Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9569, del 05-04-2023 (2023/3406)

RESOLUCIÓ de 6 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte de planta solar fotovoltaica Salinetas II, al terme municipal de Monòver. Expedient: (2831096) 169/2022/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9569

Data del DOGV
:   05-04-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/3406


Data del document
:   06-02-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 6 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte de planta solar fotovoltaica Salinetas II, al terme municipal de Monòver. Expedient: (2831096) 169/2022/AIA. [2023/3406]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2831096) 169/2022/AIA.  
Títol: Planta Solar Fotovoltaica SALINETAS II.  
Promotor: ES Planta Solar 5, SL.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant.  
Ref. òrgan substantiu: ATALFE/2020/161.  
Localització: Monòver.  
  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és l'execució i posada en funcionament d'una planta solar fotovoltaica (a partir d'ara PSF) de 49,95 MWp per a la producció d'energia elèctrica, promoguda per ES Planta Solar 5, SL, al terme municipal de Monòver.  
Quant a l'emplaçament i la superfície ocupada, les parcel·les on s'implantarà la central es poden agrupar en dues zones: zona nord i zona sud (en total són 4 recintes), estant molt pròximes entre si i delimitats els recintes de la zona nord per la part més septentrional, per la rambla de Xinorla i separats aquests dels recintes de la zona sud per la rambla Maqueda (el Bull, en el visor cartogràfic de la GVA). La relació de parcel·les afectades és la següent:  
  
PSF Salinetas II (TM Monòver)  
Polígon Parcel·la Polígon Parcel·la  
Zona nord  
28 73 - -  
Zona sud  
28 67 27 277  
28 68 27 278  
27 13 27 10  
27 5 27 11  
27 273 27 12  
  
  
L'àrea total vinculada a la PSF és d'unes 89,55 ha (total superfície cadastral). Sobre aquestes s'actuarà sobre una superfície dins de clos d'unes 70,81 ha.  
Respecte als elements que formen part de la PSF, s'esmenta el següent:  
- Mòduls i panells solars: la PSF tindrà 49,95 MWp de potència pic total instal·lada. Els mòduls es muntaran sobre seguidors solars d'un eix orientats nord-sud.  
Les estructures aniran clavades al terreny, en algun cas podria ser necessari recórrer a una altra mena de fonamentació, com podria ser un caragol, un puntal o una sabata de formigó. Els panells solars es connecten en sèrie i amb associacions paral·leles, agrupant-se en inversors DC/AC de tipus integrat, per a la posterior transformació BT/MT.  
- Inversors: la central estarà formada per 12 inversors DC/AC.  
- Centres de transformació (CT): estan projectades un total de 6 unitats, la finalitat de les quals serà elevar la tensió de l'eixida dels inversors de 0,66/30 kV i aconseguir una transmissió de major eficiència en les línies de mitjana tensió de la planta fotovoltaica.  
- Xarxa de línies internes de connexió: La interconnexió elèctrica entre els centres de transformació es farà mitjançant dues línies d'MT a 30kV subterrànies que connectaran els 6 CT entre si i la subestació 30/220 kV interior de la planta.  
- Centre de seccionament (CS): s'instal·larà un centre de seccionament de 30 kV en el qual es recullen les dues línies d'evacuació d'MT de les quals disposarà la planta. La realització de la mesura en aquest punt, a més de la que es farà en l'arribada a cel·les de 30 kV de la subestació col·lectora, permetrà controlar caigudes de tensió o possibles fuites en la línia d'evacuació de 30 kV que unirà el CS esmentat amb la subestació.  
- Subestació elevadora 30/220kV (ST): La subestació Salinetas II se situarà en la parcel·la amb referència cadastral 38304F829671913341CD, situada en un dels dos recintes de la part sud (polígon 28 parcel·la 67) i estarà constituïda per dos sistemes elèctrics, una subestació d'interior en 30 kV, composta per cel·les prefabricades amb aïllament i tall en SF6 en configuració simple barra i una subestació tipus intempèrie d'evacuació a una tensió nominal de 220 kV, que té com a funció l'evacuació de l'energia elèctrica generada.  
  
La infraestructura d'evacuació és compartida amb la PSF Monòver, de 220 kV. (DIA 17.01.23, BOE núm. 26 31.01.23).  
La connexió a la Red de Transporte (RdT) de Red Eléctrica de España se situa en la subestació REE Novelda 220 kV.  
Respecte a la implantació d'altres instal·lacions associades a la PSF, el projecte diu el següent:  
En la PSF Salinetas s'instal·laran, de manera permanent, les següents: un edifici de control prefabricat (15 m de llarg per 7,3 m d'amplària i altura de 4,6 m). Aquest albergarà vestuaris, zona d'oficina i un centre de control de seguretat juntament amb un lloc de monitoratge des d'on es controlaran els equips instal·lats a la PSF. Així mateix, es disposaran, al costat de l'edifici de control, 4 contenidors tipus metàl·lic de mercaderies marítimes (6 m de llarg, 2,4 m d'ample i 2,6 m d'alt), la funció dels quals serà la d'emmagatzematge. Finalment, també està previst en el projecte la construcció d'una zona d'aparcament, d'uns 521 m².  
Durant la fase de construcció s'instal·laran de manera temporal: 6 casetes d'obra prefabricades (5 m de llarg, 2,5 m d'ample i 3 m d'altura), que s'utilitzaran com a oficines, menjador/cuina i lavabos i una àrea de maniobra de camions, maquinària i descàrrega, d'uns 1.107 m². A més d'aquestes, hi haurà una zona d'apilament d'uns 951,5 m², per a l'emmagatzematge temporal de residus derivats de la construcció de la PSF.  
L'accés als recintes de la PSF es fa des de l'oest de la població de Monòver per la carretera CV-83, de la qual parteixen diversos camins rurals que condueixen a les diferents parcel·les de la planta.  
Finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es procedirà al desmantellament de les instal·lacions i infraestructures i a la restauració del terreny a les condicions anteriors a l'execució de les obres.  
  
