Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9103, del 09-06-2021 (2021/6201)

RESOLUCIÓ de 27 de maig de 2021, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 001/14-EAE Castelló de la Plana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9103

Data del DOGV
:   09-06-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/6201


Data del document
:   27-05-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Castelló de la Plana
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 27 de maig de 2021, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 001/14-EAE Castelló de la Plana. [2021/6201]  
Segons l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental i territorial estratègica, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 001/14-EAE Castelló de la Plana.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica:  
Tràmit: Avaluació ambiental de pla.  
Promotor: Ajuntament de Castelló de la Plana  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló  
  
Localització: terme municipal de Castelló de la Plana  
Expedient: 001 € 2014 € EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 23 de juliol de 2020, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Castelló de la Plana, en els següents termes:  
  
A la vista de la data d'informació pública (que es detalla més avant) i d'acord amb el que estableix la disposició transitòria primera, punt 2, de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), a aquest pla se li aplica la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, desplegada a la Comunitat Valenciana per l'esmentada LOTUP.  
L'objecte de la Declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o el programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària d'acord amb la LOTUP. Per a això, verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, i establirà, si és el cas, les condicions finals que s'hi hagen d'incorporar abans de l'aprovació.  
El 29 de maig de 2019, l'Ajuntament de Castelló de la Plana remet la Proposta del pla general estructural i el seu expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica. Per mitjà d'un escrit de 3 de març de 2020, es remeten els últims informes de les administracions afectades i la justificació de com s'integren en la proposta de planejament. (vegeu apartat C.2)  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial:  
- Estudi ambiental i territorial estratègic  
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades.  
- Al·legacions presentades durant el termini legalment establit  
- Resultats del Pla de participació pública.  
- Document de participació pública en què se sintetitzen els seus resultats i es justifica com s'han pres en consideració en la proposta de pla o programa.  
- Descripció de com s'han integrat en el pla o programa els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s'han pres en consideració el document d'abast i l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
  
- Descripció de la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient que es derivaran de l'aplicació del pla (a l'EATE)  
- Certificat d'aprovació de la proposta de pla.  
Proposta de pla:  
\* Memòria justificativa del model territorial i urbanístic  
\* Memòria informativa (març 2019)  
\* Plans d'informació. (2019)  
\* Plans d'ordenació estructural (2019).  
\* Normes urbanístiques (març 2019)  
\* Fitxes de zona (març 2019)  
\* Fitxes de gestió (març 2019)  
\* Catàleg de proteccions amb les tres seccions (març 2019)  
- Estudis complementaris:  
\* Estudi valoració ambiental Serradal (març 2019)  
\* Estudi d'inundabilitat (a l'EATE)  
\* Estudi de paisatge. (març 2019)  
\* Estudi acústic. (març 2019)  
\* Mobilitat urbana sostenible i seguretat viària (març 2019)  
\* Informe de viabilitat econòmica (març 2019)  
\* Memòria de sostenibilitat econòmica. (març 2019)  
\* Informe d'obtenció de valors del sòl de sectors (febrer 2019)  
\* Estudi d'afecció a Xarxa Natura (març 2019)  
\* Estudi de disponibilitat de recursos hídrics (març 2019)  
\* Informe d'avaluació d'impacte de gènere (març 2019)  
\* Indicadors de seguiment (en la memòria justificativa i normes urbanístiques)  
\* Memòria  
  
A). Anàlisi del procés d'avaluació  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici i document consultiu 23/12/13  
Emissió del document de referència (equival al document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic). 26/06/14  
Participació pública i consultes del pla general estructural adaptat a la LOTUP durant un període mínim de 45 dies. Publicació en el DOGV: 15/01/18  
Ple municipal d'aprovació de la proposta de pla. 30/04/19  
Sol·licitud d'emissió de DATE / documentació completa 29/05/19 € 03/03/20  
  
  
B). Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
B.0) Antecedents. Planejament vigent  
A causa de diverses sentències judicials, el planejament municipal vigent resulta prou excepcional i particular, per això resulta convenient realitzar un breu resum de la successió de fets ocorreguts:  
1) Mitjançant una resolució de la Conselleria d'Obres Públiques i Urbanisme de 17 de novembre de 1984, es va aprovar la revisió d'un pla general ANTERIOR datat en 1964.  
2) Posteriorment es va elaborar una segona revisió que va ser aprovada l'1 de març de 2000 (DIA de 22 de febrer de 2000, exp. 573/99 AIA).  
3) El 9 de desembre de 2008, el Tribunal Suprem va anul·lar el PGOU i va retrotraure el procediment al moment posterior a l'aprovació provisional per a sotmetre-la a informació pública, i va tornar a ser aplicable el pla de 1984.  
4) Es va repetir el tràmit d'informació pública i es va tornar a aprovar definitivament el pla el 28 de gener de 2010. No obstant això, mitjançant interlocutòria de 10 de juliol de 2012, del Tribunal Superior de Justícia de la CV, es va declarar nul·la i sense efectes aquesta aprovació per no elaborar-se i tramitar-se amb la legislació correcta.  
5) El 24 de setembre de 2012, es publica en el DOGV el Decret 139/2012 que suspenia la vigència del PGOU de 1984 i establia un règim urbanístic transitori (per als sòls urbans, urbanitzables amb ordenació detallada i plans especials aprovats), d'acord amb la versió del pla sotmés a informació pública el setembre de 2012.  
  
6) El 2 de març de 2015, es publiquen en el DOGV les normes urbanístiques transitòries d'urgència per al municipi de Castelló de la Plana que substitueixen les anteriors i s'adapten a la LOTUP. S'estructuren en memòria justificativa i normes urbanístiques.  
Les normes transitòries d'urgència estableixen el contingut mínim normatiu necessari que permeta el normal exercici de les facultats urbanístiques en els sòls consolidats per l'edificació que, segons la legislació aplicable, tenen la consideració de sòl urbanitzat o urbà. S'estableixen les mínimes normes que permeten a curt termini l'ordenació dels sòls consolidats.  
Les normes transitòries s'articulen en dos títols:  
- Títol I. Normes generals:  
- Capítol I. Objecte, àmbit territorial i termini de vigència  
- Capítol II. Normes del sòl urbanitzat  
- Capítol III. Normes del sòl en procés d'urbanització  
- Capítol IV. Normes del sòl no urbanitzable  
- Capítol V. Disposicions comunes.  
- Capítol VI. Condicions generals dels usos  
- Títol II. Normes particulars per a cadascuna de les zones de sòl consolidat.  
Els plans especials aprovats eren autònoms i no derivaven del pla anul·lat, motiu pel qual continuen sent vigents.  
Aquestes normes no poden crear/classificar sòl urbanitzable ni remetre's a plans de desenvolupament, ni desclassificar sòl urbanitzable. Ha sigut la declaració de nul·litat del Pla general de 2000, decretada pels tribunals, la que ha donat lloc a la desaparició de l'instrument legal en què es contenia la classificació d'aquests sòls. Aquestes normes no impedeixen que aquests àmbits queden classificats com a urbanitzables en el nou pla general. Però serà amb el nou pla general en tramitació quan s'haurà de decidir quins sòls es classifiquen com a urbanitzables. No obstant això, hi ha determinats programes d'actuació integrada en execució, vàlids i en vigor, no afectats per la declaració de nul·litat del pla. Les normes transitòries no incideixen directament sobre la validesa i eficàcia d'aquests programes en execució.  
En relació al sòl no urbanitzable, li resulta d'aplicació la DT novena de la LOTUP considerant-se tot aquest protegit, si bé, cas per cas, amb informe de la conselleria amb competències urbanístiques, se li podrà aplicar el règim d'usos de l'art.197 LOTUP.  
7) Després de diverses pròrrogues (DOGV 19.01.2017 i DOGV 04.01.2019), les normes urbanístiques transitòries estaran en vigor fins a l'1 d'abril de 2021, llevat que abans entre en vigor el Pla general estructural.  
B.1) Descripció de l'alternativa 0:  
Tal com s'ha descrit en l'apartat anterior, la vigència del PGOU de 1984 s'ha suspés, i ha quedat el sòl classificat en urbà, urbanitzable detallat i sòl no urbanitzable protegit.  
A més, estan vigents tres plans especials que ordenen i regulen tres àmbits concrets que són els relatius a la universitat, al port i a la Marjal.  
  
En els dotze anys transcorreguts des de l'aprovació de la revisió del Pla general l'any 2000 fins a la seua anul·lació l'any 2012, la ciutat s'ha anat transformant i desenvolupant amb diversos nivells en els àmbits següents:  
En el sòl urbà, les unitats d'execució:  
\* Ús residencial: 1, 2, 3, 5, 6, 7, 9, 11, 15, 17, 18, 19, 20, 24, 26, 27, 28, 29, 32, 36, 42, 43, 44, 48, 49A, 54, 55A, 57, 58, 59, 62, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 73, 74, 75, 77, 79, 81, 82, 83, a més d'altres 3 delimitades posteriorment (av. València, grup Pilar, maset Blau).  
\* Ús industrial: 1A, 1B, 10, 14A, 14B, 15, 22, 24, 25, 26.  
\* Ús terciari: 5, 7, 8, 13, 14, 15, 17.  
En el sòl urbanitzable els sectors amb ordenació detallada són:  
  
\* Ús residencial: 3, 24 i 26.  
\* Ús industrial: 6 (1), 9, 10, 14, 15.  
En conseqüència, la resta de sectors previstos en el Pla de 2000, com que no tenen l'ordenació detallada, han de considerar-se com a sòl no urbanitzable.  
Dels sectors amb ordenació detallada, alguns es troben, hui dia, urbanitzats i parcialment edificats, motiu pel qual se'ls pot considerar com a sòl urbà. Aquests són el sector 3 residencial i els sectors 6(1), 9 i 10 d'ús industrial. En conseqüència, el sòl urbanitzable amb ordenació detallada a la data correspon als sectors 24 i 26 d'ús residencial, que sumen 444.000 m², i els sectors 14 i 15 d'ús industrial, que sumen 287.500 m².  
En les pàgines 15 i 16 de la memòria informativa s'aporten les quanties dels quadres següents: (Aquestes quanties es van elaborar en el document consultiu el desembre de 2013, per la qual cosa no s'ajusten a les normes urbanístiques transitòries publicades el 2 de març de 2015, en què es descriu la classificació de sòl que hi ha al municipi)  
  
S. urbà (UE) Urbanitzat Reparcel·lat Sense desenvolupar Total (ha)  
Residencial 167,67 14,78 162,41 344,86  
Industrial 57,02 16,24 119,12 192,38  
Terciari 55,31 23,46 49,68 128,45  
Total 280,00 54,48 331,21 665,69  
  
  
S. urbanitzable Urbanitzat Reparcel·lat Sense desenvolupar Total (ha)  
Residencial 202,92 59,18 772,32 1034,42  
Industrial 157,16 16,24 691,34 864,74  
Terciari 55,31 23,46 49,68 128,45  
Total 415,39 98,88 1513,34 2027,61  
  
  
B.2) Resum del document de referència  
B.2.1) Informació territorial:  
El municipi de Castelló de la Plana es troba a la comarca de la Plana Alta, té una superfície de 107,5 quilòmetres quadrats i la població l'any 2012 va ser de 180.204 habitants. Limita amb Benicàssim, Borriol, Sant Joan de Moró, l'Alcora, Onda i Almassora.  
El terme municipal té una forma semblant a un triangle, en què a l'est se situa la costa amb una longitud de quasi 9 km. La longitud màxima cap a l'interior és de 17 km, mentre que en direcció nord-sud és d'uns 13 km.  
El terme s'estén des de la costa a l'est fins a les muntanyes situades a l'oest; entre ambdues hi ha una extensa plana al·luvial amb suau i uniforme pendent que acaba en una zona de marjal. Les elevacions principals són Roca Blanca (629 m), el racó de Raca (458 m), el tossal de Llobera (352 m) o el tossal Gros (358 m). En el vèrtex oest del terme es troba també el tossal de la Galera (248 m), que delimita l'embassament de María Cristina. Com a llits principals es troba la rambla de la Viuda, que conforma el límit de terme en la seua part coincident amb Onda, i el riu Sec, que travessa el terme fins a desembocar al mar. De menor rellevància són el barranc Malvestit i el barranc de Fraga.  
  
Els elements naturals més rellevants són el Desert de les Palmes, les illes Columbretes, la cova de les Meravelles, la cova del Molí de la Font i l'ermitori de la Magdalena. En la franja costanera es troba la marjal, separada del mar pel cordó dunar i la pineda del Grau, amb aportacions hídriques procedents dels barrancs i dels ullals. En la dècada de 1920 es va condicionar per al cultiu de l'arròs amb l'obertura de sequiols, en els anys seixanta es va canviar el tipus de cultius a hortalisses i en les últimes dècades han proliferat els habitatges unifamiliars.  
Gràcies a les possibilitats hídriques de la zona, abunden els cultius de regadiu, cítrics i hortalisses. En l'interior prevalen els cultius de secà.  
  
En la zona de costa se situa el nucli del Grau, el port, el complex industrial-petroquímic El Serrallo al sud i una zona de platja al nord junt amb la seua zona turística. El nucli principal es troba a uns 4 km de la costa.  
Una gran quantitat d'infraestructures viàries discorren pel municipi, entre les quals destaquen l'AP-7 i l'N-340 pel seu caràcter interprovincial, així com la CV-10 o la CV-16 pel seu caràcter provincial. També són rellevants com a infraestructures la línia fèrria València-Tarragona, el port o l'aeròdrom.  
B.2.2) Alternatives proposades  
En total es van plantejar 3 alternatives. L'alternativa 1, que és l'ordenació proposada en el pla anul·lat per sentència; l'alternativa 2, relativa a la ciutat en el seu estat actual considerant els desenvolupaments produïts en el pla esmentat, i l'alternativa 3, que es denomina «l'ordenació adequada», i és la que s'ha triat.  
S'ha de tindre en compte, tal com s'ha indicat en l'apartat B.1), que el document de referència es va emetre amb anterioritat a la publicació de l'Acord, de 27 de febrer de 2015 (DOGV 02.03.2015), pel qual s'aproven les normes urbanístiques transitòries que aclarien la situació del planejament vigent, motiu pel qual l'alternativa 2 de situació actual s'ha modificat.  
B.2.3) Alternativa 3 «l'ordenació adequada», proposada en el document consultiu.  
Aquesta alternativa incloïa els àmbits del territori la urbanització dels quals resultava convenient per a contribuir a la vertebració de la ciutat.  
En relació a l'ús residencial, dels 27 sectors previstos en el Pla general de l'any 2000, se'n mantenien 13: els tres que n'havien iniciat el desenvolupament (núm. 3, 24 i 26), a més d'altres set (núm. 1, 6, 8, 9, 13, 15 i 27) i altres tres que es conservaven parcialment (10, 16 i 23), mentre que 14 s'eliminaven (2, 4, 5, 7, 10, 11, 12, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 25) Això es traduïa en una classificació de sòl urbanitzable residencial de 2.534.020 m², en què s'eliminaven 3.815.226 m² respecte del planejament derogat. Les unitats d'execució delimitades que es trobaven pendents sumaven 1.261.258 m² de sòl, havent-se eliminat una superfície de 357.091 m².  
Respecte a l'ús terciari, aquest es concentrava principalment al costat de l'avinguda del Mar, en la zona nord al costat de la caserna i en la costa. En total s'ocuparien 506.629 m² de sòl vacant, dels quals més de la meitat ja estaven previstos en el planejament derogat. Descomptant les UE eliminades, el sòl terciari augmentava en uns 145.000 m² respecte a les previsions realitzades en el pla de 2000. En resum, d'acord amb les dades aportades, 442.264 m² s'incloïen en unitats d'execució i 200.000 m² en un nou sector (l'aeroclub que deixa de ser equipament), havent-se eliminat respecte de l'alternativa 1 un total de 54.566 m².  
  
