Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7118, del 25-09-2013 (2013/9240)

DECRET 125/2013, de 20 de setembre, del Consell, pel qual es declara paratge natural municipal l'enclavament denominat Nacimiento del Río Tuéjar, en el terme municipal de Tuéjar.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2013/09/20/125/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   7118

Data del DOGV
:   25-09-2013

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2013/9240


Data del document
:   20-09-2013

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * Tuéjar
    * legislació
    * reserva natural
    * municipi

DECRET 125/2013, de 20 de setembre, del Consell, pel qual es declara paratge natural municipal l'enclavament denominat Nacimiento del Río Tuéjar, en el terme municipal de Tuéjar. [2013/9240]  
PREÀMBUL  
  
Caracteritzat per una profunda vall llaurada pel riu que li dóna nom, el Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar es troba situat en els contraforts del massís de Javalambre i, per tant, en un dels territoris més agrestos de la província de València. L'accidentada orografia i l'escassetat d'afeccions al voltant, junt amb l'atractiu d'estar solcat per un riu d'aigües cristal·lines, convertixen este espai protegit en un dels més bells i millor conservats de la comarca dels Serrans.  
  
El naixement del riu de Tuéjar es produïx gràcies a l'aportació d'un gran brollador i a les aigües que recull, molt prop ja dels límits amb la província de Terol, de les rambles d'Arquela i d'Ahíllas. Els antics pobladors ja coneixien la bondat del naixement, de manera que van construir l'assut que permet captar part de l'aigua per a traslladar-la fins a la fèrtil horta de Tuéjar.   
El paratge concentra una àmplia varietat d'ecosistemes: als voltants de la rambla del riu es troba un bosc de ribera ben desenrotllat amb exemplars arboris de xops (Populus alba i Populus nigra), salzes (Salix eleagnos ssp. angustifolia) i freixe de riu (Fraxinus angustifolia) junt amb comunitats relacionades amb els llits de cudols i graves com el baladrar (Nerium oleander) o el joncar (Scirpus sp.); la massa forestal de pi blanc (Pinus halepensis) predomina en els vessants de la vall, on també figuren exemplars de carrasca (Quercus ilex) i arborç (Arbutus unedo); el sotabosc està conformat per espècies com el cepell (Erica multiflora), el llentiscle (Pistacia lentiscus), el ginebre (Juniperus oxycedrus) o la savina comuna (Juniperus phoenicea), mentres que a les zones més altes i exposades a condicions metereològiques més severes predominen el coscoll (Quercus coccifera) i les comunitats de labiades o, en les fissures de la roca calcària, la singular orella de ratolí (Sarcocapnos enneaphylla).  
  
Esta varietat de biòtops alberga nombroses espècies protegides, entre les quals destaquen espècies rupícoles com l'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), la milotxa (Neoprhon percnopterus), el duc (Bubo bubo), la gralla de bec roig (Pyrrhocorax pyrrhocorax), així com espècies de quiròpters d'interés que colonitzen les fissures del xaragall. En els vessants i les fons de la vall estan ben representades les espècies cinegètiques, com ara el porc senglar (Sus scrofa), el cérvol (Cervus elaphus), la perdiu (Alectoris rufa) o el conill (Oryctolagus cuniculus) i els seus depredadors, on destaca el gat salvatge (Felis silvestris) i la geneta (Genetta genetta). En el riu conviuen espècies com la merla d'aigua (Cinclus cinclus), l'oriol (Oriolus oriolus) o el gripau corredor (Bufo calamita) i el tòtil (Alytes obstetricans), també destaca la possible presència de la llúdria (Lutra lutra). Respecte a la ictiofauna cal esmentar l'anguila (Anguilla anguilla), la truita arc iris (Oncorhynchus mykiss) i la braga (Squalius pyrenaicus).   
Tanta diversitat d'hàbitats i espècies va motivar tant la inclusió d'este enclavament en la Zona d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) denominada Alto Turia y la Sierra del Negrete, espai protegit que passarà a integrar la xarxa europea de llocs protegits denominada Xarxa Natura 2000, com la declaració, dins dels seus límits, de la microreserva de flora denominada Riberas del Río Tuéjar.  
Al llarg del paratge hi ha també nombrosos elements culturals de gran rellevància, com ara el Bé d'Interés Cultural de l'aqüeducte de la Peña Cortada, l'assut, l'antiga gelera de La Lacaba o els jaciments arqueològics, entre els quals destaquen Los Corrales de Silla per les seues pintures rupestres. Així mateix, els servicis i les instal·lacions que té l'espai protegit permeten al visitant realitzar nombroses activitats d'oci i gaudi de la natura.   
Per tot això, a iniciativa de l'Ajuntament de Tuéjar, i en virtut del que preveu l'article 49.1.10 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, que establix, entre altres matèries, la competència exclusiva de la Generalitat sobre espais naturals protegits, d'acord amb el que disposa l'article 149.1.23 de la Constitució Espanyola, i després de complir en el procediment els tràmits necessaris previstos específicament en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i en el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, així com el que disposa l'article 43 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, a proposta de la consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 20 de setembre de 2013,  
  
  
DECRETE  
  
Article 1. Objecte  
1. Es declara Paratge Natural Municipal l'espai denominat Nacimiento del Río Tuéjar, en el terme municipal de Tuéjar, i s'hi establix un règim jurídic de protecció, d'acord amb les normes contingudes en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
2. Quant a l'interés ecològic, geomorfològic, paisatgístic i sociocultural del paratge natural municipal, i d'acord amb el que disposa l'esmentada Llei 11/1994 i el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, este règim jurídic està orientat a protegir la integritat dels ecosistemes naturals, i no s'admet l'ús o l'activitat que pose en perill la conservació dels valors que en motiven la declaració.  
  