Tramitació administrativa  
a) Contingut de l'expedient  
En data 22.09.2022, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (òrgan substantiu) va donar trasllat a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. S'acompanya de:  
. Projecte tècnic.  
. Estudi d'impacte ambiental.  
. Documentació complementària (estudi d'integració paisatgística, projecte de desmantellament i restitució i altres).  
b) Informació pública  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va fer la informació pública de l'expedient mitjançant anunci en el DOGV (núm. 9417 de data 01.09.2022) i en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant (núm. 165, de data 31.08.2022).  
En l'expedient consta la presentació d'al·legacions, en diferents dates corresponents al mes d'octubre i novembre del 2022, amb contingut similar, entre altres: es considere negatiu l'estudi d'integració paisatgística, es retire la sol·licitud d'autorització administrativa del projecte, declarant-lo nul adduint que l'estudi d'integració paisatgística (EIP) no s'ha sotmés a participació pública, que l'EIP presentat per l'empresa promotora conté incongruències, s'ha vulnerat el dret d'informació pel qual se sol·licita que s'allargue el termini de presentació d'al·legacions, els punts d'observació de l'EIP no són representatius, al voltant hi ha construïts uns 50 habitatges dispersos i uns 90 habitatges a la urbanització - Gran Monóvar Ecociudad- que es veuran afectats a causa de l'impacte visual, per la pèrdua de valor patrimonial, per la pèrdua d'activitat agrícola i per l'extens clos perimetral. Sobre els beneficis del projecte de la PSF i el foment de l'economia local, s'al·lega que no és significatiu ni reporta un benefici real al municipi. El projecte de la PSF eliminarà els bancals, provocant un major pendent i afavorint un escolament que agreujaran les futures i possibles inundacions que es produïsquen en el municipi. La PSF se situa entre diverses vies pecuàries (corriol de la Zafra i assagador de Matamoros) que possiblement es poden veure afectades pel projecte o tancat. Així mateix, també se sol·licita que s'acorde la declaració d'impacte ambiental negativa.  
  
El promotor contesta amb escrit de similar contingut a cadascuna de les al·legacions rebudes en les quals justifica la seua resposta, adjuntant-hi un annex denominat recursos paisatgístics (versió novembre 2022).  
c) Consultes a les administracions públiques afectades i informes rebuts  
Simultàniament, es va formular consulta per part de l'òrgan substantiu a les administracions públiques afectades. S'ha rebut còpia dels següents informes:  
- El certificat de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de Monòver, de data 16.12.2022, determina que el tipus d'ordenança vigent és el Pla general d'ordenació urbana de Monòver, que va entrar en vigor el 12.11.1985, segons el qual el projecte de la PSF se situa en sòl no urbanitzable. Actualment es troba en tramitació una revisió d'aquest pla (no permetria en part de l'àmbit la implantació de la PSF) i conclou que l'autorització de l'actuació pretesa solament seria possible amb una tramitació i aprovació prèvies de la preceptiva declaració d'interés comunitari o procediment que corresponga conforme a l'aplicació del Decret llei 14/2020, del Consell.  
  
- Informe patrimonial de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 23.09.2021, amb sentit favorable sempre que es complisquen les mesures correctores d'índole etnològica i arqueològica recollides en la memòria per al compliment durant l'execució de les obres.  
  
- Informe de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, de data 27.09.2022, en el qual s'analitzen les afeccions ambientals del projecte de la PSF, establint condicions a la seua implantació, sense constar en l'expedient que el promotor les haja esmenades en termini.  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, de data 23.11.2022 (primer informe). S'informa desfavorablement la implantació de la planta fotovoltaica en les ubicacions ressenyades al nord de la rambla del Bull o barranc del Derramador. Quant als dos recintes al sud de la rambla i la subestació elevadora, l'emissió d'informe favorable en matèria d'infraestructura verda i paisatge que viabilitze l'actuació requerirà l'esmena dels requisits exposats en aquest informe. Segons informa l'òrgan substantiu, en data 16.12.2022, es rep resposta per part del promotor als requisits de l'informe esmentat, i se'n dona trasllat al Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 01.12.2022, en el qual es pronuncia sobre la viabilitat de l'activitat únicament dins de zona de policia de llit públic. La planta projectada suposa l'ocupació de la zona de policia de la rambla de Maqueda i la rambla de Xinorla i no pot ser ocupada per l'actuació. Els terrenys que confronten amb els llits estan subjectes, en tota la seua extensió longitudinal, a una zona de servitud de 5 metres d'amplària per a ús públic i a una zona de policia de 100 metres d'amplària en la qual es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que es desenvolupen (segons el text refós de la Llei d'aigües). La zona de servitud s'ha de mantindre expedita per a ús públic (segons el Reglament del domini públic hidràulic).  
  
