortuïta de substàncies que puguen comportar un augment del risc de contaminació o accident.   
- S'han de disposar els procediments i mitjans per a la identificació i caracterització dels materials contaminants (emissions a l'atmosfera, aigües residuals i residus sòlids) en les diferents operacions de l'activitat sobre la base de la normativa bàsica aplicable.  
El programa de vigilància ambiental proposat consta d'una sèrie de controls, mesuraments i anàlisi dels paràmetres que permeten conéixer l'impacte que està suportant el medi a conseqüència de l'aparició d'efectes no previstos.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, annex I apartat 1j del Decret 162/1990, modificat pel Decret 32/2006 i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Complex carni al polígon industrial El Racó, Buñol (València) sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Abans de l'inici de l'activitat de la indústria ha d'obtenir-se la resolució dels tràmits referents a l'abocament d'aigües al barranc del Gallo del polígon industrial.  
2. El sistema de gestió ambiental ha d'incloure:   
a) L'establiment d'un programa d'identificació dels punts o processos de l'activitat que puguen generar accidents de caràcter ambiental. Una vegada identificats s'hauran d'establir els programes, mesures correctores o els protocols oportuns a fi de disminuir o eliminar aquests riscos.  
b) La informació al personal de la fàbrica necessària per a l'assumpció en tots els àmbits d'aquesta d'unes bones pràctiques ambientals.  
3. A causa de la inclusió del polígon industrial en l'àmbit d'ordenació dels recursos naturals del la Conca Hidrogràfica de l'Albufera (PORN) s'han de seguir els preceptes continguts en el Decret 96/1995, pel qual es va aprovar l'esmentat pla d'ordenació, i fomentar l'estalvi d'aigua, la correcció de les possibles fuites en canonades d'aigua potable, la possibilitat d'establir sistemes de reutilització del recurs, l'establiment de les mesures necessàries per a evitar abocaments directes o indirectes, l'eficaç tractament de l'aigua de la depuradora mitjançant la vigilància de l'efluent procedent de la fàbrica.  
A més, s'ha de tenir en compte el punt 7.2 de l'esmentat PORN referit a les activitats industrials i establr les mesures oportunes per a la consecució d'aquest en els preceptes que s'apliquen a l'activitat proposada.  
4. S'ha de vigilar la possible aparició d'olors que puguen afectar la població i s'han de corregir els possibles focus en cas de l'aparició d'aquestes molèsties.   
5. S'ha d'estudiar la possibilitat de la reutilització de les aigües de rebuig del procés d'osmosi inversa.  
6. S'ha d'evitar qualsevol activitat o risc que puga afectar la zona forestal pròxima.  
7. La fàbrica ha de disminuir el seu l'impacte sobre l'entorn mitjançant l'ús de colors en sostres i façanes que en faciliten la mimetització. S'haurà d'evitar en l'adequació paisatgística de la fàbrica l'ús de gespes i s'haurà d'optar per efectuar plantacions amb varietats d'arbres i arbusts adaptats a la zona i cobrint el sòl amb graves, arenes o algun tipus d'encoixinament. S'emprarà, preferentment en el reg de zones verdes, el reg automatitzat d'alta freqüència.  
8. S'ha d'eliminar qualsevol residu sòlid en paviments i màquines abans d'iniciar qualsevol procediment de neteja.  
9. S'ha d'establir un protocol d'actuació davant d'hipotètiques situacions de parada de l'EDAR i s'han d'implantar, si s'escau, les estructures necessàries que eviten abocaments sense depurar a llit públic.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 55/2501-CMT  
Títol: Pla especial del paratge natural municipal   
Fuente Bellido   
Promotor: Ajuntament de Casas Altas   
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana  
Localització: Terme municipal de Casas Altas (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte d'aquest projecte de Pla especial és garantir la protecció del paratge natural municipal Fuente Bellido, fonamentalment pel que fa a la conservació i millora de la fauna i flora, com també de les singularitats geològiques, paisatgístiques i culturals que presenta; i constitueix un enclavament de gran valor natural i cultural per al municipi de Casas Altas i la comarca del Racó d'Ademuz a la qual pertany.   
Els límits del paratge proposat, que amb 1.000,565 hectàrees de superfície representa més del 50% de la superfície total del municipi, coincideixen amb els límits parcel·laris de la forest d'utilitat pública número 46 denominada Alto del Gazapo, propietat de l'Ajuntament de Casas Altas. Aquesta zona es constitueix com una àrea d'important interés ambiental dins del terme, els valors ecològics, paisatgístics, culturals de la qual i els usos recreatius i d'esplai que es desenvolupen en aquesta s'adeqüen al compliment de les especificacions establides en el Decret 161/2004, de Regulació dels paratges naturals municipals.   
Els límits del paratge natural municipal estan constituïts per:  
- Nord: terme municipal d'Ademuz  
- Sud: terme municipal de Casas Bajas i la província de Conca  
- Est: terme municipal d'Ademuz  
- Oest: séquia de la Fresnera  
S'inclouen, totalment o parcialment dins del paratge, els polígons cadastrals corresponents a la següent numeració del cadastre municipal: 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11 i 12.  
En el Pla general d'ordenació urbana de Casas Altas, es troben actualment en l'última fase d'aprovació, segons es desprén de l'estudi d'impacte ambiental remés; els terrenys inclosos al Paratge Natural Municipal Fuente Bellido es corresponen amb sòls qualificats com a sòls no urbanitzables amb algun règim de protecció, concretament: risc d'erosió- paisatgística (SNU REP), ecologicoforestal i paisatgística (SNU E-F), agricolaforestal (SNUP A) i de camins ramaders (SNU-VP).   
A l'efecte de determinar més concretament les normes de protecció incloses en el corresponent Pla especial, s'han distingit dues zones diferenciades, amb l'objecte de definir més detalladament els tractaments més específics ajustats a les necessitats de protecció, conservació i millora que presente l'espai; i són aquestes: l'àrea forestal, que ocupa la pràctica totalitat del paratge, i l'àrea d'ús públic, corresponent a l'àrea recreativa de Fuente Bellido.   
L'àrea recreativa de Fuente Bellido a causa de les infraestructures de què disposa i les que actualment s'està rehabilitant, que li permet tenir un determinat grau d'ocupació, compleix la funció d'absorbir la demanda d'ús públic intensiu que puguen tenir els visitants del paratge, i el preserva dels impactes negatius que aquesta activitat podria originar sobre aquest. Pel fet que els elements que constitueixen l'àrea recreativa es troben en mal estat de conservació, l'Ajuntament, tal com recull l'estudi d'impacte ambiental, ha iniciat els tràmits per als processos de rehabilitació i adequació de les instal·lacions; també està prevista la realització d'un programa de plantació d'arbratge amb espècies autòctones de la zona.  
Pel que fa al contingut de la normativa reguladora dels usos i de la gestió del paratge, s'estableixen dos apartats fonamentals. En el primer d'aquests, s'estableixen les normes generals per a la protecció de recursos generals i la regulació de determinades activitats susceptibles d'incidir en el medi natural; i en el segon apartat normatiu s'estableixen normes específiques dirigides a la protecció dels espais en funció dels valors que presenten.  
Tramitació administrativa  
En data 13 de març de 2007, l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals va remetre aquest projecte, on s'inclou el corresponent estudi d'impacte ambiental, projecte de Pla especial i expedient administratiu, constituït pels certificats i informes que a continuació s'hi detallen:   
- Certificat municipal de data 8 de febrer de 2006, subscrit per la secretària-interventora de l'Ajuntament de Casas Altas i l'alcalde de l'esmentada localitat, en el qual s'exposa l'Acord adoptat pel Ple en la sessió celebrada el 7 de febrer de 2006, relatiu a l'aprovació del projecte i conseqüentment a la decisió d'iniciar la tramitació de la declaració com a paratge natural municipal la Fuente Bellido de l'esmentat terme municipal.   
- El procediment d'Informació pública es va realitzar mitjançant publicació d'edicte en el DOCV número 5445, de data 7 de febrer de 2007; i s'hi adjunta certificat de l'Ajuntament de Casas Altas, de 12 de febrer de 2007, en el qual consta que durant l'esmentat tràmit no s'hi han presentat al·legacions.  
- Criteri de conformitat positiu, emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, de la Conselleria de Territori i Habitatge, de 7 de desembre de 2006, en el qual es resol informar favorablement la iniciativa de l'Ajuntament per a la declaració de Paratge Natural Municipal de l'espai referit, d'acord amb el que disposa l'article 4 del Decret 161/2004, del Govern Valencià, de regulació dels paratges naturals municipals.   
Consideracions ambientals  
1. L'àmbit del paratge, situat en la cadena muntanyosa del Sistema Ibèric, es troba entre el riu Túria, la rambla del Val i les llomes de los Sabinares. Els barrancs de la Umbría, del Pozo, del Peñasco i de la Cueva, travessen d'est a oest l'espai protegit.  