En els usos industrials es fomentaven nous desenvolupaments al costat de la zona portuària, alhora que es reduïen els creixements aïllats en el territori i a la Ciutat del Transport. 7 sectors es mantenien (4, 5, 6, 7, 14, 15 i Parc Castelló), 4 sectors reduïen la seua dimensió (2, 3, 11 i 13), 2 sectors desapareixien (1 i 8). Com a nova actuació es proposava la plataforma logística al sud de la zona portuària i que limita amb Almassora, que ocupa una extensió de 2.000.700 m². Respecte a la delimitació del planejament de l'any 2000, se suprimien 2.098.305 m², quantia semblant a la del nou sector logístic, motiu pel qual l'ocupació de sòl pràcticament no variava.  
  
En el document de referència constava tal qual el quadre següent:  
  
 Alternativa 1 Alternativa 2 (ha) Alternativa 3  
SÒL TRANSFORMAT 1758,36 2173,75 2173,75  
Residencial 1001,94 1204,86 1204,86  
Terciari 0 55,31 55,31  
Industrial 435,83 592,99 592,99  
Dotacional 244,93 244,93 244,93  
P. especial universitat 75,66 75,66 75,66  
SÒL EN PROCÉS DE TRANSFORMACIÓ 557,48 656,94 656,94  
Residencial 59,76 59,76  
Terciari 23,46 23,46  
Industrial 16,24 16,24  
Pla especial port 557,48 557,48 557,48  
NOUS CREIXEMENTS 2540,03 512,42 1637,26  
Residencial 1034,42 379,53  
Pla especial Marjal 512,42 512,42 512,42  
Terciari 128,45 64,23  
Industrial 864,74 481,51  
Plataforma logística 200,07  
SÒL NO URBANITZABLE. 6068,25 7581,01 6456,17  
Comú 4377,86 5890,62 4765,78  
Protegit 1690,39 1690,39 1690,39  
TOTAL 10.924,12 10000,12 10657,12  
  
  
B.2.4) Resum de determinacions que cal tindre en consideració assenyalades en el document d'abast (document de referència).  
La qüestió més rellevant que s'indicava és que l'ocupació del sòl amb usos edificatoris excedia les previsions realitzades per l'ETCV. Es recomanava ajustar-se a aquesta o bé justificar el compliment basant-se en els criteris que s'hi estableixen, i els excessos existents incloure'ls en les DEUT com a possible sòl reclassificable quan s'esgote aquest.  
  
S'han d'aportar les dades de capacitat dels creixements i realitzar una previsió de les necessitats quant a recursos hídrics, depuració d'aigua o gestió de residus.  
S'indicava que la infraestructura verda havia d'utilitzar-se com a base per a dissenyar el model d'ordenació amb una sèrie de directrius per a la seua distribució:  
- El sòl comprés entre la ronda de circumval·lació i la CS-22/l'accés nord al port/CV-149 ha de classificar-se com a SNU protegit agrícola-paisatgístic, analitzant si aquesta franja és suficient per a minimitzar els riscos generats per les indústries existents al polígon El Serrallo.  
  
- Ha d'estudiar-se com connectar la zona situada al nord i al sud de l'avinguda del Mar.  
- Tant a l'est com a l'oest del nucli urbà hi ha grans extensions de sòl amb una capacitat molt alta per als usos agrícoles.  
  
- Tot el conjunt ha d'estar interconnectat i s'han d'establir zones d'afecció visual entorn de les principals infraestructures de comunicació.  
- El desenvolupament de determinats sòls pot ser incompatible amb la funcionalitat de la infraestructura verda, com els sòls industrials al nord i sud del nucli urbà, o els residencials i terciaris a l'est.  
- La zona situada al sud de la CS-22 i el terme d'Almassora es considera per l'ETCV com a àrea d'oportunitat en què haurà d'evitar-se la completa conurbació i la formació d'un continu urbà.  
A més, s'analitzaven els sectors i unitats d'execució proposades indicant:  
- No es considerava ambientalment viable la classificació com a urbanitzable dels sectors 6-SU-R, 8-SU-R, 9-SU-R, 10-SU-R, 15-SU-R, 16-SU-R i 23-SU-R.  
- Del sector Aeroclub s'indicava que se situava en una zona amb risc d'inundació en què l'aigua apareix del subsol per la intrusió marina o bé per la impossibilitat del drenatge en cas de temporal, motiu pel qual s'havia de buscar una alternativa a la reclassificació proposada. El lloc resulta més adequat per a localitzar zones verdes ampliant el parc litoral o recuperant el cordó dunar i la seua vegetació tal com estableix la directriu 147 de l'ETCV. També s'havia de tindre en compte que és una zona amb risc de regressió costanera.  
- S'havia d'analitzar la delimitació dels sectors 12-SU-R, 22-SU-R i 27-SU-R  
- S'indicaven les afeccions existents en els següents àmbits perquè foren tingudes en compte en la seua delimitació i ordenació: 13-UE-R, 45-UE-R, 50-UE-R, 51-UE-R, 83-UE-R, 10-UE-T, 11-UE-T, 4-SU-I, 7-SU-I, 13-SU-I, 14-SU-I, 15-SU-I  
- A causa de les afeccions existents, es recomanava estudiar la viabilitat de 52-UE-R, 53-UE-R, 63-UE-R, 7-UE-I, 8-UE-I, 9-UE-I, 20-UE-I, 23-UE-I, 3-SU-I, 5-SU-I  
- De la plataforma logística s'indicava que el seu àmbit no s'havia sotmés a avaluació ambiental, motiu pel qual la seua localització no era definitiva, per la qual cosa havia de considerar-se com a sòl no urbanitzable comú.  
- El sòl inclòs en unitats d'execució hauria de justificar que compleixen els requisits establits en la normativa urbanística per a ser considerats com a urbans.  
S'indicaven els aspectes que cal tindre en compte en la qualificació i zonificació del sòl no urbanitzable:  
- Fauna i flora.  
- Coves.  
- Zones incendiades  
- Risc de ruptura de la presa embassament de María Cristina.  
- Granges  
- Séquies i canals de reg  
- Les explotacions i els registres miners (La Torreta, La Joquera, L'Abeller...)  
- La depuradora i la seua ampliació  
- Zones amb habitatges per a minimitzar-ne l'impacte ambiental  
S'havia d'analitzar el risc relacionat amb els temporals marins, la pujada del nivell del mar i la regressió costanera, així com les mesures proposades per a combatre'l.  
Encara que es deixara al marge del pla l'àmbit del Pla especial de la Marjal, s'havia d'estudiar com incidia en la planificació de la resta del municipi (consum de recursos, mobilitat...).  
B.3) Continguts acords amb el document d'abast  
En general s'ha tingut en compte el que s'ha indicat en el document d'abast, ja que:  
- Segons s'indica en els informes del Servei d'Ordenació del Territori, la proposta s'adapta als criteris de creixement establits en l'ETCV.  
  
- S'ha utilitzat la infraestructura verda com a base per a la planificació, per a això:  
- S'han considerat com de protecció agrícola els sòls situats entre la ronda de circumval·lació i la CS-22, així com els que es troben a l'oest de la CV-10.  
- Per a la connexió entre la zona situada al nord i al sud de l'avinguda del Mar, s'ha reservat una zona verda en un dels sectors i s'han eliminat els sòls urbanitzables d'ús residencial situats a l'est de la CS-22.  
  
- S'han establit zones d'afecció visual entorn de les principals infraestructures de comunicació.  
- S'han eliminat els nous creixements al costat del nucli urbà d'Almassora per a evitar la completa conurbació.  
- Quant a la classificació del sòl urbanitzable, únicament s'ha eliminat el sector 16-SU-R i, no obstant això, segueixen proposant-se els sectors 6-SU-R, 8-SU-R, 9-SU-R, 15-SU-R. Al 23-SU-R se li ha canviat la forma en una localització semblant. La plataforma logística també s'ha mantingut.  
S'ha analitzat la delimitació dels sectors 12-SU-R, 22-SU-R, 27-SU-R, 3-SU-I i 5-SU-I i finalment s'han eliminat. El sector 4-SU-I ha reduït la seua extensió.  
Diversos sectors (7-SU-R, 10-SU-R, 11-SU-R, 12-SU-R) que eren urbanitzables s'han eliminat, si bé les parts del seu àmbit més consolidades per l'edificació s'han classificat com a urbanes.  
- Pel que fa al Pla especial de la Marjal, en comptes d'estudiar com incidia en la proposta, s'ha optat per eliminar-lo incorporant la proposta de sòls urbans en l'ordenació.  
- S'han inclòs en l'EATE les afeccions i riscos que s'indicaven (fauna, flora, coves, zones incendiades, embassament de María Cristina, granges...)  
- En l'apartat 9.1.10 del títol III i en l'apartat 9 del títol VII de l'EATE s'analitza el risc relacionat amb els temporals marins, la pujada del nivell del mar i la regressió costanera, així com les mesures que es proposen per a combatre'l.  
- Quant a l'anàlisi de les unitats d'execució, la seua delimitació es posposa a la fase d'ordenació detallada. De les que estaven previstes, sí que es disposa informació sobre la seua classificació de sòl:  
- S'han inclòs en sòl urbanitzable: 13-UE-R, 50-UE-R, 10-UE-T i 11-UE-T.  
- Es mantenen en sòl urbà: 45-UE-R, 51-UE-R, 52-UE-R, 53-UE-R, 63-UE-R, 83-UE-R i 20-UE-I.  
- Es classifiquen com a no urbanitzables: 7-UE-I, 8-UE-I, 9-UE-I i 23-UE-I.  
- El sòl de l'aeroclub es classifica com a urbà terciari-dotacional, sense especificar dades concretes sobre la seua materialització o tipus de construccions permeses.  
B.4) Continguts acords amb l'annex VII de la LOTUP  
L'EATE presentat conté tots els epígrafs i continguts assenyalats en l'annex VII de la LOTUP, amb el mateix ordre i amb la mateixa denominació de capítols.  
Com a annexos a l'EATE s'incorporen el resum no tècnic, l'estudi d'inundabilitat i la cartografia.  
L'estudi d'inundabilitat que s'incorpora va ser posteriorment modificat, i no va resultar vàlid el que es va incloure en l'annex esmentat.  
B.5) Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.  
A més de les tres alternatives descrites en l'apartat B.2.2), amb posterioritat se'n van elaborar dues més. Una es va realitzar com a conseqüència de l'emissió del document de referència i una altra després del procés de participació pública, sent aquesta última l'ordenació triada per a sol·licitar l'emissió de la DATE.  
Per a la selecció de l'alternativa més favorable s'han utilitzat els criteris següents:  
- Els creixements hauran de ser els necessaris, al voltant del nucli urbà existent i reblint els buits de la trama.  
- Mantindre, preservar i protegir els valors naturals, culturals i paisatgístics.  
- Millorar la mobilitat del municipi, canalitzant el trànsit i millorant la connexió viària. Completar la ronda de circumval·lació.  
- Permeabilitzar les connexions entre ambdós marges del riu Sec.  
- Mescla equilibrada d'usos, activitats i grups socials.  
- Integració dels sistemes de transport.  
B.5.1) Objectius. Es descriuen en la memòria. De manera resumida són:  
- Fer un pla general obert a la ciutadania que fomente la participació pública.  
- Adequar l'ordenació als criteris ambientals i de sostenibilitat territorial.  
- Minimitzar els principals impactes ambientals dels habitatges unifamiliars en sòl rural, fonamentalment en la marjal, revisant les previsions del pla especial aprovat i facilitant-ne la gestió.  
  
- Aplicar perspectiva de gènere en l'ordenació del territori i procurar una millora de la qualitat de vida de la societat, evitant solucions espacials discriminatòries que generen àrees marginals.  
B.5.2) Infraestructura verda.  
L'art. 19 bis de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge (afegit per la Llei 12/2009, de 23 de desembre) va introduir en la normativa urbanística el concepte de la infraestructura verda i en el Decret 1/2011 de l'ETCV van ser concretats els seus elements. Els art. 4 i 5 de la LOTUP són els que en la legislació vigent en defineixen el concepte, les funcions i els espais que la integren.  
Els elements que la conformen i els seus connectors queden recollits en la pàg. 359 de l'EATE, en l'apartat 4 (pàg. 23) de la memòria justificativa i en 4 plans d'ordenació.  
Entre els seus elements es podria destacar la concreció del traçat de la via litoral.  
B.5.3) Principals modificacions introduïdes respecte al planejament vigent  
El pla distingeix 4 zones: Zones urbanitzades (ZUR), zones de nou desenvolupament (ZND), zones rurals comunes (ZRC) i zones rurals protegides (ZRP).  
- Les zones urbanitzades classifiquen com a sòl urbà aquells sòls que compten amb els serveis urbanístics i els terrenys contigus que permeten la culminació de trames i els que presenten dèficit d'urbanització. Es delimiten 4 zones, 3 en funció de l'ús dominant i una altra per al nucli urbà. (ZUR-RE, ZUR-IN, ZUR-TR i ZUR-NH).  
Es posposa la delimitació de les unitats d'execució al Pla d'ordenació detallada, el qual estudiarà el grau d'urbanització de cada àmbit per a completar-lo.  
- Les zones de nou desenvolupament inclouen els sòls destinats a expansió urbana el desenvolupament dels quals requereix l'aprovació d'un instrument urbanístic. Se'n distingeixen tres tipus segons l'ús predominant (ZND-RE, ZND-IN i ZND-TR).  
(Nota: en els paràgrafs següents s'ha inclòs entre parèntesis la denominació que tenien en el pla de 2000)  
En relació a l'ús residencial dels 3 sectors del planejament vigent, un es considera ja sòl urbà (el 3), un altre canvia el seu ús a terciari (el 26) denominant-se ara «ST Av. del Mar» i el tercer (el 24) es manté però modifica el seu nom a «SR Riu Sec». Es proposen, a més, 16 nous sectors amb la següent distribució:  
\* En la costa, al nord del riu Sec, es delimiten dos sectors: l'SR Senillar (el 9) i l'SR Litoral (parcialment el 6 i el 8). Entre els dos sumen 307.342 m².  
\* En el vial que porta de la ciutat al grau no es proposen sectors residencials. Hi ha agrupacions d'habitatges que s'han considerat com a sòl urbà.  
\* Al nord de la ciutat, en la zona oest del riu Sec, es classifiquen 428.437 m² en 4 sectors: El ja esmentat SR Riu Sec (el 24), l'SR Tombatossals (la UE 28), l'SR Mestrets (parcialment el 12) i l'SR Borriolench (parcialment el 13).  
\* En el marge dret del riu Sec, creixent la ciutat en direcció oest, es proposen 8 sectors: SR Riu de la Plata (la UE 14), SR Cremor (la UE 13 i la UE 4 terciària), SR Camp de Morvedre (parcialment l'1), SR Enrique Gimeno (parcialment l'1 i la UE 12), SR Salera (la UE 30 i la UE 31), SR Saboner (la UE 33 i la UE 35), SR Morteràs-Cubos (la UE 34) i SR Mérida (la UE 37 i la UE 40). En aquesta zona el sòl per a nous creixements serà de 693.622 m².  
\* Al sud-est de la ciutat, al costat de la ronda i completant la trama, es proposa el sector SR Censal (el 4) de 149.396 m².  
\* En la resta del terme es proposen dos sectors aïllats: L'SR la Joquera (parcialment el 15) de 133.480 m² en l'extrem oest al costat de l'embassament de María Cristina i l'SR Pozo La Alegria (la UE 61 i parcialment la UE 57) de 28.769 m² al sud de la CV-17.  
  