Article 2. Àmbit territorial  
1. El Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar, amb una superfície de 600,669 hectàrees, es localitza en el terme municipal de Tuéjar, a la província de València. La seua delimitació descriptiva i gràfica figura en els annexos I i II d'este decret, respectivament.  
2. En el cas d'una eventual discrepància entre la delimitació descriptiva i la delimitació gràfica, prevaldrà la primera d'estes.  
  
Article 3. Administració, gestió i assessorament  
1. L'administració i la gestió del paratge natural municipal correspon a l'Ajuntament de Tuéjar.  
2. La direcció general competent en matèria d'espais naturals protegits designarà un tècnic o una tècnica de la conselleria que tinga les competències en matèria ambiental que prestarà assistència tècnica i assessorament en la gestió del paratge natural municipal.  
  
Article 4. Règim de protecció  
Amb caràcter general, en l'àmbit del paratge natural municipal podran continuar desenrotllant-se les activitats tradicionals compatibles amb les finalitats que motiven esta declaració que no impliquen deteriorament o regressió dels hàbitats naturals i els sòls, excloent-hi la utilització urbanística dels terrenys, d'acord amb les seues regulacions específiques i el que establix este decret i el corresponent Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar, el document normatiu del qual consta en l'annex III d'este decret.  
  
En l'àmbit del paratge natural municipal, les competències de les Administracions Públiques seran exercides de manera que queden preservats tots els valors geomorfològics, ecològics, paisatgístics i culturals del paratge natural municipal, i han d'avaluar amb especial atenció els possibles impactes ambientals produïts com a repercussió d'activitats realitzades en les proximitats de l'àmbit protegit.  
  
Article 5. Pla especial de protecció  
1. En virtut del que disposa l'article 7 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, s'aprova el Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar en el terme municipal de Tuéjar.  
  
2. En l'annex III d'este decret s'inclou la part dispositiva de l'esmentat Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar.  
Article 6. Consell de Participació del Paratge Natural Municipal  
1. Es crea el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar, com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats.  
2. El Consell de Participació estarà compost per:  
a) Quatre representants, elegits mitjançant un Acord del Ple de l'Ajuntament de Tuéjar; un dels quals actuarà com a secretari del Consell de Participació.  
b) Un representant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
c) Un representant dels servicis territorials de València de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits.  
d) Un representant dels servicis territorials de València de la conselleria competent en matèria forestal.  
e) Un representant dels propietaris de terrenys inclosos en l'àmbit del paratge natural municipal, distints de l'Ajuntament de Tuéjar i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb caràcter rotatori bianual, elegit per ells per règim de majoria. Si no n'hi ha o si renuncien a participar en este òrgan, este lloc se sumarà a la representació del grup f).  
  
f) Un representant dels interessos socials, institucionals o econòmics, afectats o que col·laboren en la conservació dels valors naturals a través de l'activitat científica, l'acció social, l'aportació de recursos de qualsevol classe o els objectius del qual coincidisquen amb la finalitat de l'espai natural protegit, amb caràcter rotatori bianual, elegit per ells per règim de majoria.  
La duració del mandat dels representants del grup a) coincidirà amb la del corresponent període de govern municipal i seran designats a l'inici de cada un d'estos.  
L'Ajuntament de Tuéjar podrà proposar la modificació de la composició del Consell de Participació per a donar cabuda a altres representants de col·lectius amb interessos en el paratge natural municipal. La modificació de la composició del Consell de Participació haurà de ser aprovada per decret del Consell.  
3. El Consell de Participació del Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar es constituirà en el termini de sis mesos des de la declaració del paratge. Esta constitució l'ha de comunicar l'Ajuntament de Tuéjar a l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits en el termini de dos mesos.  
4. Seran funcions de l'esmentat òrgan col·legiat de caràcter consultiu les previstes en l'article 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
5. El president del Consell de Participació serà nomenat per l'Ajuntament de Tuéjar, mitjançant un acord del Ple, entre els membres del Consell.  
6. A fi d'establir un funcionament adequat en l'actuació, el Consell de Participació podrà aprovar unes normes internes de funcionament, sense perjuí del que disposa la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
  
Article 7. Mitjans econòmics  
1. El finançament del paratge natural municipal anirà a càrrec de l'Ajuntament de Tuéjar.  
2. L'Ajuntament de Tuéjar haurà d'habilitar en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la correcta gestió del paratge natural municipal.  
3. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà participar en el finançament del paratge natural municipal, d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, sense perjuí dels mitjans econòmics que poden aportar altres entitats públiques o privades que puguen tindre interés a coadjuvar en el manteniment del paratge natural municipal.  
  