Tot i que la superfície del terme és muntanyosa, les principals alçàries es troben al sud del paratge. Les més destacables són: la Loma de les Sabinas, el Peñasco, els Altos de la Casilla, el Gazapo i el Hontanar, i superen tots aquests els 1.200 metres, o ja de menor consideració la Loma del Cerro o el Puntal del Hinarejo.   
2. Pel que fa a la vegetació més representativa d'aquest espai destaquen les àrees d'estrat arbori conformades per pi blanc (Pinus halepensis) i pi negre (Pinus nigra), carrasca (Quercus rotundifolia) i savina algar, algunes d'aquestes de gran port.  
Associats a aquests estrats arboris es desenvolupen comunitats arbustives i subarbustives de gran valor com la savina negra (Juniperus phoenicea), el ginebre (Juniperus oxycedrus), el corner (Amelanchier ovalis) i diverses espècies de Rhamnus. Dins de l'alt valor ecològic que presenta el paratge natural, destaquen com a hàbitats millor representats les mencionades pinedes (9560), els carrascars (9340), els bruguerars oromediterranis (4060) i els matolls arborescents amb Juniperus (5210); com també els boscs endèmics de Juniperus (9560) i les rouredes de Quercus faginea (9240)   
3. Respecte a la fauna present al paratge destaca la presència de rapaces com l'àguila reial i la colobra europea entre les diürnes, i el mussol reial i el mussol entre les rapaces nocturnes, que empren aquesta zona com a àrees de campeig i alimentació. Els mamífers carnívors estan ben representats al paratge amb espècies com el gat salvatge, la geneta, el teixó, la fagina o la mostela. Destaca la presència, entre les espècies cinegètiques de caça major, del cérvol i el cabirol, que en els últims anys colonitza la comarca.  
Cal destacar que en l'àmbit de l'espai apareixen set espècies incloses en la categoria de vulnerables i quinze en protegides, i es basen en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades.   
4. En l'àrea poden identificar-se els riscos ambientals següents:  
- Les zones més arbrades del paratge, conformades per espècies com el pi blanc, presenten un risc elevat d'incendi; i és menor en les zones corresponents amb les antigues parcel·les de cultiu, i sobre les quals està començant a desenvolupar-se vegetació forestal.   
- D'acord amb la cartografia temàtica de la COPUT, i així es recull en l'apartat corresponent de l'estudi d'impacte ambiental, hi ha risc de lliscament a les zones més centrals de l'àmbit del paratge; fonamentalment pel que fa a la zona corresponent a la capçalera del barranc de la Umbría, i en menor grau, a la vessant est del Puntal del Hinarejo; i no hi ha risc de despreniment dins de l'espai avaluat.   
- Respecte al risc d'erosió potencial, es destaca el fet que sobre més del 70% de l'àmbit del paratge hi ha un risc d'erosió potencial molt elevat; per la qual cosa s'al·ludeix en la documentació remesa a la conveniència de realitzar actuacions de restauració i millora de la coberta vegetal.  
- La major part de l'espai presenta una vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies alta o mitjana, a excepció de dos xicotets sectors en la zona central d'aquest en què el risc es redueix a un nivell baix.   
5. Pel que fa al patrimoni arqueològic i etnològic cal destacar que dins de l'àmbit del paratge hi ha elements culturals inclosos en l'inventari de béns immobles del patrimoni cultural valencià de la Conselleria de Cultura, com és el cas del jaciment arqueològic de La Cueva, i altres elements de gran interés com les barraques de pedra o els forns de guix que hi ha al llarg de l'àmbit de l'espai protegit.   
6. Atés que l'àmbit del paratge es troba inclòs dins d'una forest catalogada d'utilitat pública, en l'estudi d'impacte ambiental remés es fa referència, pel que fa als aprofitaments forestals que es desenvolupen en aquest, que aquests hauran de complir amb allò que s'ha estipulat en el capítol IV, secció primera (Aprofitaments en forests catalogades), del Reglament de la Llei forestal 3/1993, de la Comunitat Valenciana; i es destaca que en l'actualitat no s'està duent a terme cap aprofitament fuster en l'àmbit del paratge.   
Respecte a l'aprofitament cinegètic, l'espai es troba inclòs en el vedat de caça V-10.187, Sociedad de Cazadores el Pinar, i disposa d'un Pla d'ordenació cinegètica, tal com s'exigeix en la Llei 4/89, de 27 de març, de conservació d'espais naturals i de la flora i fauna silvestres.   
Entre les activitats d'esplai que es desenvolupen a l'espai, destaca el senderisme, i està l'àmbit del paratge per les sendes següents de xicotet recorregut:  
- OB-D-092.2 Alto de Barracas  
- XK-H-692.7 Ruta del Túria  
- FV-F-400.4 Ruta del Bohiges i del Val  
Així mateix, el paratge està travessat per dues rutes incloses en la Xarxa de rutes de bicicleta de muntanya del Racó d'Ademús (rutes BTT), i constitueix una infraestructura complementària a la xarxa de sendes de xicotet recorregut mencionat anteriorment; i són aquestes rutes les que s'indiquen a continuació:  
- Ruta 2 - Ruta del Túria (18,4 km)  
- Ruta 7 - Ruta de Sesga (17,1 km)  
Així mateix, dins del paratge, la zona situada més al nord, discorre el camí ramader assegador del Cerro.   
7. Pel que fa als efectes derivats del desenvolupament de l'actuació, recollits en l'estudi d'impacte ambiental i en el projecte de Pla especial, cal destacar els següents:  
- Es mantindran dins de l'àmbit del paratge les activitats tradicionals que es desenvolupen en l'actualitat; atés que les activitats cinegètiques, agrícoles i ramaderes es consideren compatibles amb la conservació de l'espai, no obstant això, s'ajustaran a la normativa sectorial que els hi siga d'aplicació.   
- Els possibles impactes associats a les activitats d'esplai que es desenvolupen al paratge seran fonamentalment els següents:  
- Augment de la producció de fems i abocaments  
- Increment de l'aparició d'espècies vegetals oportunistes  
- Afecció a la fauna present en l'àmbit per la generació de sorolls o molèsties  
- Compactació del sòl pel trepig i disminució de la capacitat de regeneració de les plantes.  
- La senyalització general consistirà en indicadors d'activitats, establiments, llocs, i aquells de caràcter institucional destinats a proporcionar informació sobre la zona, i que es consideren necessaris per a la correcta gestió del paratge. Es realitzarà únicament a les entrades del paratge i en punts que pel seu especial interés el puguen requerir. El disseny i col·locació d'aquests serà adequada a l'estructura ambiental on s'instal·le.  
- Pel que fa a les actuacions de conservació sobre la vegetació autòctona actual del paratge, els tractaments consistiran en la poda dels arbres, retirada dels peus morts, com també aquelles accions l'objectiu de les quals siga la formació i potenciació de les comunitats vegetals naturals característiques de l'àmbit del pla.   
8. Pel que fa a les mesures protectores i correctores, en l'estudi d'impacte ambiental s'han proposat, entre altres, les següents:  
- El pla d'ús públic ha de recollir totes les mesures necessàries per a compatibilitzar l'activitat cinegètica amb els usos didàctics i naturalístics del paratge.   
- Tot l'aprofitament forestal susceptible de produir-se en l'àmbit del paratge es realitzarà d'acord amb el que estableix la normativa del Pla especial i la legislació sectorial vigent en la matèria.   
- No està prevista la realització d'obres que comporten moviments de terres; no obstant això, caldrà ajustar-se a l'obtenció prèvia de la corresponent llicència urbanística; mesura que es troba prevista en la normativa del pla especial.  
- Es prohibirà, amb caràcter general, el trànsit fora de les pistes i camins agrícoles i forestals de l'espai; i es regularà en el pla especial la circulació motoritzada dins de l'àmbit del paratge, amb l'objecte de reduir el possible impacte que genere la circulació de vehicles de motor fora de les zones habilitades amb aquesta finalitat.   
- Les restes de materials i residus diversos seran recollits, se n'evitarà la dispersió per la zona, i seran dipositats en instal·lacions autoritzades.  
- En les reforestacions únicament s'han d'utilitzar espècies autòctones, i s'han d'evitar aquelles que no pertanguen o hagen pertangut a la vegetació silvestre de l'àmbit del pla.   
- Els materials, tractaments superficials, mobiliari, tanques, etc. s'han d'adequar a l'ambient en què se situen.  
- Per a evitar en la major mesura possible el possible risc d'incendi, s'han de prendre totes les mesures necessàries per al manteniment de les infraestructures de prevenció i extinció, i s'ha de fomentar l'elaboració d'un pla de prevenció i extinció d'incendis.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'Impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
3. En l'expedient s'han observat els tramites previstos en el Decret 43254167, de 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
4. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
5. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Basant-se en tot l'anteriorment exposat i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla especial del paratge natural municipal Fuente Bellido, al terme municipal de Casas Altas (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental presentat i els condicionants i modificacions establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.   