- Informe del Servei de Gestió Territorial de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, de data 19.12.2022 (primer informe), en matèria de risc d'inundació i altres incidències sobre ordenació del territori, amb sentit desfavorable a l'estudi d'inundabilitat de la PSF en les parcel·les objecte d'estudi, determinant que la instal·lació es troba afectada per perillositat d'inundabilitat de diversos nivells, i, segons les especificacions del PATRICOVA, es considera compatible condicionada al compliment de les consideracions finals esmentades. La justificació dels aspectes determinats en l'informe serà objecte de la remissió d'un nou informe.  
- En data 30.12.2023, emet informe (segon) per part del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge en contestació a la nova documentació aportada i a les objeccions i al·legacions formulades pel promotor. L'informe se sustenta, en primer lloc, en el fet que no queda justificat que la instal·lació puga situar-se a menys de 500 m dels recursos paisatgístics de primer ordre. En segon lloc, en el fet que no s'han presentat els resultats del procés de participació pública necessari per a integrar l'opinió del públic interessat en la valoració del paisatge. En tercer i últim lloc, en el fet que no s'han atés tots els requisits realitzats en l'anterior informe i no s'incorpora cap modificació al disseny. Com que no s'ha atés la totalitat dels requisits i el projecte proposat no resulta compatible a l'efecte de la integració territorial i paisatgística de la instal·lació, s'emet informe desfavorable sobre la planta solar fotovoltaica PSF Salinetas II.  
- En data 04.01.2023, l'òrgan substantiu, a la vista de la conclusió desfavorable de l'informe en matèria d'infraestructura verda i paisatge, sol·licitat a la Direcció General de Política Territorial i Paisatge de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, respecte a la implantació de la planta fotovoltaica en la localització seleccionada, sense que tal afecció puga ser corregida ni compensada, emet ofici mitjançant el qual concedeix un termini de 10 dies, comptats des del següent al de la notificació (9.01.2023), perquè el promotor de la PSF Salinetas II puga efectuar al·legacions i presentar els documents i les justificacions que estime pertinents, abans de dictar la corresponent resolució.  
- En data 23.01.2023 i 24.01.2023, l'òrgan substantiu dona trasllat de resposta, per part del promotor, a l'Informe del Servei de Gestió Territorial de data 19.12.2022 i als informes del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de dates 23.11.2022 i 30.12.2023.  
- En data 24 de gener de 2023, el promotor presenta un escrit de contestació i al·legacions, sense documentació tècnica, en què es compromet a escometre les condicions establides per a la viabilitat de la PSF en matèria d'infraestructura verda i paisatge, establides en el primer informe del SIVP. Aquestes són, entre altres:  
- El promotor manifesta acceptar i es compromet a l'eliminació dels dos recintes més al nord de la instal·lació, al nord de la rambla del Bull, situats ambdós sobre la parcel·la 73 del polígon 28 de Monòver.  
- El promotor es compromet a no modificar l'estructura amargenada existent en les parcel·les sobre les quals s'implantaria la instal·lació PSF Salinetas II, respectant la morfologia existent. Es compromet a no instal·lar cap element en aquelles superfícies en les quals les característiques de les estructures projectades no en permeten la instal·lació sense alterar l'estructura amargenada i la morfologia del terreny existent.  
- El promotor manifesta haver registrat davant l'Ajuntament de Monòver sol·licitud de realització del Pla de participació pública del PSF Salinetas II, juntament amb l'enquesta que l'acompanya, sobre l'estudi d'integració paisatgística i els plans del projecte i estar en procés d'anàlisi de les dades recopilades a través de les enquestes rebudes, i es compromet a incorporar els resultats d'aquests a l'estudi d'integració paisatgística com més prompte millor.  
- El promotor manifesta el seu compromís de reestudiar i refer l'ordenació projectada per a satisfer els requisits anteriors:  
- Majors distàncies de transició respecte als terrenys forestals.  
- Adaptació a la morfologia del terreny.  
- Adaptació al parcel·lari i patró del paisatge.  
- Manteniment dels camins interiors de les parcel·les sobre les quals està prevista la instal·lació.  
- Major amplitud de la distància existent entre la instal·lació i els camins i les vies pecuàries pròximes.  
- En data 25.01.2023, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (SIVP) emet informe (tercer) contestant a les al·legacions presentades pel promotor, amb el següent sentit:  
- La nova ordenació proposada per a la planta solar Salinetas II, eliminant els dos recintes septentrionals i modificant els altres dos, resultaria viable en relació amb la infraestructura verda i el paisatge.  
- No obstant això, atesa l'absència de nova documentació tècnica quant a ordenació i distribució de la planta i altres qüestions, no és possible avaluar i concloure sobre la integració paisatgística de la instal·lació.  
- A més, correspon elaborar un estudi d'integració paisatgística EIP modificat, així com elaborar el nou projecte tècnic de construcció que corresponga.  
- Finalment, com que no s'ha aportat la informació suficient i adequada, no es pot concloure sobre la compatibilitat de la planta a l'efecte de la integració territorial i paisatgística de la instal·lació.  
- En data 24 de gener de 2023, el promotor presenta un escrit de contestació i al·legacions, sense documentació tècnica, en què es compromet a escometre les condicions establides per a la viabilitat de la PSF en matèria de risc d'inundació i altres incidències sobre l'ordenació del territori, establides en el primer informe de l'SGT. Entre altres, el promotor es compromet a:  
- No implantar panells solars en les zones que es determinen com a afectades en els estudis hidràulic i hidrològic presentats. L'anterior, sense perjudici que el promotor consensue amb el Servei competent les mesures adequades la implementació de les quals permeta l'aprofitament, total o parcial, de les zones afectades per inundabilitat.  
- No alterar la morfologia del terreny.  
- Quant a altres afeccions territorials, el promotor es mostra conforme amb les conclusions del primer informe d'SGT.  
- Mantindre l'estructura amargenada en les zones en què existeix actualment, de manera que no es modifiquen els escolaments i no es produïsca una possible afecció a tercers.  
- Plantar i conservar zones de vegetació en els estrats herbacis, arbustius i arboris que servisquen de tamís de la pluja i generen condicions favorables per a la infiltració disminuint els escolaments. S'hauran de fer tasques del sòl que en mantinguen la textura esponjosa perquè es facilite la infiltració o, si és el cas, desenvolupar tasques agrícoles com a activitats complementàries. Quant al tancament perimetral de la parcel·la, haurà de ser permeable al flux.  
- En data 25.01.2023, el Servei de Gestió Territorial (SGT) emet un segon informe en contestació a les al·legacions presentades pel promotor, amb el següent sentit:  
- Quant al compromís d'implantar els panells en zones adequades, el document remés pel promotor no conté documentació tècnica amb el detall mínim que permeta a aquest servei pronunciar-se, amb unes mínimes garanties, sobre els aspectes sobre els quals és competent. No és suficient comprometre una modificació dels grups de panells, ja que el perill d'inundabilitat és necessari avaluar-lo disposant de la nova distribució física de la planta.  
- S'accepten les al·legacions quant a les incongruències entre l'estudi hidrològic i hidràulic, però no s'accepten quant a la resta d'aspectes relacionats amb la inundabilitat mentre no es presente el projecte tècnic que reflectisca la declaració d'intencions continguda en les al·legacions. Per tant, es ratifica el que s'exposa en l'informe de data 19.12.2022, quant al fet que no s'han d'implantar panells solars en les zones que es determinen en l'estudi d'inundabilitat com de risc elevat d'inundació.  
  
