Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6123, del 15-10-2009 (2009/11044)

RESOLUCIÓ de 10 de desembre de 2008, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a Juan Francisco Niñerola Sabater l'autorització ambiental integrada per a una explotació d'engreix de ramat porcí al terme municipal de Rossell.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6123

Data del DOGV
:   15-10-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2009/11805


Data del document
:   10-12-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * empresa privada

RESOLUCIÓ de 10 de desembre de 2008, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a Juan Francisco Niñerola Sabater l'autorització ambiental integrada per a una explotació d'engreix de ramat porcí al terme municipal de Rossell. [2009/11947]  
Vistos els documents que consten en l'expedient 259/06 IPPC, instruït a instàncies de Juan Francisco Niñerola Sabater, a fi d'obtenir l'autorització ambiental integrada per a una explotació d'engreix de ramat porcí al terme municipal de Rossell, s'emet aquesta resolució de conformitat amb els següents  
Antecedents de fet  
Primer. Amb data 21 de desembre de 2006, Juan Francisco Niñerola Sabater, amb NIF 10084103A i domicili al carrer de la Coma, núm. 3, de la Sénia, va presentar a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló una sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a l'explotació d'engreix porcí que es detalla en l'annex I.  
En data 5 de març de 2007 el tècnic de l'Ajuntament de Rossell va emetre l'informe de compatibilitat urbanística.   
Segon. Una vegada admesa a tràmit la sol·licitud, la Conselleria va remetre l'expedient a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que havien d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada, a fi que informaren sobre la idoneïtat de la documentació que acompanyava la sol·licitud.  
Tercer. Amb data 31 de juliol de 2007 es va rebre l'informe de l'Ajuntament de Rossell sobre aquells aspectes de competència municipal.  
Quart. Amb data 2 de gener de 2008 es va rebre l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, supeditat al compliment de diverses condicions.  
Cinqué. Amb data 26 de març de 2008 es va sotmetre a informació pública l'expedient de referència, durant un període de 30 dies hàbils, d'acord amb el que estableix l'article 28 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, i es va publicar l'anunci corresponent en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (núm. 5728).  
Durant el període d'informació pública no s'ha presentat cap al·legació al projecte, ni en aquesta Conselleria ni a l'Ajuntament de Rossell, i així consta en l'expedient certificat de la informació pública.  
Sisé. Una vegada transcorregut el termini d'informació pública, amb data 3 de setembre de 2008 es va sol·licitar un nou informe a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que havien d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada sobre l'adequació del projecte a tots aquells aspectes que foren de la seua competència.  
Seté. S'han incorporat a l'expedient els informes emesos pel Servei de Residus Industrials i el Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, i també l'informe emés per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Huité. Amb data 26 de setembre de 2008 es va fer el tràmit d'audiència a l'interessat.  
Nové. Amb data 30 de setembre de 2008 la Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada va celebrar una sessió ordinària i va aprovar la proposta de resolució de l'expedient 259/06 IPPC de sol·licitud d'autorització ambiental integrada, promogut per Juan Francisco Niñerola Sabater.  
Als fets anteriors són aplicables els següents  
Fonaments de dret  
Primer. D'acord amb l'article 6 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, per la qual es desplega en l'àmbit de la Comunitat Valenciana la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, les activitats que apareixen en l'annex I d'aquesta llei estan subjectes a autorització ambiental integrada.  
La instal·lació de referència està inclosa en l'epígraf 9.3.b de l'annex I de la Llei 2/2006.  
Segon. L'expedient s'ha tramitat segons el que preveuen els articles 27 i següents de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.  
Tercer. A la Comunitat Valenciana l'òrgan competent per a atorgar l'autorització ambiental integrada és la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, d'acord amb l'article 3.h de la Llei 16/2002 i el Decret 7/2007, de 28 de juny, del President de la Generalitat Valenciana, pel qual es determinen les conselleries en què s'organitza l'administració de la Generalitat.  