Segon   
Se supedita l'execució d'aquest projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Respecte a l'àmbit del paratge natural municipal, aquest es considera acceptable sense perjudici que hi ha altres zones al municipi amb igual o major valor que reben o poden rebre mesures de conservació i protecció iguals o superiors a les proposades en aquest pla a través de diferents mitjans legalment establits.  
2. S'ha de revisar el que estableixen els diversos subapartats integrants de l'article 4 del Pla especial (efectes d'aquest) per a evitar possibles contradiccions entre aquests, o puguen originar-se confusions pel que fa a la interpretació. Per això, ha de quedar suficientment aclarit, i prevaler la determinació fonamentada en la idea que el planejament municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'aquest pla especial ha d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en aquest, i assignar les classificacions i qualificacions del sòl d'acord amb les normes i criteris establits en el pla especial, de manera que es respecten les limitacions d'ús imposades en aquest.  
3. Ha de revisar-se la redacció de l'article 5 del pla especial i procedir-ne a la modificació, de manera que es complisca el que estableix la vigent legislació d'impacte ambiental en relació a:  
Han d'estar sotmesos a declaració d'impacte ambiental els plans generals i les revisions d'aquests, en tot cas. Igualment s'hauran de sotmetre a declaració d'impacte ambiental les modificacions del Pla general només quan afecten sòl classificat com a no urbanitzable, i els plans parcials i plans especials, incloent les seues modificacions. En conseqüència s'han de considerar també revisions i modificacions del pla especial, i per tant sotmeses a declaració d'impacte ambiental les alteracions dels límits de les zones de protecció assenyalades en aquest que puga introduir el planejament que s'aprove amb posterioritat, fins i tot encara que comporten un augment de les condicions de protecció o un increment de la superfície protegida.  
4. Respecte a les activitats d'urbanització i edificació de la secció vuitena de la normativa del pla especial s'haurà de tenir en compte que a l'efecte urbanístic el pla especial qualifica els terrenys com a sòl no urbanitzable de protecció, i respecte a l'edificació pel que fa a les excepcions per a equipament públic estaran permeses les de nova planta sempre que no siga possible la instal·lació d'aquestes en un altre tipus de sòl fora de l'àmbit del paratge. Així mateix, respecte a la rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents en l'àmbit del paratge, aquestes estaran permeses sempre que l'ús a què s'hi destinen estiga permés per la normativa del pla especial en funció de la zona que es tracte, havent d'obtenir en tot cas, informe favorable del Servei de Parcs Naturals.  
5. Respecte a l'ús públic del paratge, aquest ha de ser d'acord amb els usos permesos en sòls protegits amb caràcter forestal, en relació en especial amb les activitats recreatives i esportives que puguen dur-se a terme en l'àmbit del paratge.  
En l'apartat B de la secció setena es fa menció a l'allotjament turístic i altres activitats hostaleres i recreatives vinculades a construccions; concretament, en l'article 44 es fa referència a activitats recreatives i d'esplai vinculades a construccions, i no es defineix de quin tipus d'activitats es tracta. Per la qual cosa haurà de concretar-se en la normativa que les activitats recreatives i esportives han de ser exclusivament les pròpies d'espais forestals amb protecció. De la mateixa manera, no queden definides les àrees destinades a aquestes, per la qual cosa haurà d'obtenir-se informe favorable del Servei de Parcs Naturals respecte a aquestes qüestions, a fi de poder establir una major concreció respecte a les activitats vinculades a construccions que es permeten en l'àmbit del paratge, com també les zones susceptibles d'albergar els esmentats equipaments.   
6. Prèviament a qualsevol actuació que puga afectar els béns inclosos en l'Inventari de Béns Immobles del Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, inclosos en l'àmbit del paratge, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Conselleria de Cultura. Igualment, es considera que les rehabilitacions i actuacions sobre construccions tradicionals que hi ha en l'àmbit del pla especial hauran de ser en tots els casos prèviament informades per l'òrgan amb competència substantiva en la matèria.  
Quant al que estableix l'article 26.2, ha de modificar-se de manera que en la seua redacció s'especifique que els elements del patrimoni cultural podran acollir usos turístics i recreatius sempre que els usos referits no impliquen la pèrdua de valors científics i culturals, siguen compatibles amb la normativa del pla especial i obtinguen prèviament informe favorable de la Conselleria de Cultura.   
7. Qualsevol actuació que desenvolupe i que puga comportar una afecció a camins ramaders, ha de complir el que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
8. Tota actuació que afecte domini públic hidràulic i zones de policia i servitud ha de disposar, prèviament a l'execució d'aquesta, de l'informe favorable de l'organisme de conca corresponent.  
9. D'acord amb la preservació dels valors naturals del paratge proposat, el pla especial ha d'incloure la prohibició de realitzar obres que generen moviments de terra d'elevada magnitud, excepte causa degudament justificada i amb subjecció prèvia al règim d'avaluació d'impacte ambiental i la resta de legislació sectorial que hi siga d'aplicació.  
10. En relació amb els valors paisatgístics de la zona, i d'acord amb el Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament del paisatge de la Comunitat Valenciana, s'han de mantenir els elements naturals i se n'ha d'impedir la degradació (article 7); la gestió i conservació de l'espai natural ha de quedar condicionada a la preservació del paisatge (article 5); s'han de preservar les fites i elevacions topogràfiques naturals, mantenir la visibilitat i reforçar la seua presència com a referència visual i mantenir les vistes panoràmiques des de posicions elevades (article 21). Amb aquesta finalitat el pla ha de contenir mesures específiques que impedisquen la localització d'infraestructures amb incidència en el paisatge en tot l'àmbit d'aplicació del pla.  
11. Amb anterioritat a la realització del pla d'ús públic del paratge s'han de realitzar els estudis pertinents que permeten realitzar una adequada regulació d'activitats com ara l'escalada, el senderisme, etc; i prohibir aquestes activitats quan la seua realització impedisca o dificulte la normal realització dels processos biològics de la zona. En particular haurà de prohibir-se l'escalada en zones de nidificació de rapaces, quan existisquen comunitats rupícoles d'interés o quan els esmentats usos pertorben el sentit de la utilització adequada i sostenible de l'espai públic.  
12. De manera general, en la zona recreativa que es rehabilite s'han d'establir les mesures oportunes per a assegurar la seguretat de les persones, un pla de recollida de residus i de neteja de l'àrea, i, a més, normes en relació amb la permanència d'animals domèstics en aquesta.   
13. Respecte a les activitats agràries a què fa referència l'article 30 (tipus de cultius i incompatibilitats), cal corregir-ne la redacció en el sentit següent: es consideraran compatibles en l'àmbit del pla el manteniment de les activitats agràries que es registren en el moment de l'aprovació d'aquest, sempre que siguen compatibles amb el planejament en vigor en aquell moment, i hagen obtingut les autoritzacions corresponents, com també l'avaluació d'impacte ambiental favorable si és necessària.   
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 20 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental   
Expedient: 37/1057-OLW  
Títol: Nova subestació transformadora de 132/20 KV  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte: Subministrament d'energia a la ribera del riu Xúquer  
Localització: Benicull de Xúquer  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte presentat és construir una subestació transformadora de 132/20 KV al municipi de Benicull de Xúquer per a millorar i diversificar el subministrament elèctric, a causa de les necessitats d'alimentació elèctrica que requereix la comarca de la Ribera.   
La nova subestació constarà de les instal·lacions següents:  
- Un sistema elèctric de 132 KV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i 6 posicions corresponents a dues de línia, tres de transformació i l'enllaç de barres.  
- Un sistema elèctric de 20 KV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6, conformat per tres mòduls de cel·les amb un total de 47 posicions de les quals trenta seran eixides de línia, tres de transformació, dues de serveis auxiliars, tres de mesura, tres d'unió, una de partició, dues d'enllaç de barres, i tres de bateries de condensadors. Aquest sistema es completa amb la dotació de tres bateries (BC).  
- Una transformació dotada amb tres transformadors de potència de relació 132/20 KV i 40 MVA de potència cadascun, amb les corresponents reactàncies trifàsiques limitadores de posada a terra. Un dels transformadors s'instal·larà exclusivament per a suport davant d'una fallada d'algun dels altres dos que en condicions normals de servei afrontaran el proveïment de la zona. Per a l'alimentació dels equips i serveis propis de la subestació quedaran instal·lats dos transformadors de serveis auxiliars (TSA) de relació 20/0,380-0,220 KV i 250 KVA de potència cadascun.  