Nom Sup. (m²) Densitat Habitatges  
SR Riu Sec 193.777 Alta (0,7-1) 1.357  
SR Censal 149.396 Alta (0,7-1) 1.245  
SR Tombatossals 46.298 Alta (0,7-1) 386  
SR Borriolench 125.390 Alta (0,7-1) 1.045  
SR Río de la Plata 33.751 Alta (0,7-1) 281  
SR Enrique Gimeno 70.450 Alta (0,7-1) 587  
SR del Camp de Morvedre. 87.914 Alta (0,7-1) 733  
SR Cremor 179.921 Mitjana (0,4-0,7) 1.050  
SR Morteràs-Cubos 65.013 Mitjana (0,4-0,7) 379  
SR Saboner 46.329 Mitjana (0,4-0,7) 270  
SR Salera 101.664 Mitjana (0,4-0,7) 593  
SR Mérida 108.580 Mitjana (0,4-0,7) 633  
SR Pozo La Alegría 28.679 Mitjana (0,4-0,7) 167  
SR Senillar 189.577 Baixa (0,25-0,4) 632  
SR Litoral 117.765 Baixa (0,25-0,4) 393  
SR La Joquera 133.480 Baixa (0,25-0,4) 445  
SR Mestrets 62.972 Baixa (0,25-0,4) 210  
SUBTOTAL 1.062.109 10.406  
TOTAL 1.919.053 (\*)   
  
  
(\*) S'ha inclòs la superfície de 178.097 m² corresponent als habitatges en situació de semiconsolidats definits en l'art. 193 LOTUP.  
  
  
En relació a l'ús industrial, es proposen 7 sectors agrupats en tres localitzacions:  
\* A l'oest del terme, es proposa l'ampliació de 343.990 m² d'un sòl urbà industrial existent situat al costat de la CV-16 distribuïts en tres sectors: SI La Pedrera (el 14), SI Giner (el 15) i SI Català (parcialment el 13), en què els dos primers provenen del planejament vigent per estar ja ordenats de manera detallada.  
\* Al sud del terme, adossats a l'av de València, es delimiten dos sectors: l'SI Av. de València (parcialment el 4) i l'SI Pi Gros (parcialment el 4), que sumen 110.151 m².  
\* Al costat de la zona portuària es proposen els majors creixements d'ús industrial amb una superfície de 2.751.070 m² distribuïda en dos sectors, l'SI Plataforma Logística (el 7) i l'SI Carretera Grau-Almassora (el 6-2 i parcialment el Parc Castelló).  
S'ha de tindre en compte que els sectors 6 (1), 9 i 10 del planejament vigent ja estan urbanitzats i es consideren urbans.  
  
Nom Sup. (m²) IEB (m²t/m²s) Tipologia  
SI La Pedrera 146.647 0,5 - 0,7 Mitjana  
SI Català 81.924 0,5 - 0,7 Mitjana  
SI Giner 115.419 0,5 - 0,7 Mitjana  
SI Pi Gros 34,149 0,5 - 0,7 Mitjana  
SI Av. València 76.002 0,5 - 0,7 Mitjana  
SI Ctra Grau-Almassora 1.025.723 0,3 - 0,5 Gran  
SI Plataforma Logística 1.725.347 0,3 - 0,5 Gran  
TOTAL 3.205.211   
  
  
Quant als usos terciaris, es proposen 6 sectors en 3 localitzacions diferents:  
\* Al costat de l'avinguda del Mar se'n plantegen 3, l'ST Germans Bou (la UE11), l'ST Almazán (parcialment la UE10) i l'ST Av. del Mar (abans era el residencial 26), que sumen 389.975 m². \* Al sud del terme, al costat de la CS-22 i la gran via Tàrrega, es proposen dos sectors, l'ST Estepar (el 4B industrial) i l'ST Lourdes (parcialment la UE4 industrial) que comprenen 107.924 m².  
\* En la carretera de l'Alcora, al costat del riu Sec i l'AP-7, es delimita el sector Cassanya, en dos àmbits (la UE 26 industrial i part de la UE-50 residencial), de 97.633 m².  
  
Nom Sup. (m²) IEB (m²t/m²s)  
ST Estepar (1)(2) 71.609 0,5 - 0,7  
ST Lourdes 36.315 0,5 - 0,7  
ST Germans Bou 92.437 0,5 - 0,7  
ST Av. Del Mar 246.595 0,5 - 0,7  
ST Almazán 50.943 0,5 - 0,7  
S(T+R) Cassanya (1)(2) 97.633 0,5 - 0,7  
TOTAL 595.532   
  
  
- Les zones rurals són aquelles que mantenen la seua situació bàsica de rural distingint-se entre comuns i protegides:  
ZRC-AG comú agropecuària, subdividit en:  
ZRC-AG-1 Exterior Ronda, a l'oest d'aquesta entre l'AP7 i la CV-10.  
ZRC-AG-2 Molí Casalduch. Al sud-est del nucli urbà, pegat a la ronda.  
ZRC-AG-3 Marrada-Barranc del Sol. Al costat dels terrenys de la universitat.  
ZRC-AG-4 Marjal  
ZRP-AG protegit agropecuari (2.197 ha), subdividit en:  
ZRP-AG-1 Cultius de La Plana: Situats al sud-est del nucli urbà.  
ZRP-AG-2. Ramell Riu Sec. A més del valor agrícola, conté recursos paisatgístics d'interés cultural. Situats al nord-est del nucli urbà.  
  
ZRP-AG-3. Benadresa oest: L'àmbit amb major productivitat agrícola situat a l'oest de la CV-10.  
ZRP-NA Protegida Natural, subdividit en:  
ZRP-NA-LG Legislació Ambiental: Espais naturals protegits per la legislació (illes Columbretes, Desert de les Palmes, ermitori de la Magdalena i les platges) (103 ha)  
AJY-UG-RI-0 Interés Municipal Forest: El sòl forestal del PATFOR, incloent-hi enclavaments agrícoles. (1.500 ha)  
GZN-PU-YK-6 Marjal La Font Travessera, situades al nord del riu Sec. (205 ha)  
YOR-OB-TY-2 Marjal Fileta-Almalafa, situades al sud del riu esmentat. (272 ha)  
FFB-TY-VP-0 Bovalar-Magdalena, espais que limiten amb carreteres d'alta visibilitat o amb espais naturals. (510 ha)  
ZRP-AF Afeccions territorials de béns o infraestructures, distingint entre ZRP-AF-CA Llits, ZRP-AF-CT Costes, ZRP-AF-CR Carreteres i ZRP-AF-TR Transports.  
- En les normes urbanístiques s'inclouen quadres amb els usos permesos en cada zona i subzona del sòl no urbanitzable. De manera resumida són:  
  
(L: Amb limitacions) ZRC ZRC ZRC ZRC  
Usos LOTUP: AG 1 AG 2 AG 3 AG 4  
Art. 197.1.a. Agropecuària (no granges)... Sí L L L  
Art. 197.1.a. Granges L L  
Art.197.1.b: Habitatge aïllat L Sí L  
Art.197.1.c: Canteres-   
Art. 197.1.d: Energia renovable (solar) L   
Art. 197.1.e.2: Indústria sector primari. Sí   
Art. 197.1.e.1 i 3: Indústria (no primari) Sí   
Art.197.1.f.1: Allotjament turístic... Sí L L L  
Art. 197.1.f.2: Recreatiu, esportiu... L L L L  
Art.197.1.f.3: Campament turisme... Sí L  
Art. 197.1.f.4: Docent, assistencial... Sí Sí Sí L  
Art. 197.1.f.5: Tractament residus... Sí   
Art.197.1.f.6: Infraestructures... Sí Sí Sí Sí  
Art. 197.1.f.7: Subministrament carburant... Sí Sí   
  
  
(L: Amb limitacions) ZRP ZRP ZRP ZRP  
Usos LOTUP: AG 1 AG 2 AG 9 QQ-PA  
Art. 197.1.a. Agropecuària (no granges)... L L L \*  
Art. 197.1.a. Granges Sí \*  
Art.197.1.b: Habitatge aïllat L L L \*  
Art.197.1.c: Canteres- \*  
Art. 197.1.d: Energia renovable (solar) L \*  
Art. 197.1.e.2: Indústria sector primari. Sí \*  
Art. 197.1.e.1 i 3: Indústria (no primari) \*  
Art.197.1.f.1: Allotjament turístic... L L L \*  
Art. 197.1.f.2: Recreatiu, esportiu... L L \*  
Art.197.1.f.3: Campament turisme... \*  
Art. 197.1.f.4: Docent, assistencial... L L \*  
Art. 197.1.f.5: Tractament residus... \*  
Art.197.1.f.6: Infraestructures... L L L \*  
Art. 197.1.f.7: Subministrament carburant... \*  
  
  
(\*) Regulats per la legislació sectorial  
  
(L: Amb limitacions) ZRP ZRP ZRP ZRP  
Usos LOTUP: NA-MU-1 NA-MU-2 NA-MU-3 NA-MU-4  
Art. 197.1.a. Agropecuària (no granges)... L L L Sí  
Art. 197.1.a. Granges L L L   
Art.197.1.b: Habitatge aïllat L  
Art.197.1.c: Canteres- L   
Art. 197.1.d: Energia renovable (solar)   
Art. 197.1.e.2: Indústria sector primari. L L  
Art. 197.1.e.1 i 3: Indústria (no primari)   
Art.197.1.f.1: Allotjament turístic... L L L L  
Art. 197.1.f.2: Recreatiu, esportiu... L L L L  
Art.197.1.f.3: Campament turisme... L L L L  
Art. 197.1.f.4: Docent, assistencial... L L L L  
Art. 197.1.f.5: Tractament residus... L   
Art.197.1.f.6: Infraestructures... L L L  
Art. 197.1.f.7: Subministrament carburant...   
  
  
Les granges es preveuen en la normativa (art. 9.4.3) establint-se una separació de 1.000 metres respecte als sòls urbans i urbanitzables, i de 150 metres respecte a altres edificacions no rurals. No s'estableixen condicions particulars per a les edificacions (sí que hi ha unes condicions generals per a totes les edificacions de l'SNU).  
  
L'habitatge aïllat i familiar únicament es permet si està vinculat a l'ús agrari de la parcel·la.  
Les noves activitats extractives únicament es permeten en la zona KAD-UQ-OV-7, havent de separar 1.500 metres dels sòls urbans i urbanitzables d'ús residencial.  
- En la versió exposada al públic es van definir les àrees de minimització d'impacte territorial. No obstant això, s'ha optat per eliminar-les d'aquesta versió i tramitar-les després a través de plans especials.  
  
En l'art. 9.5.1 de les normes urbanístiques, s'inclouen els requisits per a elaborar els plans especials de minimització d'impactes en què es concrete l'ordenació detallada. Entre altres, s'indica que la urbanització d'aquests àmbits almenys inclourà un sistema de depuració d'abocaments, espais destinats a la recollida de residus, el subministrament d'aigua potable, l'adequada connexió a la xarxa viària i, quan es puga, la xarxa viària interior tindrà una amplària mínima de 5 metres.  
  
- Com a zones verdes computables en la xarxa primària, es destinen 840.236 m² de parcs existents (els de major dimensió són Ribalta, El Pinar, La Magdalena i el Parc Litoral) i 382.888 m² de nous (parcs d'Almalafa, Marjal, Molí la Font, Senillar i Av. del Mar), que ascendeixen en total a 1.223.124 m². Es delimiten per a donar servei a una població màxima potencial de 240.011 habitants.  
En l'apartat 5.4 de la memòria justificativa, es relacionen tots els equipaments pertanyents a la xarxa primària, i es preveuen 841.516 m² de nova creació. Entre aquests últims, a més de les zones verdes ja mencionades, destaquen la nova depuradora, l'ampliació de l'Hospital General o l'ampliació de la zona esportiva Chencho.  
  
SUPERFÍCIES (en ha) Alternativa 0 Alternativa DR Pla proposat  
Sòl urbà . Residencial Sense dades 1.390,76 1.545.80  
 . Industrial Sense dades 711,64 574,46  
 . Terciari Sense dades 123,00 742,06  
 . Dotacional   
Total sòl urbà Sense dades 2.225,40 (\*) 2862,32  
  
Sòl urbanitzable . Residencial 44,40 253,40 191,91  
 . Indús+terc 27,75 599,17 380,07  
 . Dotacional 51,45  
Total sòl urbanitzable 73,15 852,34 (\*\*) 623,43  
  
Sòl no urbanitzable . Comú 0,00 4765,78 2.735,70  
 . Protegit Sense dades 1690,39 4984,67  
Total sòl no urbanitzable Sense dades 6456,17 7720,37  
  
Total terme municipal Sense dades 10076,12 11952,12  
  
  
(\*) No computada la superfície del PE del port. (\*\*) No computada la superfície del PE de la Marjal.  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
C.1) Fase de posada a disposició del públic  
S'ha sotmés una vegada a participació pública, anunciada en el DOGV el 15 de gener de 2018, en què es van presentar 551 al·legacions de les quals 72 van ser estimades, 93 parcialment estimades, 373 desestimades i 13 relatives a altres temes (aliens al pla).  
Resumidament, es refereixen a la classificació de les seues propietats, a la Marjal, a la xarxa de sanejament, a la minimització d'impacte dels habitatges o a elements del patrimoni cultural.  
En l'expedient ambiental, s'inclou un apartat que descriu les al·legacions que poden tindre major caràcter ambiental. Es refereixen a la protecció de la Marjal i de l'aeròdrom, l'elaboració de programes de paisatge, la creació d'un paratge natural en el sòl forestal o la incorporació dels arbres monumentals en el catàleg.  
Es van celebrar dues sessions explicatives obertes al públic sobre el contingut de l'ordenació. Es va donar audiència a les universitats, les associacions mediambientals, els col·legis professionals, els empresaris, els agricultors, els grups polítics i les entitats veïnals.  
S'han realitzat 5 fòrums sobre l'urbanisme del Castelló del segle XXI, de caràcter tècnic però oberts al públic en general. S'han convocat 17 tallers participatius per a la ciutadania.  
C.2) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor  
L'Ajuntament, durant la fase d'informació pública, va sol·licitar consultes a les administracions següents:  
  
Informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
20/02/18 Direcció Territorial d'Agricultura i Medi Ambient (Secció Forestal)  
15/03/18 Direcció Territorial d'Agricultura i Medi Ambient (agricultura-ramaderia)  
 SubDG Medi Natural: Ser. Vida Silvestre  
 SubDG Medi Natural: Ser. Espais Naturals Protegits  
16/01/18 SubDG Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental. ST Medi Ambient. (Acústica)  
16/02/18 Direcció General de l'Aigua  
09/07/18  
  
27/02/18  
  
16/04/18 CHOPVT. DG Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. PATRICOVA  
CHOPVT. DG Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. ETCV  
CHOPVT. DG Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. Paisatge  
  