- En data 26.01.2023, l'SGT emet informe aclarint el sentit del seu informe evacuat el 25.01.2023, en el qual s'exposa que, tal com es diu en l'informe de 25.01.2023 esmentat, es ratifica l'informe de data 19.12.2022, en què es concloïa que la planta es considera compatible condicionada al compliment de les consideracions finals esmentades, quant al fet que no s'han d'implantar panells solars en les zones que determina l'estudi d'inundabilitat com de risc elevat d'inundació.  
  
d) Altres consideracions  
En data 25 de gener de 2023, a les 23.59 h, obren en l'expedient 169/2022/AIA, del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, tots els documents necessaris per a dur a terme l'avaluació per a l'obtenció de la DIA, presentats per la mercantil ES Planta Solar 5, SL, així com els informes sol·licitats.  
  
Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que la seua utilització constitueix una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.  
  
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, persegueix aconseguir en 2050 la neutralitat climàtica a Espanya, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.  
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat recullen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol, plantejant com a objectiu aconseguir 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
En l'actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir aquests objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les degudes mesures de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic, per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
Pel que fa a l'entorn concret de la seua localització, cal analitzar l'afecció ambiental de cada projecte individual. A l'efecte de l'avaluació ambiental, el projecte ha de ser valorat en el seu conjunt, incloent-hi tant la mateixa planta solar com les instal·lacions i els serveis associats, i en particular, les infraestructures elèctriques auxiliars i d'evacuació de l'energia generada. Per això s'incorporen a l'expedient la totalitat dels projectes tècnics elaborats pel promotor: central solar, subestació, centres de transformació i centre de seccionament. La línia d'evacuació a 220 kV en queda exclosa per tractar-se d'un altre projecte independent (PSF Monòver DAIE Exp. 2021/39 -PFot-480AC-. DIA 17.01.23, BOE 31.01.23) l'avaluació ambiental del qual ha sigut abordada pel ministeri competent.  
a) Criteris territorials. Anàlisi d'alternatives  
El projecte de la PSF se situarà al terme municipal de Monòver (elevació 341 msnm) a la província d'Alacant, concretament a les partides l'Alquebla i el Belig, a 600 m al sud-oest del nucli urbà i al peu de les serres de l'Ombria i les Pedrisses. La carretera CV-83 que uneix el Pinós amb Monòver discorre al nord de la PSF.  
Respecte a la localització de les instal·lacions elèctriques d'evacuació, s'ha previst situar la subestació a la parcel·la 67 del polígon 28, ja que la línia d'evacuació de 220 kV (objecte d'un altre projecte) discorre pròxima a aquesta. Aquesta subestació estaria situada a uns 500 m d'altitud, a què se sumaria l'altura dels seus equips, l'aparellatge i la línia d'evacuació.  
Hi ha diferents camins rurals connectats amb aquesta carretera que s'utilitzaran per a donar accés a la PSF. No s'obriran camins nous per a donar accés a la PSF ni tampoc dins dels closos.  
El sòl està classificat i definit com a sòl no urbanitzable comú i, en menor mesura, com a sòl no urbanitzable protegit (unes 14 ha, que afecten els dos recintes de major grandària situats al sud de la PSF, segons consulta de la cartografia de l'IDEV).  
La via pecuària assagador de Matamoros (amplària legal 16 m) discorre al sud del recinte de major grandària (situat a la parcel·la 67 del polígon 28). El clos se situa a uns 6 m d'aquesta via pecuària i a uns 3,5 m del corriol de Zafra (amplària legal 20 m), que discorre al nord de la parcel·la esmentada. L'altre recinte situat més al sud de la PSF (parcel·les 277 i 278 del polígon 27, entre altres) també es troba pròxim a l'assagador de Matamoros, concretament el clos se situa a escassos 3,5 m mesurats en línia recta (segons el visor de l'IDEV). Aquesta via pecuària queda, per tant, flanquejada pels closos dels dos recintes de major grandària situats al sud de la PSF.  
Es tracta d'un àmbit on es combinen els terrenys agrícoles (amargenats en la seua majoria, dedicats al cultiu de secà i de regadiu) i sòl forestal estratègic.  
El clos del recinte situat a la parcel·la 67 del polígon 28 és pràcticament tangent al terreny forestal estratègic, pel seu flanc nord. Uns altres dels dos recintes de menor grandària, situats en la part nord de la PSF, també situen els seus closos tangents a sòl forestal estratègic.  
  