- Un edifici en què se situaran les cel·les de 132 KV i 20 KV i equips de control, protecció, comunicació, alimentació en BT, etc., necessaris per al funcionament correcte de la subestació, com també una xicoteta dependència per a lavabo i vestidor.   
El disseny de la subestació, a fi de reduir l'espai ocupat, com també la necessitat d'estructures metàl·liques i aparellatge d'intempèrie, serà del tipus semicompacte, sistemes elèctrics de 132 KV i 20 KV aïllats en SF6 i situats a l'interior de l'edifici, i en l'exterior els transformadors de potència, reactàncies, bateries, transformadors de serveis auxiliars i parallamps de les línies de 132 KV que connectaran a un pòrtic d'ancoratge. La ST quedarà protegida per una tanca perimetral per a evitar la intrusió de personal alié, com també qualsevol contacte accidental des de l'exterior al recinte.  
Per al proveïment d'aigua per al lavabo de la ST es realitza mitjançant un dipòsit soterrat que serà periòdicament emplenat. El volum de les aigües residuals procedents del lavabo serà de poca importància, i està prevista l'evacuació d'aquest, amb depuració prèvia mitjançant un filtre biològic, directament al terreny a través d'un pou drenant.  
Atés el grau de supeditació que tindrà la potència al mercat dels municipis dels voltants, molt dependents d'aquesta nova subestació, s'ha previst instal·lar una tercera unitat de transformació a 132/20 KV com a suport en cas de fallada d'alguna de les unitats en servei; la instal·lació d'aquesta unitat de suport es realitzarà en funció de la demanda de la zona.  
La ST Benicull quedarà localitzada en el quadrant sud-oest del terme municipal de Benicull de Xúquer, en el límit amb el municipi de Polinyà de Xúquer, en un emplaçament situat a la vora del camí Vell d'Alzira entre l'autopista AP-7 i el barranc del Duc. La parcel·la d'actuació ocupa una superfície de 8.600 m² i les instal·lacions de la ST ocuparan aproximadament 3.000 m². No serà necessari construir noves vies d'accés a la parcel·la, ja que es troba perfectament comunicada, si bé pot ser necessari condicionar com a accés principal el camí Vell d'Alzira.   
Aquesta ubicació es troba en una zona classificada com a sòl no urbanitzable protegit per risc d'inundació, d'acord amb el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).   
Es presenta juntament amb l'estudi d'impacte ambiental, un estudi d'inundabilitat per a la ubicació d'una nova subestació elèctrica a Benicull de Xúquer. D'acord amb les conclusions de l'esmentat estudi, es projecta l'explanació de la zona de la parcel·la que ocuparan les instal·lacions de la subestació amb un farciment compacte d'uns 7.250 m³ amb motiu d'aconseguir una elevació de cota sobre el terreny fins a la cota +18,00 i evitar el risc d'inundació de l'emplaçament.  
No s'han estudiat alternatives, ja que l'emplaçament de la instal·lació va ser proposat per l'Ajuntament de Benicull de Xúquer.  
Antecedents  
Amb data 27 d'abril de 2004, la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana emet la corresponent declaració d'impacte ambiental acceptable al projecte d'instal·lació de la ST Benicull.  
Amb posterioritat, atés el fort rebuig de la població a l'establiment de la subestació en el lloc proposat inicialment, a petició de l'Ajuntament de Benicull de Xúquer, es va consensuar una nova ubicació que va obligar a la modificació del projecte.   
Afeccions legals  
En relació amb el planejament general del municipi, la zona d'estudi es troba classificada com a sòl no urbanitzable protegit per risc d'inundació, segons s'exposa en el projecte i segons s'indica en la Cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge. No obstant això, aquest tipus d'instal·lacions poden situar-se en sòl no urbanitzable protegit, segons la normativa vigent en la matèria (Llei 10/2004, de 9 de desembre).  
En data 27 d'octubre de 2004, l'arquitecte tècnic municipal de l'Ajuntament de Benicull de Xúquer emet un informe sobre la idoneïtat de la ubicació per a la instal·lació que es projecta, per estar quasi en el límit del terme municipal, molt pròxima a l'autopista AP-7 i en la zona més allunyada de la població, i amb el menor índex de cases rurals habitades.   
En data 22 de juny de 2005, el Servei d'Ordenació Territorial emet un informe favorable de l'estudi d'inundabilitat per a la ubicació de la nova subestació elèctrica a Benicull de Xúquer en considerar bastant complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) i no existir inconvenient per part de l'organisme de conca.  
   
En l'informe de data 23 de novembre de 2005, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València indica que la instal·lació projectada no requereix de declaració d'interés comunitari.   
El RD 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals es troba la producció i distribució d'energia elèctrica (CNAE -93 Rev1 40,1). El titular de l'activitat, comprovada la seua inclusió en l'esmentat annex, estarà obligat a remetre un informe preliminar de situació a l'òrgan autonòmic competent, segons es recull en l'article 3.1 de l'esmentada norma.  
Com a productor de residus ha de complir el que estableix la Llei 10/2000, de 12 de desembre, i la resta de normativa vigent en la matèria.  
Tot això sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals   
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
En l'estudi d'impacte ambiental es considera que les accions següents poden generar impactes ambientals:  
- Durant la fase de construcció, el transport i abassegament de materials, el condicionament de l'accés i preparació del terreny, la construcció de fonaments i canalitzacions elèctriques, el muntatge de paraments, coberta i tancaments de l'edifici, i la instal·lació dels components interns de la ST.   
- Durant la fase de funcionament, l'ocupació de l'espai, els processos de transformació d'electricitat, el soroll produït pels transformadors i la possible generació de residus d'operació.  
Pel que fa a espais naturals protegits i altres llocs d'interés, l'emplaçament de la ST Benicull s'assenta sobre l'àrea d'influència de la marjal i estany de la ribera sud del Xúquer, catalogada com a zona humida en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana.  
A més, a 700 m de la parcel·la d'actuació es troba el LIC Curs mitjà i baix del Xúquer. Es considera que la distància a aquest és prou alta com per evitar-ne afecció.  
La instal·lació de la ST Benicull s'integrarà en un paisatge característic de l'horta de la ribera baixa del Xúquer. La parcel·la d'actuació està ocupada per cultiu de cítrics i es troba dins d'un entorn també ocupat per cultius de cítrics. La instal·lació no afecta cap infraestructura, a excepció del sistema local de regs per séquies que serà restaurat després de les obres per a no alterar el proveïment d'aigua de reg. L'actuació projectada té un risc de vulnerabilitat de les aigües subterrànies alt.  
Pel que fa a la possible afecció al patrimoni, la prospecció arqueològica realitzada constata que no hi ha risc d'afecció arqueològica sobre jaciments catalogats, ja que els jaciments arqueològics es troben prou allunyats de l'emplaçament de la ST.   
La pantalla de vegetació dóna una sensació de presència d'un paisatge tancat. No obstant això, la realització d'un rebliment per a elevar la cota de la ST implica donar major visibilitat a la instal·lació.   
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Les accions que s'han de dur a terme per a la construcció de la ST repercutiran en l'alteració de la morfologia del relleu i de les característiques del sòl, com també l'emissió de pols i gasos. En primer lloc, es procedirà a la tala de la vegetació. El moviment de terres afectarà un volum de desbrossament i retirada de terra vegetal d'uns 1.700 m³ dels quals la terra vegetal s'abassegarà en obra per a la posterior estesa d'aquesta a les zones lliures; i un rebliment compactat d'uns 7.250 m³ amb material seleccionat aportat de l'exterior.   
La generació de sorolls durant la fase de funcionament repercutirà en un increment del nivell de fons. Les vibracions no seran significatives, ja que els transformadors estan ancorats en bancades independents sobre sòl ferm.   
Durant el desenvolupament normal de l'activitat es poden produir emissió de gasos, a causa d'una eventual pèrdua d'hexafluorur de sofre (SF6), gas sintètic i inert que s'utilitza com a dielèctric en els interruptors, també pot haver-hi un impacte sobre el sòl i les aigües subterrànies, a causa d'un possible abocament incontrolat d'oli mineral dels transformadors.   
La instal·lació generarà camps electromagnètics que poden repercutir en l'entorn pròxim de la instal·lació. En aquest sentit, els valors de camp seran molt inferiors als màxims recomanats en l'àmbit internacional.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Les mesures adoptades durant la fase de construcció són, entre altres:  
- No es realitzarà en la zona canvis d'olis, reparacions ni manteniment de maquinària que puguen provocar contaminació del sòl.  
- S'instal·laran contenidors per a allotjar residus originats en les obres i evitar-ne la dispersió.  
- Els materials d'excavació procedents d'aquestes actuacions en cap cas seran dipositats sobre el sòl o sobre els drenatges naturals de l'entorn, per a la qual cosa hauran de ser traslladats a abocadors controlats que es facen càrrec d'aquests.  