Article 8. Règim d'infraccions i sancions  
1. La inobservança o la infracció de la normativa aplicable al paratge natural municipal serà sancionada de conformitat amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, i amb la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, sense perjuí del que és exigible en via penal, civil o de qualsevol altre orde en què es puga incórrer.  
2. Els infractors estaran obligats, en tot cas, a reparar els danys causats i restituir els llocs i elements alterats a la situació inicial.  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Modificacions del decret  
Qualsevol modificació del que establix este decret haurà de ser aprovada per decret del Consell, amb audiència prèvia de l'Ajuntament de Tuéjar que, en el seu moment, va ser el que va presentar la proposta de declaració del Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar.  
  
  
Segona. Execució i desplegament  
S'autoritza la persona titular de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits perquè, en el marc de les seues competències, dicte el que calga per a l'execució i desplegament d'este decret.  
  
  
Tercera. Entrada en vigor   
Este decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
Valencia, 20 de setembre de 2013  
  
El president de la Generalitat,  
ALBERTO FABRA PART  
  
La consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient,  
ISABEL BONIG TRIGUEROS  
  
  
ANNEX I  
  
Delimitació textual del Paratge Natural Municipal   
Nacimiento del Río Tuejar  
  
1. La delimitació del Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar està definida pels límits següents:  
a) Límit nord: confluència entre els termes municipals de Tuéjar, Titaguas, Alpuente i Chelva.  
b) Límit oest: camí a mitjan vessant de l'Alto del Gamonal, cota màxima de l'ombria del barranc de Nieva i, finalment, pel límit occidental de la Forest d'Utilitat Pública Riberas del Río Tuéjar.  
  
c) Límit sud: pont de Tudela.  
d) Límit est: límit de terme amb el municipi de Chelva i, posteriorment, límit de la Forest d'Utilitat Pública Riberas del Río Tuéjar.   
  
  
2. L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar queda definit, segons la cartografia oficial de la Direcció General de Cadastre d'agost de 2012, per les parcel·les cadastrals del terme municipal de Tuéjar següents:  
a) Polígon 10: parcel·les 571, 596, 633 (parcialment), 635 i 9005.  
b) Polígon 31: parcel·les 2, 3, 4, 5, 7, 13, 14, 16, 18, 24, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 102, 115, 116, 120, 122, 304, 305, 312 (parcialment), 316, 928, 937 (parcialment), 1165, 1186, 1187, 9007, 9008, 9009, 9010, 9011, 9012 i 9014.  
c) Polígon 32: parcel·les 1, 6, 18, 19, 20, 36, 9001, 9002, 9004 i 9005.  
d) Polígon 33: parcel·les 163, 173, 174, 175, 176, 178, 185, 192, 196, 227, 230, 245, 246, 247, 248, 249, 250, 254, 255, 409, 411, 412, 414, 418 (parcialment), 481, 9037, 9038, 9039, 9040 i 9041.  
e) Polígon 34: parcel·les 50, 90, 91, 94 i 9013.  
f) Polígon 35: parcel·les 318, 319, 335, 337 i 485.  
  
3. Delimitació geogràfica: el Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar queda delimitat pel polígon els vèrtexs del qual amb les corresponents coordenades, que consideren el sistema de referència European Datum 1950 (ED 50) i el sistema cartogràfic UTM (fus 30 N), s'inclouen en un arxiu en format digital que està a la disposició de qui desitge consultar-lo en les dependències de la direcció general competent en matèria d'espais naturals protegits.  
  
4. La superfície total del Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar és de 600,669 hectàrees.   
  
  
ANNEX III  
  
Part dispositiva del Pla Especial de Protecció   
del Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar,   
en el terme municipal de Tuéjar  
  
TÍTOL I  
Disposicions generals  
  
Article 1. Naturalesa del pla  
El pla especial (PE), es redacta a l'empara de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Constituïx, per tant, un dels plans especials previstos en els articles 177 i següents del Reglament de Gestió Territorial i Urbanística, aprovat mitjançant el Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell.  
  
Article 2. Finalitat  
L'objectiu genèric pel qual es redacta este PE és l'establiment de les mesures necessàries per a garantir la protecció del Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar quant a la conservació i a la millora de la fauna i flora, com també de les singularitats culturals, paisatgístiques i geològiques que presenta. El PE constituïx, per tant, el marc que regularà el règim de l'espai natural, els seus usos i activitats i l'ús públic.  
  
Article 3. Àmbit  
1. L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar es correspon parcialment amb les forests d'utilitat pública (FUP) denominades el Monte (codi identificatiu V061) i Riberas del Río Tuéjar (codi identificatiu V1011V178), i queda definit per les parcel·les cadastrals del terme municipal de Tuéjar, recollides en l'annex I de la memòria informativa del PE.  
2. A més de les parcel·les relacionades, hi ha diversos enclavaments que posseïxen les característiques especificades en l'article 9.1 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat. Els enclavaments es corresponen amb els recollits en l'annex II de la memòria informativa del PE, i no han sigut inclosos en l'àmbit del paratge per no disposar del consentiment exprés del titular.  
A este efecte, es considerarà mesura prioritària d'actuació l'adquisició per part de l'Ajuntament de Tuéjar de les esmentades parcel·les, per a la qual, a fi de facilitar-ne la incorporació futura a l'àmbit del paratge, s'establix el règim específic desplegat en l'article 5.4 de la normativa del PE.   
3. Els límits del paratge natural municipal són:  
a) Nord: confluència entre els termes municipals de Tuéjar, Titaguas, Alpuente i Chelva.  
b) Est: límit de terme amb el municipi de Chelva i, posteriorment, límit de la Forest d'Utilitat Pública Riberas del Río Tuéjar.   
c) Sud: pont de Tudela.  
d) Oest: camí a mitjan vessant de l'Alto del Gamonal, cota màxima de l'ombria del barranc de Nieva i, finalment, pel límit occidental de la Forest d'Utilitat Pública Riberas del Río Tuéjar.  
4. El paratge té una superfície de 600,669 hectàrees.  
  
