Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5642, del 19-11-2007 (2007/13161)

RESOLUCIÓ de 7 de novembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Villena, Xilxes, Senyera, Rotglà i Corberà, Benigánim i Fanzara.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5642

Data del DOGV
:   19-11-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/13174


Data del document
:   07-11-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Xilxes
    * Rotglà i Corberà
    * Benigànim
    * Senyera
    * Villena
    * Fanzara
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 7 de novembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Villena, Xilxes, Senyera, Rotglà i Corberà, Benigánim i Fanzara. [2007/13496]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 114/05-AIA Villena, 137/05-AIA Xilxes, 160/05-AIA Senyera, 190/05-AIA Rotglà i Corberà, 206/05-AIA Benigánim i 006/06-AIA Fanzara, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 7 de novembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 114/6129-BCY  
Títol: modificació puntual núm. 12 del PGOU, PDA. Casas del Menor  
Promotor: Ajuntament de Villena (Alacant)  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU  
Localització: al nord-oest del nucli urbà de Villena, a una distància aproximada de 3,5 km, a la partida denominada Casas del Menor.  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objecte del projecte és la requalificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció agrològica a sòl no urbanitzable comú, d'una franja de sòl superficiada en un total de 1.086.913,91 m², situats a la partida de Casas del Menor.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La delimitació de l'àmbit està configurada per vials ja existents, ja siga carretera, camí ramader o camí rural, i es concreta en els que segueixen: al nord, la partida del Campo, autovia a Madrid i Las Lomas de Pardina; a l'est, partida Las Cabezuelas i partida de La Amistat; al sud, partida Casa Cabañas i complex esportiu Círculo Agrícola Villense (CAM) i a l'oest, partida de La Amistat.  
3. Alternatives  
Es presenta una única alternativa, la justificació de la qual es basa en:  
- L'existència d'un element sectorial incardinat a aquesta, la carretera regional A-400 i de camins veïnals adjacents, que conformen un límit natural de l'àmbit d'actuació  
- L'existència d'un gran nombre d'habitatges unifamiliars aïllats, que l'activitat agrícola desenvolupada en els terrenys és pràcticament nul·la, com ara,  
- Els terrenys limítrofs en la zona sud i els de la zona oest, estan qualificats com a sòl no urbanitzable d'ús comú.  
Aquests terrenys quedaran igualment protegits de cara a qualsevol activitat urbanística que no siga declarada d'interés comunitari, per part de la conselleria de Territori i Habitatge de la Comunitat Valenciana, en mantenir la classificació de sòl no urbanitzable.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 1 de juliol de 2005, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant remet, a aquesta Direcció General, documentació integrada per pla parcial amb annex d'homologació i estudi d'impacte ambiental, incoant-se l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 7 de setembre de 2005, aquest Servei va remetre, a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, requeriment de documentació en què se sol·licitaven els documents mínims exigibles necessaris, per a incoar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental, que no constaven en la documentació aportada.  
En data 10 d'octubre de 2005, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant remet escrit d'esmena al requeriment realitzat pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental. D'altra banda, l'esmentat escrit indica la no-necessitat d'alguns dels documents requerits.  
En data 7 de novembre de 2005, aquest Servei va remetre, a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, requeriment de documentació en què se sol·licitaven, novament, documents necessaris per a poder continuar amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental; així mateix, s'aclaria la necessitat dels documents sol·licitats en el requeriment realitzat en data 7 de setembre de 2005.  
En data 15 de febrer de 2005, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant remet documentació subsanatòria remesa per l'Ajuntament de Villena en data 2 de febrer de 2006, i s'incoa el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de documentació tècnica, segons anuncis publicats en el DOGV núm. 4648, d'11 de desembre de 2003, i en el diari Información d'Alacant del dia 4 de desembre de 2003.  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, reclamacions o cap observació respecte d'això, segons consta en els certificats emesos per la secretària general de l'Ajuntament de Villena en els quals s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.  
3. Resum d'al·legacions  
No s'hi van presentar al·legacions.  
4. Informació o documentació complementària  
L'estudi d'impacte ambiental presentat en data 1 de juliol de 2005, incloïa informe arqueològic firmat per un tècnic competent del Museu Arqueològic José María Soler de l'Ajuntament de Villena, 4 de febrer de 2002, en el qual s'informa que:  
«Una part de l'àrea afectada per la modificació està catalogada en el planejament vigent com de protecció arqueològica. La protecció, tal com es detalla en plànol, es refereix a una àrea de 50 metres a la redona.  
En el Museu Arqueològic José María Soler no es té constància de l'existència d'un jaciment arqueològic en aquest punt.  
Per tant davant del dubte, el tècnic considera que hauria de quedar la zona arqueològica amb la mateixa qualificació que té en l'actualitat.»  
En data 7 de setembre de 2005, s'envia requeriment de documentació a fi que li interessat present justificació ambiental de la necessitat requalificació d'aquest sector, així mateix, se sol·licita estudi d'inundabilitat a fi de concretar el risc d'inundació existent en el sector.  
En data 7 de novembre de 2005, se sol·licita cartografia que reflectisca l'àrea amb risc d'inundació i la inclusió d'usos prohibits i permesos en les normes urbanístiques del sector i, en l'estudi d'impacte ambiental, les mesures preventives adequades a fi de limitar riscos.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
No s'han demanat informes sectorials.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura no s'han detectat, en l'àrea d'estudi, afeccions a cap figura ambiental.  
2. PATRICOVA. El sector presenta una zona amb risc d'inundació 6, que ocupa la quasi totalitat del sector en la seua meitat nord-oest. Aquesta àrea queda recollida en el plànol 7 denominat plànol d'afeccions: risc d'inundació - protecció arqueològica, en la qual es grafia la zona afectada.  
Així mateix, s'estableix que en la zona afectada per risc 6 seran d'observança les limitacions imposades pel PATRICOVA en l'article 22 de la seua normativa. No obstant això, qualsevol actuació que es permeta en la zona afectada haurà de presentar, com a part de la documentació, el preceptiu estudi d'inundabilitat.  
3. Camins ramaders. La delimitació física del sector queda circumscrita en dos grans relleus físics, l'assagador Reial d'Almansa-Collado de Salinas, que discorre perpendicularment per la zona, creuant-la d'oest a est i d'altra banda, l'assagador de la Noguera, que s'inicia en l'encreuament amb la carretera de Villena - Caudete i que discorre paral·lelament amb el límit est de la delimitació.  
Les amplàries legals corresponents són, per a l'assagador Reial d'Almansa, 75,22 m i per a l'assagador de Noguera, 37,61 m.  
4. Jaciments arqueològics. Al sud-est del sector hi ha una zona, que comprén una àrea circular de 50 m de diàmetre, catalogada per l'actual PGOU com de protecció arqueològica.  
De conformitat amb l'informe arqueològic, de data 4 de febrer de 2002, subscrit per un tècnic competent del Museu Arqueològic José María Soler, aquesta sol·licitud de qualificació de sòl respecta l'especial protecció arqueològica, marcada pel planejament, la qual cosa garanteix la protecció de l'esmentat jaciment.  
5. Rambles i llits. No hi ha cap llit, rambla o riu en el sector, encara que cal assenyalar la presència d'una séquia al nord-est del sector el traçat de la qual coincideix, en part, amb la zona afectada per risc d'inundació.  
Consideracions ambientals  
1. L'àmbit d'estudi es caracteritza per la presència de materials detrítics del quaternari del tipus terrasses al·luvials formades per llims i argiles, per la qual cosa, a causa del caràcter impermeable d'aquest tipus de sòls, el terreny presenta una vulnerabilitat d'aqüífers baixa.  
2. El sector d'estudi presenta una elevada capacitat d'ús agrari, la qual cosa justifica la seua actual qualificació d'especial protecció agrològica, per tant, i segons determinen les normes urbanístiques del PGOU de Villena per al sòl no urbanitzable comú, la destinació principal d'aquest sòl serà l'ús agrícola.  
3. L'estudi d'impacte ambiental fa referència a la vegetació existent al terme municipal de Villena, en la qual es distingeixen tres grans zones tipificades; la zona de cultiu, la zona de bosc baix i la de pineda densa. Per tant, no es té un catàleg que reculla amb detall la vegetació existent en el sector d'estudi per a poder realitzar una valoració apropiada de la mateixa.  
No obstant això, la seua actual qualificació, com a protecció agrològica indica que, principalment, en la zona predominen els terrenys de cultiu, per tant, el grau de coincidència amb la vegetació potencial és baix, ja que la vegetació del sector es correspon amb la pròpia de les zones de cultiu.  
4. El llistat de fauna que recull l'estudi d'impacte ambiental, que fa referència a tot el terme municipal, és incomplet ja que, com el mateix estudi recull: se cita amb major exactitud la fauna de rèptils, i és escàs pel que fa a aus i mamífers.  
Finalment, l'estudi d'impacte ambiental indica que en la zona objecte del projecte les varietats d'animals que la poblen són escasses, a causa de la pobra vegetació que sobre aquesta s'assenta, tractant-se fonamentalment de xicotets rèptils, i alguns insectes d'escassa entitat.  
Per tant, malgrat que la llista resulta escassa per a poder avaluar correctament aquest aspecte, s'entén que en mantenir la classificació de no urbanitzable comú la fauna present en la zona continuarà estant mentre es prenguen, de conformitat amb la normes urbanístiques del PGOU de Villena referides al sòl no urbanitzable comú, les mesures pròpies de protecció, sobretot, aquelles encaminades a evitar el desenvolupament d'actuacions edificatòries que puguen donar origen a nuclis de població.  
5. Respecte a l'explotació dels recursos naturals, ni l'estudi d'impacte ambiental ni els documents tècnics estableixen criteris ja que el projecte l'única cosa que pretén és un canvi en la qualificació, la qual cosa, en un principi, implica només la pèrdua de la protecció agrològica i no la implantació de determinats usos que comporten increments en la demanda de recursos hídrics, de sanejament o de gestió de residus.  
No obstant això, l'estudi d'impacte ambiental, en l'apartat d'usos i aprofitaments actuals, indica que en l'àmbit objecte de requalificació s'aprecia l'existència de nuclis de població, entesos d'acord amb la definició que fa el pla general en l'article 2.2.3, apartat 2 de les normes urbanístiques d'aquest. Situació en què seria aconsellable un control ambiental més estricte dels esmentats nuclis per part de l'autoritat local.  
Això últim és un clar indicatiu que en la zona s'ha incomplit la normativa establida pel PGOU de Villena per a sòl no urbanitzable de protecció agrològica, que queda referit a la Llei 4/92, de 5 de juny, del sòl no urbanitzable, en la qual es prohibeix el desenvolupament de l'habitatge aïllat i familiar que contribuïsca a la formació de nucli urbà.  
6. El clima de l'àrea estudiada es caracteritza per l'escassetat de pluja, que a Villena registra una mitjana anual de 350 mm desigualment repartides al llarg de l'any.  
D'altra banda, l'estudi d'impacte ambiental destaca que el caràcter de les precipitacions i la mateixa fisioagrafia afavoreixen l'existència d'inundacions, i es pot observar en el mapa de risc d'Inundació que la zona d'estudi no presenta risc d'inundació especial, excepte en l'extrem oest d'aquest que presenta un nivell 6 de risc d'inundació. Tanmateix, qualsevol punt pot patir una inundació, ja que n'hi ha prou amb què la precipitació siga de suficient magnitud.  