- Una vegada finalitzades les obres, s'efectuarà la neteja general de la zona, amb l'objecte que no quede cap residu o resta d'obra. Tots els residus d'obra es retiraran del lloc i es gestionaran degudament.  
- Així mateix, es remodelaran o recuperaran totes aquelles infraestructures que poden resultar danyades per les obres.  
- Es restauraran els terrenys afectats per les obres no ocupats per edificis de la ST, amb aportació de grava en la zona esplanada i terra vegetal en la resta.  
- Si accidentalment es produeix algun abocament directe de materials grassos o combustibles provinents de la maquinària, es recolliran, juntament amb la part afectada de terreny, per al posterior tractament o eliminació d'aquests en centres autoritzats.  
- S'haurà de garantir el subministrament d'aigua de reg durant i després de les obres en les parcel·les veïnes. Les actuacions que es realitzen en la xarxa de séquies empraran les tècniques i materials adequats.  
- Es realitzarà un seguiment arqueològic de les obres a la parcel·la d'actuació i del condicionament dels vials d'accés a aquesta.  
Les mesures preventives i correctores més destacades durant la fase de funcionament són:  
- Davant del risc d'un abocament incontrolat de l'oli dels transformadors hi haurà un sistema de recollida d'oli compost per una safata o cubeta solidària amb la bancada de cada transformador de la qual ix un conducte d'evacuació cap al dipòsit de recollida d'oli.  
- L'oli procedent del manteniment de la maquinària durant l'explotació de la ST serà gestionat convenientment, de manera que es reculla periòdicament per una empresa autoritzada.  
- En el cas que els treballs de manteniment obligaren a l'evacuació del gas SF6 dels compartiments, aquest serà recollit per un equip de buidatge i ompliment, evitant la descàrrega lliure a l'atmosfera.  
- Les aigües procedents del lavabo es desguassaran amb depuració prèvia d'aquestes, mitjançant un pou clarificador i un filtre biològic, a un pou drenant.  
- Per a impedir la propagació de vibracions, cada transformador anirà disposat sobre carrils en una llosa de formigó, de manera independent i aïllada de la resta de la instal·lació.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
- Es comprovarà que l'afecció de terrenys és l'estrictament necessària.  
- Es comprovarà que totes les actuacions necessàries per a la instal·lació de la ST es realitzaran en l'interior de la parcel·la on es projecta l'actuació.   
- Es comprovarà que el parc de maquinària, magatzem d'olis i combustibles, etc., com també les llavades de maquinària i posades a punt d'aquesta, es localitzen als llocs autoritzats.  
- Es comprovarà que el nivell de soroll produït no supera els límits màxims establits en la legislació vigent.  
- Es controlarà que els olis procedents dels transformadors són gestionats convenientment.  
- Es comprovarà el compliment de les mesures preventives i correctores proposades.  
Tramitació administrativa  
Amb data entrada en aquesta Conselleria de 26 de febrer de 2007, el Servei Territorial d'Energia de València de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre l'avantprojecte, estudi d'inundabilidad, l'estudi d'impacte ambiental, document de síntesi i annex addicional que contenen els informes de l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori i del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, corresponent al Projecte de nova subestació transformadora de 132/20 KV Benicull (València).   
L'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés a informació pública mitjançant anunci publicat en el BOP núm. 290 de data 6 de desembre de 2006, i no s'hi han presentat al·legacions.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'epígraf 2.g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.   
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritats sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de la subestació transformadora de 132/20 KV Benicull, promogut per Iberdrola Distribución SAU, al terme municipal de Benicull de Xúquer, parcel·les 44 i 149 del polígon núm. 10, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'avantprojecte, l'estudi d'inundabilitat i l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. Segons s'estableix en l'informe de l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori, s'han d'adoptar les mesures d'adequació de les infraestructures i de les edificacions previstes en l'estudi d'inundabilitat i en el PATRICOVA.  
2. Una vegada efectuada la instal·lació s'ha de recollir el material sobrant i traslladar-lo a un abocador autoritzat, i a la restauració a l'estat original de les zones afectades mitjançant l'aportació de terra vegetal.  
3. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'informarà a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.   
4. Respecte a les emissions de camps electromagnètics derivades del funcionament de la ST caldrà ajustar-se al que disposa la Direcció General de Salut Pública, òrgan competent en la vigilància sanitària de la contaminació electromagnètica, d'acord amb la Llei 4/2005, de 17 de juny. En tot cas, aquestes s'han de mantenir per sota dels límits establits per la Recomanació del Consell de ministres de Sanitat de la Unió Europea, de 12 de juliol (1999/519/CE), fixats en 5 KV/m per al camp elèctric i 100 mT per al camp magnètic. A la posada en marxa de la ST, s'han de realitzar mesuraments per a garantir el compliment d'ambdós límits (camp elèctric i camp magnètic), i els resultats dels quals s'han d'incorporar al programa de vigilància ambiental.  
5. A la posada en marxa de la subestació transformadora, s'han de mesurar els nivells sonors generats a fi de verificar el compliment de les condicions establides en la legislació vigent, i s'han d'incorporar els resultats al programa de vigilància ambiental.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Secretaria Autonòmica de la Conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
7. D'acord amb l'article 4 del AZR 8071/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental, amb suficient antelació, la data de començament de l'execució de les obres.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 17 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 43/4805-NQL  
Títol: Pla especial per a centre d'educació infantil i primària en SNU comú de Beniarbeig  
Promotor: Ajuntament de Beniarbeig (Alacant)  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Beniarbeig (Alacant) i DTTH Alacant  
Localització: Terme municipal de Beniarbeig (Alacant)  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
El projecte proposa la creació d'una reserva de sòl dotacional que permeta crear un nou col·legi en una parcel·la classificada com a sòl no urbanitzable comú en les vigents normes subsidiàries de planejament de Beniarbeig (aprovades per la Comissió Provincial d'Urbanisme d'Alacant, el 2 de febrer de 1996) adjacent a sòl urbà, que passa a sòl urbanitzable amb la qualificació de xarxa primària de reserves de sòl educativocultural.  
En concret la reserva de sòl dotacional que es pretén crear té una superfície de 12.772 m², dels quals 9.851 m² es destinen a reserva de sòl educativocultural (PED) i la resta, és a dir 2.921 m², a xarxa viària (PRV) necessària per a facilitar l'accés a l'esmentada parcel·la. Les parcel·les sobre les quals es preten situar la reserva de sòl dotacional i els accessos a aquestes són propietat de l'Ajuntament de Beniarbeig.  
En l'actualitat està en tramitació el Pla general de Beniarbeig el qual preveu aquesta actuació en aquests mateixos termes.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El municipi de Beniarbeig es troba situat a la comarca de la Marina Alta, a la província d'Alacant. Limita al nord amb Benimeli i Ondara, al sud amb Pedreguer i Benidoleig, a l'est amb Ondara i Pedreguer i a l'oest amb Benidoleig i Sanet i Negrals.  
La parcel·la en qüestió es troba situada a la partida coneguda com Illetes, a les proximitats de la zona residencial Rases. Es tracta d'una zona de relleu pla de caràcter agrícola.  
- Planejament proposat  
Respon a la tipologia de bloc exempt, amb un ús característic, educativocultural. Es pretén crear un nou centre escolar d'educació infantil i primària amb el perfil de 3 unitats d'Infantil i 6 unitats de Primària, amb menjador, amb una capacitat de 225 places escolars, per a la qual cosa necessita disposar d'una parcel·la de 8.000 m².  
La reculada mínima de l'edificació tant dels límits com dels vials és de 5 metres. L'edificació consta d'un soterrani i tres plantes, i una zona d'aparcaments destinades a l'ús dels docents.  
Amb això i vista la resta de documentació presentada, es pot afirmar que el projecte objecte d'estudi compleix amb la normativa urbanística aplicable vigent al municipi de Beniarbeig.  
3. Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es realitza un examen de possibles emplaçaments per al nou col·legi.   
El promotor justifica ambientalment la solució adoptada pels aspectes següents:  
- La parcel·la seleccionada és de caràcter agrícola encara que es troba majoritàriament en abandó. Està pròxima a zones de sòl urbà de nou creixement.  
- Els valors naturals i culturals d'aquesta no impliquen cap límit a les intencions de l'Ajuntament de Beniarbeig. No comporta un impacte paisatgístic per a la zona.  