Article 4. Efectes  
1. De conformitat amb el que disposa l'article 42 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, el PE s'ajustarà al que preveu la legislació urbanística.  
2. Les determinacions del PE seran aplicables directament i prevaldran sobre el planejament urbanístic municipal.   
3. El planejament urbanístic municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor del PE haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores hi contingudes, i assignarà les classificacions i qualificacions del sòl d'acord amb les normes i els criteris hi establits, i de manera que es respecten les limitacions d'ús imposades pel PE.  
  
4. Les determinacions del PE s'entendran sense perjuí de les contingudes en la legislació sectorial i, en particular, de les normes, els reglaments o els plans que s'aproven per al desplegament i compliment de la finalitat protectora d'este pla, com també els d'aquells destinats a la millora de la qualitat de vida dels ciutadans i el desenrotllament sostenible. En el cas que la normativa continguda en este pla siga més detallada o protectora, s'aplicarà esta amb preferència sobre la continguda en la legislació sectorial, sempre que no estiga en contradicció amb la seua finalitat. En tot cas, l'aprofitament urbanístic dels terrenys es realitzarà d'acord amb les previsions del PE.  
  
Article 5. Tramitació, vigència i revisió  
1. El PE es tramitarà segons la legislació vigent.  
2. Les determinacions del PE entraran en vigor a partir de l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, i seguiran vigents fins que no es revise el pla per haver canviat prou les circumstàncies o els criteris que han determinat la seua aprovació.  
3. La revisió o la modificació de les determinacions del pla podran realitzar-se en qualsevol moment seguint els mateixos tràmits que s'hagen seguit per a la seua aprovació i, per tant, estarà sotmés al procediment d'avaluació ambiental.  
4. No es considerarà revisió del pla l'ampliació dels límits tendents a incloure en l'àmbit del paratge les parcel·les cadastrals enclavades en els seus límits, relacionades en l'annex II de la memòria informativa del pla especial. Estes podran ser incorporades mitjançant una orde del titular de la conselleria competent en matèria de medi ambient, en el cas que passen a ser de titularitat pública o que s'obtinga el consentiment exprés per part dels seus propietaris, tal com s'exigix en l'article 3.3.f del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell.   
  
5. Quan es confeccionen i s'aproven les normes de gestió de la Zona d'Especial Protecció per a les Aus Alto Túria y Sierra del Negrete, esta normativa haurà de ser objecte d'adaptació, si és el cas, en els àmbits en què s'hi establisca.  
  
Article 6. Contingut  
El contingut de la documentació del pla especial es correspon amb el que disposen l'article 183 i següents del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat per mitjà del Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell. En concret, inclou els apartats següents:  
  
1. Memòria informativa i justificativa.  
Inclou els aspectes descriptius i justificatius, i també els estudis complementaris necessaris per al desplegament de l'ordenació, d'acord amb els objectius que en justifiquen l'elaboració.  
2. Normativa.  
La normativa del PE es dividix en dos grans apartats. El primer està dedicat a l'establiment de normes generals per a la protecció de recursos naturals i per a la regulació de determinades activitats que incidixen en el medi natural. El segon es dedica a l'establiment de normes específiques per a la protecció d'espais determinats en funció dels valors que hi contenen.  
3. Plànols.  
El pla especial inclou els plànols següents:  
a) Plànols d'informació.  
b) Plànols d'ordenació.  
Els plànols d'ordenació tenen caràcter normatiu i conjuntament amb les disposicions del text forma part indivisible de la normativa del PE.   
  
4. Normes per a la gestió.  
5. Mecanismes de finançament.  
6. Règim sancionador.  
  
Article 7. Interpretació  
1. En la interpretació del PE s'haurà d'atendre al que resulte de la seua consideració com un tot unitari, utilitzant sempre la memòria informativa i justificativa com a document en què es contenen els criteris i els principis que han orientat la redacció del pla.  
2. En cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del pla, prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plànols reba el suport també de la memòria de tal manera que es faça patent l'existència d'algun error material en les normes.  
  
3. En l'aplicació del PE prevaldrà la interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals i culturals de l'àmbit del pla.  
4. En qualsevol supòsit no previst en el PE serà preceptiu l'informe favorable de l'Ajuntament de Tuéjar i de la conselleria competent en matèria de Xarxa Natura 2000, sense perjuí de les competències sectorials que hi puguen haver.  
  