En l'estudi d'impacte ambiental del promotor, s'analitzen les alternatives tecnicoenergètiques i mediambientals, així com aquelles en relació amb la ubicació del projecte. Així mateix, el promotor ha previst l'alternativa zero (no execució del projecte). L'alternativa 1 es basa en una delimitació al terme municipal de Monòver, ocupant diverses parcel·les dels polígons 16 i 17, amb una superfície total d'unes 85,56 ha. L'alternativa 2 se situa en diferents parcel·les dels polígons 12,13 i 15, ocupant una superfície total d'unes 89,52 ha, al terme municipal de Monòver. Finalment, l'alternativa 3 (considerada en aquest document) és la triada, ja que les seues afeccions són les de menor repercussió global respecte a la resta d'alternatives. L'alternativa triada posseeix una accessibilitat òptima en tot el seu traçat, ja que la xarxa de camins existent és àmplia i en bon estat de conservació.  
  
b) Infiltració i escolament.  
La zona presenta vulnerabilitat baixa d'aqüífers en quasi la totalitat de la PSF. La resta, entre molt baixa i mitjana.  
Els dos recintes situats en la part nord de la PSF estan situats entre dos llits importants: rambla Xinorla i rambla el Bull, que conflueixen en la rambla del Safareig. A més d'aquests llits, pel recinte situat en la part més al sud de la instal·lació discorren uns altres de menor rang que, segons l'estudi hidrològic i hidràulic aportat pel promotor, el flux d'aigua que hi discorre té en alguns punts calats superiors a 0,50 m i velocitats superiors a 1 m/s. Per la seua banda, el recinte de major grandària (parcel·la 67 del polígon 28) està afectat per perillositat geomorfològica d'inundació associada a tàlvegs i barrancs de fons pla, segons PATRICOVA.  
c) Espais naturals protegits, flora i fauna.  
No hi ha afecció a espais de la Xarxa Natura 2000 per les instal·lacions de la PSF.  
Consultada la cartografia de la GVA (escala 1:50322), s'observa que, en l'àmbit de la PSF, no s'hi troben hàbitats protegits de l'annex IV del Decret 70/2009, de 22 de maig, ni hàbitats d'interés comunitari. Així mateix, no s'observa presència de tàxons protegits, ni es troben microreserves de flora. Consultat el Banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV) i fet l'informe de la quadrícula UTM 1 x 1, apareix en la zona objecte l'espècie prioritària Barlia robertiana (Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades. Annex II. Protegides no catalogades).  
Amb referència a la fauna, consultada la cartografia interna del Servei de Vida Silvestre, cal esmentar que la PSF s'emplaça a una distància d'uns 4.000 metres d'una zona de nidificació de l'àguila cuabarrada i de l'àguila reial. Les mesures compensatòries que, si és el cas, s'adopten, hauran d'estar destinades a compensar la superfície d'hàbitat pèrdua, i es mantindran durant tot el període de temps que dure l'explotació de la instal·lació.  
d) Sòl  
El promotor es compromet a no modificar l'estructura amargenada que hi ha en les parcel·les sobre les quals està prevista la implantació de la PSF, respectant-se la morfologia existent. Per a això, en aquelles superfícies en què siga aplicable, la solució prevista se sustenta en les característiques dels seguidors que s'empren, concretament, en l'allargament dels clavaments el necessari per a elevar el seguidor, salvaguardant així les possibles irregularitats indicades de fins a 1 metre de desnivell (les característiques del seguidor poden ajudar a salvar les irregularitats del terreny sense necessitat de moviment de terres). En la resta de les superfícies que no accepten la solució anterior no s'instal·laran elements.  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposen mesures preventives encaminades a evitar la dispersió de terres, la contaminació del sòl i les aigües d'escolament, els sorolls i altres afeccions associades als treballs d'obra.  
e) Atmosfera, residus i abocaments.  
Els residus generats en la construcció, manteniment i explotació s'entregaran a gestor autoritzat, d'acord amb les previsions del projecte.  
  