- Els impactes ambientals generats són compatibles i acceptables a efecte ambiental una vegada que es complisquen les estipulacions de la proposta de mesures correctores i del pla de vigilància ambiental.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 5 de febrer de 2007 la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant va remetre documentació relativa al Pla especial per a centre d'educació infantil i primària de Beniarbeig (Alacant), composta per còpia expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental, Pla especial i document de síntesi, i s'incoà el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
Es va exposar al públic l'estudi d'impacte ambiental, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Levante-EMT de data 31 de març de 2006 i en el DOGV núm. 5240, de 18 d'abril de 2006.  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Beniarbeig, de data 13 de juliol de 2006, en el qual s'incloïa certificat de l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació pública realitzat.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha requerit informació o documentació per a completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els següents informes sol·licitats durant la tramitació del pla parcial:  
1. Informe de l'arquitecte municipal de l'Ajuntament de Beniarbeig, de data 25 de maig de 2006, sobre la disponibilitat de serveis essencials del Pla especial centre d'educació infantil i primària de Beniarbeig, el qual informa del següent:  
«... Els terrenys que són objecte del Pla especial del centre d'educació infantil i primària de Beniarbeig estan en condicions de disposar dels serveis de proveïment d'aigua potable i clavegueram, que són gestionats directament per l'Ajuntament, ja que les xarxes municipals de subministrament d'aigua potable i d'evacuació d'aigües residuals discorren molt pròximes al límit dels esmentats terrenys, que es troben situats a la vora del sòl urbà, ja desenvolupat i urbanitzat, del municipi, en una zona d'expansió urbana, i són suficients per als usos previstos en el Pla especial.»  
2. Informe del Servei de Projectes i Construccions Educatives de l'Àrea d'Infraestructures de la Direcció General de Règim Econòmic de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, de data 5 de maig de 2006, sobre el Pla especial del centre d'educació infantil i primària Benicadim, de Beniarbeig (Alacant), el qual conclou el següent:  
«... Es proposa que en el pla especial sotmés a informe, s'atenguen les precisions següents:  
1. Incloure en el pla especial el vial al qual enfronta la parcel·la dotacional i la connexió al vial existent a fi de garantir a l'accés a aquesta.  
2. L'Ajuntament haurà d'urbanitzar el vial i preveure eliminar la servitud de la línia elèctrica que travessa la parcel·la i qualsevol altra existent.  
Aquesta Conselleria emet informe favorable, pel que fa a les seues competències en matèria educativa, el Pla especial del centre d'educació infantil i primària Benicadim, de Beniarbeig (Alacant). Condicionat al fet que es complisquen les dues precisions anteriors.  
Els paràmetres urbanístics que el planejament municipal establisca per a la parcel·la escolar no han d'estar en contradicció amb l'establit per aquesta administració...»  
Afeccions legals  
Respecte a l'estudi d'impacte ambiental d'octubre de 2005  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF, CTV, xarxa Natura i PATRICOVA, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
2. Camins ramaders  
L'àmbit d'actuació del col·legi no afecta cap camí ramader dels que hi ha al municipi de Beniarbeig.  
3. Rambles i llits  
No està afectada per cap curs d'aigua permanent ni temporal, ni es troba en les proximitats de barrancs o torrenteres del sistema fluvial del riu Girona, que circula al sud del sector Illetes.  
4. Jaciments arqueològics  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, en l'àmbit d'estudi no es troben jaciments arqueològics, no obstant això, haurà d'obtenir-se informe relatiu al compliment del que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
5. Infraestructures de transport energètic  
Encara que en l'estudi d'impacte ambiental no es fa cap menció, en l'àmbit d'actuació del Pla especial queda localitzada una línia elèctrica que creua el sector d'est a oest en la part superior de la parcel·la.   
Haurà d'atendre's al que disposa la Llei 54/1997, de 27 novembre, del sector elèctric, com també a les altres reglamentacions que la regulen.  
Consideracions ambientals   
1. La forma del relleu de la zona d'estudi és plana. Aquesta geoforma ve determinada pels rebliments típics del quaternari, juntament amb la dedicació pràcticament exclusiva d'aquests terrenys a l'agricultura d'horta.   
Des del punt de vista de la litologia, l'àmbit d'estudi s'assenta principalment sobre materials quaternaris, fonamentalment cudols, graves, arenes i argiles. Es troba situada en la unitat corresponent als plans litorals. Les planes litorals són planes adjacents a la costa formades, fonamentalment, per l'acumulació de materials de procedència marina, eòlica, fluvial i de vessant. Això li confereix al sòl les característiques: risc d'erosió actual baixa-molt baixa, risc d'erosió potencial alta, vulnerabilitat d'aqüífers mitjana.  
La capacitat d'ús del sòl és moderada-elevada. En l'àmbit d'actuació s'assigna un ús agrícola horta. No apareixen àrees degradades o relleus deteriorats. No apareixen zones forestals.  
2. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental presentat, en l'àmbit d'actuació no s'ha trobat cap espècie inclosa en els annexos I i II de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades. Com tampoc es recull cap espècie del Catàleg nacional d'espècies amenaçades (RD 439/1990 de 30 de març, BOE núm. 82 de 5 d'abril de 1992) actualitzat per les ordres 29 agost de 1996, 9 de juliol de 1998, 9 de juny de 1999, 10 de març de 2000, 28 de maig de 2001, MAM/2734/2002 de 21 d'octubre i MAM/1653/2003 de 10 de juny, publicades totes elles en el Boletín Oficial del Estado (BOE).  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, a més de la presència de les espècies de cultiu es troben formacions de caràcter nitròfil, producte de les activitats de cultiu, principalment cítrics, i els camins limítrofs. Atés el grau d'antropització, les espècies trobades solen ser d'àmplia distribució cronològica. És bastant escassa i poc diversa.  
No es troben en l'àmbit àrees forestals que hagen patit incendis a partir de l'entrada en vigor de la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable.  
3. En l'apèndix de l'estudi d'impacte ambiental, es presenta una llista que recull aquelles espècies que d'alguna manera o una altra es relacionen amb l'àrea d'estudi. S'assenyala que és una zona de clara tendència urbana amb una elevada influència antròpica. No assenyala en quins punts es pot trobar predominança de cada espècie ni com fan ús de l'àrea d'estudi, assenyalant si és l'àrea de campeig, de nidificació o quins són els punts més freqüents de pas. No obstant això, atesa la reduïda grandària de la zona d'estudi i l'elevada antropització d'aquesta, la informació a aquest respecte resulta suficient.  
D'altra banda, en la llista presentada en l'estudi d'impacte ambiental s'han trobat algunes de les espècies amb algun tipus de protecció d'acord amb el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la protecció d'aquestes. Encara que no s'especifica l'afecció del projecte a aquestes espècies que apareixen en la llista.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no cal indicar la presència en la parcel·la d'estudi d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció, ni es troben en l'àrea d'estudi cap de les espècies del Catàleg nacional d'espècies amenaçades, Reial decret 439/1990, de 30 de març.  
4. Segons l'estudi d'impacte ambiental, la connexió a la xarxa d'aigua potable, es realitzarà mitjançant les pertinents connexions i xarxa de distribució d'aigua potable, en el punt d'accés més pròxim a la xarxa existent en sòl urbà.  
Pel que fa a la producció d'aigües residuals, en tractar-se d'una actuació de caràcter dotacional on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals. En tot cas, les aigües residuals seran abocades al clavegueram públic, en concret a la xarxa de clavegueram municipal que hi ha limítrof a la parcel·la i conduïdes a l'estació depuradora d'aigües residuals de Beniarbeig en les condicions establides en les ordenances municipals d'abocament de clavegueram.  
El sanejament de les aigües residuals de Beniarbeig es realitza en l'actualitat a la depuradora situada a Beniarbeig, amb un cabal projectat de 500 m³/dia. En l'actualitat el seu cabal de funcionament és de 261 m³/dia (segons fitxa de l'EPSAR). S'adoptarà una xarxa separativa per a la xarxa de pluvials com la de fecals.  
Respecte a la hidrologia superficial, el sector no es veu afectat per cap curs d'aigua permanent ni temporal, ni es troba en les proximitats de barrancs o torrenteres del sistema fluvial del riu Girona, que circula al sud del sector Illetes i no es veurà afectat per l'ocupació del sòl proposada en l'actuació.  
5. Segons l'estudi d'impacte ambiental, el clima de la zona participa de les característiques pròpies del clima mediterrani litoral septentrional, hiverns suaus i estius calorosos i secs. Les temperatures mitjanes anuals solen estar al voltant dels 18ºC. La precipitació anual mitjana major als 600 mm, amb un màxim destacat a la tardor que pot arribar als 900 mm, un dèbil màxim secundari a la primavera i un període sec estival d'uns 3 mesos.  
6. L'estudi d'impacte ambiental no presenta un estudi acústic. Atesa la proximitat al nucli urbà consolidat, de l'àmbit d'actuació, s'hauran d'incorporar a l'estudi d'impacte ambiental mesures correctores per a corregir l'efecte provocat per la maquinària i la resta d'elements que poden provocar algun tipus d'alteració del nivell sonor de la zona en la fase d'execució del projecte. Aquestes mesures hauran de preveure's també en el programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental no integra en la documentació un estudi d'ordenació i protecció del paisatge. Únicament es fa referència a l'afecció sobre el paisatge mitjançant el punt 4.7 Paisatge (pàgina 42 de l'estudi d'impacte ambiental). Segons la documentació referida, el paisatge patirà una alteració transitòria durant la fase d'execució com a conseqüència de l'eliminació de la vegetació, moviment de terres, construcció d'edificis, etc. Se substituirà un típic paisatge agrícola per un col·legi i per una àrea verda, i es mantindrà l'actual paisatge de les zones limítrofes i exteriors al sector.   