D'altra banda, de conformitat amb l'article 18 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, correspon a la Direcció General per al Canvi Climàtic exercir les competències en matèria de control integrat de la contaminació.  
En vista d'aquests antecedents, a proposta del Servei de Control Integrat de la Contaminació, amb el vistiplau del cap d'Àrea de Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que em confereix el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, resolc:  
Primer  
Concedir a Juan Francisco Niñerola Sabater l'autorització ambiental integrada per a l'explotació d'engreix de ramat porcí, relativa al Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada per a l'explotació porcina d'engreix ubicada al polígon 5, parcel·la 77, del terme municipal de Rossell (Castelló), la qual queda inscrita en el Registre General d'Instal·lacions IPPC de la Comunitat Valenciana amb el número 329-08/AAI/CV, condicionada al compliment dels requisits següents:  
1. Emissions atmosfèriques  
Les emissions difoses a l'atmosfera estimades per al conjunt de l'explotació són les següents:  
Contaminants Estimació d'emissió  
   
Metà total 28.700 kg/any  
Amoníac total 16.418 kg/any  
Òxid nitrós total 131 kg/any  
2. Soroll  
Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior, cal complir el que estableixen la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es fixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.   
En particular, s'han de complir els límits sonors externs establits per a zones d'ús industrial, que són els següents:  
Diürn Nocturn  
   
70 dB(A) 60 dB(A)  
   
Cada cinc anys s'ha de fer una auditoria acústica a fi de comprovar que no se superen els nivells sonors en els punts on se situa el receptor més pròxim, és a dir, al perímetre de la instal·lació. Aquesta auditoria l'ha de fer una entitat col·laboradora en matèria de contaminació acústica, d'acord amb el Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i se'n crea i regula el registre.  
A partir de la concessió de l'autorització ambiental integrada, es concedeix un termini de tres mesos perquè es presente l'informe de l'última auditoria acústica realitzada.  
El titular ha de disposar del llibre de control, que ha d'estar constituït pels certificats dels resultats obtinguts de les auditories acústiques i els corresponents informes complets.  
3. Olors  
Quan l'òrgan competent ho considere necessari, podrà requerir al titular de l'explotació la realització d'una avaluació de la molèstia per les olors que genera, mitjançant el mesurament de les unitats d'olor, d'acord amb la norma UNE-EN 13481. A les zones residencials d'afecció, el percentil 98 de les mitjanes horàries al llarg d'un any s'ha de limitar a cinc unitats d'olor.  
4. Abocaments  
4.1. Aigües residuals  
Les aigües residuals del procés procedeixen de les dejeccions dels animals i de l'aigua emprada en la neteja de les instal·lacions.  
El sistema escollit per a l'eliminació dels purins és l'evacuació hidràulica mitjançant l'arrossegament de les dejeccions pel corrent líquid dels orins i l'aigua de neteja conjuntament fins a les fosses de les naus. Posteriorment, els purins són utilitzats com a adob orgànic en finques agrícoles de la zona.  
Les aigües residuals domèstiques són conduïdes fins a la fossa del mòdul 1, i són tractades conjuntament amb els purins.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha emés un informe favorable sobre la gestió de les aigües residuals, amb els condicionants següents:  
1. Respecte al tractament dels purins o fem generats pels animals es recorda que, d'acord amb la disposició addicional cinquena de la Llei 10/1998, de residus, la utilització com a fertilitzant agrícola d'aquests residus, quan es facen servir en el marc de les explotacions agràries, no tindrà la consideració d'abocament a l'efecte que estableix l'article 100 del text refós de la Llei d'aigües (Reial decret legislatiu 1/2001), i estarà subjecta a la normativa que aprove el Govern a aquest efecte i a les normes addicionals que, si s'escau, aproven les comunitats autònomes.  