11/01/19  
22/05/18 CHOPUT: DG. Obres Públiques, Transport i Mobilitat:  
\* Servei de Planificació  
\* Servei de Mobilitat  
 CHOPVT. SubDG Ports, Aeroports i Costes  
16/01/18 CHOPVT. DG Habitatge, Rehabilitació i Regeneració Urbana.  
04/01/18 Servei Territorial d'Urbanisme  
17/07/18 Entitat de Sanejament d'Aigües. (EPSAR)  
11/12/17  
  
24/09/18 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport  
DG de Cultura i Patrimoni. Direcció Territorial  
Secretaria Autonòmica d'Educació i Investigació: Servei d'Infraestructures.  
 DG Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències  
01/02/18 Agència Valenciana de Turisme  
12/04/18 Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball  
Servei Territorial  
SubDG Indústria  
SubDG Energia i Mines  
 Conselleria Hisenda i Model Econòmic. Direcció Territorial.  
07/08/18 Direcció General de Comerç i Consum  
05/04/18 C. Sanitat Universal i Salut Pública  
  
28/03/18  
27/03/18  
 Diputació de Castelló:  
Servei Carreteres i Obres  
Patrimoni  
Presidència  
20/03/18 Autoritat Portuària de Castelló  
24/10/18 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
08/03/18 ADIF  
06/02/18 Ministeri de Foment. Secretaria General d'Infraestructures (planificació ferroviària)  
08/03/18 Ministeri de Foment. DG Aviació Civil  
05/02/18 Ministeri de Foment. Ports de l'Estat  
 Ministeri de Foment. Unitat de Carreteres  
28/03/18 MAGRAMA. DG de Sostenibilitat de la Costa i el Mar  
15/02/18 Ministeri d'Energia, Turisme i Agenda Digital. DG Telecomunicacions  
 Ministeri d'Energia, Turisme i Agenda Digital. SubDG Hidrocarburs  
16/03/18 Ministeri de Defensa. SubDG Patrimoni.  
 Ministeri d'Hisenda i Administracions Públiques. Delegació d'Economia i Hisenda  
21/03/18 Ajuntament d'Almassora  
16/03/18 Ajuntament de Borriol.  
03/04/18 Ajuntament d'Onda  
 Ajuntaments de l'Alcora, Sant Joan de Moró, Benicàssim  
26/01/18 Xarxa Elèctrica d'Espanya  
20/03/18 Iberdrola  
01/03/18 FACSA  
 Gas Natural CEGAS, SA.  
 Empreses de telefonia  
 Consorci Pla Zonal de Residus  
  
  
- El Servei d'Ordenació del Territori assenyala els límits establits en l'ETCV argumentant-ne el compliment per part de la proposta.  
  
Es proposen dos sectors de caràcter estratègic com el sector SI Plataforma Logística (893.490 m²) i el sector SI-CTRA Grau-Almassora (1.106.594 m²) del sector energètic. La resta de sectors sumen 1.886.025, quantia inferior al previst per l'ETCV. Per a considerar algunes actuacions com a estratègiques, s'ha d'obtindre informe de les administracions afectades.  
- Quant al risc d'inundació, el Servei d'Ordenació del Territori informa en sentit desfavorable per les deficiències contingudes en l'estudi d'inundabilitat presentat (justificar les dades utilitzades, delimitació de nous creixements en zones inundables, mesures correctores...).  
  
- El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge assenyala les determinacions finals que han d'incorporar-se en la proposta de pla.  
- L'EPSAR emet un informe en què assenyala que les aigües es depuren a l'EDAR de Castelló, que està dissenyada per a tractar 45.000 m³/dia, amb un influent de 34.839 m³/dia. No es preveuen en l'actualitat obres d'ampliació. Segons les dades aportades, la proposta de planejament generarà 52.628 m³/dia, la qual cosa suposa un increment de 17.789 m³/dia respecte al vigent.  
- El Servei Territorial d'Indústria i Energia ha emés un informe assenyalant les explotacions mineres existents i les activitats afectades per l'RD 840/2015 que presenten riscos per accidents.  
- En l'informe en matèria d'agricultura emés pel director territorial s'assenyalen diverses qüestions relatives a les condicions edificatòries d'instal·lacions agrícoles en l'SNU que s'han d'introduir en les normes urbanístiques.  
- El Servei d'Infraestructures Educatives ha emés un informe desfavorable assenyalant 26 punts que han de ser esmenats.  
- Sobre l'estudi acústic, la Direcció Territorial ha emés un informe favorable assenyalant una sèrie de recomanacions que haurien d'adoptar-se.  
- El Servei de Planificació de la DG d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat ha emés un informe de caràcter desfavorable agrupant els temes per a resoldre en nou grups.  
- La Confederació Hidrogràfica no ha emés l'informe previst en l'art 25.4 TR Llei d'aigües, encara que, quant als recursos hídrics, indiquen que hi ha disponibilitat. Respecte a l'afecció al règim de corrents, assenyalen que s'ha d'esmenar l'estudi d'inundabilitat. Assenyalen els punts en què s'ha de corregir la classificació del sòl i els sectors afectats pel domini públic.  
- En relació al patrimoni cultural, la directora general de Cultura ha emés un informe de caràcter desfavorable l'11 de desembre de 2017. Des dels serveis territorials també s'han emés diversos informes amb els aspectes que s'han de resoldre.  
- La Direcció General de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació (Ministeri d'Energia, Turisme i Agenda Digital) emet un informe desfavorable per no adequar-se a la normativa sectorial de telecomunicacions.  
- L'Ajuntament d'Almassora manifesta la seua disconformitat amb el límit de terme grafiat, la necessitat de realitzar un vial per a connectar amb una rotonda i la necessitat de millorar la circulació amb la costa del seu municipi.  
- L'Ajuntament de Borriol també assenyala que el límit de terme no és correcte.  
Després que l'Ajuntament sol·licitara la DATE, la DG de Cultura i Patrimoni va remetre nou informe signat el 12 de febrer de 2019. L'informe és de caràcter desfavorable, i s'han d'esmenar qüestions del catàleg de proteccions d'índole arquitectònica, arqueològica i etnològica.   
  
Igualment, després de la sol·licitud esmentada, l'Ajuntament ha remés els informes següents, junt amb un escrit explicatiu, signat el 3 de març de 2020, de com s'incorporaran en la proposta de planejament:  
  
  
Informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
16/07/19 SubDG Medi Natural: Ser. Vida Silvestre  
11/02/20 SubDG Medi Natural: Ser. Espais Naturals Protegits  
15/11/19 DG Política Territorial i Paisatge. ETCV  
30/01/20 DG Política Territorial i Paisatge. Paisatge  
26/12/19 DG. Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible: Servei de Planificació  
06/11/19 DG. Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible: Servei de Mobilitat  
20/02/20 DG Indústria, Energia i Mines  
  
  
- La Direcció General de Política Territorial i Paisatge considera el sector SI Plataforma Logística com a estratègic, per estar inclòs en l'ETCV, i informa en relació al PATIVEL.  
- La Direcció General d'Indústria, Energia i Mines considera el sector SI-CTRA Grau-Almassora com a estratègic.  
- El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge assenyala diverses correccions que cal realitzar en la proposta, sent les més rellevants les relatives als usos en el sòl no urbanitzable i en el sector Plataforma Logística.  
- La Subdirecció General del Medi Natural informa sobre diversos temes, que resumidament es refereixen a:  
- Que la proposta no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000.  
- La incidència del pla en els valors naturals de la marjal.  
- La delimitació cadastral dels espais naturals protegits.  
- El Servei de Mobilitat emet informe favorable quant a la seua adequació a la Llei 6/2011 de mobilitat i a les determinacions de l'esborrany del PMoMe de Castelló de la Plana.  
- El Servei de Planificació assenyala una sèrie de qüestions pendents que cal resoldre i emet informe favorable condicionat a l'emissió de nou informe previ a l'aprovació definitiva del pla.  
- De l'escrit explicatiu sobre la integració d'aquests últims informes a la proposta del Pla general estructural es poden destacar les qüestions següents:  
- El sector SR-16 Pozo de la Alegria desapareixerà i es delimitarà parcialment com a urbà.  
- En el sector SR-La Joquera es considera més convenient la proposta realitzada d'urbanitzar el que està consolidat i completar-ne les dotacions.  
- Diverses consideracions (accessos sectors, soroll...) es posposen al moment d'elaboració del POP.  
- Es canvia la redacció de diversos articles de les normes urbanístiques (art. 8.2, 6.3...)  
- Es corregirà l'apartat 3.1.3 de l'EATE per a ajustar la informació de la fauna i de la flora.  
- En la marjal, s'argumenta que l'SNU comú i l'SNU protegit no coincideixen amb els del Pla especial perquè s'ha procedit a ajustar-los a la realitat existent.  
- La part del sector SI CTRA Grau-Almassora afectada pel samaruc s'inclourà com a zona verda pertanyent a la infraestructura verda. Es realitzarà un estudi de la zona els resultats del qual s'inclouran en el POP.  
- Es descriuen tots els usos permesos en el sòl no urbanitzable a fi d'estudiar l'afecció paisatgística.  
C.3) Fase de consulta a administracions afectades realitzada per l'òrgan ambiental  
Presentada la sol·licitud d'emissió de la DATE, aquest òrgan ambiental va realitzar consultes a aquelles administracions consultades l'informe de les quals no constava en l'expedient, basant-se en el que s'ha estipulat en l'art. 54.5 LOTUP i l'art 24.5 de la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental.  
  
Consulta Informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
07/10/19 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural:  
\* Servei Gestió d'Espais Naturals  
\* Servei de Vida Silvestre  
07/10/19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
\* DG Ports, Aeroports i Costes  
07/10/19   
18/10/18 Presidència de la Generalitat.  
\* Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències.  
07/10/19 Ministeri de Foment: Demarcació de Carreteres  
  
  
- El Subdirector General d'Emergències remet una còpia de l'informe emés el 18 d'octubre de 2018, que no es trobava en l'expedient. En aquest s'indica que les vies preferents per a la circulació de mercaderies perilloses són l'AP7, la CV-10 i la CS-22, havent sectors afectats per nivell de risc alt segons el Decret 49/2011.  
Igualment es relacionen 9 empreses afectades pel Reial decret 840/2015, pel qual s'aproven mesures de control als accidents greus en què intervinguen substàncies perilloses. 3 es localitzen al port, 5 al polígon El Serrallo i 1 a l'antiga N-340. En l'informe es transcriu l'art. 14 RD 840/2015 perquè es tinga en consideració.  
Després de la presentació per part de l'Ajuntament de nous informes i de l'escrit explicatiu, signat el 3 de març de 2020, de com s'incorporaran en la proposta de planejament, es van realitzar les consultes següents:  
  
Informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
 SubDG Medi Natural: Ser. Espais Naturals Protegits  
29/05/90 DG Política Territorial i Paisatge: Ser. Infraestructura Verda i Paisatge  
  
  
- La Subdirecció General del Medi Natural informa que en aquesta documentació s'han tingut en compte les consideracions realitzades en el seu últim informe d'11 de febrer de 2020, bé incloent-les en la documentació o bé assumint-ne la concreció en fases posteriors (séquies de samaruc de la zona sud i les zones de limonium/corriol del litoral nord)  
- El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge ha revisat aquesta documentació considerant parcialment justificat el seu informe anterior, excepte 4 aspectes que es descriuen en el següent apartat.  
El 23 de juliol de 2020 es va signar la Resolució aprovatòria de l'estudi d'inundabilitat.  
  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
D.0. Valoració.  
Es valora positivament la documentació presentada, tant per contingut com per organització o per claredat expositiva.  
També és destacable l'ampli procés de participació pública que s'ha desenvolupat durant l'elaboració de la proposta de planejament.  
  
En línies generals, en la proposta d'ordenació s'han tingut en compte les afeccions ambientals existents, els informes sectorials rebuts i la legislació aplicable; no obstant això, es passen a descriure a continuació algunes diferències de criteri que convé que siguen resoltes.  
  
D.1. Marjal.  
- En la zona de l'antiga marjal hi havia uns 2.363 habitatges que es pretenia regularitzar. Per a això, es va elaborar un pla especial que va ser aprovat el 29 de març de 2006 (estimació d'impacte ambiental emesa el 06.03.2006).  
El pla classificava el sòl en urbà (que s'ordenaria amb 54 actuacions integrades), en sòl urbanitzable ordenat detalladament (que es desenvoluparia a través de 37 unitats d'execució), en sòl urbanitzable (que s'executaria amb 9 sectors), en sòl no urbanitzable comú, en sòl no urbanitzable protegit i en una zona verda de xarxa primària (parc Meridià). En total comprenia una extensió de 512,42 ha amb capacitat per a 5.101 habitatges unifamiliars.  
Tal com ja s'ha indicat, el Pla especial va ser aprovat de manera autònoma, motiu pel qual no deriva del pla anul·lat i n'ha mantingut la vigència.  
El pla general de 2000 va remetre l'ordenació dels terrenys a la posterior elaboració del Pla especial. El pla general de 2000 no classificava expressament el sòl com a urbà, urbanitzable o no urbanitzable, sinó que en una disposició transitòria indicava que, mentre s'elaborava aquest pla, la classificació del sòl era la de no urbanitzable.  
- En l'acord d'aprovació del Pla especial (BOP 18.05.2006) es descriu la situació legal en què es troba el sòl de la Marjal i la funció que assumeix aquest pla.  
En l'acord es valorava positivament el document a causa de «l'exhaustiva i voluminosa informació recollida sobre la realitat existent, obtinguda en un laboriós treball de camp, i que ha servit com a previ document d'informació imprescindible per a aconseguir una ordenació viable de la Marjal». Es consideraven correctes els criteris adoptats, la classificació del sòl realitzada, les reserves dotacionals, l'increment del parc públic i la seqüència lògica de desenvolupament.  
  
S'indicava que el sòl estava afectat per risc d'inundació i que era necessari adoptar mesures correctores. «El caràcter inundable dels terrenys de la marjal ha de determinar que l'efectivitat de les noves classificacions de sòl urbà i de sòl urbanitzable conferides pel Pla especial hagen de quedar condicionades a la prèvia o simultània execució de les obres hidràuliques necessàries que eliminen el risc d'inundació».  
  
S'ha de tindre en compte que el risc no sols procedeix del desbordament dels llits, sinó de la mateixa topografia de la marjal amb cotes semblants a les del nivell del mar o inclús per davall. Per això les inundacions poden produir-se tant per l'entrada del mar com per la impossibilitat de drenatge. Els fenòmens de forta precipitació solen coincidir amb l'elevació del nivell del mar durant els temporals, que implica la dificultat del drenatge per gravetat si no es deriva aigües amunt, per a la qual cosa és necessari recórrer al bombament forçat.  
  
- En el sòl urbà s'indicava que no disposava de tots els serveis urbanístics però que era legalment adequat atorgar-li aquesta classificació, però es puntualitzava que perquè adquirira la condició de solar era necessària l'execució de projectes d'urbanització, amb la delimitació per a això de 54 àmbits.  
I en el punt desé s'indicava finalment que el «Pla especial de la Marjal condiciona l'efectivitat de les noves classificacions de sòl urbà i urbanitzable a la prèvia o simultània execució d'obres d'infraestructures hidràuliques i de dotació de serveis urbanístics».  
  