Article 8. Règim d'avaluació d'impactes ambientals  
1. Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge natural municipal se sotmetran al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre avaluació d'impacte ambiental vigent en eixe moment.  
2. Totes les declaracions i estimacions d'impacte ambiental que afecten l'àmbit del PE se sotmetran a consulta de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits, així com de l'Ajuntament de Tuéjar, com a òrgan gestor del paratge natural municipal.  
3. Quan els usos i activitats, plans o projectes no estiguen inclosos en les normes d'ordenació i/o gestió de l'espai natural protegit i afecten un espai inclòs en la Xarxa Natura 2000, se sotmetran a una avaluació adequada dels seus efectes sobre el lloc de què es tracte. Esta avaluació, que es durà a terme seguint les directrius metodològiques derivades de la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, es realitzarà per mitjà d'un informe d'avaluació emés per l'òrgan competent, en el qual s'establirà la viabilitat de l'actuació i, si és el cas, els condicionants per a la seua execució.  
  
Article 9. Autoritzacions i informes previs  
1. Esta normativa especifica, en les seues normes generals i normes particulars, les actuacions, els plans i els projectes l'execució dels quals requerix l'autorització especial de l'Ajuntament de Tuéjar, i els que requerixen l'informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
2. Les autoritzacions anteriors s'atorgaran sense perjuí de l'obligació d'obtindre les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial a determinades activitats, com també en concordança amb el que establix esta normativa.  
3. Segons la legislació vigent en matèria d'aigües, per a la realització de qualsevol obra o treball en el domini públic hidràulic hauran d'obtindre's les autoritzacions administratives necessàries de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, a excepció dels casos especials regulats legalment.  
  
TÍTOL II  
Normes generals de regulació d'usos i activitats  
  
CAPÍTOL I  
Normes sobre protecció de recursos de domini públic  
  
Secció primera  
Protecció de recursos hidrològics  
  
Article 10. Marc general per a la protecció dels recursos hídrics i del domini públic hidràulic  
1. La protecció dels recursos hídrics en l'àmbit del PE es regirà, amb caràcter general, per la normativa sectorial en matèria d'aigües i, de manera especial, pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual es va aprovar el Text Refós de la Llei d'Aigües, i les disposicions que el despleguen.  
2. En l'aplicació del PE es tindrà en compte el principi rector del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, de manera que este siga compatible amb la gestió pública de l'aigua, l'ordenació del territori, la conservació i protecció del medi ambient i la restauració de la naturalesa, als efectes que este regula, i fonamentalment quant al domini públic hidràulic.  
3. En relació amb el domini públic hidràulic i en el marc de les competències que li són atribuïdes, l'Estat, a través de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, exercirà les funcions que li són atribuïdes per la legislació sectorial vigent.  
  
Article 11. Qualitat de l'aigua  
Amb caràcter general, queden prohibits aquells usos i activitats susceptibles de provocar la contaminació o degradació de la qualitat de les aigües. A fi de protegir la qualitat de les aigües, s'haurà de vetlar per l'estricte compliment de la legislació vigent en matèria d'extracció d'aigües, abocaments i depuració.  
  
Article 12. Llits de riu, riberes i marges dels cursos d'aigua  
1. Es mantindran les condicions naturals dels llits de riu, i quedaran prohibides les obres i les construccions, amb caràcter provisional o permanent, que puguen alterar o dificultar el curs de les aigües, que no es podran canalitzar o dragar, excepte en aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja de llits de riu.  
  
2. Es consideren compatibles amb la protecció del paratge les actuacions de manteniment de llits de riu i gestió de recursos hídrics que ha de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències.  
3. En la zona de domini públic hidràulic, així com en els marges inclosos en les zones de servitud i de policia definides en la Llei d'Aigües, s'ha de conservar la vegetació de ribera, i no es permetrà la transformació a cultiu dels terrenys actualment erms o destinats a usos forestals. Se permetran labors de neteja i desbrossament selectius quan hi haja risc per a la seguretat de les persones o els béns, en cas d'avinguda, o quan hi haja risc d'incendis.  
4. Està prohibida l'ocupació del domini públic hidràulic i de la zona de servitud per instal·lacions o construccions de qualsevol tipus, permanents o temporals; com també l'extracció d'àrids, excepte en aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja dels llits de riu.  
5. Tota actuació que afecte el domini públic hidràulic i les zones de policia i servitud haurà de disposar, abans de l'execució, de l'autorització corresponent segons la legislació d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
6. Quant a les actuacions que afecten l'àmbit de la microreserva de flora Riberas del Río Tuéjar, hauran de disposar, abans de l'execució, de l'autorització corresponent de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i de la conselleria competent en matèria de medi ambient, en l'àmbit de les seues competències.  
  
Article 13. Protecció d'aigües subterrànies  
1. Queda prohibit l'establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar l'absorció pel terreny d'aigües residuals que puguen produir, per la seua toxicitat o per la seua composició química i bacteriològica, la contaminació de les aigües superficials o profundes.  
2. La instal·lació del sistema de depuració d'oxidació total per al sanejament d'edificacions i/o zones d'ús públic només podrà ser autoritzada quan es donen suficients garanties que no comporte cap risc per a la qualitat de les aigües superficials o subterrànies.  
  