En tot cas, les instal·lacions ramaderes han de comptar amb femers o fosses de purins estanques i impermeables amb capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans de l'aprofitament posterior, per la qual cosa la falta d'impermeabilitat i estanquitat de les basses o depòsits d'emmagatzemament del fem o purins, així com la seua incorrecta aplicació agronòmica, quan aquesta siga la forma d'eliminar-los, podrà donar lloc a la incoació d'un expedient sancionador per infracció tipificada en la lletra f) de l'article 116.3 de la mateixa llei.  
2. En tot cas, es recorda al titular de l'activitat que té terminantment prohibit efectuar cap abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, incloent-hi les aigües pluvials que hagen pogut entrar en contacte amb el fem.  
3. D'acord amb el que disposa l'article 30 i la disposició final primera de la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, el marc competencial establit amb l'autorització ambiental integrada no altera les competències que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer té atribuïdes en relació amb el control, la inspecció i la vigilància del domini públic hidràulic, ni en particular la potestat sancionadora.  
5. Protecció del sòl i de les aigües subterrànies  
La gestió del fem de l'explotació està subjecta a les condicions que fixen el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, modificat pel Reial decret 3483/2000, de 29 de desembre, i la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia, així com a qualsevol altra normativa que s'aprove a aquest efecte.  
El nombre d'hectàrees aportat mitjançant un compromís escrit dels propietaris (128,5733 ha) és suficient, atés que no se sobrepassa la quantitat de 170 kg de nitrogen per hectàrea i any, d'acord amb les recomanacions de la Directiva 91/676/CEE, de 12 de desembre, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries; l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries, i el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació d'explotacions porcines.  
En el termini de dos mesos des de la concessió de l'autorització ambiental integrada, ha de presentar la cèdula cadastral d'aquelles parcel·les agrícoles d'aplicació de purins de les quals no s'haja presentat l'esmentada documentació. Pel que fa a les parcel·les arrendades, haurà d'aportar l'autorització dels titulars o, si no n'hi ha, una còpia del contracte d'arrendament.  
Els purins només es podran distribuir sobre parcel·les explotades agrícolament i la ubicació de les quals assegure el compliment de les distàncies que s'han de respectar, segons el que legalment estableix, pel que fa a la seua distribució, el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines. Per tant, els purins no s'han d'abocar en zones forestals o de pastures, únicament en zones de cultiu. Tampoc s'admeten els abocaments dels purins sobre llits públics o a distàncies inferiors a 35 m de pous i sistemes d'aigua potable, a 200 m de càmpings i a 500 m de zones aqüícoles. Caldrà respectar la distància mínima en la distribució del fem sobre el terreny, de 100 metres respecte d'altres explotacions del grup primer, i de 200 metres respecte a explotacions del grup segon i tercer i als nuclis urbans.  
La dosi d'aplicació s'ha de calcular en funció de les característiques del cultiu i dels purins, i no ha de superar en cap cas la quantitat de 170 kg de nitrogen per hectàrea i any.  
En el termini de dos mesos des de la concessió de l'autorització ambiental integrada, caldrà aportar un pla de gestió i producció agrícola de purins, de manera que es justifique que l'extracció de purins de l'explotació coincideix amb l'època apropiada de fertilització de les oliveres. A més, caldrà indicar el mètode d'aplicació.  
No s'ha de fer cap abocament que puga afectar el sòl o les aigües subterrànies.  
No es podran fer pous, rases, galeries o qualsevol altre dispositiu destinat a facilitar l'absorció de les aigües residuals pel terreny.  
6. Residus  
L'activitat està subjecta als requisits que estableixen la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus; la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, i el Reial decret 833/1988, de 20 de juliol, sobre el reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, modificat pel Reial decret 952/1997.  
La Llei 10/1998 de residus i la Llei 10/2000 de residus de la Comunitat Valenciana seran aplicables supletòriament a la normativa sectorial per a la gestió de subproductes animals (animals morts i deixalles d'origen animal), que es regiran pel Reglament 1774/2002 del Parlament Europeu i del Consell, pel qual s'estableixen les normes aplicables als subproductes animals no destinats a consum humà, i pel Reial decret 1429/2003, de 21 de novembre, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria de subproductes animals no destinats al consum humà.  