- Igualment, en el punt cinqué de l'acord es descriuen els condicionants ambientals que afectaven el pla: «La resolució d'impacte ambiental supedita el seu caràcter favorable al compliment de les següents condicions en el desplegament del Pla especial de la Marjal»... De manera resumida, de les 11 condicions es poden destacar:  
  
- Complir les condicions i mesures correctores de l'estudi d'inundabilitat.  
- Complir les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental i realitzar un nou programa de vigilància ambiental. (inclourà l'estat de l'aqüífer, fluctuacions de la làmina d'aigua, la compatibilitat amb els cicles biològics de fauna...)  
- Seguiment de l'afecció al fartet, el samaruc, la tortuga d'estany, el martinet ros comú, l'agró roig.-  
- «Abans de l'aprovació dels instruments urbanístics de desplegament del Pla especial, el sistema de depuració de les aigües residuals ha de quedar perfectament definit.» (sistema de sanejament públic o depuradora pròpia amb abocament autoritzat).  
- Gestió dels residus sòlids urbans i inerts.  
- En les alternatives d'ordenació del nou Pla general estructural remeses per a l'emissió del document de referència es mantenia aquest Pla especial i la seua classificació de sòl. No obstant això, en l'actual proposta de pla que s'avalua per a l'emissió de la DATE es deroga el Pla especial de la Marjal i s'aplicaran en aquest àmbit les determinacions d'aquest Pla general estructural.  
En aquest pla es classifiquen com a urbanes les agrupacions d'habitatges que tenen una estructura i morfologia de sòl urbanitzat. Són semblants, però no idèntiques, als sòls urbans del Pla especial, als quals, a més, s'afigen altres agrupacions d'habitatges de característiques semblants. La resta del sòl es classifica com a no urbanitzable comú o protegit, i igualment aquest últim no coincideix amb el delimitat en el Pla especial.  
A més, cal puntualitzar que en aquest sòl urbà no sols s'inclouen edificacions, sinó també parcel·les buides en les quals es poden construir nous habitatges o equipaments.  
L'ordenació detallada del sòl urbà delimitat es realitzarà mitjançant plans de reforma interior. S'ha aportat una fitxa de gestió amb les condicions que han de complir tots aquests. Així, per exemple, com a condicions per a la urbanització, entre altres, s'assenyalen vials de 5 metres d'amplària mínima, connexió a xarxa d'aigua potable, sanejament almenys amb fossa sèptica, enllumenat públic... I davant del risc d'inundació, s'indica que els habitatges hauran de situar-se per damunt de l'altura previsible d'inundació definida en cada àmbit per l'estudi d'inundabilitat, llevat que el promotor acredite l'adopció d'altres mesures. (la fitxa incorpora un pla amb els nivells de risc d'inundació).  
  
En l'apartat 5.2 de la memòria informativa es descriuen les actuacions que s'han dut a terme en la marjal. Les actuacions adoptades del Programa de vigilància ambiental entre el 2010 i el 2017 es refereixen principalment al control de la depuració de l'aigua, control de la situació de les aigües subterrànies, control d'abocaments, control del subministrament d'aigua potable, control de la fauna, control de les edificacions il·legals, etc.  
- Davant de la proposta realitzada, cal realitzar l'anàlisi següent:  
1) No s'ha justificat que els condicionants establits en el Pla especial s'hagen complit perquè els habitatges designats puguen considerar-se com a sòl urbà.  
2) Si es deroga el Pla especial i els seus requisits, s'ha de justificar que els habitatges compleixen les condicions perquè puguen classificar-se com a sòl urbà amb la legislació vigent (art. 28.3, 25.2.b i 177 LOTUP, art. 21 RDL 7/2015), circumstància que tampoc s'ha realitzat.  
  
En les normes urbanístiques es realitza una correcta interpretació del que es considera sòl urbà, però aquesta no s'ha traslladat a la memòria justificativa (apartat 9.1) ni a la memòria resumida (apartat 7.5), en què la casuística és molt major i excedeix la prevista per la legislació.  
A més de verificar els requisits de la LOTUP, s'ha de justificar el compliment del PATRICOVA (principalment la reclassificació de sòls inundables)  
3) Si no pot justificar-se que els habitatges tinguen la consideració d'urbans, tindrien la classificació de sòl no urbanitzable, i en aquest cas, per a la seua regularització, resultarien d'aplicació els art. 210 i següents de la LOTUP relatius a la minimització d'impacte territorial.  
  
En tot cas, el tema de la classificació del sòl d'aquests habitatges és una mera qüestió urbanística que ja la dilucidarà l'òrgan substantiu. Des del punt de vista de les consideracions de caràcter ambiental, bàsicament són tres els problemes que han de ser resolts i la verificació dels quals ha d'incloure's en el Pla de vigilància:  
a) Els abocaments.  
b) El risc d'inundació.  
c) L'afecció a espècies.  
a) En la fitxa de planejament i gestió del PRI Marjal, a més de les xarxes de sanejament, es considera adequada la construcció de fosses sèptiques o de depuradores que donen servei a grups d'habitatges.  
El sistema de fossa sèptica proposat per al tractament de les aigües residuals no és l'adequat, ja que el nivell freàtic està molt alt, la pressió de l'aigua del mar és molt elevada per la seua proximitat, la qualitat de l'abocament no es pot gestionar i es produeix en una zona sensible.   
La construcció de depuradores que donen servei a grups reduïts d'habitatges podria ser vàlida si no fora pel gran nombre d'habitatges existents, que podria comportar fer-ne inviable la gestió i el control dels abocaments. No es pot valorar l'abast d'aquesta mesura, ja que no s'han aportat dades concretes, per la qual cosa, basant-se en el principi de precaució, el millor és no admetre-la.  
L'informe emés el 24 d'octubre de 2018 per la Confederació Hidrogràfica posa de manifest el problema existent amb la recollida i gestió de les aigües residuals procedents de nuclis dispersos i urbanitzacions aïllades. Respecte d'això, assenyala que les autoritzacions d'abocament es donaran per a un grup mínim de 250 habitants equivalents, requisit que no ha sigut traslladat a la fitxa del PRI. També indica que, en aplicació del Decret llei 11/1995, les aglomeracions urbanes entre 2.000 i 15.000 han de disposar de sistema de col·lectors per a les aigües residuals urbanes abans de l'1 de gener de 2006 (o l'1 de gener de 2001, per a més de 15.000 habitants, o de l'1 de gener de 1999 en zones sensibles), termini que ja ha transcorregut.  
Per això es considera que la solució acceptable des del punt de vista ambiental és construir una xarxa de sanejament a la qual es connecten tots els habitatges existents, que garantisca un adequat tractament de les aigües residuals i l'absència d'abocaments a les aigües de la marjal que tenen valor ambiental.  
b) Tal com es va indicar en el Pla especial, s'han d'adoptar mesures correctores perquè s'elimine, o es minimitze al màxim, el risc d'inundació. Les mesures que s'han reflectit en la fitxa de planejament i gestió del PRI Marjal indiquen que les peces habitables hauran de situar-se per damunt de l'altura d'inundació, llevat que el promotor acredite i garantisca l'adopció d'altres mesures per a previndre el risc.  
  
Aquestes mesures són qüestionables, si bé podrien resultar vàlides per a l'execució de nous habitatges, i no són aplicables als ja construïts, com és el cas, que tenen ja les peces habitables en la planta baixa, i difícilment podran elevar-se per damunt de la cota d'inundació llevat que demolisquen l'existent. Per altra banda, l'adopció de mesures de manera individual per part del promotor podrien perjudicar a tercers.  
  
El més adequat és que s'adopte una solució realista i materialitzable (no únicament sobre el paper) que comprenga tot l'àmbit de manera globalitzada. Si no es troba una solució que siga executable, l'Ajuntament haurà de replantejar-se com procedir amb aquests habitatges.  
c) L'informe emés l'11 de febrer de 2019 per la Subdirecció General del Medi Natural posa de manifest els valors naturals que presenta la zona («per tota la xarxa de séquies hi ha espècies piscícoles d'interés, unes quantes colònies importants d'ardeids, amfibis, etc.) i les necessitats de mantindre en bones condicions el medi aquàtic, així com l'establiment de corredors biològics.  
També s'indica que per a la correcta avaluació de les alternatives ha d'utilitzar-se la distribució 1x1 km d'espècies prioritàries i no la utilitzada de 10x10 km. És a dir, que ha d'utilitzar-se una cartografia més precisa per a la localització d'espècies i amb aquesta realitzar la proposta d'ordenació ajustada als valors ambientals.  
En la documentació presentada el 3 de març de 2020 es posposa la realització de l'estudi de la ubicació de les espècies prioritàries. Això suposa que es manté l'alternativa proposada sense conéixer la posició de les espècies prioritàries.  
En conclusió, es considera que la proposta realitzada, en l'àmbit de la marjal, no justifica adequadament la nova classificació de sòl realitzada, tant dels sòls urbans com dels urbanitzables o els no urbanitzables.  
  
Aplicant el principi de precaució, en aquest àmbit el Pla ha de limitar-se a regularitzar els habitatges existents solucionant almenys el problema dels abocaments, del risc d'inundació i l'afecció a espècies protegides, sense permetre la construcció de noves edificacions (tant habitatges com equipaments no vinculats a solucionar aquests tres problemes), independentment de la classificació i qualificació urbanística que s'assigne al sòl.  
En els 14 anys transcorreguts des de l'aprovació del Pla especial no s'han executat obres tendents a solucionar el problema dels abocaments dels habitatges existents, motiu pel qual es considera prioritari que el Pla general estructural establisca un termini concret i realista perquè es duguen a terme aquestes.  
D.2. Adaptació a l'ETCV. Segellament de sòl.  
- El planejament proposat ha de justificar i limitar el segellament del sòl. La Comissió Europea, a través de l'Estratègia temàtica per a la protecció del sòl, ha inclòs el segellament del sòl (ocupació del sòl) com un greu problema a escala de la UE, estant en procés l'elaboració d'una directiva marc. El segellament del sòl provoca una pèrdua irreversible de les funcions biològiques del sòl, tant a escala de control de la infiltració/evaporació de l'aigua de pluja, com el control dels escorrentius, la fragmentació de paisatges i hàbitats i la pèrdua definitiva de sòl per a la producció d'aliments.  
L'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana es pronuncia en els mateixos termes i determina els creixements màxims admissibles per a cada municipi. En aquest cas, per a usos residencials, el límit s'estableix en 2.068.036 m² i per a activitats econòmiques s'estableix en 1.902.232 m².  
El Servei d'Ordenació del Territori ha emés informes el 27 de febrer de 2018 i el 15 de novembre de 2019 relatius al compliment d'aquests dos paràmetres. A continuació es descriu el que s'indica en aquests.  
  
- El pla proposa 2.447.375 m² de creixement residencial, en què s'inclouen tant els sòls urbanitzables com els sòls vacants del sòl urbà. Per a justificar l'excés, s'utilitza el criteri assenyalat en la directriu 88.a de l'ETCV, el tancament de trames urbanes i la racionalitat del creixement dels sectors situats a l'est de la zona universitària, i l'exclusió del parc públic destinat a obtindre zones verdes.  
  
- Respecte a les activitats econòmiques, el pla proposa 3.886.109 m² que superen pràcticament el doble de la quantia prevista per l'ETCV. L'excés es justifica en la consideració estratègica de dos sectors com són el sector SI Plataforma Logística (893.490 m²) i el sector SI-CTRA Grau-Almassora (1.106.594 m²) del sector energètic. La resta de sectors en sumen 1.886.025, ajustant-se al llindar màxim previst per l'ETCV.  
  
En un primer informe del Servei d'Ordenació del Territori, s'indicava que perquè foren considerades com a actuacions estratègiques era necessari l'informe dels organismes sectorials afectats, transport i energia en aquest cas. No obstant això, en un informe posterior es va corregir parcialment aquest criteri argumentant-se que són la mateixa ETCV (objectius 4 i 16) i l'estudi del sector logístic de la Comunitat Valenciana els que reconeixen el caràcter estratègic del sector SI Plataforma Logística.  
Per a l'altre sector SI-CTRA Grau-Almassora d'1.106.594 m² és necessari l'informe favorable dels organismes competents en matèria d'indústria i energia. S'ha aportat aquest informe, motiu pel qual la superació de la quantia del segellament del sòl (destinada a activitats econòmiques) està justificada d'acord amb les excepcions de l'ETCV.  
  
Encara que es complisca el paràmetre establit per l'ETCV, això no significa que l'afecció per l'excessiu segellament del sòl haja desaparegut. Principalment incidirà en les aigües pluvials que no arriben al subsol i en la generació de nous escorrentius que són traslladats fora del sector.  
Per això s'haurà d'estudiar la recollida de les aigües pluvials d'escorrentiu, la permeabilitat dels sistemes o les característiques de filtració de paviments, el transport i el tractament de les aigües amb caràcter previ a l'abocament, els punts proposats d'abocament i les característiques de les aigües en el punt d'abocament que, en tot cas, quedaran subjectes a les condicions d'abocament que establisca la Confederació.  
Per això, per al desenvolupament d'aquests dos sectors de caràcter estratègic (SI Plataforma Logística i SI-CTRA Grau-Almassora) serà necessària l'elaboració d'un estudi hidrologicohidràulic que haurà d'incloure, entre altres qüestions, l'estimació de cabals d'aigües superficials (infiltrades o d'escorrentiu) que seran captades, transportades i tractades; així com la justificació dels sistemes de captació i recollida d'aigües superficials, tractament d'aigües superficials recollides i característiques de l'aigua tractada prèviament a l'abocament a llit públic o a la seua reutilització.  
D.3. Adaptació al PATIVEL  
- Aquest pla classifica com a sòl comú litoral els sòls que es troben en situació bàsica rural en la franja dels 1.000 metres mesurats des del límit interior de la ribera del mar terra endins. El seu règim urbanístic s'estableix en l'art.13 del PATIVEL.  
En aquesta franja de sòl es proposen els nous sectors SR Senillar, SR Litoral i SI Ctra Grau-Almassora.  
- En els informes del Servei d'Ordenació del Territori s'indica que es compleixen els criteris establits pel PATIVEL per a poder reclassificar aquests sòls. No obstant això, s'indica que en les seues fitxes de gestió s'ha d'incloure la condició de complir els condicionants de l'esmentat article 13.  
- Per al sector SI Ctra Grau-Almassora, aquest article és més rellevant, ja que en el seu apartat 3.b s'indica que «no es permetran nous sectors d'usos industrials, excepte els vinculats als usos portuaris i logístics».  
Haurà d'incloure's expressament aquest requisit perquè en l'ordenació detallada es localitzen en aquest àmbit usos logístics.  
D.4. Risc d'inundació. Adaptació al PATRICOVA.  
El 23 de juliol de 2020, la Direcció General de Política Territorial i Paisatge emet una resolució d'aprovació de l'estudi d'inundabilitat del Pla general estructural de Castelló de la Plana realitzant una sèrie de consideracions que s'han de tindre en compte i que es descriuen a continuació.  
Es reconeix que hi ha 9 sectors o zones afectades per risc d'inundació:  
\* SR Tombatossals, SR Borriolench, SR Mestret, SR Riu Sec i ampliació de l'Hospital General, afectats per la confluència dels barrancs del Sol i dels Canters amb el riu Sec. Com a mesura correctora per a evitar el risc, es proposa l'execució d'un pla director de pluvials.  
  