7. El sector d'estudi presenta un lleuger pendent en direcció est i nord-sud, on l'oscil·lació de cotes topogràfiques varia dels 522 m d'altitud que trobem al nord-est, als 510 m presents al sud-oest.   
L'estudi d'impacte ambiental presenta una anàlisi paisatgística escassa, únicament indica que es tracta d'una zona d'antics cultius en què s'observa la presència d'un gran nombre d'habitatges unifamiliars aïllats. La qual cosa impedeix dur a terme una adequada lectura paisatgística del sector.   
8. Segons estableix l'estudi d'impacte ambiental, la desprotecció agrològica no implica accions susceptibles d'impactar en el medi ambient per ella mateixa, per la qual cosa no calen de mesures de protecció i vigilància específiques, ja que la mateixa condició de sòl no urbanitzable comú implica l'ús agrícola com a principal. Per la qual cosa les accions susceptibles de produir impacte podrien resumir-se en:  
- La desaparició de les àrees cultivades, amb les conseqüències en la flora i fauna sectorial.  
- Possible desenvolupament o consolidació de les edificacions existents, per redistribució de la població afectada.  
No obstant això, d'altra banda assenyala que resulta imprescindible realitzar una valoració d'impactes derivats de la possible implantació d'activitats extractives, agrícoles, i ramaderes, repoblacions forestals, instal·lacions turístiques, vies de comunicació i qualsevol altre ús permés, per les normes urbanístiques del PGOU en sòl no urbanitzable comú. A partir de tot això, l'estudi d'impacte ambiental reconeix dos possibles tipus d'afeccions:  
- La mateixa contaminació generada per la implantació de les esmentades activitats  
- Realització d'obres d'urbanització i construcció d'instal·lacions.  
Per tant, les mesures correctores i el pla de vigilància presentat en l'estudi d'impacte ambiental, en general, estan orientades al control dels impactes severs i moderats que comportaria tant la instal·lació d'indústries com la realització d'obres d'urbanització, destacant aquelles dirigides a la bona gestió dels residus i de les aigües residuals.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de modificació núm. 12 del PGOU del municipi de Villena (Alacant), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb les condicions establides a continuació.  
Segon  
1. Pel que fa a la normativa urbanística es matisarà el que segueix a fi d'evitar impactes notables:   
1.1. La parcel·la mínima exigible serà d'una hectàrea per habitatge, i l'ocupació màxima de la parcel·la per les construccions i elements arquitectònics en cap cas podrà ser superior al dos per cert de la superfície d'aquella.  
1.2. Serà obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o habitatges familiars aïllats no connectats a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i es prohibeix l'ús de fosses sèptiques i pous cecs.  
2. Establir les mesures preventives i correctores adequades a fi d'evitar que el grup d'habitatges existents en la zona continue creixent com fins ara, consolidant nucli de població, la qual cosa incompleix la normativa prevista pel PGOU per a sòl no urbanitzable comú.  
3. L'Ajuntament haurà de tramitar l'expedient d'identificació del nucli d'habitatge consolidat existent en el sector, de conformitat amb la disposició transitòria quarta de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del sòl no urbanitzable, a fi d'aconseguir la minimització de l'impacte territorial generat per aquest.  
Tercer  
Totes les mesures preventives i correctores proposades com també aquelles derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, bé allò relatiu a la modificació en si com en el corresponent a les fases posteriors d'execució i funcionament.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 22 de maig de 2006. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 137/05 AIA  
Títol: Modificació puntual de les normes subsidiàries franja litoral de Xilxes (Castelló)  
Promotor: Ajuntament de Xilxes  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló   
Localització: Terme municipal de Xilxes, Castelló  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és una modificació puntual de les normes subsidiàries aprovades el 23 d'octubre de 1993, vigents fins ara al municipi. En el projecte es desenvolupen les modificacions puntuals que escometen, el seu objecte i justificació, a fi que es tinguen en compte en el contingut propi de l'homologació plantejada.  
La modificació plantejada consisteix en la reclassificació de sòl no urbanitzable protegit (marjaleria), a sòl urbanitzable residencial sense ordenació detallada. També es planteja la creació d'un parc públic sobre sòl no urbanitzable protegit, inclòs dins de la zona humida catalogada marjal i estany d'Almenara, i la inclusió de sòl urbà d'una parcel·la limítrofa consolidada per la urbanització i edificació amb anterioritat a les normes subsidiàries vigents.  
En un principi el projecte també considerava, la reserva d'una parcel·la per a situar una EDAR de nova creació, que gestionara les aigües resultants del desenvolupament del sector. Però una vegada començada la tramitació de l'expedient l'esmentada opció ha sigut desestimada, sent la destinació de les aigües residuals l'EDAR que actualment presta servei al municipi.  
La justificació de l'actuació, segons el promotor, es basa principalment en la demanda de sòl urbanitzable residencial, responent a l'increment poblacional que es detecta a Xilxes en els últims anys.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
L'àmbit de la zona objecte d'estudi es troba en la zona oriental del terme municipal de Xilxes, formant una franja de terreny entre la zona humida catalogada marjal i estanys d'Almenara, i el sòl urbà de la platja de Xilxes, limitant al nord amb el camí que en la major part del seu traçat separa els termes municipals de Xilxes i Moncofa.  
Ordenació prevista i usos   
Es defineix un sector amb una superfície total de 175.840,33 m² i amb un ús global assignat de residencial amb una tipologia d'edificació oberta.  
En el projecte es distingeixen les classes de sòl següents:  
- Sòl urbà: la variació que afecta l'esmentada classe de sòl té com a objecte la inclusió en aquest d'una xicoteta parcel·la limítrofa a l'última illa residencial situada al límit sud del nucli urbà.  
- Sòl urbanitzable: el constitueix el nou sector urbanitzable sense detallar.  
- Sòl no urbanitzable de protecció zona humida: comprén els terrenys inclosos en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, part dels quals es destinen a parc públic de la xarxa primària.  
- Sòl no urbanitzable de protecció domini públic maritimoterrestre: comprén la franja de terrenys inclosos en el delimitació aprovat per Ordre ministerial de 15 de gener de 1993, del Ministeri d'Obres Públiques i Transports.  
- Sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures: comprén les franges de protecció de la carretera d'accés a la platja CV-2280 i dels dos camins ramaders que discorren per l'àrea homologada.  
Tramitació administrativa  
En data 11 de febrer de 2003 l'Ajuntament de Xilxes remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, l'estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 24 d'abril de 2003, el Ple de l'Ajuntament acorda l'aprovació provisional del projecte de la modificació puntual núm. 10 de les normes subsidiàries municipals de planejament.  
1. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental de la modificació puntual de les normes subsidiàries franja litoral de Xilxes es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el en el DOGV núm. 4444, de 20 de febrer de 2003, i en el periòdic Mediterráneo de 12 de febrer de 2003.  
Durant el període d'informació pública no s'hi han presentat al·legacions segons consta en certificat emés per l'Ajuntament de Xilxes de data 11 d'octubre de 2005.  
2. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 28 de gener de 2005, la Direcció General de Gestió del Medi Natural remet escrit a l'Ajuntament de Xilxes, informant que després de revisar la documentació aportada s'hi han d'ampliar o justificar diversos aspectes de l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 23 de juny de 2005, la Direcció General de Gestió del Medi Natural remet un escrit denegant l'actuació per incloure un parc públic en zona de marjal.  
En data 4 d'agost de 2005, l'Ajuntament remet documentació sobre la inclusió del parc públic.  
En data 22 de setembre de 2005, la Direcció General de Gestió del Medi Natural sol·licita l'ampliació i esmena de diversos aspectes del projecte.  
En dates 27 d'octubre i 28 de novembre de 2005, com també en data 27 de gener de 2006, l'Ajuntament envia documentació per a l'esmena.  
En data 7 de febrer de 2006 l'Àrea d'Avaluació Ambiental realitza requeriment de documentació dirigit a l'Ajuntament.  
En dates 14 de febrer, 20 de març i 15 de maig de 2006, l'Ajuntament envia documentació per a l'esmena dels aspectes requerits per la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
Informes sectorials  
Certificat de data 8 de gener de 2004, de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, que emet informe favorable a l'efecte patrimonial sobre el projecte presentat.  
Després de consulta realitzada al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, per l'afecció a un sòl no urbanitzable protegit a causa de la presència de marjal i estanys d'Almenara, aquest servei en data 4 de juliol de 2005, emet informe desfavorable respecte a la reclassificació per a la creació de nous sectors edificats limítrofs a la zona humida, respecte a la ubicació d'un parc públic en l'àmbit de la zona humida, com també respecte a la realització d'un projecte de regeneració, conservació i recuperació en l'esmentat àmbit.  
Informe de l'Ajuntament, de data 28 de juliol de 2005, en el qual modifica la fitxa de planejament i gestió de l'actuació, pel que fa a la ubicació d'espais lliures, públics, a la prohibició d'aterrament o dessecació del sòl i connexió i integració del sector.  
Després de l'esmentada modificació enviada per l'Ajuntament, el Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, en data 29 de juliol de 2005, emet informe favorable el projecte respecte a la possible afecció a la zona humida limítrof.  
Informe del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, de data 6 de febrer de 2006, en el qual descriu els camins ramaders afectats per l'actuació i marca les directrius per a la integració d'aquests.  
Informe de l'Ajuntament de Xilxes, de data 23 de febrer de 2006, propietari de la séquia de l'Illa, autoritzant l'abocament de les aigües residuals a la séquia esmentada.  
Informe del secretari del consorci concessionari d'aigües (Xarxa d'abastiment de la Plana), de data 14 de març de 2006, certifica que els recursos hídrics, gestionats per l'empresa Facsa, disponibles per al municipi de Xilxes són de 217.330 m³/any (els quals no han sigut usats), i que el consum previst per al sector és de 131.800 m³/any, quantitat molt inferior als drets de cabal reservats per al municipi.  
Informe de l'entitat de Sanejament d'Aigües, de data 11 de maig de 2006, que se certifica que l'EDAR de Xilxes està dissenyada per a un cabal de 900 m³/dia, i actualment tracta cabals superiors. Que les dades aportades pel sol·licitant consisteixen en l'aportació d'un cabal 527,20 m³/dia. Com a conclusió informa de la viabilitat del tractament en l'EDAR de Xilxes de les aigües residuals generades pel desenvolupament del projecte sempre que es complisquen els condicionants següents:  
1. En el seu dia, el promotor del desenvolupament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
2. En tot cas, l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança nunicipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments de la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.   
3. Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, hauran d'executar-se les actuacions d'ampliació de la planta necessàries a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.  
4. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'entitat de sanejament les quantitats que resulten del conveni actualment en tramitació entre l'entitat de sanejament i l'Ajuntament de Xilxes.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, l'actuació afronta amb el LIC la marjal d'Almenara part del qual es planteja com a parc públic.  
2. L'àmbit del LIC citat també coincideix amb la zona humida marjal i estany d'Almenara, catalogada com a tal després de l'aprovació del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana en data 10 de setembre de 2002.  