Aquesta actuació, sobretot la construcció d'infraestructures i edificis provocarà un impacte permanent, d'extensió zonal, i afectarà directament el paisatge de la zona ruralment i indirectament el benestar de les persones.  
Les mesures correctores que s'estableixen en l'estudi d'impacte ambiental van encaminades a no produir impactes sobre la geomorfologia del territori i sobre la coberta vegetal més enllà de l'estrictament indispensable i intentar integrar les construccions amb formes naturals i amb una coberta vegetal formada per espècies pròpies de la zona.  
7. El sector es veu travessat per una línia elèctrica. En l'estudi d'impacte ambiental, no es fa referència a l'impacte que poden ocasionar aquestes infraestructures de transport elèctric que hi ha a la zona.   
En l'informe del Servei de Projectes i Construccions Educatives de l'Àrea d'Infraestructures de la Direcció General de Règim Econòmic de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, de data 5 de maig de 2006, es condiciona la viabilitat del projecte al fet que l'Ajuntament preveja eliminar la servitud de la línia elèctrica que travessa la parcel·la i qualsevol altra existent.  
S'haurà de preveure en les mesures correctores l'obligatorietat de soterrar i desviar les línies elèctriques que afecten el sector, a la distància i de la forma que s'estableix en la legislació del sector elèctric i del transport de l'energia elèctrica.  
8. Segons l'estudi d'impacte ambiental, es preveu una major influència de vehicles a l'àrea d'estudi i en particular un increment de la densitat de trànsit en els vials d'accés al col·legi. Aquesta afecció es farà palesa tant en la fase d'execució (trànsit de maquinària i camions pesants) com en la fase de funcionament (augment del trànsit en la via). S'haurà d'assegurar que no es produiran alteracions en el funcionament normal dels vials adjacents, com també s'assegurarà que no s'ocasiona cap desperfecte d'aquests. S'hauran d'aplicar la legislació vigent sobre protecció dels vials d'ús públic, com també informar l'organisme gestor d'aquests vials de les actuacions que es desenvoluparan, i obtenir-ne d'ells l'aprovació.  
9. Segons l'estudi d'impacte ambiental, en l'àmbit d'estudi no es troba cap jaciment arqueològic localitzat en l'àmbit.  
L'estudi d'impacte ambiental no estableix com a mesures protectores inicials, que abans de qualsevol actuació sobre aquests haurà de realitzar-se un estudi de prospecció arqueològica que una vegada remés a la Conselleria de Cultura i Patrimoni, aquesta mateixa emetrà un informe vinculant a què quedarà subjecte aquest estudi d'impacte ambiental pel que haurà de presentar-se un annex a aquest que recollirà les mesures correctores, protectores i de vigilància que de l'esmentat informe de la Conselleria de Cultura, Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià es deriven.  
S'haurà d'aportar l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, resultat de preveure en l'estudi d'impacte ambiental aquestes actuacions realitzades, els resultats i el programa de vigilància o mesures correctores respecte d'això. L'esmentat informe serà vinculant per a la resolució final del projecte.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla especial per a centre d'educació infantil i primària en SNU comú de Beniarbeig (Alacant), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits a continuació:  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'ha d'aportar l'informe definitiu emés per la Direcció General de Patrimoni Valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. L'Ajuntament ha d'exigir a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
3. Durant la fase d'execució, s'ha de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i indicar, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat. S'exigirà a les empreses els certificats que acrediten el lliurament dels residus generats a empreses gestores autoritzades.  
4. S'ha de preveure en les mesures correctores l'obligatorietat de soterrar i desviar les línies elèctriques que afecten el sector, a la distància i de la forma que s'estableix en la Llei 54/1997, de 27 novembre, del sector elèctric, com també en les altres reglamentacions que la regulen el transport de l'energia elèctrica.  
Per això, abans de l'aprovació definitiva del projecte ha de presentar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme l'autorització de l'empresa propietària de la línia de transport elèctric present en el sector per al seu soterrament o adequació d'aquesta al projecte de Pla especial.  
En la documentació tècnica ha de mencionar-se l'impacte produït per aquestes instal·lacions, com també s'han de recollir totes les mesures correctores i de vigilància ambiental que es duran a terme per al soterrament i adequació de les línies de transport elèctric que hi ha al sector.  
5. Durant la fase d'execució, s'ha de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
6. En el cas que les construccions afecten els serveis i les infraestructures de reg, serà necessària la reposició. S'ha de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les séquies que hi ha a la zona haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants propietària o, en tot cas, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual determinarà la manera en què es duran a terme les actuacions proposades.   
7. Per a l'adequació de la zona verda s'ha d'utilitzar terra adequada, en cap cas residus, i espècies vegetals autòctones que no requerisquen gran quantitat d'aigua per a la subsistència. Les esmentades espècies han d'emprar-se igualment en la restauració dels possibles talussos naturals que s'executen amb motiu de la urbanització.  
8. En el cas que els cultius limítrofs estiguen afectats durant les obres d'edificació, s'han de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'aquests.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 24 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 164/2165-QFC  
Títol: Modificació puntual núm. 57 del PGOU Reserva sòl dotacional educatiu a Torremendo  
Promotor: Ajuntament d'Orihuela (Alacant)  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU  
Localització: Al nord del nucli urbà de Torremendo  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objecte d'aquesta modificació puntual és la creació d'un nou sòl dotacional, amb una superfície total de 8.000 m², per a la posterior execució d'un centre docent.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La parcel·la està situada al nord del nucli urbà de Torremendo, en el límit nord del barri de Las Capitas, enfront del sector J-2 de sòl urbanitzable i confrontant, des del punt de vista urbanístic, amb:  
- Sud amb unes parcel·les del sòl urbà (PERI) del barri de Las Capitas, i hi ha un habitatge i una nau industrial en aquest límit.  
- Est amb un camí asfaltat.  
- Oest amb el camí del barri de la Virgen de María, que comunica directament amb el centre de Torremendo.  
- Nord amb sòl no urbanitzable d'ús comú, segons el PGOU vigent, i pròxim al PERI de Virgen de María.  
El sistema viari serà en forma de retícula, conformat pels dos viaris principals que ja hi ha, a l'oest i a l'est, i dos nous vials transversals als anteriors, amb la qual cosa la parcel·la tindrà accés en tot el perímetre d'aquesta. Després de l'execució d'aquests vials resultarà una parcel·la de 6.560 m².  
El camí del barri de Virgen de María disposa dels serveis públics necessaris, aigua potable, sanejament, línies telefòniques, línies elèctriques i enllumenat públic, excepte el subministrament de gas que haurà de ser realitzat mitjançant dipòsit situat a la parcel·la.   
3. Alternatives  
No s'hi han presentat alternatives.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 6 de setembre de 2005, l'Ajuntament d'Orihuela remet documentació tècnica del projecte, com també certificat d'exposició pública i d'acord plenari aprovatori del projecte, de data 31 de maig de 2005, a fi que s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
En data 5 de desembre de 2005, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant va remetre, al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, exemplar de l'expedient administratiu i un exemplar de la documentació tècnica, que inclou com a annex l'estudi d'impacte ambiental, i s'incoa el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.   
2. Informació pública   
L'estudi d'impacte es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari La Verdad de data 9 de març de 2005 i en el DOCV núm. 4974, de 30 de març de 2005 .  
Durant el període d'exposició pública, un mes, no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament d'Orihuela, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.  
3. Petició d'informació o documentació complementària   
En data 23 de febrer de 2005, aquest Servei envia requeriment de documentació a l'Ajuntament d'Orihuela i sol·licita informe sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998 de patrimoni cultural valencià.  
En data 13 de juliol de 2006, aquest Servei remet nou requeriment de documentació a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, en la qual se sol·licita:  
- Sol·licitud d'informe favorable a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte presentat amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià, vista l'existència de jaciments catalogats a la pedania de Torremendo.  
- Especificar l'ús del sector en desenvolupament situat a l'oest, a l'altre costat de la carretera.  
- Justificar la idoneïtat de la parcel·la triada pel que fa a ubicació, no limítrofa amb el nucli urbà.  
- Informe de l'estudi de paisatge i de l'estudi acústic.  
En data 14 de juliol de 2006, aquest Servei remet, a l'Ajuntament d'Orihuela, còpia del nou requeriment de documentació.  