\* SI Ctra Grau-Almassora i SI Plataforma Logística, afectats pel barranquet d'Almassora, que com a mesura correctora s'opta per la canalització d'aquest.  
\* SR Litoral i SR Senillar situats en la desembocadura del riu Sec, en el seu marge esquerre.  
Respecte a les mesures correctores proposades, s'indica que no s'han dimensionat les infraestructures necessàries per a implantar-les, només figuren a manera d'esquema general, i no és possible una modelització precisa de la seua aplicació, per la qual cosa els plans aportats no tenen validesa tècnica. Serà necessari l'elaboració, en un futur, d'estudis específics que concreten aquestes mesures correctores.  
Per això, no és possible determinar en aquests moments que s'evite el risc d'inundació, per la qual cosa, per aplicació del PATRICOVA i la situació urbanística d'aquests sòls, resulta que:  
\* A l'SR Mestrets, la part de l'SR Borriolench situada en el marge esquerre del riu Sec, a l'SR Litoral i a l'SR Senillar els resulta d'aplicació l'art.18 PATRICOVA:  
«1. El sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o sòl urbanitzable...»  
\* A l'SR Riu Sec (que es troba programat), a l'SR Tombatossals (que es troba en situació d'urbà), a l'ampliació de l'Hospital General (amb característiques de sòl urbanitzat) i a la part del sector SR Borriolench situada en el marge dret del riu Sec (es troba urbanitzada) se'ls aplica l'art.20 PATRICOVA:  
«Els ajuntaments, en el sòl urbà i en el sòl urbanitzable amb programa d'actuació integrada aprovat afectat per perillositat d'inundació, hauran de verificar la incidència d'aquesta i imposar, quan siga procedent, condicions d'adequació de les futures edificacions...»  
  
\* Als sectors Ctra Grau-Almassora i SI Plataforma Logística, considera la resolució que els resulta d'aplicació l'art.19 PATRICOVA (en lloc de l'art 18 per considerar-los de caràcter estratègic i ser-los aplicable la directriu 113 ETCV segons informe específic de 17 de juliol de 2020, de la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge)  
  
«1, El sòl urbanitzable que estiga afectat per perillositat d'inundació i no dispose d'un programa d'actuació integrada aprovat definitivament haurà de ser objecte d'un estudi d'inundabilitat específic, dels regulats en els articles 11 a 13 d'aquesta normativa, amb caràcter previ a la programació d'aquest.»  
Aquest estudi d'inundabilitat haurà de tindre en compte, a més de la correcta avaluació de la canalització del barranquet d'Almassora, les alteracions que pot generar la construcció de la plataforma ferroviària i els possibles desbordaments del barranc de Fraga.  
S'adverteix que la pujada del nivell del mar (com a efecte del canvi climàtic) afectarà la capacitat de drenatge de les canalitzacions (tant del barranquet d'Almassora com del barranc de Fraga i el riu Sec) i augmentarà la superfície inundada i els seus calats.  
En la zona de la marjal, l'estudi d'inundabilitat únicament ha tingut en consideració l'aigua de pluja in situ i no els efectes generats pels desbordaments dels llits esmentats, tal com índica la resolució esmentada:  
  
«Per altra banda, cal tindre en compte que, malgrat el fet que en l'estudi d'inundabilitat es fa el supòsit que les zones de marjal (sectors residencials Litoral i Senillar i sectors industrials Plataforma Logística i Carretera Grau-Almassora) es considera la pluja ?in situ- per al càlcul de les avingudes, no es té present la condició de contorn que les avingudes del riu Sec i dels barrancs de Fraga i d'Almassora poden aportar les avingudes màximes amb la marjal totalment reblida d'aigua (a cota topogràfica), cosa que tindria com a conseqüència una minoració notable de la capacitat de drenatge, aspecte del qual ni tan sols s'aporten dades de seccions topogràfiques que ho mesuren, confiant tot el desguàs a la capacitat dels caixers segons es trobe el nivell del mar».  
Per a la zona de la marjal, l'estudi d'inundabilitat indica que l'ajuntament està estudiant la implantació del projecte pilot Green Wet Marjal. Segons s'indica, aquest projecte consisteix «en un maneig global de l'aigua de la zona humida a fi d'aconseguir un òptim aprofitament de l'aigua que arriba a la Marjal, mantenint les necessitats d'abastiment, recuperant l'aqüífer i convertint-lo en una infraestructura verda que protegisca la ciutat contra el canvi climàtic».  
  
La resolució no fa menció a aquesta actuació ni a la seua incidència en el risc d'inundació.  
D.5. Sòl no urbanitzable: Ús d'habitatge aïllat i familiar.  
- L'art. 197.1.b LOTUP regula la implantació d'habitatges aïllats i familiars en el sòl no urbanitzable establint una parcel·la mínima d'1 ha. D'aquesta manera, la legislació urbanística està definint la capacitat de càrrega del sòl per a albergar aquest tipus d'ús amb l'objecte de mantindre'n el caràcter rural.  
No s'han aportat dades dels habitatges que hi ha actualment. No obstant això, es coneix pel Pla especial de la Marjal que en el seu àmbit hi havia 2.363 habitatges. Fora d'aquest àmbit, en el sòl no urbanitzable situat a l'est de la CV-149, a l'est de la ronda de circumval·lació exterior i a l'est del camí Pi Gros (paral·lel a l'av. de València), s'han pogut comptabilitzar aproximadament 1.200 habitatges més a través de l'estudi de la foto aèria. (vegeu pla en l'annex)  
El total d'habitatges existents en l'àmbit esmentat arriba aproximadament als 3.500, per la qual cosa el sòl necessari per a albergar-los basant-se en el criteri urbanístic seria de 3.500 ha.  
En la proposta no s'aporten dades concretes de la superfície del sòl no urbanitzable situat a l'est de la CV-149, a l'est de la ronda de circumval·lació exterior i a l'est del camí Pi Gros, però a falta d'un mesurament més precís a partir del visor cartogràfic, es pot estimar que aquesta superfície és d'aproximadament 2.900 ha. Aquesta superfície és inferior a la mínima exigible per a albergar els habitatges existents, per la qual cosa en aquests moments s'està superant la capacitat de càrrega d'aquest sòl per a albergar aquest ús.  
En conseqüència, des del punt de vista ambiental, considerant el segellament del sòl, el consum de recursos i la resta d'efectes sobre el territori derivats de l'existència d'habitatges aïllats, no es consideren compatibles nous habitatges de tipus aïllat i familiar en aquest àmbit, motiu pel qual s'hauran de modificar les normes urbanístiques en aquest sentit.  
A més, aquesta prohibició resulta coincident amb la necessitat de preservar les característiques de la infraestructura verda i l'alt valor paisatgístic, històric i agrícola de la zona, a més del valor estratègic que suposa la creació d'aquest corredor.  
El sòl no urbanitzable afectat seria el situat a l'est de la línia conformada per la CV-149, la ronda de circumval·lació exterior i el camí Pi Gros. Les zones afectades per aquesta limitació són la ZRP-AG1, ZRP-AG2, ZRC-AG4 i parcialment la ZRC-AG1. Les zones ZRP-NA-MU2 i ZRP-NA-MU3 també resulten afectades, però la proposta presentada ja no permet la construcció de nous habitatges.  
S'hauran de regular igualment les actuacions permeses sobre els habitatges ja existents tenint en compte que les ampliacions tindran limitada la seua extensió a la quantia assenyalada per l'art.197.1.b.2 LOTUP.  
- L'habitatge unifamiliar únicament es permet si està vinculat a l'ús agrari de la parcel·la (pàg. 105 NU), segons la redacció de l'art. 9.4.4 NU. El condicionant que el titular tinga la condició d'agricultor professional no té sentit que només s'utilitze en el sòl protegit ZRP-AG (l), per la qual cosa haurà d'ampliar-se a totes les zones ZR.  
  
En sòl protegit, zones ZRP-AG, s'indica a més que la superfície de la parcel·la siga d'una UTA (1.826 hores de treball a l'any). Aquesta unitat de mesura és poc concreta i difícil de relacionar amb una superfície de sòl, ja que varia segons el tipus de cultiu, el material que s'utilitza per a explotar-lo, etc. No obstant això, l'aplicació dels articles que regulen les condicions específiques de les 3 subzones del ZRP-AG (art. 0.0.7.6, 0.5.6.6 i 4.3.4.9) sí que estableixen una mesura de superfície mínima de parcel·la concreta de 20.000 m², sent aquesta última més clarificadora.  
Per ambdós motius, el que s'ha indicat en l'art.9.4.4 «per a les zones ZRP-AG» s'ha d'eliminar.  
(nota: segons el que s'indica en el punt anterior, aquesta limitació únicament seria aplicable en ZRP-AG3, ja que en la resta no s'ha de permetre l'ús).  
D.6. Sòl no urbanitzable: Ús de ramaderia intensiva.  
- L'art. 9.4.3 de les NU estableix una separació per a aquest ús de 1.000 metres respecte als sòls urbans, urbanitzables i nuclis de població. La distància de 1.000 metres prové de les indicacions donades en el document de referència i en compliment de l'art. 5.2.4 RD 324/2000 de 3 de març per a bestiar porcí. (i per l'actual RD 306/2020)  
  
Una vegada es trasllada la limitació de la distància a la proposta d'ordenació, s'observa que no resulta físicament possible implantar aquest tipus d'activitats en algunes zones en què les NU sí que les permet:  
- En la zona ZRC-AG1, la presència dels nuclis de població de Borriol, Pozo de la Alegria, Venta Nova, Tossal Gros i Racó de la Torreta en limita la implantació. Únicament quedarien algunes borses on seria possible: Intersecció de la CV-10 amb CV-16, a l'oest del nou cementeri o al costat de l'ermita de la Magdalena.  
- En la zona ZRC-AG-4, pels habitatges que es troben en la proximitat de l'av. Germans Bou i la Marjal.  
- En la zona ZRP-AG3, per l'existència d'urbanitzacions al costat de la CV-16 i al municipi d'Onda. Únicament serien admissibles en una xicoteta zona al costat de la CV-10 i la rambla de la Viuda.  
- En la zona HZV-GA-FT-4 Forest, a causa de l'existència d'usos residencials en la proximitat de l'embassament de María Cristina i a les seues característiques topogràfiques.  
- En la zona UBH-HD-FA-0 i SVO-XH-WU-0, pels habitatges que es troben a la Marjal i el Grau.  
Finalment, únicament serien admissibles en part de les zones ZRC-AG1 i ZRP-AG3, on el més adequat seria concretar l'àmbit cartogràficament de manera més precisa tenint en compte els nuclis residencials existents. Igualment haurà de tindre's en compte que en els àmbits que es designen no podran localitzar-se habitatges unifamiliars, o terciaris amb allotjament, com a compatibles, per les molèsties que els generaria.  
  
- S'ha aportat un pla amb la localització de les granges existents, i algunes es troben en les zones en què no es permetria la nova implantació d'aquestes activitats.  
Per això haurà de decidir-se si aquestes queden fora d'ordenació, o bé se'n regula el manteniment i, en el cas que requerisquen ampliar-se, serà necessari que estudien les molèsties sobre l'ús residencial (entre les quals s'inclourà l'elaboració d'estudis olfactomètrics)  
D.7. Sòl no urbanitzable: Ús d'establiment d'allotjament turístic i restauració.  
- Aquests usos estan regulats en l'art.197.1.f.1 LOTUP i la seua implantació requereix una distància mínima de separació de 5 km amb sòl vacant amb qualificació apta per a albergar-los. A causa de la disponibilitat de sòl en l'urbà i en els nous urbanitzables, aquest requisit restringirà prou la possibilitat de localitzar-los.  
Després de l'anàlisi de les fitxes de gestió en què es preveuen els usos permesos, i com que els usos terciaris no són possibles en alguns sectors industrials (Català, La Pedrera o Giner), s'arriba a la conclusió que únicament seria possible la seua ubicació en les zones situades a l'oest de la CV-10 (la ZRP-AG3 i la ZRP-NA-MU1).  
Però no sols cal fixar-se en el sòl del terme de Castelló, sinó que també hi influeix el sòl apte dels municipis veïns. En aquest cas, hi ha sòls aptes per a localitzar l'ús en el terme de Sant Joan de Moró al nord i en el terme d'Onda a l'oest.  
Per això s'arriba a la conclusió que només seria procedent aquest ús en els casos excepcionals de la recuperació de patrimoni arquitectònic o si es consideren d'interés per al desenvolupament turístic.  
- Per això han de corregir-se els art. 9.6, 9.7 i 9.8 quan es faça esment d'aquesta qüestió. Igualment cal aclarir que en la redacció actual de les normes urbanístiques l'excepcionalitat es refereix, de manera errònia, a la vinculació amb l'ús agrícola, quan en realitat és l'interés turístic el que els pot exceptuar.  
D.8. Sòl no urbanitzable: Ús d'activitats industrials i productives.  
  
- En les normes urbanístiques, les condicions específiques d'implantació d'aquests usos es regulen en l'art. 9.4.7. i en els quadres de cada zona s'assenyalen on poden implantar-se. (arts. 9.6.2, 9.7.2 i 9.8.2.)  
  
Se'n desprén que es permeten en ZRC-AG1, ZRC-AG3, ZRP-AG3, ZRP-NA-MU1 i ZRP-NA-MU4. D'aquestes estableixen condicions particulars en ZRP-AG3 (art. 9.7.5), en ZRP-NA-MU1 (art. 9.8.4) i en ZRP-NA-MU4 (art. 9.8.7).  
Basant-se en això, únicament poden localitzar-se en ZRC-AG1 tots els tipus permesos per la LOTUP. En ZRC-AG3, únicament es permeten les indústries de baixa rendibilitat per unitat de superfície i en ZRP-AG3, ZRP-NA-MU1 i ZRP-NA-MU4 les activitats de transformació i comercialització de productes del sector primari.  
- Ha de recordar-se que la LOTUP únicament permet la implantació de les activitats que necessàriament hagen de localitzar-se en el sòl rural. Haurà de justificar-se perquè es permet en ZRC-AG3 aquest tipus d'activitats, ja que els àmbits possibles estan rodejats d'usos residencials i tendeixen a ser la zona d'expansió de la ciutat. Per les afeccions que generen aquest tipus d'usos (contaminació atmosfèrica, soroll, trànsit?), convenen que estiguen allunyades dels usos residencials i l'emplaçament triat no és el més adequat.  
- Atés que en ZRC-AG1 és un dels llocs on es permet la implantació d'habitatge unifamiliar, haurà d'afegir-se en la normativa que per a la implantació de l'ús industrial haurà d'estudiar-se l'afecció (soroll, pols, aire, mobilitat?) que s'hi genera.  
No obstant això, en l'àmbit situat entre la CS-22 i el límit de terme amb Almassora, ha de prohibir-se la implantació de nous usos industrials, ja que contribueix a la degradació del paisatge i a la funcionalitat de la infraestructura verda, a més de fomentar la conurbació entre municipis.  
- La regularització de l'activitat industrial situada en el sòl no urbanitzable es preveu en l'art. 10.4 de les NU. Es recorda que resulta d'aplicació la disposició transitòria 15 LOTUP i que les edificacions afectades pel Pla especial de minimització no poden ampliar la seua superfície.  
D.9. Sòl no urbanitzable: Règim d'usos en el sòl protegit.  
- A més de la regulació general d'usos que es realitza en l'art.197 LOTUP, l'anàlisi de la qual s'ha realitzat en els apartats anteriors, s'ha de tindre en compte les determinacions de l'art. 26 LOTUP per als sòls protegits pels seus valors ambientals, paisatgístics, culturals, econòmics o per la presència de riscos naturals i induïts. En aquests sòls protegits únicament es permeten:   
- Els usos que són compatibles amb el manteniment, la conservació, la millora, l'aprofitament i la posada en valor dels recursos protegits, així com els necessaris per a limitar els riscos.  
- Les activitats relacionades amb la utilització, l'aprofitament o la captura dels recursos naturals (vent, sol, aigua, minerals), sempre que no generen impactes significatius en el medi ambient o si el seu interés públic preval (o és compatible) amb els valors ambientals amb l'avaluació prèvia del seu impacte ambiental.  
- Obres i instal·lacions necessàries per a la gestió dels béns de domini públic, serveis públics i activitats d'utilitat pública o interés general.  
  