3. No hi ha jaciments arqueològics ni béns d'interés cultural segons l'Inventari de jaciments arqueològics de la conselleria de Cultura, Educació i Esport. La conselleria de Cultura, Educació i Esport emet informe favorable el projecte respecte a l'efecte patrimonial.  
4. En referència a la presència de camins ramaders, n'hi ha dos que discorren per l'àmbit del sector: Assagador del Mar de 75 m d'amplària legal i assagador del Palmerar i Ràfol de 10 m d'amplària legal. Després de consulta al Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló es marquen les directrius per al tractament d'aquests.  
Consideracions ambientals  
L'afecció ambiental més important la comporta la construcció del sector de vocació residencial plantejat a la vora del LIC i zona humida marjal i estany d'Almenara. L'esmentada zona es troba formada per diverses formacions de canyissar dispers, canyar, jonquera i saladar en desenvolupament, principalment, formacions aquestes típiques de les zones humides presents a la Comunitat.  
El promotor planteja la cessió de terrenys limítrofs a la zona objecte de reclassificació, classificats com a sòl no urbanitzable de protecció (marjaleria) per les normes urbanístiques vigents, per a la creació d'un parc públic. Amb aquest fi planteja mesures de conservació, recuperació i regeneració de l'esmentada zona, mesures que hauran de ser desenvolupades en un projecte que serà supervisat pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi. Una mala aplicació de les mesures plantejades podria tenir conseqüències com ara l'alteració del medi existent a la marjal, aterrament o dessecació de les zones humides, etc.  
A banda de les mesures que s'han de prendre en la zona humida en si, es considera primordial que en l'ordenació detallada del sector es disposen mesures de protecció per a intentar amortir els impactes. El sector haurà d'ordenar les zones verdes i lliures d'edificació formant un cordó de protecció al voltant d'aquest. Aquestes zones verdes hauran d'integrar la vegetació natural existent i s'hauran de considerar mesures per a evitar la contaminació lumínica.  
Pel que fa als riscos existents en l'àrea objecte d'estudi, hi ha risc d'inundació nivell 3 segons el PATRICOVA que coincideix amb el límit de la zona humida, però que haurà de ser tingut en compte a l'hora d'ordenar el sector plantejat. La zona posseeix una alta vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers subterranis, per l'hauran de desenvolupar-se mesures per a evitar la deposició de residus, vessaments i qualsevol element susceptible de contaminar.  
Tant el risc d'erosió actual com a potencial, es considera baix o molt baix en tot l'àmbit d'estudi.   
Aigua potable  
La font de subministrament d'aigua potable del municipi es troba al terme municipal de la Llosa, a través de dues perforacions denominades pous El Salvador 1 i 2, que subministren a un depòsit d'emmagatzemament emplaçat en la partida Penya Negra, on al seu torn es va realitzar una tercera perforació Els Castellàs  
Aquests tres punts de subministrament, una vegada mesclades les seues aigües en el depòsit regulador, donen servei a tota la població, cobrint la demanda global.  
L'Ajuntament presenta certificat del secretari del consorci concessionari d'aigües (Xarxa de proveïment de la Plana), en el qual informa que la població de Xilxes disposa d'uns drets de cabal de 217.330 m³ els quals no han sigut utilitzats i que per tant hi ha viabilitat per a disposar dels 131.800 m³ (1.318 habitants amb 0,25 m³/hab.dia) sol·licitats per a la viabilitat del desenvolupament de l'actuació.   
Sanejament i depuració d'aigües residuals   
Tal com s'ha comentat anteriorment, el projecte plantejava la reserva de terrenys per a albergar una EDAR en la qual es pretenia gestionar les aigües residuals generades pel desenvolupament del sector. Una vegada començada la tramitació l'Ajuntament estima la conveniència de gestionar les aigües en l'EDAR que presta servei al municipi actualment. L'Ajuntament presenta certificat de l'entitat de Sanejament d'Aigües, en el qual certifica la viabilitat de tractament de les aigües residuals procedents del sector sempre que es complisquen una sèrie de condicionants. Cal destacar que l'EDAR citada es troba saturada actualment, per la qual cosa s'hauran de realitzar les infraestructures necessàries per a l'ampliació d'aquesta.  
Gestió de residus  
Pel que fa al tractament dels residus sòlids urbans l'Ajuntament sol·licita informe al consorci per a l'execució de les previsions del Pla zonal de residus de les zones III i VIII que certifique la correcta gestió dels residus generats pel desenvolupament del sector.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. En l'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Modificació puntual de les normes subsidiàries franja litoral de Xilxes (Castelló) promogut per l'Ajuntament de Xilxes, sempre que es tinguen en consideració els condicionants següents:  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. El projecte d'ordenació detallada del sector assegurarà la ubicació dels espais lliures, públics o privats en la part del sector més pròxima a la zona humida i, en concret s'haurà de destinar a zona verda pública de la xarxa secundària la franja més septentrional de l'actuació, que voreja les illes de la UE A-7 i s'estén fins al domini públic de l'assagador del Mar, respectant la vegetació existent.  
2. La realització del projecte de regeneració, conservació, recuperació i educació ambiental plantejat en la zona humida, haurà de ser realitzat i executat sota la supervisió del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de la conselleria de Territori i Habitatge.  
3. En desestimar la instal·lació d'una nova EDAR per a resoldre la depuració de les aigües residuals generades pel sector, la parcel·la destinada a aquest ús en aquest projecte, mantindrà la classificació i usos actuals.  
4. Pel que fa a la depuració de les aigües residuals generades pel desenvolupament del sector, s'hauran de complir els condicionants marcats per l'entitat de Sanejament d'Aigües en el seu informe de data 11 de maig de 2006, com a condició per a l'inici de les obres de desenvolupament del sector.  
5. S'ha d'assegurar la correcta gestió de residus generats per al desenvolupament del sector, presentant certificat de l'organisme gestor en què assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids urbans generats.  
6. S'han de complir les directrius marcades en l'informe del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló pel que fa al tractament dels camins ramaders assagador del Mar i assagador del Palmerar i Ràfol, que es troben afectats per l'actuació.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 22 de maig de 2006. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 160/2005 € AIA  
Títol: Homologació parcial modificativa i pla parcial sector SUHI-3  
Promotor: Ajuntament de Senyera  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Senyera, València  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és l'homologació parcial modificativa i pla parcial del sector SUHI-3. industrial a Senyera. En aquest projecte es reclassifica sòl no urbanitzable comú en sòl urbanitzable d'ús industrial.  
La justificació d'aquest projecte és la gran demanda de sòl industrial existent en el municipi.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
1. Localització  
Els terrenys inclosos en el sector SUHI-3 estan situats a un costat i a l'altre de la carretera VV-1033 de Villanueva de Castellón a Manuel, sent el SUHI-3 adjacent per la seua banda oest al sòl industrial SUHI-2 existent i concebent-se com una ampliació lineal d'aquest.  
El perímetre del sector homologat queda definit per:  
- Límit nord: prolongació rectilínia del sector SUHI-2 adjacent i en la zona a l'est de la carretera VV-1033 s'ajusta a una séquia.  
- Límit sud: determinat per una paral·lela al límit sud del sector SUHI-2; i a l'est de la VV-1033 el límit el marca un camí rural.  
- Límit est: determinats per camins rurals i la prolongació rectilínia d'aquests.  
- Límit oest: el sector SUHI-2, del qual és ampliació.  
2. Planejament vigent i proposat.  
Senyera disposa de normes subsidiàries de planejament municipal, vigents en l'actualitat, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme l'any 1987.  
Amb l'homologació proposada es delimita un sector de sòl urbanitzable. El sector SUHI-3, amb una superfície de 15,72 ha, i s'ordena detalladament mitjançant pla parcial.   
3. Vials  
L'ordenació proposada s'estableix a partir d'un vial de caràcter estructural, que transversalment d'oest a est travessa la carretera local VV-1033, i s'intersecta amb aquesta a través d'una rotonda de 56,0 m de diàmetre. L'esmentat vial de caràcter estructural es ramifica en la zona oest de la carretera VV-1033, enllaçant amb un vial del sector SUHI-2 adjacent.   
4. Subministrament d'aigua potable  
El proveïment d'aigua potable es realitzarà mitjançant connexió amb la xarxa que proveeix el polígon SUHI-2, ja existent. Es procedirà a l'estesa per vials de titularitat pública, d'una canonada de polietilé de 160 mm de diàmetre. El projecte indica que el sector SUHI-2 es proveeix del dipòsit i pou de proveïment municipal. L'esmentat pou està situat al nucli urbà. El cabal extret (2.000 l/min) i la qualitat de l'aigua és suficient per al proveïment de la població. Si el cabal no és suficient per a satisfer pics en la demanda es disposa de l'alternativa de subministrament de la xarxa de proveïment a la comarca de la Ribera Alta.  
5. Xarxa de sanejament  
La xarxa de sanejament haurà de ser separativa. Per a l'evacuació de les aigües residuals s'efectuarà mitjançant col·lectors que discorreran en canalització subterrània per l'eix de la calçada i que connectaran amb el col·lector existent en el sector SUHI-2 en dos punts. Els col·lectors seran de 315 mm de diàmetre, de PVC sanejament amb junta de goma. L'esmentada xarxa existent condueix les aigües residuals fins a la depuradora existent al costat del llit del riu Albaida.  
Per a l'evacuació de les aigües pluvials, segons el projecte d'urbanització, es realitzaran col·lectors de formigó en massa i juntes de goma amb diàmetres entre 400 i 600 mm, que discorreran sota calçada, als quals escometran els embornals directes situats a la vora del rastell equipats amb reixeta de fosa i cadena antirobatòria. L'abocament de les aigües pluvials s'efectuarà a un col·lector que s'ha d'executar en la zona verda del sector SUHI-2 que conduirà les aigües pluvials al riu Albaida. Segons l'estudi d'impacte ambiental, l'evacuació de les aigües pluvials es projecta a través d'una séquia oberta en el límit nord-est del sector, denominada: infraestructura privada.  
6. Xarxa d'energia elèctrica  
La connexió es realitzarà en el límit oest del sector, a la vora del sector de sòl urbanitzable homologat industrial existent SUHI-2.  
Segons el projecte: hi ha una línia aèria de mitjana tensió que discorre per l'interior de l'àmbit de la nostra actuació, la qual es desviarà subterràniament tal com especifica el pla corresponent del projecte d'urbanització.  
7. Enllumenat públic i telefonia  
La connexió es realitzarà en el límit oest del sector, a la vora del sector de sòl urbanitzable homologat industrial existent SUHI-2.  
8. La llista d'usos permesos és:  
- Ús dominant: és l'industrial (ind) i magatzem (mag).  
- Usos compatibles: terciaris (ter): comerços, despatxos i oficines, garatges, tallers artesanals, hostaleria, locals d'espectacles públics.   
Es prohibeixen expressament els usos següents:  
- Residencial (res): excepte habitatges destinats al personal encarregat de la vigilància i conservació, amb un màxim d'1 habitatge per indústria.  
- Dotacionals: cementiris.  
Es permet qualssevol altres usos no inclosos entre els prohibits expressament, llevat que manifestament siguen incompatibles amb l'ús dominant industrial o de magatzems destinat a aquesta zona.  