Durant el funcionament de la planta no s'estima afecció al mitjà per emissions ni afecció sobre la salut de la població, béns patrimonials o la flora.  
En la fase d'explotació, els recursos emprats seran l'energia solar i l'aigua (per a neteja dels panells, centre de control). L'activitat no suposa increment de demanda de recursos hídrics d'acord amb el que disposa l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües. El consum serà poc significatiu, no es requerirà accés a la xarxa general d'aigua potable, serà aportada per empresa de subministrament degudament autoritzada. El centre de control comptarà amb un depòsit d'aigua i una fossa sèptica estanca per a recollida de les aigües sanitàries generades, que es buidarà per empresa gestora autoritzada.  
La subestació transformadora, com a mesura preventiva per a la contenció de vessaments fortuïts, disposarà d'una cubeta de recollida d'oli mineral, que en cas de vessament serà canalitzat cap a depòsit estanc, per al posterior lliurament a gestor autoritzat.  
f) Afeccions sobre el patrimoni arqueològic i arquitectònic  
Segons informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, no hi ha afecció directa sobre el patrimoni arqueològic i arquitectònic. Els elements patrimonials registrats són els següents: Aqüeducte del pont de la Gota, assagador de Matamoros, assagador del Safareig del Collado, corriol de Zafra, molí del Safareig, aqüeducte Belic, entre altres. Per això, la possible afecció al patrimoni etnològic és una oportuna mesura correctora. Es proposa el seguiment arqueològic dels moviments de terres en el moment de l'execució de les obres. En tot cas, l'aparició de restes durant les obres comportarà la immediata suspensió de les obres i la comunicació a l'òrgan competent.  
g) Afeccions al medi natural.  
Segons informe de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, de data 27.09.2022, s'estableixen condicions a la seua implantació. Es detallen, entre altres, les següents:  
Afecció a terrenys forestals: l'escomesa de mitjana tensió (MT) que evacua l'energia produïda entre el recinte de la parcel·la 67 del polígon 28 fins al recinte situat a la parcel·la 73, polígon 28, travessa sòl qualificat de forestal estratègic segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
Afecció a espais cinegètics: La PSF s'instal·larà en una superfície que actualment forma part del vedat de caça A-10132 (el Secanet).  
Segons el projecte de classificació de les vies pecuàries de Monòver, publicat en el BOE núm. 38, el 13 de febrer de 1959, els closos de la PSF s'emplacen pròxims, però aparentment sense afectar, al corriol de la Zafra i l'assagador de Matamoros, de 20 i 16 metres d'amplària legal i necessària, respectivament.  
Així mateix, l'informe estableix una sèrie de mesures correctores durant la fase de disseny i construcció, explotació i desmantellament.  
  
h) Afeccions a la infraestructura verda i paisatge  
Segons els informes del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, de data 23.11.2022 (primer informe), 30.12.2022 (segon informe) i 25.01.2023 (tercer informe), respecte a la viabilitat del projecte de la PSF amb la infraestructura verda i paisatge, així com amb l'ordenació territorial, es conclou el següent:  
- No implantació de la PSF en les ubicacions ressenyades al nord de la rambla del Bull o del Derramador.  
- Quant als dos recintes al sud de la rambla i a la subestació elevadora, l'actuació requerirà les esmenes següents:  
1. En les zones amb classificació de sòl no urbanitzable protegit, s'haurà de seguir el que informe l'òrgan competent. No obstant això, en aquesta zona hauran de proposar-se mesures d'integració paisatgística concordes al seu caràcter de sòl amb valors que s'han de protegir.  
2. S'hauran d'adoptar solucions adequades per a una correcta transició entre la zona forestal estratègica i el clos perimetral de la PSF.  
3. La subestació elevadora es projecta situada sobre una subparcel·la apartada i a cota topogràfica més elevada en relació amb l'entorn i, per tant, molt visible, visibilitat que es veurà accentuada per l'altura dels seus equips, aparellatge i línia d'evacuació, amb notable incidència sobre la percepció del paisatge al peu de la serra. S'haurà de buscar una ubicació diferent de la proposada amb menor incidència sobre el paisatge, havent-se de justificar la nova ubicació i les distàncies de separació amb altres usos que asseguren espais de transició adequats  
  
4. S'haurà de redefinir la ubicació dels panells de manera que es mantinguen els camins interiors existents.  
5. Les disposicions de fileres de panells fotovoltaics no s'ajusten al parcel·lari ni a l'estructura de bancals existents. Elimina diversos camins interiors i no s'adapta a la topografia actual, i es projecten moviments de terres d'entitat per a reduir els desnivells i pendents, amb aparent eliminació de l'estructura abancalada actual en tots els recintes. Per això, en tots els recintes de la planta la implantació de les fileres de mòduls s'ha d'adaptar en la mesura que siga possible als pendents existents, evitant desmunts o esplanacions d'envergadura que alteren les característiques dels patrons del paisatge, podent ser necessari interrompre les fileres de mòduls on calga per a no interceptar els talussos o les vores dels bancals existents, i/o reorientar-ne la direccionalitat per a adaptar-s'hi.  
6. Quant al terreny forestal estratègic adjacent pel nord al recinte central (parcel·la 67 del polígon 28), s'haurà d'estudiar la distància de reculada del perímetre necessària a fi d'establir una transició adequada per a mantindre els valors, processos i serveis de la infraestructura verda del territori, tenint en compte, a més, que es tracta d'un llit.  
  