En data 21 de març de 2007, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant remet una còpia de l'informe favorable emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient s'inclouen els següents informes rebuts durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental:  
1. Informe patrimonial emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, de 23 de febrer de 2007, en el qual se substància l'informe vinculant legalment previst en els termes següents:  
La documentació presentada, que es refereix a la parcel·la 27d del polígon 115 consta de:   
- Memòria de la documentació ambiental  
- Plànols  
La documentació aportada fa referència expressa a la legislació patrimonial i indica que no existeixen béns culturals en l'àmbit de la modificació.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic l'impacte es revela inexistent.  
Per la qual cosa s'emet informe favorable, a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, l'estudi d'impacte ambiental de la modificació puntual núm. 57, Torremendo del PGOU.  
Aquest informe es contrau a l'estudi d'impacte ambiental en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cada una de les pàgines del document, en prova de conformitat.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, com també a l'existència d'espais naturals protegits, no s'ha detectat, en l'àrea d'estudi, afeccions a cap figura ambiental.  
2. Séquies. En el límit oest de la parcel·la hi ha una séquia que és el sistema actual de drenatge d'aquesta, i que comporta una servitud de 4 metres que s'ha de conservar.  
Les mesures correctors preveuen aquesta servitud, i indiquen que el projecte d'execució de l'edifici ho haurà de preveure com a adequació i delimitació.  
3. Jaciments arqueològics. L'estudi d'impacte ambiental presentat i sobre el qual es realitza aquest procediment d'avaluació, no conté cap apartat dedicat al patrimoni, ni presenta cap estudi sobre possibles impactes, ni mesures preventives o correctores. No obstant això, el projecte disposa d'informe favorable, de data 23 de febrer de 2007, emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Per tant, aquest aspecte es contrau a l'informe realitzat per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus relatiu a l'estudi d'impacte ambiental en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cada una de les pàgines del document, en prova de conformitat  
Consideracions ambientals  
1. La parcel·la, la capacitat agrícola de la qual és baixa, actualment es troba en estat de guaret, i la seua superfície està ocupada per espècies arbustives i herbàcies, sense cap ús especial, tal com recull l'estudi d'impacte ambiental, per tant, l'impacte, que es produirà en aquest sentit, serà lleu vist l'estat actual d'explotació, com també el valor agrícola d'aquest.  
2. La litologia del sector està caracteritzada per la presència de margues, conegudes com a margues de Torremendo, el color de les quals és el gris-groguenc, que dóna color al paisatge d'aquesta zona.  
Des del punt de vista tectònic i sismològic cal destacar l'elevada activitat sísmica, que a Orihuela ve donada per un coeficient d'acceleració sísmica bàsica ab = 0,16 g. No obstant això, l'estudi d'impacte ambiental recull un valor sensiblement menor corresponent al terme municipal de Pilar de la Horadada, ab = 0,12 g.  
3. L'estudi d'impacte ambiental no presenta cap catalogació ni de flora ni de fauna, per la qual cosa es tenen elements de judici suficients per a emetre una valoració adequada respecte d'això, no obstant això, segons la ubicació de la parcel·la i el seu entorn, es podria considerar que l'impacte sobre la flora i la fauna serà lleu, i no nul com s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental.  
4. Respecte al proveïment d'aigua potable, l'estudi d'impacte ambiental indica que es realitzarà mitjançant connexió a la xarxa d'aigua potable que discorre pel camí d'accés al barri Virgen de María (façana oest).  
La depuració de les aigües residuals es durà a terme mitjançant connexió a la xarxa de sanejament traçada sota el camí anteriorment referit (hi ha pous de registre i entroncament enfront de la parcel·la).  
Terrenys de cultiu en estat d'abandó és el que actualment ocupa la parcel·la sense donar-se la presència de cap altre ús. No obstant això, en el límit sud de la parcel·la hi ha una nau-magatzem l'ús de la qual podria resultar incompatible amb el futur centre docent.  
5. Un dels factors claus que s'ha d'estudiar per a un ús docent són els nivells de soroll que hi ha al sector, a fi d'adoptar les mesures adequades per a garantir el compliment dels nivells establits per la legislació vigent, no obstant això aquest és un aspecte que l'estudi d'impacte ambiental no ha valorat.  
En l'estat actual, per les característiques del sector i el seu entorn, sembla que es garantirà el compliment dels nivells de 45 i 35 db(A) establits per a ús dominant docent, com també els 40 i 30 db(A) establits per a l'interior d'aules docents, segons el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis. No obstant això, seria convenient establir en les normes urbanístiques del sector algunes mesures destinades a garantir els esmentats nivells, més enllà de la situació actual.  
6. L'estudi d'impacte ambiental no presenta cap annex que faça referència específica a l'afecció del paisatge, sent que aquest actua com a criteri condicionant en els nous desenvolupaments urbanístics. No obstant això, els redactors de l'estudi d'impacte ambiental estableixen que no hi haurà cap impacte, malgrat no haver fet una valoració adequada respecte d'això.  
Per al medi geofísic, no obstant això, estableix com a mesura correctora la conservació de les condicions morfològiques del talús del bancal situat al límit sud; mesura que, d'altra banda ajudarà a la conservació de la imatge actual del sector i per tant de la percepció visual del paisatge de la zona, caracteritzat per ser un territori fortament ondulat, els desnivells del qual s'han resolt mitjançant la tècnica tradicional de l'abancalament.  
Malgrat que el sector es troba en un entorn altament antropitzat, caracteritzat per la presència actual o futura de nuclis urbans tant pel nord, com pel sud i l'oest, encara manté per l'est un paisatge agrícola, situació que hauria d'implicar la definició de mesures protectores amb l'objecte d'aconseguir una adequada integració del paisatge perifèric amb les noves construccions, articulant la transició entre aquesta i l'entorn rural, d'acord amb els criteris establits per la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
7. Les mesures correctores presentades en l'estudi d'impacte ambiental es consideren adequades encara que s'observa falta d'alguna mesura relativa a nivells acústics adequats a ús docent, com també destinades a garantir la compatibilitat d'usos o una adequada integració paisatgística.  
L'estudi d'impacte ambiental no presenta pla de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de modificació puntual núm. 57 del PGOU Reserva sòl dotacional educatiu a Torremendo, del terme municipal d'Orihuela (Alacant) sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació:  
1. Haurà d'assegurar-se el compliment de les condicions acústiques en l'edificació previstes en la legislació sectorial vigent, i exigir els corresponents certificats d'aïllament acústic, prèviament a l'obtenció de la llicència d'ocupació dels edificis.   
Així mateix, l'Ajuntament haurà d'establir en la fitxa de planejament del sector ús dominant, els nivells acústics exteriors, de conformitat amb el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han de recollir les mesures protectores o correctores adequades, destinades a garantir el compliment d'aquests límits en un futur, com també els objectius de qualitat aplicables a l'esmentada zona, com pot ser l'establiment d'una franja de protecció en què prohibisquen determinats usos o la previsió de pantalles acústiques.  
El pla de vigilància ha d'establir el seguiment de l'evolució dels nivells de soroll en funció del desenvolupament dels sectors circumdants, com també l'establiment de les mesures correctores, com ara la col·locació de pantalles acústiques o elements vegetals en el tancament del centre escolar, que asseguren un nivell sonor exterior per sota del valor límit establit en el cas que augmentaren els nivells de soroll.  
2. Vista l'elevada activitat sísmica i la naturalesa de l'edifici la destrucció del qual pot ocasionar víctimes humanes, per a l'execució d'aquest s'ha d'aplicar la norma de construcció sismoresistent: Part general i edificació (NCSR-02), utilitzant el valor de l'acceleració bàsica, ab= 0,16 g que es recull per al municipi d'Orihuela, i no els ab= 0,12 g corresponents a Pilar de la Horadada tal com presenta l'estudi d'impacte ambiental.  
3. L'Ajuntament ha de determinar si l'ús de la nau que hi ha al límit sud de la parcel·la és compatible amb el futur centre docent; i en el cas que no ho siga ha de prendre les mesures adequades, com pot ser la reubicació de l'esmentada nau, el canvi d'ús d'aquesta o la disposició de pantalles naturals o artificials que en garantisquen la compatibilitat.  
4. Durant la fase d'execució s'ha de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
5. La terra vegetal extreta, que siga susceptible d'aprofitament, s'ha de mantenir en condicions adequades i s'ha de destinar a l'ompliment de les zones verdes previstes. S'haurà de definir el lloc i les condicions d'emmagatzemament del sòl eliminat, a fi de garantir que no en perda les propietats.  
6. Durant la fase d'execució, s'ha de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra i indicar, si és procedent, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles ha de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
7. L'Ajuntament ha d'exigir a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
Segon  
Totes les mesures preventives i correctores proposades com també les derivades dels condicionants exposats han de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, tant pel que fa a la modificació en si com en allò corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
Tercer  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 2 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.