9. Usos actuals del sòl  
Els terrenys tenen ús predominantment agrícola, i en l'àmbit i trobem camps de cultiu, edificacions en ruïna i naus magatzem per a ús agrícola.  
10. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental no té estudi d'alternatives.   
Tramitació administrativa  
En data 29 de setembre de 2005, la Direcció Territorial de València de la conselleria de Territori i Habitatge sol·licita l'emissió de la declaració d'impacte ambiental de l'homologació parcial modificativa i pla parcial sector SHUI-3 de Senyera, i remet la documentació següent:  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental.  
- Expedient administratiu.  
- Projecte i annexos.  
En aquesta mateixa data, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental obri el corresponent expedient d'avaluació ambiental i li assigna la referència 160/1559-IUW.  
El 28 de febrer de 2005 l'Ajuntament Ple va acordar l'aprovació provisional del programa d'actuació integrada del sector SUHI-3, industrial i adjudicació de la condició d'agent urbanitzador a la societat Tecnologia i Tractaments de la Construcció, SL.  
El 31 de març de 2006 l'Ajuntament Ple aprova l'estudi de paisatge del sector SUHI-3, industrial.  
Informació pública  
El projecte d'homologació, pla parcial i programa d'actuació integrada en el que consta el projecte d'urbanització corresponent a la unitat d'execució relativa al sector SUHI-3. Industrial, va ser sotmés a informació pública, mitjançant la publicació del corresponent edicte en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Senyera, en el DOGV núm. 4824, del 20 d'agost de 2004, en el BOPV núm. 200, de 23 d'agost de 2004, i en el periòdic Levante de 16 d'agost de 2004.  
En data 28 de febrer de 2006 es realitza la informació pública dels estudis paisatgístics dels sectors SUHI-3 industrial i SUH-1 residencial de Senyera, en el DOGV núm. 5208. Segons consta en el certificat del secretari de l'Ajuntament de Senyera, de data 21 de març de 2006, en el termini de 20 dies no s'hi ha presentat al·legació o cap reclamació.  
En data 7 de febrer de 2006 es publica un edicte sobre sotmetiment a informació pública de l'estudi d'impacte ambiental dels sectors SUH-1 i SUH-3 en el DOGV núm. 5375. Segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament, transcorregut el mes per a formular al·legacions no s'hi ha presentat al·legació o cap reclamació.  
Resum de les al·legacions  
Hi ha una al·legació de Pascual Encarnación Sala realitzada en l'exposició pública de data 20 d'agost de 2004. No es tracta d'una al·legació de caràcter ambiental.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 9 de febrer de 2006, la directora general de Gestió del Medi Natural comunica a l'Ajuntament de Senyera que perquè puga iniciar-se el procediment d'impacte ambiental ha de remetre's certificat on conste que s'ha sotmés a informació pública l'estudi d'impacte ambiental, còpia de les al·legacions i resposta a aquestes, si és el cas.  
En data 21 de març de 2006, la directora general de Gestió del Medi Natural comunica a l'Ajuntament de Senyera que per a continuar amb l'avaluació ambiental es requereix la documentació següent:  
- Documentació diligenciada del concert previ iniciat per a la revisió del pla general on es puga comprovar la coherència entre els desenvolupament proposats i aquest.  
- Certificat on conste que s'ha sotmés a informació pública l'estudi d'impacte ambiental, còpia de les al·legacions i resposta a aquestes, si és el cas.  
- Justificació de la disponibilitat de recursos hídrics per als consums previstos en aquests desenvolupaments.  
- Informe que exigeix la Llei 4/1998, de patrimoni cultural.  
- Conveni amb l'entitat de sanejament i l'Ajuntament que garantisca que van a emprendre's les actuacions necessàries per a donar solució al tractament de les aigües residuals del sector.  
Documentació complementària  
El 28 de març de 2006 la Direcció Territorial de València remet plànol del concert previ de Senyera.  
L'esmena parcial dels requeriments va tenir lloc, amb la remissió de documentació per part de l'Ajuntament, el 3 d'abril de 2006:  
- Certificat d'exposició al públic d'estudi d'impacte ambiental i estudi del paisatge.  
- Sol·licitud d'informe sobre no-afecció al patrimoni històric i cultural del projecte, de data 3 d'agost de 2005.  
- Certificat de l'empresa Boyer Simón, SL de recollida de residus sòlids urbans.  
En data 19 d'abril de 2006 se sol·licita informe sobre l'estudi de paisatge a l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació i Planificació Territorial.  
En data 10 de maig de 2006 l'Ajuntament presenta:  
- Informe de l'EPSAR on s'indica que està previst l'any 2007 realitzar obres d'ampliació i millores de l'EDAR de Senyera.  
En data 14 de maig l'Ajuntament presenta per fax:  
- Informe favorable de l'Àrea de Carreteres de la Diputació de València.  
- Informe del Servei Territorial d'Energia.  
En data 12 d'abril de 2006 l'Ajuntament presenta:  
- Informe del tècnic competent sobre suficiència de recursos hídrics  
- Certificat de secretaria sobre clàusules relatives al contracte subscrit per part de l'Ajuntament amb Egevasa  
- Documents acreditatius de la legalitat del pou.  
Informes sectorials  
Certificat de disponibilitat de subministrament d'aigua potable.  
Segons certificat del secretari de l'Ajuntament, hi ha un contracte amb Egevasa de subministrament màxim diari de 500 m³.  
Segons certificat emés per l'enginyer tècnic municipal en data 10 d'abril de 2006, el consum d'aigua del sector SUHI-3 serà de 61,64 m³/dia. Tenint en compte els consums reals de la població en 2005, de 155,44 m³/dia, és suficient amb el subministrament realitzat amb l'empresa Egevasa. No obstant això, la població també es proveeix d'un pou propi amb capacitat d'explotació de 136,93 m³/dia.  
Pel que fa a les característiques de la connexió, de la xarxa de distribució d'aigua potable, segons certificat del secretari de l'Ajuntament de data 11 d'abril de 2006, en el contracte amb Egevasa que per al cas de noves connexions es formalitzarà en annex al contracte les noves altes detallant-hi les característiques necessàries.  
L'Ajuntament aporta sol·licitud, de data 26 d'agost de 2005, a la Confederació Hidrogràfica de Xúquer d'emissió d'informe favorable de disponibilitat de recursos hídrics.  
Informe municipal de característiques del sistema de tractament de RSU, depuració d'aigües residuals, connexió xarxa aigua potable.  
L'empresa Boyer Simón, SL, és l'adjudicatària del servei de recollida de residus sòlids urbans per l'Ajuntament de Senyera, segons certificat de data 10 d'agost de 2005, emés per l'esmentada empresa on expressa que disposa de capacitat suficient per a la gestió dels residus sòlids urbans i inerts derivats de l'ampliació de sòl urbà del sector SUHI-3 industrial.  
Segons informe de data 1 de juliol de 2004 de Sanejament d'Aigües, l'EDAR de Senyera està dissenyada per a tractar 181 m³/dia. Actualment està tractant cabals de 182 m³/dia. Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 37,8 m³/dia. L'entitat informa de la viabilitat del tractament de l'EDAR de Senyera de les aigües residuals generades pel projecte d'urbanització, sempre que es complisquen una sèrie de condicionants.  
Segons certificat emés per l'EPSAR de data 2 de maig de 2006, està prevista la formalització d'un conveni entre la Generalitat Valenciana i la Diputació Provincial de València per a la realització l'any 2007 de les obres d'ampliació i millores de l'EDAR de Senyera.  
Informe patrimonial  
Es presenta la sol·licitud d'informe sobre no-afecció al patrimoni històric i cultural del projecte a la conselleria de Cultura, Educació i Ciència, Direcció Territorial d'Alacant, de data 3 d'abril de 2005.  
Segons informe de data 12 de gener de 2006 del director general de Patrimoni Cultural Valencià, no hi ha afeccions al patrimoni paleontològic, però pel que fa a les afeccions al patrimoni cultural, haurà de dur-se a terme una prospecció arqueològica que permeta definir l'afecció de les obres sobre el patrimoni arqueològic. El projecte de prospecció haurà de sotmetre's a la corresponent autorització de conformitat.  
Informe de l'Àrea de Carreteres  
Es presenta informe favorable de l'Àrea de Carreteres de la Diputació de València de data 2 de febrer de 2006. No obstant això, es tindrà en compte que previ al desenvolupament del sector s'haurà de realitzar projecte de construcció tant de millora de la carretera com de la rotonda prevista i sol·licitar el preceptiu permís de la Diputació.  
Afeccions legals  
D'acord amb el que estableix la Llei 4/98, del patrimoni cultural valencià, s'haurà d'aportar informe favorable de l'organisme competent en conservació del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
1. Fent una anàlisi de la cartografia temàtica de la COPUT es dedueix que els aspectes ambientals més significatius són els que segueixen:  
- El sector, té una capacitat d'ús del sòl elevada. Superficialment hi ha una important capa de sòl vegetal compost per argiles, amb vegetació predominant de cítrics. La destinació d'aquests sòls a l'activitat industrial comportarà la pèrdua de sòl amb capacitat agrícola. Així mateix, els cultius limítrofs, al sud i est de l'actuació, podran veure's afectats negativament per la construcció i entrada en funcionament de la nova indústria proposada.  
- Pel que fa al risc d'inundació en la zona d'estudi, segons la informació continguda en la cartografia temàtica de la COPUT, el llit del riu Albaida presenta un risc d'inundació alt, mentre que la zona d'actuació queda exempta d'aquest risc. D'altra banda, la informació continguda en els mapes geocientífics determina que hi ha un risc d'inundació de grau mitjà en l'àmbit de la proposta.  
- L'àmbit d'actuació té vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies alta. S'hauran d'adoptar mesures preventives que eviten l'abocament de residus sòlids, d'aigües residuals i de substàncies contaminants al terreny, tant en fase de construcció com en la fase de funcionament.  
- Es distingeix que l'accessibilitat als recursos hídrics és alta en tot el sector.  
- S'indica que en el sector SUHI-3 el risc de lliscament és nul.  
2. Segons el projecte d'urbanització, la zona presenta una acceleració sísmica bàsica de 0,06 g, per la qual cosa segons s'indica en la norma sismoresistent l'aplicació d'aquesta norma és obligatòria.  
3. La vegetació existent és de cultius d'arbres fruiters de regadiu, per tant no s'han observat en la zona espècies vegetals de caràcter forestal ni espècies endèmiques o protegides que puguen impedir la transformació urbanística dels terrenys.  
4. La fauna present en l'àmbit d'estudi està directament relacionada amb el tipus de vegetació existent.  
5. Paisatge. Segons l'estudi d'impacte ambiental el valor del paisatge és moderat, i presenta un valor per a la conservació baix.  
6. No es presenta cap estudi d'acústic, malgrat la seua proximitat al nucli urbà. Segons l'estudi d'impacte ambiental, en la fase de construcció els focus generadors de sorolls són les obres d'infraestructura, construcció d'edificacions i circulació de vehicles pesants. Es donaran increments puntuals importants, podent arribar de forma ocasional i puntual als 100 dBA. La circulació de vehicles serà el principal factor generador de sorolls en la fase d'ocupació. En els punts pròxims a les vies d'accés es preveu que s'emmagatzemen de forma puntual nivells màxims de l'ordre de 70 dBA en moments de major circulació.  