Pel que fa a la gestió dels residus sanitaris, caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 240/1994, de 22 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la gestió dels residus sanitaris.  
6.1. Producció de residus  
S'autoritza la producció dels residus següents, sempre que la seua capacitat de generació anual siga de l'ordre de magnitud que es detalla a continuació i la capacitat total de l'explotació detallada en l'annex I siga de 3.005 porcs d'engreix.  
  
Aquest centre productiu està inscrit en el Registre de Petits Productors de Residus Perillosos de la Comunitat Valenciana.  
En el termini de tres mesos des de la concessió de l'autorització ambiental integrada, caldrà aportar una còpia dels documents d'acceptació dels residus produïts (perillosos i no perillosos), emesos per un gestor autoritzat. Aquests documents han de ser originals (o compulsats), han d'estar segellats pel gestor i han d'estar vigents.  
Els residus perillosos i els no perillosos s'han d'entregar a gestors que disposen de la corresponent autorització administrativa per a gestionar-los.  
L'envasament i l'etiquetatge dels residus s'ha de fer d'acord amb el que estableixen els articles 13 i 14 del Reial decret 833/1988, Reglament de residus tòxics i perillosos. Així mateix, d'acord amb l'article 16 del reglament esmentat, cal disposar d'un registre on conste la quantitat, la naturalesa, la identificació, l'origen i la data de generació i l'entrega a un gestor autoritzat, així com el número de document de control i seguiment utilitzat, si escau, i el gestor a qui s'entrega el residu.  
Els residus es podran emmagatzemar durant un període igual o inferior a sis mesos, en el cas que siguen perillosos, i en el cas de residus no perillosos es podran emmagatzemar durant un període d'un any, quan la destinació final siga l'eliminació, i de dos anys, quan la destinació final siga la valorització, i una vegada transcorregut aquest període hauran de ser entregats a un gestor autoritzat. Aquest emmagatzematge temporal de residus perillosos, com ara restes de productes químics o veterinaris, els envasos que han contingut substàncies perilloses o aquells la recollida i eliminació dels quals siga objecte de requisits especials per a prevenir infeccions (codis LER 18 02 02\*), incloent-hi els objectes tallants i punxants (xeringues...), s'ha de fer segregat per tipus de residus, etiquetats, en contenidors o depòsits estancs i protegits de forma eficaç contra la pluja, en un lloc cobert, amb sòl impermeable i sistemes de recollida de vessaments accidentals per a entregar-los posteriorment a un gestor autoritzat.  
Caldrà presentar un pla de prevenció i reducció de residus perillosos d'acord amb el que estableix la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, article 45 i disposició addicional quarta (DOGV 15/12/2000).  
Qualsevol modificació relacionada amb la producció de residus perillosos que implique un canvi en la caracterització, producció de nous residus o canvis significatius en les quantitats habituals generades que puga alterar el que estableixen aquestes condicions ha de ser comunicada.  
Els animals morts tindran la consideració de material de la categoria 2, d'acord amb el que estableix el Reglament CE 1774/2002, així com el Reial decret 1429/2003, de 21 de novembre de 2003, pel qual es regulen les condicions d'aplicació del reglament esmentat, per la qual cosa s'han d'arreplegar, transportar, identificar i eliminar segons el que estableix aquest reglament.  
L'emmagatzematge d'animals morts s'ha de fer en contenidors amb una capacitat adequada a les dimensions de l'explotació. Aquests contenidors s'han de mantenir en condiciones higienicosanitàries i de conservació adequades. Els contenidors han d'estar ubicats fora de la zona d'activitat ramadera, en un lloc de fàcil accés per al vehicle de transport. S'admeten congeladors que permeten emmagatzemar els cadàvers fins al moment de la recollida.  