Article 14. Abocaments  
1. En aplicació de l'article 100 de l'esmentat Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, es prohibix, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es dispose de l'autorització prèvia administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, que haurà d'adjuntar un informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits.  
2. Es prohibix l'abocament sense depurar, directe o indirecte, d'aigües residuals, així com l'abocament o depòsit permanent o temporal de qualsevol tipus de residus sòlids, runes o substàncies, qualsevol que siga la seua naturalesa, que constituïsquen o puguen constituir un perill de contaminació de les aigües o degradació de l'entorn.  
3. Per a la concessió de llicència urbanística relacionada amb qualsevol activitat que puga generar abocaments de qualsevol naturalesa s'exigirà la justificació del tractament que haja de donar-se a estos abocaments per a evitar la contaminació de les aigües superficials i subterrànies. El tractament de les aigües residuals haurà de ser tal que s'ajuste a les condicions de qualitat exigides per als usos a què es destine; en tot cas, les aigües resultants no podran superar els límits establits en la legislació sectorial. L'efectivitat de la llicència quedarà condicionada, en tot cas, a l'obtenció i la validesa posterior de l'autorització d'abocament.  
  
Article 15. Captacions d'aigua  
Queden prohibides les obertures de pous o captacions d'aigua dins de l'àmbit del PE, excepte les destinades a satisfer les necessitats derivades de l'ús públic, sempre que es justifique com l'única via d'abastiment possible. En tot cas, hauran d'efectuar-se de manera que no provoquen repercussions negatives sobre el sistema hidrològic i la resta dels aprofitaments.   
  
Secció segona  
Protecció de sòls  
  
Article 16. Moviment de terres i extracció de recursos minerals  
  
1. Els moviments de terra en l'àmbit del PE estaran subjectes a l'obtenció prèvia de la llicència urbanística i únicament es podran autoritzar els moviments de terra que estiguen vinculats a les actuacions que es consideren compatibles en el PE.  
2. Es prohibix l'extracció de recursos minerals en tot l'àmbit del paratge natural municipal.  
  
Article 17. Conservació de la coberta vegetal  
1. Es consideren prioritàries, en l'àmbit del PE, totes aquelles actuacions que tendisquen a conservar o recuperar la coberta vegetal com a mitjà per a evitar els processos erosius.   
2. Aquelles actuacions que puguen alterar o perjudicar de manera significativa les condicions de l'espai natural o de les espècies de flora silvestre existents requeriran la redacció d'una memòria o projecte, que serà aprovat per l'Ajuntament de Tuéjar amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria d'espais protegits.  
  
3. Els treballs de restauració de la coberta vegetal aniran dirigits a la conservació i recuperació de les formacions vegetals autòctones, en particular les representades en l'ecosistema de ribera.  
  
Article 18. Pràctiques de conservació de sòls  
1. Es prohibix la destrucció de bancals i dels seus marges, com també les transformacions agrícoles i les tasques que posen en perill la seua estabilitat o comporten la seua eliminació.  
2. D'acord amb el que disposa l'article 28 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'Administració cuidarà de l'estabilització i regeneració dels terrenys situats en vessants, amb terrasses o bancals que hagen deixat de ser conservats o s'abandonen com a sòls agrícoles.  
3. Se prohibix, amb caràcter general, la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a l'establiment de noves àrees de cultiu, excepte aquelles que tinguen com a finalitat la recuperació d'antics camps de cultiu abandonats amb fins ecològics.  
4. Es prohibixen els aterrassaments de sòls, excepte en projectes de correcció de talussos.  
5. Sempre que la realització d'una obra estiga acompanyada de la generació de talussos per desmunt o terraplè, caldrà fixar-los per mitjà de repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Excepcionalment, quan no hi haja altres solucions, es podran permetre les actuacions d'obra civil sempre que siguen tractades per mitjà de tècniques d'integració paisatgística.  
  
Secció tercera  
Protecció de la vegetació silvestre  
  
Article 19. Formacions vegetals   
1. Es consideren formacions vegetals subjectes a les determinacions del PE totes aquelles que existixen en l'àmbit afectat, descrites en la memòria informativa del pla especial de protecció.  
2. Es consideren hàbitats naturals d'interés en l'àmbit territorial del paratge natural municipal els hàbitats que s'indiquen a continuació, identificats pels codis establits en l'annex I de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat:  
  
a) 5210: matolls arborescents de Juniperus spp.  
b) 5330: matolls termomediterranis i preestèpics.  
c) 6220\*: zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea.   
d) 6420: prats humits mediterranis d'herbes altes del Molinion-Holoschoenion.  
e) 9340: alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia.  
f) 92DO: galeries i matolls riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securinegion tinctoriae).  
El símbol (\*) fa referència als tipus d'hàbitat prioritaris.  
3. Són hàbitats protegits els inclosos en l'annex IV del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es va crear i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació.   
4. Estos hàbitats protegits hauran de ser objecte d'atenció i tutela en els procediments d'avaluació ambiental de plans i programes. Quan els projectes d'obres o plans i programes avaluats pels procediments mencionats poden afectar hàbitats protegits, hauran de dur l'informe de la direcció general competent en matèria de biodiversitat, que podrà exigir l'aplicació de mesures correctores o compensatòries. Les activitats o les actuacions no sotmeses a avaluació d'impacte ambiental i avaluació ambiental de plans i programes que provoquen la destrucció total o parcial, el deteriorament o l'alteració significativa de l'hàbitat protegit, dels seus components o del seu estat conservació, queden prohibides, excepte autorització motivada i pública de la direcció general competent en matèria de biodiversitat, que podrà exigir l'aplicació de mesures correctores o compensatòries.  
  