7. Es proposen una sèrie de mesures correctores adequades al projecte.  
8. Es presenta un programa de vigilància ambiental adequat.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, es realitza la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació i el pla parcial del sector SHUI-3, industrial de Senyera, el promotor del qual és l'Ajuntament de Senyera, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. Entés un proveïment d'aigua potable des de la xarxa municipal suficient i de qualitat, la documentació presentada determina la possibilitat d'un proveïment d'aigua d'un pou municipal. En aquest cas, s'haurà de garantir, si és el cas, per part de l'organisme de conca competent l'existència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients per a un consum major al previst.  
2. Serà condició indispensable el desenvolupament de l'ampliació de l'EDAR paral·lelament a l'execució del polígon industrial, prèvia a la seua entrada en funcionament, excepte una altra solució tècnica que garantisca la correcta depuració de les aigües residuals. Els condicionants de l'informe emés per l'entitat de Sanejament d'Aigües l'1 de juliol de 2004 s'incorporaran a la fitxa de gestió del sector com a condicions per a la seua ordenació, sent requisit imprescindible el seu compliment per a desenvolupar l'esmentat sector.  
3. Respecte a les aigües residuals de les indústries que s'instal·len en el polígon industrial, s'inclourà en la normativa urbanística la necessitat de comprovar, amb caràcter previ a la llicència d'activitat, la compatibilitat les aigües residuals que generen amb l'EDAR prevista en el projecte i que s'execute en el sector. En cas de no resultar compatibles, les esmentades indústries hauran de disposar d'un sistema previ de tractament d'aigües residuals individual apropiat. En tot cas, abans de l'aprovació definitiva del projecte d'urbanització, haurà de comprovar-se la previsió o l'existència d'arquetes de registre de lliure accés des de l'exterior per a la presa de mostres i control dels paràmetres d'abocament de totes les indústries que s'instal·len en el sector.  
4. Pel que fa a l'abocament d'aigües pluvials a una séquia pròxima a la zona d'actuació, si aquest fóra el cas, s'haurà d'obtenir l'autorització d'abocament a llit públic per l'òrgan competent. S'haurà de complir el que disposa el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.   
5. Pel que fa als residus sòlids assimilables a urbans, sent obligada la implantació de la recollida selectiva dels residus, el planejament haurà de preveure la reserva de sòl per a la ubicació dels contenidors per a la recollida d'almenys tres tipus de residus, vetlant l'Ajuntament per la col·locació d'aquests.  
6. Els residus sòlids inerts, en la fase de construcció, hauran de gestionar-se en abocadors autoritzats, no havent de depositar-se en cap moment runes fora de la parcel·la objecte d'estudi. Amb aquest fi, l'Ajuntament exigirà els certificats d'acceptació i capacitat per part d'empresa autoritzada a l'empresa encarregada de l'execució del sector.  
7. Caldrà ajustar-se al que disposa l'informe que s'emeta en el seu dia sobre l'estudi del paisatge presentat.  
8. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.   
9. Els camins i séquies afectats per les obres hauran de ser restituïts, a fi de garantir la continuïtat i servei als camps limítrofs la utilització de la qual siga necessària per al funcionament correcte de l'activitat agrícola.  
10. La normativa urbanística que regula els usos del sòl industrial establirà ens les limitacions als usos en el sector SHUI-3, la prohibició d'aquelles indústries l'activitat de la qual estiga catalogada com a activitat potencialment contaminant del sòl, per l'annex I del Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
11. Entenent que el risc d'inundació es dóna en el llit del riu Albaida, i davant de la proximitat de la zona d'actuació a aquest, s'adoptaran mesures per a una ràpida evacuació de les aigües pluvials.  
12. Els residus vegetals generats amb la retirada de la vegetació existent hauran de ser gestionats de manera adequada, i queda prohibit cremar-los. Pel que fa a la vegetació que es definisca per a les noves zones enjardinades, es tindrà especial atenció en no utilitzar espècies incompatibles amb les pròpies de la zona donant prioritat a l'ús d'espècies autòctones.  
13. S'haurà de realitzar un estudi acústic global de la zona afectada i una avaluació de les mesures protectores i correctores que s'han d'adoptar per a garantir, en les condicions més desfavorables, nivells sonors per a a l'ús dominant industrial per sota de 70dB en horari diürn i 60dB en horari nocturn, d'acord amb la legislació sectorial vigent.  
14. La terra vegetal extreta, atesa l'elevada qualitat agrària d'aquesta, haurà de reutilitzar-se en el farciment de les zones verdes del sector, per a la qual cosa s'haurà de mantenir en condicions adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzemament del sòl eliminat, a fi de garantir que no perda les seues propietats.  
Tercer  
Totes les mesures preventives i correctores proposades com també aquelles derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, bé en allò relatiu a la modificació en si com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
Quart  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Cinqué  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de maig de 2006. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'avaluació d'impacte ambiental  
Expedient: 190/9917-VCS  
Títol: Pla de reforma interior de millora AA2 de Rotglà i Corberà.  
Promotor: Ajuntament de Rotglà i Corberà.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Rotglà i Corberà i CTV.  
Localització: Terme municipal de Rotglà i Corberà(València).  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'actuació pretén reclassificar sòl que actualment es troba classificat com a sòl no urbanitzable en la normes subsidiàries per a incorporar-lo a l'àmbit de l'actuació.   
Aquesta reclassificació troba la seua justificació davant de la necessitat del municipi de sòl residencial a causa de l'esgotament d'aquest i l'execució d'un vial que enllace amb un sistema general, a més d'actuar com a vora del sòl urbà.   
La proposta del pla de reforma interior pretén programar tota la superfície mitjançant la gestió d'una actuació integrada i una actuació aïllada, incloent un nou sistema viari no previst en el Pla general d'ordenació urbana i incloent una zona verda i un centre de transformació.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La localització del PRI és al terme municipal de Rotglà i Corberà a la comarca de la Costera, província de València. Respecte del nucli de població, l'àrea que s'ha de reclassificar se situa a l'est d'aquest, continuant la trama urbana.  
L'ús global és el residencial, sent els usos compatibles i prohibits els descrits en la normativa de les normes subsidiàries de planejament de Roglà i Corberà aprovades definitivament el 5 de desembre de 1995.   
Els límits de l'àmbit del pla de reforma interior són:  
- Pel nord: avinguda Ramon Bataller i sòl urbà consolidat.  
- Pel sud: límit de sòl urbà, actualment sòl no urbanitzable.  
- Per l'est: límit de sòl urbà.  
- Per l'oest: carrer Ramon Bataller, eixida a l'avinguda del mateix nom, i sòl urbà consolidat.  
Dades del planejament:  
Superfície UE AA-2 11.772,63 m²  
Aprofitament tipus àrea repartiment UE AA-2 0,85 m²sostre/m²sòl  
Àmbit actuació aïllada AA-2 911,59 m²  
Aprofitament actuació aïllada AA-2 Normes subsidiàries  
Total àmbit pla de reforma interior 12.684,22 m²  
Superfície dotacional àmbit UE AA-2 3.441,72 m²  
Superfície viària actuació aïllada AA-2 266,68 m²  
Total superfície dotacional àmbit programació 3.708,40 m²  
3. Alternatives  
L'anàlisi d'alternatives tan sols ha contraposat l'opció triada enfront de l'alternativa 0 o de no-actuació, justificant la selecció de la primera alternativa per la necessitat de sòl urbà del municipi.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
Dades d'admissió a tràmit  
En data 21 d'octubre de 2005 la Direcció Territorial de València va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental (EIA), expedient administratiu i projecte relatiu al Pla de reforma interior AA2 de Rotglà i Corberà, i s'incoà el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
Dades de l'exposició al públic  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante, de data 29 de juliol de 2005 i en el DOGV núm. 5071, de data 16 d'agost de 2005.  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en els certificats emesos per secretari-interventor de l'Ajuntament de Rotglà i Corberà, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.   
3. Resum de les al·legacions  
No s'hi han presentat al·legacions.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
Informe de l'estudi acústic.  
En l'esmentat informe de data 23 de maig de 2005 i visat pel Col·legi Oficial d'Enginyers Tècnics Industrials de València, es conclou que, d'acord a l'article 22 i l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, l'actuació no necessita mesures correctores respecte d'això.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudi integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat, en l'àrea concreta d'estudi, afeccions a cap figura ambiental.  
Després de consultar la cartografia del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), no s'han detectat àrees inundables susceptibles de protecció en l'àrea d'estudi.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental no hi ha camins ramaders, jaciments arqueològics i restes etnològiques susceptibles d'afecció en l'àrea d'estudi.   
En l'expedient consta un informe de la Direcció General de Règim Econòmic de la conselleria de Cultura, Educació i Esports referent a les reserves de sòl dotacional d'ús escolar, informant favorablement respecte d'això, no obstant això, aquest informe no és l'informe preceptiu regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.   
Consideracions ambientals  
L'àrea de l'ordenació s'engloba en el sistema de relleus suaus de fons de vall. Com a conseqüència de la intensa acció antròpica s'observa notables variacions de les característiques topogràfiques, derivades dels cultius presents. Els sòls es caracteritzen per un alt contingut en llims i argiles, sent aquestes últimes les predominants en la composició. La zona d'estudi es troba en el sistema aqüífer núm. 52 massís cretaci del Caroig, presentant l'aqüífer uns materials bastant permeables la qual cosa origina que la vulnerabilitat dels aqüífers siga mitjana. Les aigües subterrànies, generalment, són de qualitat acceptable exceptuant algunes zones en què apareixen nitrats, sulfats o clorurs deguts principalment a l'activitat agrícola.   
La capacitat d'ús del sòl és elevada, sent-ne molt baixa l'erosió.   
Les aigües superficials més pròximes són els rius Anna i Huzar. En l'àrea de l'actuació tan sols hi ha séquies de reg per als cultius de cítrics.  
La vegetació potencial de la zona ha sigut reemplaçada al llarg dels anys per la intensa explotació agrícola d'aquesta, romanent actualment xicotetes àrees disperses en la zona. La vegetació actual en la zona principalment està associada als cultius de cítrics, en especial els tarongers. No hi ha espècies protegides, amenaçades o endèmiques.  
La fauna present es caracteritza per l'existència d'espècies típiques del medi agrari, sent l'avifauna la més ressenyable.   
Respecte al proveïment d'aigua, s'adjunta a l'expedient l'informe previst en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge. En l'informe se cita que el subministrament d'aigua per al proveïment de la població s'obtindrà del pou pertanyent a la Comunitat de Regants de Rotglà i Corberà, inscrit en el Catàleg d'aigües privades i per al que es té un volum anual d'1.080.000 m³, destinats a proveïment i reg, quantitat suficient per a satisfer la demanda dels nous usos que s'han d'implantar.  
Per a la depuració de les aigües residuals, en la documentació presentada s'adjunta certificat de la sol·licitud a EGEVASA, empresa que gestiona l'EDAR de Rotglà i Corberà, de l'informe que acredite la capacitat de l'EDAR per al tractament de les aigües residuals generades per l'actuació.  
La gestió de residus sòlids urbans i inerts, d'acord al certificat de la capacitat de gestió adjunt a l'expedient, anirà a càrrec de José Alba Juan.   