7. En les zones dels dos recintes que hi ha al sud, que flanquegen el camí i la via pecuària assagador de Matamoros, pot ser necessari suprimir alguns grups de panells per a a establir-hi una amplitud suficient entre els recintes a banda i banda de manera que es mantinga el caràcter obert, o bé establir finestres que permeten la visió cap als espais laterals. Els espais i les distàncies de reculada s'hauran d'estudiar de manera que satisfacen aquesta finalitat, en funció de l'anàlisi visual que s'haja de fer.  
8. Pel que fa als centres de transformació, així com els edificis de control i les oficines, no se'n defineixen les fonamentacions ni els acabats exteriors a l'efecte de la seua integració paisatgística.  
9. S'indica en l'EIP que els seguidors hauran d'estar clavats al terreny, sense emprar formigó per a la instal·lació. No obstant això, en la memòria del projecte es precisa que, encara que el mètode de clavament és preferent, es pretén fer un estudi geotècnic i assajos en camp per a determinar el mètode de fixació i que «podria ser necessari recórrer a una altra mena de fonamentació, com podria ser un caragol, un puntal o una sabata de formigó». Aquest tema haurà de quedar ja resolt en el projecte i en l'EIP, ja que l'existència o no de fonamentacions o soleres de formigó és fonamental per a la integració paisatgística de l'actuació.  
10. S'haurà de definir i justificar el tractament de totes les vores de la instal·lació i de totes les zones de les parcel·les no ocupades, interiors i exteriors als recintes, bé creant espais de transició amb plantacions adequades mitjançant patrons similars als de l'entorn d'acord amb el caràcter del paisatge on s'insereix, bé mitjançant tractaments adequats del sòl perquè puga brollar vegetació natural autòctona similar a la de l'entorn. En tot cas, es prioritzarà el manteniment de la vegetació ja existent i s'evitarà la creació de pantalles vegetals contínues alienes als patrons del paisatge existents.  
11. La valoració del paisatge requereix la realització d'un procés específic de participació ciutadana que ha de dur-se a terme des de l'origen de l'elaboració de l'estudi d'integració paisatgística.  
Addicionalment, l'informe estableix el compliment d'algunes de les següents mesures d'integració paisatgística (MIP), entre altres:  
- Es respectaran els exemplars arboris de major port existents en les parcel·les ocupades.  
- Les construccions incloses en l'actuació (CT, instal·lacions de control, auxiliars i/o altres) s'hauran de definir amb detall quant a la seua volumetria, implantació, materialitat i cromatisme, de manera que resulten respectuoses amb els patrons i les característiques del paisatge on s'insereixen, tant els seus paraments com les seues cobertes, fonamentacions i accessos, i no s'admetran superfícies metàl·liques, colors dissonants amb el paisatge ni acabats reflectors, entre altres.  
i) Afeccions en matèria de risc d'inundació i altres incidències sobre ordenació del territori.  
Segons els informes del Servei de Gestió Territorial de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, de data 19.12.2022 (primer informe) i 25.01.2023 (segon informe) i aclariment al segon informe (26.01.2023) en matèria de risc d'inundació i altres incidències sobre l'ordenació del territori, s'estableixen les següents consideracions:  
  
- Les parcel·les destinades a la planta solar estan afectades per perillositat d'inundació de diversos nivells.  
- L'estudi d'inundabilitat determina zones amb risc elevat, on no s'han d'implantar panells solars, aquestes zones no han sigut respectades en el projecte tècnic, motiu pel qual s'haurà de corregir la distribució dels panells esmentats tenint en consideració les conclusions de l'estudi d'inundabilitat.  
- El subsol on es localitza la instal·lació se situa en una àrea sense interés per a la recàrrega estratègica d'aqüífers. No obstant això, s'hauran de plantejar mesures correctores que incidisquen sobre la infiltració i el drenatge de l'aigua (mantindre l'estructura amargenada en les zones en què existeix actualment, de manera que no es modifiquen els escolaments i no es produïsquen possibles afeccions a tercers; plantar i conservar zones de vegetació en els estrats herbacis, arbustius i arboris que servisquen de tamís de la pluja i generen condicions favorables per a la infiltració disminuint els escolaments, entre altres).  
j) Pla de vigilància ambiental  
Com a pla de vigilància ambiental, es proposa implantar un sistema de control per a garantir el compliment de les mesures preventives i correctores aplicables i valorar-ne l'eficàcia, així com detectar impactes no previstos. Es proposen indicadors per al mesurament del compliment dels objectius proposats. La realització d'aquestes actuacions haurà de documentar-se mitjançant l'elaboració d'informes periòdics.  
Finalitzada la vida útil de la instal·lació, es procedirà al desmantellament dels elements d'aquesta i a la restauració dels terrenys al seu ús previ, tal com es descriu en el projecte de desmantellament i restitució.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental (grup 2.g).  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
De conformitat amb l'article 1 de l'RDL 23/2020, de 23 de juny, pel qual s'aproven mesures en matèria d'energia i altres àmbits per a la reactivació econòmica, «Els titulars dels permisos d'accés per a instal·lacions de generació d'energia elèctrica que hagueren obtingut aquests permisos en data posterior al 27 de desembre de 2013, i abans de l'entrada en vigor d'aquest real decret llei, hauran d'acreditar el compliment de les següents fites administratives en uns terminis no superiors als estipulats a continuació. (…) b) Si el permís d'accés es va obtindre amb posterioritat al 31 de desembre de 2017 i abans de l'entrada en vigor d'aquest reial decret llei: 2n Obtenció de la declaració d'impacte ambiental favorable: 31 mesos (…) que serà computat des del 25 de juny de 2020».  
De conformitat amb l'article 39.3 de la Llei de procediment administratiu comú de les administracions públiques (LPACAP): «Excepcionalment, podrà atorgar-se eficàcia retroactiva als actes quan es dicten en substitució d'actes anul·lats, així com quan produïsquen efectes favorables a l'interessat, sempre que els supòsits de fet necessaris existiren ja en la data a què es retrotraga l'eficàcia de l'acte i aquesta no lesione drets o interessos legítims d'altres persones».  
  