  
Article 20. Tala i recol·lecció  
1. Sense perjuí del que disposa l'article 17 d'esta normativa, es prohibix la recol·lecció total o parcial de tàxons vegetals per a fins comercials.  
2. Segons el que disposa el Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es va crear i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació, per a tàxons protegits, catalogats i no catalogats i vigilats, es prohibix arreplegar-los, tallar-los, mutilar-los, arrancar-los o destruir-los de la naturalesa. També se prohibix posseir, naturalitzar, transportar, vendre, comerciar o intercanviar, oferir amb fins de venda o intercanvi, importar o exportar exemplars vius o morts, així com els seus propàguls o restes, excepte els casos que reglamentàriament es determinen. Estes prohibicions s'aplicaran a totes les fases del cicle biològic d'estos tàxons.   
  
3. Les prohibicions genèriques per a estos tàxons de l'apartat 2 només podran alçar-se segons el que disposa l'article 14 de l'esmentat Decret 70/2009, de 22 de maig.  
4. Per a qualsevol de les categories de protecció del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, queda prohibida qualsevol afecció al seu hàbitat que tinga repercussions negatives sobre els tàxons.  
5. Sense perjuí del que disposen els apartats 2 i 3 d'este article, es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors i plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, espàrrecs, móres, etc., sempre que hi haja consentiment tàcit del propietari i sense perjuí de les limitacions específiques que la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan siga perjudicial, per la seua intensitat o altres causes, per a la flora o la fauna. En el cas de recol·lecció de plantes silvestres o bolets, queda prohibit la seua arrancada, s'haurà de recol·lectar per mitjà de tallada, i no es permetrà la utilització d'instruments com ara aixades o rastells.  
La recol·lecció de fongs en els terrenys forestals queda regulada per l'Orde de 16 de setembre de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual es regula la recol·lecció de bolets i altres fongs al territori de la Comunitat Valenciana.  
6. Sense perjuí de la necessitat d'obtenció de la corresponent autorització de l'Administració forestal amb l'informe previ favorable de la conselleria competent en matèria d'espais naturals, i del que disposa el Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, pel qual es va aprovar el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, es podrà realitzar l'extracció de fusta o llenya si respon a algun dels criteris següents:  
  
a) Com a resultat de labors de prevenció d'incendis.  
b) Com a resultat de mesures fitosanitàries.  
c) Com a resultat de tractaments de millora de les formacions arbrades.  
d) Per eradicació d'espècies al·lòctones invasores.  
e) Amb motiu de la realització d'estudis científics.  
  
Article 21. Regeneració i plantacions  
1. Els treballs de regeneració i recuperació de la coberta vegetal tindran per objecte la formació i potenciació de les comunitats naturals de ribera característiques de l'àmbit del pla, i faran èmfasi especial en els hàbitats prioritaris identificats en l'article 19 d'esta normativa.  
  
2. La gestió dels recursos forestals dirigirà les seues actuacions a la conservació, millora i protecció dels terrenys forestals segons les determinacions de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, i al seu Reglament executiu aprovat pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell.  
3. Queda prohibida la introducció i la repoblació amb espècies exòtiques, i per estes s'entén qualsevol espècie, subespècie o varietat que no pertanga, o haja pertangut històricament, a la vegetació silvestre de l'àmbit del pla.   
4. Queda prohibida en l'àmbit del paratge natural municipal la introducció d'espècies susceptibles de constituir plagues o de generar malalties.  
5. És obligatòria l'autorització de la conselleria competent en matèria forestal per a realitzar qualsevol modificació substancial de l'estructura natural d'una finca forestal, i serà necessari presentar un projecte en què s'especifiquen les accions que es pretenen dur a terme i al qual hauran d'ajustar-se els treballs que s'hi realitzen.  
  
Secció quarta  
Protecció de la fauna  
  
Article 22. Protecció de la fauna silvestre  
1. En relació amb la protecció de la fauna silvestre s'haurà d'atendre, en tot cas, la normativa sectorial que siga d'aplicació, així com les diferents regulacions sobre l'estat legal de les distintes espècies de l'àmbit d'estudi segons els catàlegs d'espècies de fauna amenaçades (tant en l'àmbit regional com nacional), directives comunitàries o convenis internacionals.   
2. Sense perjuí de la normativa sectorial aplicable sobre la fauna, es consideren protegides totes les poblacions d'espècies animals silvestres del paratge, amb les excepcions següents:  
a) Espècies cinegètiques, regulades específicament per les seues normatives sectorials.  
b) Espècies el control de poblacions de les quals puga ser autoritzat o promogut per la conselleria competent en matèria de medi ambient de conformitat amb les determinacions de la normativa sectorial sobre fauna.  
3. Les intervencions que es realitzen en el paratge sobre la coberta vegetal, els sòls, el medi hídric i, en general, els distints hàbitats faunístics hauran de garantir el manteniment de les condicions adequades per a la pervivència i, si és el cas, la reproducció de les poblacions animals afectades. En tot cas, qualsevol pla, programa o projecte que, sense tindre relació directa amb la gestió del lloc o sense ser necessari per a esta, puga afectar de forma apreciable al paratge natural municipal, ja siga individualment o en combinació amb altres projectes, se sotmetrà a una adequada avaluació de les seues repercussions.  
4. Amb caràcter general, i sense perjuí del que establix la legislació sectorial sobre la fauna, no es permeten en l'àmbit del paratge les activitats que puguen provocar, directament o indirectament, la destrucció o deteriorament de poblacions d'espècies animals silvestres o dels seus hàbitats. La prohibició s'estén especialment als hàbitats i enclavaments necessaris per als cicles vitals de la fauna com ara nius, caus i dormidors, així com a les èpoques de major sensibilitat.  
  