Les mesures preventives i correctores previstes en l'estudi d'impacte ambiental van dirigides a aconseguir evitar o minimitzar els impactes produïts per les activitats urbanístiques en general, distingint les mesures aplicables en la fase de construcció amb les de la fase de funcionament.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla de reforma interior de millora AA2 de Rotglà i Corberà. (València), el promotor del qual és l'Ajuntament de Rotglà i Corberà, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Haurà d'obtenir-se l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En el supòsit que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Els residus inerts que es generen durant les obres d'urbanització i edificació, entenent com a tals les terres sobrants i les restes d'obra, s'hauran de dipositar en un abocador autoritzat. Les restes de plàstics, fustes, ferros, etc., generades durant les obres s'hauran de gestionar de manera adequada d'acord amb les característiques fisicoquímiques d'aquestes. Els residus d'origen vegetal originats per l'eliminació de la vegetació existent, es gestionaran de manera adequada segons la seua naturalesa, i evitar en qualsevol cas la incineració.  
3. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a la recollida dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels sòls agrícoles limítrofs.  
4. L'Ajuntament exigirà a l'empresa contractista de les obres, una vegada acabades aquestes, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
5. Respecte a l'enjardinament de la zona verda projectada, s'optarà per espècies vegetals autòctones.  
6. Haurà d'acreditar-se davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'informe de l'empresa encarregada de la depuració de les aigües residuals, que justifique la capacitat actual de l'EDAR municipal en relació amb el desenvolupament urbanístic previst.  
7. En cas d'afectar les xarxes de reg existents, haurà de garantir-se'n la continuïtat durant les obres, i la seua reposició una vegada finalitzades aquestes. De la mateixa manera, els cultius limítrofs que es vegen afectats per les obres, hauran de restituir-se a l'estat original d'aquests.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar-se cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 24 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 206/05-AIA  
Títol: Modificació núm. 2 del Pla general d'ordenació urbana de Benigànim  
Promotor: Ajuntament de Benigànim  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge. Comissió d'Urbanisme de València.  
Objecte: Modificació de l'ordenació detallada de 2 illes de sòl dotacional, requalificació parcial per a ús residencial i reclassificació d'una parcel·la de sòl no urbanitzable comú en sòl urbanitzable dotacional esportivorecreatiu.  
Localització: Illes 56 i 57 i parcel·la al sud del sòl industrial. Benigànim  
Descripció del projecte  
Benigànim és un municipi de la comarca de la Vall d'Albaida, província de València. Té vigent un Pla general d'ordenació urbana (PGOU) aprovat el 31 de gener de 2001.   
L'actuació afecta terrenys propietat de l'Ajuntament i es localitza en les illes 56 i 57 (a l'oest del nucli urbà, actualment qualificades com a dotacionals de tipus educativocultural i esportivorecreatiu) i en una parcel·la de 66.900 m² de sòl no urbanitzable comú, al sud del sòl industrial.   
El municipi planteja la necessitat de traslladar el camp de futbol des de l'illa 56 a una parcel·la fora del nucli urbà, on no hi haja problemes d'accés i aparcament, dins d'un futur poliesportiu municipal. Aquesta és la parcel·la que està classificada com a sòl no urbanitzable comú. El futur poliesportiu estarà comunicat mitjançant la carretera VV-1022 que el limitarà a l'est i que arriba fins el nucli urbà com a avinguda Pobla del Duc i la futura ronda Sud de la població grafiada en el Plànol d'ordenació estructural divisió de zones OE-3 del document de modificació núm. 2.  
En traslladar el camp, queda lliure espai en l'illa 56. Es decideix reordenar tant aquesta illa com l'adjacent 57, ambdues actualment d'ús dotacional, i requalificar una porció per a ús residencial. Amb la reordenació queda agrupat l'ús educatiu en la part pròxima al nucli urbà, al mateix nivell del centre d'ensenyament primari existent i amb vial perimetral de vora, i l'ús esportiu-recreatiu reorganitzat a partir de les instal·lacions existents configurant una zona esportiva de barri en la part més alta de les illes. Finalment, hi ha un nou ús residencial en la part nord-oest de la parcel·la 56, amb tipologia igual a la limítrofa. Es preveu la construcció de 89 habitatges, que amb una ocupació estimada de 2,72 hab/habitatge, comporta 242 habitants nous. Amb el vigent PGOU aprovat en 2001 s'hi estableix una capacitat de 4.623 habitatges i una població sostre de 10.306 habitants.  
 PGOU 2001 Modificació núm. 2  
Ús educativocultural 13.090,41 m² 15.771,83 m²  
Ús esportivorecreatiu 31.094,82 m² 81.129,44 m²  
Increment ús residencial 6.662,11 m²  
Increment vials 14.175,96 m²  
La modificació que es proposa no inclou modificació de la normativa urbanística en vigor.  
El que s'avalua en aquest expedient és la reclassificació de sòl no urbanitzable comú, un dels efectes del qual (efecte induït) és l'increment de l'ús residencial que tindrà lloc en el sòl alliberat en traslladar el camp de futbol actual.  
Tramitació administrativa  
El 4 de novembre de 2005 té entrada en la conselleria de Territori i Habitatge la següent documentació remesa per l'Ajuntament de Benigánim:  
- Projecte de modificació puntual núm. 2 del Pla general d'ordenació urbana (1 tom)  
- Estudi d'impacte ambiental (1 tom)  
- Còpia de l'expedient administratiu municipal   
Amb aquesta documentació s'obri l'expedient 206/05-AIA d'avaluació d'impacte ambiental.   
El 17 de gener de 2006 es rep documentació complementària consistent en:  
- Annex aclaridor de l'informe emés per Sociedad Española de Abastecimientos, SA (SEASA) que estava inclòs en l'expedient administratiu municipal  
- Certificat d'informació pública i còpia de l'al·legació presentada  
El 4 d'abril de 2006 es remet escrit a l'Ajuntament de Benigánim sol·licitant documentació corresponent a la justificació de la disponibilitat de recursos hídrics per a atendre la demanda del projecte i al compliment del tràmit de sol·licitud de l'Informe de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià.  
El 18 de maig de 2006 l'Ajuntament respon enviant la documentació següent:  
- Annex aclaridor a les conclusions de l'informe de viabilitat de la modificació puntual núm. 2 del Pla general de Benigànim, presentat en l'Ajuntament de Benigánim el 16 de maig de 2005, amb registre d'entrada núm. 883, emés per Sociedad Española de Abastecimientos, SA (SEASA).  
- Còpia de l'escrit de sol·licitud d'Informe per part de l'Ajuntament a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de data 28 d'abril de 2005, còpia de la resposta d'aquesta Direcció General del 21 de juny de 2005, ambdós escrits ja inclosos en la còpia de l'expedient administratiu municipal de la documentació inicial.  
- Còpia de full d'encàrrec de l'Ajuntament de Benigánim per a realitzar la prospecció arqueològica dels terrenys afectats per la modificació puntual núm. 2  
Informació pública  
D'acord amb certificat emés per l'Ajuntament, el projecte es va sotmetre a informació pública durant 1 mes, amb anunci en el DOGV de 16 de desembre de 2004 i en Levante de l'1 de desembre. Es va consultar el DOGV corresponent i es va comprovar que l'estudi d'impacte ambiental va estar també sotmés a informació pública.  
Durant el mes corresponent es va presentar una al·legació. D'aquesta es pot extraure com a consideració ambiental la que es refereix a la ubicació del futur sòl dotacional esportiu-recreatiu, de la qual es diu que comportarà «[...] dificultats d'accés... als usuaris de les esmentades instal·lacions».   
Informes sectorials  
No s'hi han sol·licitat.  
Afeccions legals  
Classificació i qualificació urbanística  
L'actuació afecta sòl no urbanitzable comú i a sòl urbà dotacional, d'acord amb el Pla general de Benigánim vigent.   
Consideracions ambientals  
Benigánim té vigent un Pla general d'ordenació urbana (PGOU) aprovat el 31 de gener de 2001, amb declaració d'impacte ambiental de 12 de desembre de 2000, dins de l'expedient 341/00-AIA.  
L'actuació que s'avalua és la reclassificació d'unes parcel·les de cultiu agrícola actualment classificades com a sòl no urbanitzable comú, situades en l'àrea periurbana i limítrofes amb el sòl d'ús industrial. En aquest sòl l'activitat serà la de l'actual camp de futbol, en el futur ampliada a un poliesportiu municipal, per la qual cosa l'increment de consum d'aigua, de generació d'aigües residuals i de residus urbans és zero o poc significatiu.   
Com a conseqüència del trasllat previ de l'actual camp de futbol s'allibera un sòl urbà que comporta un increment d'ús residencial amb la construcció de 89 habitatges. Aquesta part de l'actuació afecta sòl urbà i a l'ordenació detallada, per la qual cosa no està sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, però sí que cal tenir en compte els efectes induïts derivats d'ella. Aquests són, bàsicament, un increment en el consum de recursos hídrics, en el volum d'aigües residuals que necessiten tractament i en el volum de residus sòlids urbans generats.  
En aquest sentit cal apuntar que l'actuació disposa de certificat de l'empresa que actualment té adjudicat el servei públic de recollida domiciliària de residus sòlids urbans sobre la viabilitat d'atendre l'increment produït pels 89 habitatges.   
Pel que fa a la demanda de recursos hídrics, i d'acord amb la documentació de l'expedient, quan es va fer el projecte de revisió del pla general es va preveure un consum futur que incorporava sòl urbanitzable industrial on actualment va a situar-se la zona esportiva nova. En l'aprovació definitiva del pla general es va desestimar aquest sòl urbanitzable industrial i es va deixar l'actual classificació de no urbanitzable comú, però la previsió de serveis (inclosa la dotació de recursos hídrics) disposava de l'esmentada demanda. En aquest sentit, la concessió actual d'aigua potable permet afrontar la demanda originada per la modificació puntual núm. 2 sense que això signifique una nova planificació ni assignació de recursos per part de la Confederació Hidrogràfica perquè ja són recursos concedits.  
Respecte a l'abocament i tractament de les aigües residuals, l'informe de l'entitat de Sanejament d'Aigües aportat pel promotor exposa que a l'EDAR mancomunada de Benigánim accedeixen durant tot l'any cabals superiors als de disseny i que estan previstes actuacions d'ampliació i millora per a l'any 2008 en el II Pla director de sanejament d'aigües de la Comunitat Valenciana. L'entitat informa   
«[...] la viabilitat del tractament en l'EDAR de Benigànim de les aigües residuals generades pel desenvolupament de Pla general d'ordenació urbana de Benigànim sempre que es complisca amb els condicionants següents:  
[...]  
3. Perquè es puga realitzar la connexió efectiva hauran d'estar executades les actuacions previstes. [...]»  
És a dir, no està resolta definitivament la depuració de les aigües residuals generades per aquesta modificació puntual, perquè depenen de la realització de les obres en la depuradora que dóna servei a Benigànim, previstes per al 2008. Com l'increment d'aquest volum vindria motivat pràcticament en la seua totalitat per les 89 nous habitatges, es considera acceptable que es desenvolupe i execute aquesta modificació puntual pel que fa a l'ús recreativoesportiu i que el desenvolupament i l'execució de l'ús residencial no es duga a terme fins que es complisquen tots els condicionants de l'informe de l'EPSAR.  