Finalment, caldrà portar un registre documental relatiu a la producció i utilització de fem (en el qual han de figurar la quantitat, la naturalesa, l'origen, la destinació, la freqüència de recollida, el mitjà de transport i el mètode de valorització o eliminació del fem gestionat, i s'han d'identificar les parcel·les i els cultius destinataris amb el detall que calga per a acreditar que la utilització del residu ramader com a fertilitzant orgànic es fa adequadament) i la retirada per part d'una empresa autoritzada de les baixes animals generades en l'explotació.  
7. Mesures que cal adoptar en situacions diferents de les normals que puguen afectar el medi ambient  
S'han de prendre totes les mesures necessàries perquè quede garantida la protecció del medi ambient i la salut de les persones davant de qualsevol situació fora de la normalitat pel que fa al funcionament de les instal·lacions.  
En relació amb el possible dany ambiental ocasionat per l'activitat, caldrà aplicar la Llei 26/2007, de 23 d'octubre, de responsabilitat mediambiental, en l'àmbit d'aplicació de la qual s'inclouen les activitats subjectes a autorització ambiental integrada.  
Així mateix, quan es determine el cessament d'alguna de les unitats, caldrà desmantellar les instal·lacions, d'acord amb la normativa vigent, de manera que el terreny quede en les mateixes condicions que abans d'iniciar l'activitat esmentada i no es produïsca cap dany sobre el sòl i el seu entorn.  
8. Altres condicions  
Les instal·lacions amb què s'ha de dotar l'explotació han de complir el que disposa l'article 5 del Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, i l'article únic del Reial decret 3483/2000, de 29 de desembre, que el modifica.  
En relació amb les normes mínimes de benestar animal, cal tenir en compte el que estableix el Reial decret 1048/1994, de 20 de maig, relatiu a les normes mínimes per a la protecció de porcs.  
L'explotació i les seues instal·lacions s'han d'ajustar a les condicions indicades en el projecte tècnic en els aspectes que no fixa aquesta resolució.  
S'han de complir totes les disposicions aplicables per a garantir la seguretat, la salut de les persones i el medi ambient.  
En el control inicial s'ha de comprovar que s'han aplicat les mesures que preveu el projecte.  
9. E-PRTR  
Abans de l'1 de març de cada any s'ha de notificar a la Direcció General per al Canvi Climàtic, d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002, les dades sobre les emissions de la instal·lació relatives a l'any anterior, específicament les que figuren en l'article 3 del Reial decret 508/2007, de 20 d'abril, pel qual es regula el subministrament d'informació sobre emissions del Reglament E-PRTR i de les autoritzacions ambientals integrades.  
10. Impacte ambiental  
En data 25 de setembre de 2008 es va dictar la declaració d'impacte ambiental, els condicionants de la qual s'han recollit en aquesta autorització ambiental integrada.  
Segon  
L'autorització ambiental integrada s'ha de renovar, en els aspectes ambientals, en el termini màxim de huit anys, llevat que abans d'aquest termini es produïsquen modificacions substancials que obliguen a tramitar una nova autorització o que s'incórrega en algun dels supòsits de modificació d'ofici que recull l'article 26 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol.  
La renovació s'ha de sol·licitar amb una antelació mínima de deu mesos abans del venciment del termini de vigència de l'autorització ambiental integrada.  
Tercer  
El titular de la instal·lació ha de presentar a la Direcció General per al Canvi Climàtic un certificat visat del tècnic director de l'execució del projecte, en el qual s'acredite que les instal·lacions i l'activitat s'ajusten al projecte presentat i autoritzat, i a la resta de documentació tècnica presentada.  
Quart  
Aquesta autorització queda condicionada a la visita de comprovació i a l'obtenció de l'informe favorable corresponent al compliment dels requisits que estableix aquesta resolució. La visita serà efectuada per una entitat col·laboradora acreditada per al control integrat de la contaminació, segons el Decret 29/2007, de 9 de març, que modifica el Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i se'n crea i regula el registre, en el qual s'ha d'acreditar el compliment del contingut de l'autorització ambiental integrada.  