- En la proposta realitzada, pels seus valors ambientals, s'han delimitat les zones ZRP-NA-LG, ZRP-NA-MU1, ZRP-NA-MU2 i ZRP-NA-MU3; pels seus valors paisatgístics, s'ha delimitat la zona ZRP-NA-MU4.  
En general els usos previstos en les normes urbanístiques en aquest tipus de sòl són admissibles amb les excepcions següents:  
- Els ja analitzats amb anterioritat relatius a ramaderia intensiva, habitatge unifamiliar i allotjament turístic/restauració.  
- Per a les activitats terciàries o de serveis en ZRP-NA-MU2, s'haurà d'especificar per a totes aquestes que únicament són admissibles en els àmbits no inundables recollits en les fitxes. Per a la implantació de manera permanent d'activitats en què intervinguen animals, serà necessari l'anàlisi prèvia de les molèsties que es generarien als usos residencials pròxims.  
- En ZRP-NA-MU3 únicament es poden permetre els usos previstos en l'art.18 PATRICOVA, ja que la pràctica totalitat de l'àmbit és inundable segons la cartografia aportada. La major part dels usos previstos en les normes urbanístiques no serien admissibles, motiu pel qual s'han d'eliminar.  
- En la proposta realitzada, pel seu valor agrícola (interés econòmic), s'ha delimitat la zona ZRP-AG, amb tres subzones AG-1, AG-2 i AG-3. Aquesta zona també té interés paisatgístic i s'han de complir les mesures previstes en l'estudi de paisatge segons s'indica en l'art. 4.9.3.9 NU.  
- Es recorda que els usos permesos que es proposen hauran de ser compatibles amb el manteniment, la conservació, la millora, l'aprofitament i la posada en valor dels recursos protegits (no n'hi ha prou amb indicar en les normes que siguen compatibles).  
Les activitats extractives que es preveuen en els quadres de l'art 9.7.2 són les d'extracció de recursos hidrològics, per això no es pot permetre l'ús de graveres de l'art. 1.2.8.8.a, més encara si tenim en compte que no són adequades per a ubicar en aquest tipus de sòl, ja que precisament eliminen la capacitat agrícola del sòl.  
En AG-1, les activitats terciàries es permeten sobre edificacions existents o una ampliació d'aquestes. En AG-2 se'n permeten algunes, però no s'estableixen paràmetres edificatoris. En ambdós casos haurà de concretar-se en les normes la quantia en què poden ampliar-se.  
  
Aquestes determinacions requeriran la modificació dels art. 9.7.3, 9.7.4 i 9.7.5.  
D.10. Infraestructura verda i paisatge.  
L'últim informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge que consta en l'expedient és de data 29 de maig de 2020, i s'hi conclou de manera resumida que s'haurà de:  
- Redelimitar una sèrie d'unitats i subunitats de paisatge.  
- Integrar en la infraestructura verda municipal l'àmbit situat a l'est de la CV-183/N-225 i al sud del polígon El Serrallo i la senda dels Pescadors. Aquesta zona ha de conservar la mateixa regulació que la resta de la unitat de paisatge.  
- Modificar la regulació d'usos de les zones ZRC-AG1, ZRP-AG1 I ZRP-AG2.  
- Incorporar en la documentació del Pla general estructural i del Pla d'ordenació detallada totes les modificacions indicades en el document justificatiu signat el 3 de març de 2020.  
Aquest servei comprovarà que s'han omplit aquestes qüestions amb caràcter previ a l'aprovació definitiva.  
D.11. Sectors SR La Joquera i SR Pozo La Alegria  
En el document de referència (allí es denominaven 15-SU-R i 23-SU-R), no es considerava ambientalment viable la seua classificació com a urbanitzables, ja que fomentaven un creixement dispers contrari al que estableix l'art. 7 LOTUP, l'ETCV i la Llei de mobilitat.  
Malgrat això, el sector SR La Joquera podria ser admissible per considerar-se com a estratègic per aplicació de la directriu 110.c de l'ETCV, podent considerar-se com una ampliació d'un sòl urbà ja existent en el terme de Borriol (urbanització Montaña de Cristina).  
  
No obstant això, el seu àmbit concret haurà de modificar-se per a excloure'n els sòls afectats per l'incendi forestal de l'any 2009, en aplicació del que estableix l'art. 50 de la Llei de forests.  
En l'última documentació presentada per l'ajuntament (signada el 03.03.2020) s'indica que s'elimina el sector SR Pozo de la Alegria, incorporant al sòl urbà les parts que tinguen aquesta consideració.  
  
D.12. Sectors SR Senillar i SR Litoral  
En el document de referència no es consideraven ambientalment viables (es denominaven 6-SU-R, 8-SU-R, 9-SU-R i 10-SU-R pels criteris relatius al litoral establits en l'ETCV i per l'oferta de sòl existent en el Pla especial de la Marjal).  
No obstant això, els criteris de l'ETCV relatius al litoral han sigut concretats posteriorment en el PATIVEL, circumstància prevista en les directrius 2.2 i 135.2 de l'ETCV, i els sòls urbanitzables previstos en l'esmentat Pla especial han sigut eliminats en la proposta d'aquest Pla general, per la qual cosa han canviat les circumstàncies del pronunciament realitzat en el document de referència.  
En el document de referència també s'indicava que la zona resultava inundable i que era necessari l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat.  
  
Tal com es descriu en l'apartat D.4, s'ha verificat que aquests sectors es troben en zona inundable, motiu pel qual no es poden reclassificar com a urbanitzables per aplicació de l'art. 18 PATRICOVA.  
A més, en la zona hi ha àmbits de nidificació del corriol i cobertes de Limonium que requeririen preservació.  
D.13. Sector SI Plataforma Logística  
En el document de referència s'indicava que havia d'eliminar-se de la proposta, atés que la seua localització no era definitiva. En aquest moment es proposava al sud del polígon El Serrallo, que limita amb Almassora.  
En la proposta de pla general estructural que es remet se'n canvia la localització i es trasllada més al nord, on abans es proposava el sector 7-SU-I i sobre el qual únicament s'indicava que havia d'estudiar la seua compatibilitat amb l'estació intermodal.  
En aquesta proposta s'ha tingut en compte aquesta estació però, a més, s'ha ampliat l'antic sector 7-SU-I cap al sud fins a aconseguir el límit del terme municipal amb Almassora.  
Aquesta ampliació no es considera ambientalment viable basant-se en el que s'ha assenyalat en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 29 de maig de 2020 i 31 de gener de 2020, ja que desvirtuaria les unitats de paisatge i produiria una estrangulació de la infraestructura verda en el límit amb Almassora, cosa que agreujaria la situació produïda pel sector industrial existent (polígon El Serrallo) i dificultaria la formació d'un corredor territorial que impedisca futures conurbacions.  
Per això, tal com s'ha indicat anteriorment, s'ha d'integrar en la infraestructura verda municipal l'àmbit situat a l'est de la CV-183/N-225 i al sud del polígon El Serrallo i la senda dels Pescadors, havent de mantindre's la unitat de paisatge i conservant la seua actual classificació de sòl no urbanitzable.  
D.14. Sector SI Carretera Grau-Almassora.  
En la proposta realitzada per a l'emissió del document de referència, part del seu àmbit és considerat com a SNU protegit. No obstant això, posteriorment s'ha eliminat aquesta consideració i el sòl que era protegit s'ha optat per considerar-lo com a urbanitzable.  
L'11 de febrer de 2020, la Subdirecció General del Medi Natural emet un informe assenyalant que hi ha «surgències d'aigües netes, corrents i permanents que originàriament mantenien espècies aquàtiques d'interés- Va constatar-se la presència de samaruc, fartet, llopet comú, gambetes... motiu pel qual hauria de classificar-se com a SNU protegit i promoure la restauració de l'hàbitat natural.  
Com a resposta a aquest informe, en la documentació presentada el 3 de març de 2020 s'indica que es manté la classificació de sòl urbanitzable i que quan es definisca l'ordenació detallada es concretaran els espais que hagen de preservar-se de la urbanització i s'establiran les mesures específiques per a promoure'n la restauració.  
A fi de preservar els possibles valors existents i aplicant el criteri de precaució, no es comparteix aquesta proposta, havent de procedir en sentit contrari: Primer es classificarà com a sòl no urbanitzable protegit, almenys en la delimitació del document de referència, i si és el cas, si es justifica que no posseeix valors mitjançant la realització dels estudis de detall específics, és quan podrà reclassificar-se com a urbanitzable, i en cas contrari seguirà amb la protecció. Igual que la resta de plans, primer s'avaluen els efectes i després s'aprova la classificació del sòl.  
  
D'altra banda, per tindre aquest sector la consideració d'estratègic, ha de tindre's en compte la directriu 109.2 de l'ETCV, en què se'ls requereix que generen un impacte ambiental positiu.  
A més, el sector resulta parcialment afectat pel PATIVEL, per la qual cosa haurà de tindre's en compte el que s'ha indicat en l'apartat D.3.  
D.15. Aeròdrom  
En la proposta se li canvia la qualificació, passant de sòl urbà dotacional a zona urbanitzada terciària (ZUR-TR). En el pla de la fitxa de la zona té la consideració de ZUR-TR Dotacions, igual que la universitat i el port.  
La universitat i el port han tingut els seus propis plans especials en què s'han establit els usos i les condicions edificatòries, però no l'aeròdrom, del qual no queden clarament definits els usos i edificabilitats que s'hi podrien implantar.  
En incloure'l en la fitxa de l'urbanitzat terciari, pareix que puga tindre la mateixa edificabilitat i règim d'usos que la resta de terciaris, és a dir, una edificabilitat entre 0,3 i 1 m²t/m²s amb un ús dominant terciari i usos permesos residencials i industrials, la concreció dels quals es posposa en el Pla d'ordenació detallat.  
En la cartografia s'ha inclòs com un element de la xarxa primària i com un element de la infraestructura verda com a dotació zona lliure.  
  
La parcel·la es troba en zona inundable, per la qual cosa la implantació d'usos i edificacions està limitada per aquest risc. A més, l'any 2014 es va localitzar la presència de Limonium densissimun, espècie de flora protegida no catalogada, per la qual cosa resulta d'aplicació el Decret 70/2009.  
S'haurà d'aclarir en la fitxa els usos i edificabilitats d'aquesta zona, tenint en compte el que ja s'indica en el document de referència: «El lloc resulta més adequat per a localitzar zones verdes ampliant el parc litoral o recuperant el cordó dunar i la seua vegetació, tal com estableix la directriu 147 de l'ETCV».  
D.16. Recurs hídric  
D'acord amb el que indica l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 24 d'octubre de 2018, el municipi és titular d'un dret d'aprofitament d'aigües subterrànies de 44.545.402 m³/any per a l'abastiment a la població.  
S'ha aportat un estudi de disponibilitat de recursos hídrics en què s'assenyala que aquest subministrament s'extrau de 15 pous, 10 dels quals es troben a Castelló, 4 a Borriol i un a Almassora. La seua localització es reflecteix en els plans de zones del sòl no urbanitzable i la seua regulació en l'art. 4.2.3 NU.  
Per a estimar la demanda del pla, s'utilitzen dos supòsits, un en funció del creixement poblacional per desplegament del pla i un altre segons el creixement previst per l'ETCV.  
En l'ETCV, per al 2037 s'estimen 240.486 habitants equivalents que requeriran 95.847.615 m³/any, a raó de 218 l/h/dia.  
L'estudi preveu com a capacitat del pla 8.311 habitatges en el sòl urbanitzable i 10.027 habitatges en el sòl urbà, que a raó de 2,40 habitants (se'n justifica el càlcul) suposen un total de 235.120 habitants equivalents, que requeriran 62.071.418 m³/any.  
No obstant això, s'ha d'adaptar aquest càlcul a la capacitat màxima de l'última proposta presentada, en què en el sòl urbanitzable són 10.406 habitatges en compte dels 8.311 (2.095 habitatges més). Utilitzant la mateixa metodologia que en l'estudi s'obté:  
2.095 hab \* 2,4 hab/hab \* 1,086216 hequi/hab = 5.462 habitants equivalents  
5.462 hequi \* 218 l/hequi/dia \* 365 dia/any \* (1/1000) m³/ l = 434.611 m³ / any  
54.041.422 + 434.611 = 89.176.445 m³ / any  
Quantia inferior als drets adjudicats al municipi, per la qual cosa es pot considerar que hi ha disponibilitat de recurs hídric d'acord amb les estimacions realitzades en l'estudi de recursos hídrics.  
D.17. Depuradora.  
L'actual estació depuradora es troba al nord de la CS-22, al costat del camí Fondo (polígon 142 parcel·la 191).  
Segons l'informe de l'EPSAR, està dissenyada per a tractar 45.000 m³/dia, sent l'influent de 34.839 m³/dia. Segons les dades aportades, la proposta de planejament generarà 52.628 m³/dia, la qual cosa suposa un increment de 17.789 m³/dia respecte al vigent.  
Basant-se en aquestes dades, la planta necessitarà ser ampliada a mesura que es desenvolupe el pla, i així, en aquest sentit, la proposta preveu una reserva de sòl per a aquesta.  
No obstant això, el mateix informe de l'EPSAR indica que en la seua planificació no estan previstes les obres d'increment de la capacitat de la planta (sí unes altres per a tractament, eliminació de nutrients, línia de fangs i reutilització)  
En les proximitats de la instal·lació hi ha nombrosos habitatges, per la qual cosa quan se n'execute l'ampliació haurà de tindre's en compte l'afecció esmentada.  
D.18. Contaminació acústica.  
Castelló de la Plana compta amb un pla acústic municipal (PAM). Segons la normativa sectorial, el planejament que s'elabore ha de preveure la informació i les propostes contingudes en el PAM, per això s'ha elaborat un estudi acústic.  
Sobre l'estudi acústic, la Direcció Territorial ha emés un informe favorable assenyalant una sèrie de recomanacions que haurien d'adoptar-se.  
En la documentació aportada es justifica que aquestes actuacions s'han d'introduir en el Pla d'ordenació detallada.  
En l'estudi acústic presentat es conclou que en la majoria dels sectors se superen els nivells sonors de qualitat establits en la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica (únicament compleixen tres sectors d'ús industrial), a causa del trànsit rodat dels vials contigus.  
  