En aquest sentit, haurà d'incorporar-se com a condicions de connexió de l'ordenació en la fitxa de gestió dels sectors on se situaran els habitatges, que serà obligatori el compliment previ de tots els condicionants de l'informe de l'EPSAR abans de desenvolupar i executar aquests sectors, i així el preveuran els documents de desenvolupament corresponents.  
Pel que fa a l'afecció al patrimoni cultural valencià, el promotor aporta còpia del full d'encàrrec de l'Ajuntament per a realitzar la prospecció arqueològica sol·licitada per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. L'Informe que es requereix per a donar per completada l'avaluació d'impacte ambiental és el que emetrà la Direcció General de Patrimoni a la vista dels resultats de la prospecció arqueològica sol·licitada per aquesta, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural.  
Els accessos al futur poliesportiu semblen adequats, tenint en compte que la parcel·la on se situarà és limítrofa amb la carretera VV-1022 i atenent a les reserves de sòl grafiades per a infraestructures en el plànol d'ordenació estructural Divisió de zones OE-3 del document de modificació núm. 2, que preveu una ronda de la població. El futur poliesportiu estarà aproximadament a 600 m del nucli urbà i es comunica amb aquell per l'avinguda Pobla del Duc.   
Es va comentar verbalment amb l'arquitecte municipal la possibilitat de situar el poliesportiu més pròxim al nucli urbà, bé al final de l'avinguda Vicente Boluda, continuació carretera VV-1021 (a l'est del nucli urbà), bé a l'altre costat del nucli urbà, a l'est.   
Respecte a la primera proposta, se'ns comunica que per part de Diputació de València es baralla la possibilitat que la futura ronda de la població en aquest tram canvie el traçat respecte al que preveu el plànol d'ordenació estructural Divisió de zones OE-3 del document de modificació núm. 2, per a millorar la seguretat, per la qual cosa hi ha una determinada incertesa respecte a l'espai que quedaria lliure i tampoc sembla convenient comprometre les possibilitats de l'esmentat traçat. Respecte a la segona proposta, és un terreny amb nombroses edificacions.   
Consideracions jurídiques  
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8. g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a dictar les resolucions en matèria d'avaluació d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, l'actuació modificació núm. 2 del Pla general d'ordenació urbana de Benigànim, promoguda pel mateix Ajuntament, sempre que s'ajuste a la documentació presentada, i previ compliment dels condicionants que s'assenyalen en el punt segon d'aquesta declaració i de les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, fins que no entren en contradicció amb aquells.  
Segon  
Se supedita l'execució d'aquesta actuació al compliment dels condicionants següents:  
1. En la fitxa de gestió dels sectors on tindrà lloc el nou ús residencial s'inclourà com a condicions de l'ordenació, el compliment previ al desenvolupament d'aquests sectors, de tots els condicionants de l'informe de l'EPSAR de 30 de maig de 2005 que consta en l'expedient.  
2. Compliment de les determinacions que si és el cas continga l'informe preceptiu i vinculant que ha d'emetre la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià sobre aquesta actuació, conforme a l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià. Aquest Informe haurà d'obtenir-se, en tot cas, abans del desenvolupament i execució d'aquesta actuació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
València, 24 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 006/06 AIA  
Títol: Modificació puntual núm. 3 del PGOU de Fanzara: sector 4 Baladrar (Castelló).  
Promotor: Ajuntament de Fanzara.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
Localització: A 3,5 km al sud del nucli urbà de Fanzara.  
Descripció del projecte  
1. Objectius principals del projecte  
L'instrument de planejament actualment vigent al municipi és el Pla general d'ordenació urbana que va ser aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 13 de juny de 2001. La zona d'actuació es troba classificada, en l'esmentat pla general, com a sòl urbanitzable industrial.  
Els objectius plantejats en la modificació següent, consisteixen a ampliar l'ús industrial, definit en el PGOU de Fanzara, per a passar de tres a cinc categories d'ús industrial. En conseqüència, es proposa l'ampliació dels usos previstos en un sòl, ja qualificat com a urbanitzable industrial en el Pla general d'ordenació urbana de Fanzara, i permet la instal·lació d'indústries perilloses (grau 4) com també l'ús industrial abocador (grau 5).   
A més, en la modificació calen els límits del sector 4 Baladrar de la manera com està previst en l'article 1.10 de les normes urbanístiques de Fanzara la qual cosa implica una reclassificació neta de 12.245,92 m² de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable industrial.  
L'ordenació detallada del sector es determinarà mitjançant un pla parcial que dotarà de les infraestructures generals necessàries per al posterior desenvolupament d'aquest, és a dir, xarxes d'aigua, electricitat, telèfon i clavegueram  
L'accés a la zona es realitzarà, tal com indica el PGOU de Fanzara, des de la carretera de la xarxa bàsica CV-20 Vila-real-Puebla de Arenoso mitjançant una rotonda que connectarà els vials interns del sector. No obstant això, el projecte varia la ubicació de la rotonda prevista pel PGOU a l'efecte d'aconseguir una major facilitat en els moviments d'accés i més seguretat vial de la intersecció.  
La integració amb les infraestructures (energia elèctrica, proveïment d'aigua, xarxa de sanejament, etc.) es realitzarà tal com s'indica en el Pla general de Fanzara.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació de l'expedient i informació pública  
En data 18 de gener de 2006 la Direcció Territorial de València remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
El projecte referent a la modificació del PGOU de Fanzara, sector 4 Baladrar, va ser aprovat provisionalment en sessió plenària de data 27 de gener de 2005.  
Juntament amb la documentació tècnica s'hi adjunten les sol·licituds realitzades per l'Ajuntament de Fanzara en data 29 de setembre de 2005:  
- Sol·licitud informe, a la conselleria de Cultura, Educació i Esport en relació amb l'afecció als béns immobles de valor cultural.   
- Sol·licitud informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per al proveïment. En l'esmentat escrit comenta la disponibilitat d'aigua del pou de sant Vicent d'Onda.  
L'estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació del projecte es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el diari El Mundo Castelló al dia de data 14 de desembre de 2004, i en el DOGV número 4902, de 14 de desembre de 2004.   
Segons certificat de data 4 d'octubre de 2005 durant el període d'informació al públic s'hi van presentar 2 al·legacions, ambdues de caràcter ambiental.   
Les al·legacions reflecteixen les observacions següents:  
- La possible incompatibilitat del projecte amb el paratge natural municipal de la zona del Salvador d'Onda, la declaració del qual es troba en tramitació.  
- La possible contaminació dels aqüífers presents en la zona d'actuació que proveeixen les explotacions agrícoles de la zona.  
- Possible influència en la qualitat de vida dels residents de les finques pròximes a l'actuació, per contaminació de les aigües d'ús domèstic.  
- Major definició del projecte per a concretar l'impacte ambiental, ja que Fanzara està dins del circuit d'esmorteïment del Parc Natural de la Serra d'Espadà.  
- Contaminació atmosfèrica, hidràulica i de paisatge de consideració per la implantació dels usos previstos.  
Com a resposta a les al·legacions en data 24 de gener de 2005, l'arquitecte municipal de l'Ajuntament de Fanzara, realitza informe, amb les conclusions següents:  
- L'estudi d'impacte ambiental es considera molt específic i la conselleria de Territori i Habitatge el valorarà i aprovarà si escau, ja que té les competències conferides en la matèria.  
- La definició exhaustiva de l'activitat correspon al moment en què es tramite de la llicència, sent preceptiu el compliment de la normativa sectorial aplicable en cada cas.  
- Indica que el projecte no preveu una modificació de la qualificació del sòl.  
- No sembla que la incorporació dels usos que la modificació aporta puga comportar impediment afegit.  
- Pel que fa a la contaminació subterrània, serà la conselleria de Territori i Habitatge qui avalue els riscos.  
L'Ajuntament d'Onda en data 1 de març de 2005, realitza informe en què considera improcedent per raons ambientals l'esmentada modificació puntual, atesa la colimitació del sòl industrial amb una canonada de transport d'aigua potable, realitzada amb fibrociment i unions gibault que no asseguren l'estanquitat de total. Pel fet de no garantir la salubritat de l'aigua en la conducció s'informa la Comissió Territorial de Castelló perquè desestime la modificació puntual de referència.  
En resposta, l'Ajuntament de Fanzara en data 29 de setembre de 2005, realitza informe on explica que s'han realitzat estudis exhaustius per a conéixer la idoneïtat del terreny per a albergar l'esmentada actuació, la previsió de la substitució de l'esmentada conducció d'aigua potable la nova ubicació de la qual correspondrà a la vorera dels nous vials que s'han d'executar i elevada respecte a la rasant de manera que siga impossible el contacte amb aigües d'escorriment, com també que el disseny s'ha realitzat atenent a dades facilitades per FACSA.  
2. Informes sectorials  
El 3 de febrer de 2006 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita informe el Servei de Parcs Naturals de la conselleria de Territori i Habitatge sobre l'actuació proposada, ja que el sector plantejat es troba dins de l'àmbit del PORN del Parc Natural de Serra d'Espadà.  
Al maig de 2006, es rep l'informe sol·licitat. En les conclusions del mateix s'indica el següent:  
El projecte de modificació del PGOU de Fanzara es considera, en termes generals, compatible amb les determinacions del vigent PORN de la Serra d'Espadà. No obstant això, l'esmentada compatibilitat queda supeditada al compliment de les condicions següents d'execució del projecte:  
a) Atenent a l'article 43.1 de la normativa del PORN, no es considera justificada la necessitat de reclassificar 12.256,92 m² de sòl no urbanitzable per a complir els objectius del projecte. Per tant la modificació del PGOU proposada ha de cenyir-se estrictament, com a màxim als actuals 245.147,73 m².  
b) El projecte ha de preveure mesures expresses per a assegurar que la construcció de la rotonda proposada sobre el camí ramader assagador Reial d'Aragó es realitze d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de camins ramaders.  
c) Les classes de residus industrials admissibles en la zona denominada Ús industrial: IND 5, ús industrial abocador, seran les que segueixen, segons les definicions establides en l'article 6.3 del RD 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant depòsit en abocador:  
c.1) Residus no perillosos.  
c.2) Residus perillosos no reactius, estables o provinents d'un procés d'estabilització.  
d) El tractament dels residus perillosos que necessiten estabilització haurà de realitzar-se en una planta, degudament autoritzada, situada fora de l'àmbit territorial del PORN. En conseqüència, dins de l'esmentat àmbit de PORN no és admissible l'emmagatzemament, abocament, tractament o trànsit de residus perillosos.  
Al febrer de 2006, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita informe al Servei de Residus Urbans de la conselleria de Territori i Habitatge al voltant de la idoneïtat del sòl per a situar un abocador de residus industrials des del punt de vista de protecció del sòl i les aigües subterrànies, tal com estableix el RD 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant depòsit en abocador. En data de hui no s'ha rebut l'esmentat informe.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.  
La superfície de l'actuació, definida en el PGOU com a sector 4 Baladrar, es troba situada al sud del nucli urbà del municipi de Fanzara a una distància aproximada de 3,5 km afrontant amb el terme municipal d'Onda.  