Per tot el que s'ha exposat, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc,  
  
  
Primer  
Respecte del projecte de planta solar fotovoltaica 49,95 MWp -Salinetas II-, promogut per ES Planta Solar 5, SL, al terme municipal de Monòver, es proposa formular aquesta declaració d'impacte ambiental, en la qual s'estableixen les condicions ambientals, incloses les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l'avaluació ambiental practicada i s'exposen a continuació, en les quals s'ha de desenvolupar el projecte per a l'adequada protecció del medi ambient i els recursos naturals, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables.  
  
Atesos els antecedents i fonaments de dret exposats, es resolen les condicions del projecte i les mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'estableixen en els termes següents:  
i) Condicions generals:  
(1) S'eliminen de l'àmbit d'ocupació per la central fotovoltaica els dos recintes més al nord de la instal·lació, situats al nord de la rambla del Bull, sobre la parcel·la 73 del polígon 28 de Monòver.  
(2) Respecte als dos recintes situats al sud de la rambla del Bull i d'acord amb els informes emesos en matèria d'ordenació del territori i paisatge i amb acceptació del promotor, s'estableixen les següents condicions:  
(2.1) En matèria d'ordenació territorial. No s'implantaran plaques solars en les zones que es determinen afectades per inundabilitat, sense perjudici que el promotor acorde amb l'òrgan competent en la matèria les mesures adequades la implementació de les quals permeta l'aprofitament, total o parcial, d'aquestes zones. Quant a les zones ocupades per les plaques: no s'alterarà la morfologia del terreny; es mantindrà l'estructura amargenada de manera que no es modifiquen els escolaments i no es produïsca una possible afecció a tercers; s'adoptaran mesures que afavorisquen la infiltració i disminuïsquen l'escolament; el tancament perimetral haurà de ser permeable al flux.  
(2.2) En matèria d'infraestructura verda i paisatge. No s'instal·laran elements en aquelles superfícies en les quals les característiques de les estructures projectades no en permeten la instal·lació sense alterar l'estructura amargenada i la morfologia del terreny existent. L'ordenació de les instal·lacions de la central s'haurà d'adaptar al parcel·lari i patró del paisatge, es mantindran els camins interiors de les parcel·les, s'establirà major amplitud de la distància entre la instal·lació i els camins i vies pecuàries i major distància de transició respecte als terrenys forestals. Incorporades aquestes mesures al projecte d'execució, es remetrà aquest per l'òrgan substantiu a l'òrgan competent en la matèria per a la valoració de la integració paisatgística de la instal·lació i, en defecte d'això, per a l'establiment de les mesures d'integració paisatgística complementàries.  
(3) El promotor haurà de complir totes les mesures preventives i correctores previstes en l'EsIA, el projecte tècnic i altra documentació obrant en l'expedient, i les acceptades després de la informació pública, o contingudes en la informació complementària, sempre que no contradiguen el que s'estableix en aquesta resolució.  
(4) Es recorda el compliment de tota la legislació rellevant que siga aplicable, i que afecte els elements del medi recollits en aquesta resolució.  
ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
(5) Haurà d'aplicar-se el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana, sobre mesures de seguretat i prevenció en incendis forestals que s'han de tindre en compte en l'execució d'obres i treballs que es facen en terrenys forestals o voltants.  
(6) S'haurà d'informar els titulars dels vedats afectats del canvi d'ús del sòl, i de les implicacions que puga tindre a l'efecte de l'article 39 de la Llei 13/2014, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana.  
  
(7) S'haurà de respectar la servitud de pas segons la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
(8) Respecte a les aigües residuals que es puguen generar, es recorda que queda prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es compte amb l'autorització administrativa prèvia (article 100 del text refós de la Llei d'aigües).  
(9) Es respectarà la zona de flux preferent dels barrancs presents al voltant de l'àmbit d'aplicació i, si és el cas, s'obtindrà, abans de l'execució de l'obra, la preceptiva autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per l'ocupació de les seues zones de policia, de conformitat amb l'article 9.d del Reglament del domini públic hidràulic. Així mateix, s'acompliran les mesures reflectides en l'informe de l'esmentat organisme de conca, relatiu a l'afecció de la integritat dels llits, abocaments, etc.  
(10) L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la PSF obligarà al promotor al desmantellament d'aquesta i a la restauració dels terrenys afectats  
iii) Condicions al pla de vigilància ambiental.  
(11) Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
(12) Haurà de complir amb el que estableix el programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'avifauna, enviant anualment a l'òrgan competent en matèria de biodiversitat els resultats, especialment centrats en el seguiment d'aus i quiròpters. Aquests estudis permetran avaluar i adaptar les mesures correctives plantejades comprovant-ne l'eficàcia o la necessitat de modificar-ne la ubicació o altres característiques.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Atesa la impossibilitat de dictar resolució abans de la finalització de la fita administrativa marcada en l'RDL 23/2020, a causa del volum d'expedients tramitats per aquest òrgan administratiu, fins i tot havent-se habilitat els mitjans personals i materials per a complir amb el despatx d'aquests, amb caràcter excepcional, i a causa de l'acumulació de tasques per l'esmena documental de l'expedient en els últims moments, aquesta resolució que atorga la DIA tindrà efectes retroactius en data 25 de gener de 2023.  
  
Tercer  
De conformitat amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Ordenar la publicació de la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si així correspon, pertoquen en via administrativa i judicial davant de l'acte per al qual s'autoritza el projecte.  
  
Quart  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atenent els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 6 de febrer de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»