Com a mesures correctores es descarten les pantalles acústiques i es recomana la utilització d'asfalts fonoreductors, a més d'actuar de manera global sobre el trànsit en l'actualització del Pla de mobilitat. En les zones més sorolloses es poden plantejar zones verdes com a zona de transició.  
En les fitxes de gestió de cada sector s'ha inclòs un apartat sobre la situació acústica, però sense concretar les mesures correctores.  
Caldrà elaborar un nou estudi acústic en el moment de desenvolupament dels sectors per a concretar aquestes mesures i incidir en l'ordenació detallada en cas necessari.  
D.19. Qualitat de l'aire:  
Des del punt de vista de la qualitat de l'aire, a la província de Castelló, cal destacar la concentració d'instal·lacions industrials de fabricació de productes ceràmics en una zona limitada en l'espai, que suposa aproximadament al 45 % de la producció europea, així com els proveïdors d'aquest tipus d'instal·lacions.  
Els elevats nivells de concentració de partícules en suspensió PM10, registrats al llarg dels anys en la zona ceràmica de la Plana de Castelló, que superaven els valors normatius establits, van obligar la Generalitat Valenciana a elaborar un pla de millora de la qualitat de l'aire, que es va aprovar pel Consell el desembre de 2008 per a la zona ES1003: Millars'Penyagolosa (A. Costanera) i l'Aglomeració ES1015: Castelló. Des que es va posar en marxa aquest pla, els nivells de partícules han descendit considerablement, i en aquests moments es troben dins dels límits normatius, la qual cosa no significa que haja de mantindre's un seguiment exhaustiu en la zona a causa de l'elevada concentració d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera, que no sols emeten partícules sinó òxids de nitrogen i altres contaminants, i a l'augment del trànsit tant marítim com terrestre en la zona.  
  
A la província de Castelló, hi ha 28 punts de control de la qualitat de l'aire que formen part de la Xarxa Valenciana de Vigilància i Control de la Contaminació Atmosfèrica, repartits pel territori, sent habitual en l'època estival que es produïsquen superacions dels nivells normatius establits per a l'ozó troposfèric, especialment en les zones de l'interior. L'ozó és un contaminant secundari que es forma a través de reaccions químiques complexes d'altres contaminants primaris (que s'emeten de manera directa a l'atmosfera) en presència de radiació solar. Per aquest motiu, l'única possibilitat de reduir els nivells d'ozó és reduir l'emissió a l'atmosfera dels seus precursors majoritaris: òxids de nitrogen i compostos orgànics volàtils. Els òxids de nitrogen es generen per oxidació del nitrogen en qualsevol procés de combustió, tant en una instal·lació industrial com en els motors de vehicles i els compostos orgànics en processos en què s'utilitzen dissolvents o s'utilitzen compostos orgànics.  
  
Un altre problema que es produeix des de fa anys, sense que s'haja pogut determinar amb precisió la seua causa, són episodis d'olors que es produeixen en l'entorn del PI El Serrallo, tant a Almassora com al Grau de Castelló, que ha obligat la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental a instal·lar una unitat mòbil de mesurament de qualitat de l'aire a Almassora i a implementar un protocol d'olors, en col·laboració amb les indústries, l'Autoritat Portuària i els ajuntaments de Castelló i Almassora, en què participa com a punt de recepció de les nombroses queixes veïnals el 112 de l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències.  
D.20. Gestió de residus en sòl industrial  
El 26 d'abril de 2019 es va publicar en el DOGV la revisió del PIRCV (el PIRCVA), el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, que té per objecte establir les disposicions necessàries per a l'ordenació material i territorial de les activitats de gestió de residus, per la qual cosa caldrà atendre les seues determinacions.  
En el planejament urbanístic de noves zones industrials o que preveja l'ordenació de sectors de sòl urbanitzable d'ús predominant industrial s'haurà de preveure l'existència d'una o diverses parcel·les la qualificació urbanística de les quals permeta albergar, almenys, una infraestructura de transferència de residus industrials, perillosos i no perillosos.  
  
En aquesta llei s'indica que, en relació amb els polígons industrials ja existents, aquesta obligatorietat haurà també de ser prevista en les revisions del planejament general que s'efectuen a partir de l'entrada en vigor del PIRCVA.  
D.21. Mercaderies perilloses  
El risc ocasionat pel seu transport es regula per un pla especial. En aquest s'indica que aquestes substàncies circularan per la CV-10, AP-7, N-340, CS-22, N-225 i la via de ferrocarril. Segons considera l'informe de l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències, es consideren zones d'especial exposició les situades a 500 metres d'aquestes, i correspon a l'autoritat urbanística determinar els usos permesos.  
A més, al polígon El Serrallo es localitzen diverses empreses afectades per l'RD 840/2015, pel qual s'aproven mesures de control dels riscos inherents als accidents greus en què intervinguen substàncies perilloses. Resulten afectats el sector SI Carretera Grau-Almenara i el sector SI Plataforma Logística. En l'informe de l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències de 18 d'octubre de 2019, consta la relació d'empreses i les seues afeccions, i correspon novament a l'autoritat urbanística determinar els usos permesos.  
  
D.22. Educació  
Es desconeix si la reserva de sòl dotacional educatiu és prou, ja que l'últim informe del Servei d'Infraestructures Educatives que consta en l'expedient, de 24 de setembre de 2018, és de caràcter desfavorable. En fases posteriors de la tramitació haurà d'obtindre's informe favorable del departament esmentat.  
D.23. Carreteres gestionades per l'Estat.  
Malgrat les sol·licituds realitzades tant per l'Ajuntament com per aquest òrgan ambiental, la Demarcació de Carreteres del Ministeri no ha emés el seu informe.  
Segons assenyala l'art. 24.5 de la Llei 21/2013, el «promotor podrà reclamar a l'administració competent l'emissió de l'informe a través del procediment previst en l'art. 29 de la Llei 29/1998 de jurisdicció contenciosa administrativa».  
D.24. Errors materials.  
Durant la revisió de la documentació s'han observat alguns errors que convindria corregir:  
- En la fitxa gestió del sector litoral consta que la superfície és de 156.991 m² en compte de 156.180 m² perquè s'ajuste al que s'ha indicat en els quadres.  
- En l'art.9.7.5.3 es relacionen espècies per a l'enjardinament. Si es pretén utilitzar espècies autòctones, es recomana que es revise aquesta relació.  
- Encara que no és un error, s'ha trobat a faltar quin sòl es considera urbà segons la normativa transitòria.  
  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.  
El títol IX de l'EATE conté el Programa de seguiment ambiental. S'han inclòs les mesures per al seguiment i adoptat una sèrie d'indicadors basats en els assenyalats pel document de referència. En l'apartat 15 de la memòria justificativa es recullen idèntics indicadors.  
  
S'ha establit el termini d'un any per a controlar aquests indicadors i perquè l'ajuntament elabore l'informe de seguiment. Es podran elaborar informes especials en el cas que siga necessari adoptar altres mesures alternatives.  
En la memòria justificativa, d'acord amb el que disposa l'art. 22 LOTUP, s'han definit els llindars per a la projecció de la població, l'ocupació del sòl, els recursos hídrics i el cabal de sanejament necessaris en tres escenaris temporals diferents, a 4, 10 i 20 anys.  
  
  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
De conformitat amb el que disposa l'art. 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que han exposat, es proposa emetre aquesta Declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Castelló de la Plana presentat per l'Ajuntament, sempre que s'hi incorporen, abans de la seua aprovació definitiva, les determinacions següents:  
  
1. Atés que es deroga el Pla especial de la Marjal, no es considera justificada la nova classificació de sòl realitzada en aquest àmbit. (vegeu apartat D.1)  
La classificació d'aquest àmbit haurà d'adaptar-se al que s'indica en l'apartat D.1, el que s'haurà de verificar per l'òrgan substantiu en el moment de l'aprovació definitiva.  
Per a evitar els efectes negatius en aquest àmbit, el pla ha de solucionar almenys el problema dels abocaments, el risc d'inundació i l'afecció a espècies protegides, i no permetre la construcció de nous habitatges o equipaments no destinats a minimitzar aquest impacte negatiu.  
  
Com a mesures de seguiment de l'execució del pla:  
- S'estableix un termini de tres anys, des de l'aprovació definitiva del Pla general estructural, perquè es presenten davant d'aquest òrgan ambiental les actuacions previstes i el termini temporal per a l'execució d'una solució de l'abocament de tots els habitatges existents, tant mitjançant la construcció d'una xarxa de sanejament que connecte amb la depuradora existent com amb la instal·lació de noves depuradores que donen servei almenys a 250 habitatges.  
- S'estableix un termini de 10 anys, des de l'aprovació definitiva del Pla general estructural, perquè aquestes obres estiguen executades. Aquest termini podrà prorrogar-se justificadament per un termini de dos anys si les obres ja estan iniciades.  
En el cas que s'incomplisquen aquests terminis, no es podran promoure modificacions del Pla general estructural, en tot l'àmbit del terme municipal, en virtut del que estableix l'art. 56.2 LOTUP.  
2. Haurà de modificar-se la regulació dels usos en el sòl no urbanitzable en els termes expressats en l'apartat D.5 (Habitatge aïllat i familiar), D.6 (Ramaderia intensiva), D.7 (Allotjament turístic i restauració), D.8 (Activitats industrials) i D.9 (Sòl protegit).  
3. No es consideren ambientalment viables els sectors SR Senillar i SR Litoral, pel risc d'inundació que presenten i pels seus valors ambientals (vegeu apartat D.12).  
4. No es consideren ambientalment viables els sectors SR Mestrets i la part de l'SR Borriolench situada en el marge esquerre del riu Sec, pel risc d'inundació existent.  
5. Per aplicació de l'art. 20 PATRICOVA, en el Pla d'ordenació detallada s'hauran de definir les condicions que hauran d'adoptar les edificacions davant del risc d'inundació en els sectors SR Riu Sec, SR Tombatossals, la part del sector SR Borriolench situada en el marge dret del riu Sec (si bé ja es troba urbanitzada) i l'ampliació del sòl urbà situada entre l'Hospital General i la ronda Nord.  
  
6. A causa del risc d'inundació existent, la viabilitat dels sectors SI Plataforma Logística i SI-CTRA Grau-Almassora quedarà supeditada a l'aprovació d'un estudi d'inundabilitat específic.  
6.1. En tot cas, en el sector SI Plataforma Logística s'haurà d'excloure del seu àmbit i classificar com a no urbanitzable, integrant-lo en la infraestructura verda, el sòl situat a l'est de la CV-183/N-225 i al sud de la senda dels Pescadors i del polígon El Serrallo. (vegeu apartat D.13).  
6.2. Igualment, en tot cas, l'àrea compresa entre l'N-225, el camí Almalafa, el camí Vinatxell i la via de ferrocarril conté valors ambientals dignes de protecció que es veurien afectats negativament per la proposta de reclassificació a sòl urbanitzable, per la qual cosa no es compleixen els criteris establits en l'ETCV (directriu 109.2) per a la inclusió d'aquests terrenys en l'àmbit del sector estratègic SI Carretera Grau-Almassora.  
No obstant això, la delimitació concreta de l'àrea necessària per a preservar aquests valors ha quedat posposada a la realització d'un estudi detallat que determine quin ha de ser l'àmbit protegit i l'àmbit de sòl urbanitzable.  
En aplicació del principi de precaució, la classificació i qualificació urbanística d'aquesta àrea mantindrà la proposta del document inicial (sòl no urbanitzable protegit) fins que no s'haja dut a terme l'estudi de valoració ambiental detallat amb el vistiplau del servei competent en espais naturals. (vegeu apartat D.14)  
A més, aquest sector també està afectat pel PATIVEL, per la qual cosa únicament estaran permesos els usos logístics o portuaris, aspecte que haurà d'incloure's en la fitxa per a l'elaboració de l'ordenació detallada. (vegeu apartat D.3)  
7. Per al desenvolupament dels dos sectors de caràcter estratègic (SI Plataforma Logística i SI-CTRA Grau-Almassora) serà necessària l'elaboració d'un estudi hidrologicohidràulic en els termes assenyalats en l'apartat D.2.  
8. S'haurà de redelimitar el sector SR La Joquera a fi d'excloure'n els sòls afectats per l'incendi forestal de l'any 2009 (vegeu apartat D.11).  
9. Es considera acceptable l'eliminació del sector SR Pozo La Alegria i la incorporació al sòl urbà d'aquells sòls que compleixen els requisits per a tindre aquesta classificació.  
10. En la fitxa de la zona ZUR-TR s'haurà d'incloure un apartat sobre l'aeròdrom indicant les afeccions existents per risc d'inundació i presència d'espècies protegides, així com la incidència del PATRICOVA i del Decret 70/2009. (vegeu apartat D.15)  
11. En les fitxes de gestió dels sectors s'haurà d'incloure la necessitat d'elaborar un estudi acústic, en el moment de desenvolupament dels sectors, per a concretar les mesures correctores necessàries per a complir els nivells de qualitat acústica establits en la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica. Per a l'elaboració d'aquest estudi, s'hauran de tindre en compte les conclusions de l'Informe, de 16 de gener de 2018, de la Direcció Territorial de Castelló. (vegeu apartat D.18)  
En el Programa de vigilància s'ha d'incloure el control periòdic dels nivells de soroll per a assegurar-se del seu funcionament correcte.  
12. S'hauran d'atendre les determinacions assenyalades en l'Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 29 de maig de 2020.  
13. S'haurà de complir el Pla de millora de la qualitat de l'aire, aprovat pel Consell el desembre de 2008 per a la zona ES1003: Millars'Penyagolosa (A. Costanera) i l'aglomeració ES1015: Castelló. (vegeu apartat D.19)  
14. En les fitxes de gestió dels sectors de sòl urbanitzable d'ús predominant industrial s'haurà de preveure la reserva d'una o diverses parcel·les la qualificació urbanística de les quals permeta albergar, almenys, una infraestructura de transferència de residus industrials, perillosos i no perillosos. (vegeu apartat D.20)  
15. Per a l'aprovació definitiva, haurà de justificar-se que les zones verdes delimitades i computades compleixen els requisits de l'annex IV LOTUP (en particular, per l'ús esportiu existent, el parc del Pinar haurà de justificar el percentatge de superfície destinada a la plantació d'espècies vegetals i les limitacions a la utilització)  
16. Correspon a l'òrgan substantiu valorar si el sòl urbà delimitat compleix els requisits per a aquesta classificació o si bé han de considerar-se com a sòls no urbanitzables.  
17. Per a l'aprovació definitiva, correspondrà a l'autoritat urbanística determinar els usos en les zones afectades pel transport de mercaderies perilloses i en els sectors SI Carretera Grau-Almenara i el sector SI Plataforma Logística per l'existència d'empreses afectades per l'RD 840/2015. (vegeu apartat D.21)  
18. Hauran de corregir-se els errors materials observats en els termes indicats en l'apartat D.24.  
19. Si bé s'han analitzat els continguts d'informes emesos per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, és necessari que abans de l'aprovació definitiva emeten el previst en l'art 25.4 TR Llei d'aigües.  
  
20. Abans de l'aprovació definitiva del pla, haurà d'obtindre's pronunciament definitiu del Servei de Planificació, de la Demarcació de Carreteres del ministeri, del Departament de Carreteres de la Diputació, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni i del Servei d'Infraestructures Educatives de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, Servei Provincial de Costes del ministeri, referent a l'afecció a carreteres, a l'afecció paisatgística, sobre el patrimoni cultural, reserves de sòl dotacional escolar i costes, respectivament.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici que, si és el cas, procedisquen en via judicial contenciosa administrativa davant de la disposició de caràcter general que haguera aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici que procedisquen en via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'aprovació del pla o programa.  
La Declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la publicació, llevat que se n'acorde la pròrroga en els termes establits en l'art 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV i posada a disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria. Es donarà trasllat d'aquesta a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
  
Annex: Pla de l'apartat D.5  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la Declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot això, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Castelló de la Plana, havent d'incorporar-se al Pla les determinacions finals assenyalades.  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, fet que no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que, en el seu dret, es consideren pertinents.  
I us ho notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
I se certifica abans d'aprovar l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
  
València, 27 de juliol de 2020.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 27 de maig de 2021.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamín Pérez Rocher.