Quart  
L'Administració deixarà sense efecte aquesta resolució en el moment que observe qualsevol incompliment de les condicions que s'hi imposen, amb audiència prèvia de l'interessat.  
Sisé  
El titular de les instal·lacions objecte d'aquesta resolució, a més de les obligacions que amb caràcter general estableix la Llei 16/2002, ha de:  
1. Complir les obligacions de control i subministrament d'informació que preveu la legislació sectorial aplicable i l'autorització ambiental integrada.  
2. Comunicar a la Direcció General per al Canvi Climàtic qualsevol modificació, substancial o no, que es propose fer en la instal·lació, la transmissió de la titularitat o qualsevol incident o accident que puga afectar el medi ambient.  
3. Prestar l'assistència i la col·laboració necessàries a aquells que s'encarreguen de les actuacions de vigilància, inspecció i control.  
Seté  
En tot el que no especifica aquesta resolució, caldrà ajustar-se a totes i cadascuna de les condicions que estipula la normativa vigent en matèria de residus, abocaments, contaminació atmosfèrica, acústica, impacte ambiental i accidents greus, com també qualsevol altra que puga dictar l'administració en l'exercici de l'activitat en matèria de protecció ambiental.  
Contra aquesta resolució, que no posa fi a la via administrativa, es podrà presentar un recurs d'alçada davant la Secretaria Autonòmica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge en el termini d'un mes des de l'endemà de la recepció d'aquesta notificació, d'acord amb el que disposen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.  
València, 10 de desembre de 2008.- El director general per al Canvi Climàtic: Jorge Lamparero Lázaro.  
Annex I. Descripció del projecte  
Juan Francisco Niñerola Sabater té una explotació d'engreix de ramat porcí al terme municipal de Rossell (Castelló), composta per tres naus, amb una capacitat total després de l'ampliació per a 3.005 porcs.  
En el procés de l'activitat d'engreix, els animals arriben a l'explotació amb un pes mitjà de 20-25 kg, i hi romanen fins que arriben a un pes màxim de 90-100 kg. L'etapa d'engreix completa té una durada mitjana de 4 mesos.  
Quan s'ha arribat al pes de sacrifici, els animals són traslladats a l'escorxador. Després es netegen i desinfecten les naus. Posteriorment s'efectua un buit sanitari de dues setmanes, després del qual s'inicia un nou cicle.  
El procés productiu té com a entrades les matèries primeres, l'aigua i l'energia, i com a eixides, els animals morts, els purins i les emissions a l'atmosfera.  
El consum d'aigua associat a la totalitat de l'explotació s'estableix en 7.271 m³/any.  
Els purins, juntament amb l'aigua utilitzada en la neteja de les instal·lacions, s'arrepleguen en les fosses interiors situades sota els allotjaments dels animals, de 6.460 m³ de capacitat.   
Dins de l'explotació hi ha una bassa per a l'emmagatzematge de purins, amb una capacitat total de 2.225 m³.  
La capacitat total d'emmagatzematge és suficient per a emmagatzemar les dejeccions produïdes durant tres mesos d'activitat, d'acord amb el Reial decret 324/2000, de 3 de març, de normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
El volum de dejeccions que es produeix és de 6.460 m³/any, equivalent a 21.786 kg N/any, i la superfície agrícola vinculada a l'explotació, per a la valorització agronòmica d'aquest residu, l'acreditada pel promotor, té un total de 128,5733 ha.  
Les aigües residuals sanitàries són conduïdes a la fosa de purins del mòdul núm. 1, i es gestionen conjuntament.  
L'explotació té un abastiment d'aigua potable procedent de la xarxa municipal d'aigua potable, i disposa del certificat municipal corresponent.