La zona d'actuació segons el pla cadastral de Fanzara es troba en el polígon núm. 6 afrontant al nord amb la carretera comarcal CV-20 Vila-real - Puebla de Arenoso i assagador Reial d'Aragó, al sud amb sòl no urbanitzable de protecció forestal, a l'est amb sòl no urbanitzable, i a l'oest amb sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
L'esmentada zona es troba en l'àrea d'esmorteïment d'impactes del PORN del Parc Natural de la Serra d'Espadà, en àrees naturals i àrees d'influència antròpica, segons estableix la zonificació del PORN.  
Des del punt de vista geològic i hidrogeològic en l'àrea d'actuació sector Baladrar, afloren materials d'edats, litologies i permeabilitats molt diverses.   
Al sector Baladrar, els materials calcaridolomítics que afloren són molt competents i es troben fortament fracturats i diaclasats. La permeabilitat dels esmentats materials es considera alta per fissuració o carstificació.  
No obstant això, els algeps i argiles del keuper que afloren són materials menys competents que presenten permeabilitats molt baixes. D'acord amb els sondejos i assajos de permeabilitat Lefranc realitzats en ells, els resultats donen valors de permeabilitat entre k <1x10-7 m/s i k< 1x10-10 m/s.  
Pel que fa a les aigües superficials, l'emplaçament del sector se situa en una capçalera de tàlveg per la qual cosa no es veu afectat cap llit d'aigua permanent.  
La geomorfologia del sector ve caracteritzada per la presència de relleus carbonatats suaus i materials plàstics que ocupen el fons del tàlveg amb poc pendent topogràfic i estan a més recoberts per crostes calcàries que els protegeixen d'erosions violentes.  
Pel que fa a l'estabilitat dels talussos s'han realitzat en el sector dos estudis d'estabilitat de talussos enfocats a la possible ubicació d'un vas d'abocament de residus obtenint factors de seguretat superiors a 1.  
En les vessants del sector el Baladrar es desenvolupa una vegetació natural que es correspon amb un matoll termòfil de port mitjà dens i l'abundància d'exemplars de pi blanc. En les zones de menor pendent del sector predominen els cultius de secà abandonats: garrofera, oliveres i ametlers juntament amb un matoll dens.  
La fauna que habita en aquestes zones està fortament antropitzada i relacionada amb la vegetació existent. Les espècies més abundants són l'avifauna i els xicotets mamífers.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000.   
2. El sector plantejat es troba dins de l'àmbit del PORN del Parc Natural de Serra d'Espadà.  
3. Pel límit nord del sector discorre el camí ramader assagador Reial d'Aragó, amb una amplària de 75,22 m i segons els plànols adjunts es veurà afectada per la construcció de la rotonda d'accés al sector.  
4. Segons consta en l'estudi d'impacte ambiental dins dels límits d'actuació proposats, no trobem ni jaciments ni patrimoni històric que puga veure's afectat pel desenvolupament d'aquesta. No obstant això, encara que sol·licitat per l'Ajuntament de Fanzara no es disposa en data de hui declaració d'impacte ambiental, informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Esport en relació al projecte.  
5. Colimitació del sòl industrial amb una canonada de transport d'aigua potable, que subministra a la població d'Onda.  
6. A través del sector discorre el traçat d'una línia elèctrica.  
2. Identificació i valoració d'impactes. Aplicació de mesures correctores.  
La valoració de les afeccions ambientals derivades de la qualificació d'un sòl de caràcter industrial en aquesta zona van ser recollides, analitzades i avaluades mitjançant declaració d'impacte ambiental favorable de data 15.11.00.  
No obstant això, la implantació de l'ús industrial tipus 4 i 5, implica una sèrie de noves accions susceptibles de produir impactes ambientals que han de ser avaluats.   
D'una banda, l'esmentada implantació comporta un risc elevat pel seu potencial emissió de sorolls, vibracions, olors, emissions a l'atmosfera, abocaments i radiacions ionitzants, incendis i possible emissió accidental de substàncies tòxiques.  
Visitada la zona i sobre la base de la documentació tècnica aportada, els elements del medi que poden veure's afectats per la construcció i posada en marxa del sector poden ser els següents:  
Atmosfera: partícules en suspensió, emissió de gasos, olors, fums, sorolls i vibracions.  
Geologia i geomorfologia del terreny: s'excava part del terreny i es modifica la topografia de la zona en crear esplanades on situar les indústries i crear mitjançant l'abocament de residus un relleu positiu en una àrea de tàlveg.   
Sòl: increment dels fenòmens erosius, alteració de superfície de sòl agrícola i forestal, possible contaminació per abocaments accidentals.  
Hidrologia superficial i subterrània: alteració dels drenatges, possible contaminació de les aigües superficials i subterrànies per filtració o abocaments. Possibles captacions d'aigua per a ús en les instal·lacions.  
Proveïment d'aigua: possible afecció de la canonada que subministra aigua potable al municipi d'Onda.  
Línia elèctrica: pel mig del sector discorre el traçat d'una línia elèctrica que ha de ser desviada.  
Vegetació i fauna associada: la maquinària i el trasbals de camions fins al complex (soroll, vibracions, emissió de partícules i gasos) afecta negativament el desenvolupament de la vegetació i la recuperació de l'hàbitat per a la fauna precedent. És possible l'aparició de fauna oportunista en la zona.  
Els incendis i accidents que puguen produir-se en les instal·lacions poden propagar-se per la vegetació que envolta el sector.  
Paisatge: la presència d'abocaments, edificis, instal·lacions auxiliars i el trànsit constant de camions comportarà una alteració important al llarg de tota la vida de les instal·lacions.  
Assossec públic: alteració de l'assossec per soroll i vibracions a causa del trànsit de vehicles pesants i transport de residus perillosos.  
El transport, tractament i depòsit de residus en abocador pot ocasionar males olors.  
Possibles incendis o explosions en les instal·lacions.  
Possibles emissions de substàncies tòxiques emmagatzemades o en procés de fabricació  
Patrimoni historicocultural: possible afecció al Patrimoni Cultural Valencià.  
Afecció a l'assagador Reial d'Aragó.  
Infraestructures: comporta el deteriorament de les infraestructures de transport per increment de la circulació de camions, d'altra banda instal·lació d'un abocador de residus industrials comporta una millora en la gestió dels residus industrials.   
Socioeconomia i població: l'increment de l'ocupació local directe o indirecte comportarà un efecte positiu en l'economia local i comarcal.  
Salut i seguretat pública: d'una banda està l'alt grau de circulació de camions al llarg de tota la vida útil de l'abocador i el risc que comporta la circulació en camions de substàncies perilloses fins a les instal·lacions com també el tractament d'aquestes en les indústries situades en el sector.  
Com a mesures protectores i correctores han d'establir-se les següents:  
1. En primer lloc, tal com s'indica en la DIA del PGOU de Fanzara respecte al sector el Baladrar es prendran les mesures següents per al desenvolupament d'aquest:  
- Posar en marxa un sistema de depuració d'aigües residuals   
- Disposar d'autorització d'abocament atorgada per l'organisme de conca corresponent  
- Implantar un sistema de gestió de residus sòlids   
- Adoptar mesures respecte a la prevenció d'incendis que puguen afectar els terrenys forestals adjacents  
- Adoptar mesures d'integració paisatgística (alçària i tractament dels talussos, disposició i acabaments de les indústries, etc.).  
2. En l'abocador de residus industrials no s'admetran residus perillosos. La construcció, posada en marxa i segellat de l'abocador s'haurà d'ajustar al que estableix el RD 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant depòsit en abocador.  
3. En el sector industrial el Baladrar no serà admissible l'emmagatzemament, abocament, tractament o trànsit de residus perillosos.  
4. El sector disposarà de cunetes perimetrals per a la recollida i desviació de les aigües pluvials.  
5. Els residus generats en la construcció i posada en marxa del sector hauran de gestionar-se adequadament segons la tipologia d'aquests.  
6. Es construirà un tallafocs perimetral al sector.  
7. Es modificarà el traçat de la línia elèctrica.  
8. Es modificarà el traçat de la conducció d'aigua potable.  
9. Es disposarà d'autorització d'ocupació de camí ramader.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003 de la conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que s'aprova el reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 17 estableix que correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.  
A la vista de tot l'anterior, de l'informe tècnic elaborat i de la proposta de la declaració duta a terme, s'emet la que següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de modificació puntual núm. 3 del PGOU de Fanzara: sector 4 Baladrar (Castelló) situat al polígon 6 del terme municipal de Fanzara (Castelló), promogut per l'Ajuntament de Fanzara sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establits en l'apartat següent, com també les modificacions introduïdes per aquests.  
Segon  
1. No es permet la reclassificació d'una superfície de 12.245 m² de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable industrial per no considerar-se justificada l'actuació.  
2. En l'abocador de residus industrials no s'admetran residus perillosos. La construcció, posada en marxa i segellament de l'abocador s'haurà d'ajustar al que estableix el RD 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant depòsit en abocador.  
3. En el sector industrial el Baladrar no es permet l'emmagatzemament, abocament, tractament o trànsit de residus perillosos.  
4. Per al desenvolupament del sector, haurà de disposar-se d'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià pel que fa a les possibles afeccions al patrimoni cultural, de conformitat amb allò que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
5. Els residus generats en la construcció i posada en marxa del sector es gestionaren adequadament segons la tipologia d'aquests.  
6. El sector haurà de disposar de cunetes perimetrals que intercepten i desvien cap al barranc les aigües d'escorriment.  
7. El sector haurà de modificar el traçat de la línia elèctrica i la conducció d'aigua potable que passen al seu través.  
8. Els projectes per a la instal·lació i connexió dels serveis (línies elèctriques i telefonia) estaran d'acord amb el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, i l'article 63 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana.  
9. En el cas que les canalitzacions d'aigua travessen terrenys forestals o masses boscoses tindran el mateix tractament que la línia elèctrica i la telefonia.   
10. El sector disposarà de depuradora d'aigües residuals.  
11. Les indústries que s'instal·len en el sector i que generen aigües residuals industrials deuran, previ abocament a la xarxa general de sanejament del sector, adequar aquest fins als límits que permeten la seua entrada en la depuradora general del polígon mitjançant sistema de depuració propi.   
12. El sector i les indústries que s'implanten en el seu interior hauran de preveure les mesures establides en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel que s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal i en els voltants d'aquest.   
13. El projecte ha de preveure mesures expresses per a assegurar que la construcció de la rotonda proposada sobre el camí ramader assagador Reial d'Aragó, es realitze d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de camins ramaders.  
14. Totes aquelles activitats industrials que s'instal·len en el sector i estiguen recollides en els annexos del reglament pel qual es desenvolupa la Llei 2/89, d'impacte ambiental, les activitats industrials que s'instal·len al sector estaran sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental i hauran de disposar de declaració d'impacte ambiental positiva com a condició indispensable per a l'obtenció de la llicència d'obres i d'activitat. Així mateix hauran de complir-se totes les especificacions descrites en el reglament de seguretat contra incendis en els establiments industrials descrits en el Reial decret 2267/2004, de 3 de desembre.  
15. Cada una de les empreses que s'han de situar en el sector haurà de disposar d'autorització de l'òrgan competent sobre la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient per a abastir les necessitats derivades de l'actuació.   
València, 10 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.