En particular, es prohibix:  
a) La destrucció, la mort, el deteriorament, la recol·lecció, el comerç, la captura en viu, la possessió o exposició d'animals vius o les seus restes que estiguen protegits per la legislació sectorial vigent i per estes normes.   
b) La recol·lecció, possessió o comerç d'ous o cries.  
c) La producció de sons innecessaris que alteren la tranquil·litat habitual de la fauna.  
d) L'emissió de llum que incidisca negativament sobre hàbitats i enclavaments d'especial interés per a la fauna.  
  
Article 23. Repoblació o alliberament d'animals  
1. Es prohibix la repoblació i l'alliberament de qualsevol espècie animal exòtica, entenent-se com a tal qualsevol espècie, subespècie o varietat que no pertanga, o haja pertangut històricament, a la fauna de l'àmbit del pla, excepte la utilització d'espècies per a control biològic de plagues que realitze o autoritze l'Administració.  
2. En relació amb les espècies autòctones catalogades i protegides, de conformitat amb el que disposen les normes legals d'aplicació, la introducció i reintroducció d'espècies o el reforç de poblacions i la manera de realitzar-les requerirà un pla de reintroducció, d'acord amb els criteris establits per la Unió Internacional de Conservació de la Naturalesa (UICN), i haurà d'estar autoritzada o promoguda per la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
  
  
Article 24. Closes i tanques  
L'alçament de closes i tanques en l'àmbit del pla especial ha de complir el que disposa el Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell, pel qual s'establixen les condicions de les tanques en el medi natural i dels tancaments cinegètics, i requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Tot això sense perjuí de l'obtenció de la llicència urbanística corresponent en els termes previstos per la llei.  
  
Secció quinta  
Xarxa Natura 2000  
  
Article 25. Conservació d'espais protegits de la Xarxa Natura 2000  
1. Atés que és un espai inclòs en la Xarxa Natura 2000, per haver sigut declarat com a Zona d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) Alto Turia y Sierra del Negrete, serà aplicable a l'àmbit d'este paratge natural municipal el règim de conservació previst en els apartats següents.   
2. Seran d'aplicació plena les mesures de conservació previstes en les normes de gestió dels espais protegits de la Xarxa Natura 2000 que s'aproven en virtut del que establix l'article 45.1 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, les quals constituiran l'instrument de gestió i contindran les mesures reglamentàries, administratives i contractuals previstes en l'esmentat article. Les normes de gestió prevaldran en cas de contradicció amb el pla especial.   
  
3. Seran d'aplicació plena les mesures que es dicten per a previndre el deteriorament dels hàbitats i les alteracions a les espècies que van motivar la selecció o declaració de l'espai Xarxa Natura 2000, de conformitat amb el que establix l'article 45.2 de l'esmentada Llei 42/2007, de 13 de desembre.   
4. Serà d'aplicació plena el règim especial d'avaluació i autorització de plans, programes i projectes previst en l'article 45, apartat 4 i següents, de l'esmentada Llei 42/2007, de 13 de desembre, i les normes reglamentàries estatals i autonòmiques que el despleguen.  
  
  
Secció sexta  
Protecció del paisatge  
  
Article 26. Impacte paisatgístic  
1. Se consideraran els valors paisatgístics del paratge com un criteri determinant per a la ubicació de les distintes infraestructures i usos. En conseqüència, la implantació d'usos o activitats que per les seues característiques puguen generar un important impacte paisatgístic haura de realitzar-se de manera que se'n minimitze l'efecte negatiu sobre el paisatge. Amb esta finalitat, s'ha d'evitar especialment la seua ubicació en llocs de gran incidència visual.  
2. En tot cas, les instal·lacions hauran d'incorporar les mesures de camuflament i mimetització necessàries perquè s'integren en el paisatge.  
3. L'Ajuntament de Tuéjar tindrà en compte, quan emeta informe sobre els projectes o els autoritze, els efectes de la seua realització sobre els valors paisatgístics.  
4. Les pistes i camins forestals i rurals, àrees tallafocs i infraestructures de qualsevol tipus que s'autoritzen, seran realitzades atenent la seua màxima integració en el paisatge i el mínim impacte ambiental.  
  
5. S'ha de protegir el paisatge al voltant d'aquelles fites i elements singulars de caràcter natural, i per a això s'han d'establir perímetres de protecció sobre la base de conques visuals que garantisquen la seua prominència en l'entorn.  
  
Article 27. Publicitat estàtica  
1. Es prohibix, amb caràcter general, la col·locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent-hi la publicitat recolzada directament o construïda tant sobre elements naturals del territori com sobre les edificacions.  
2. En el paratge natural municipal s'admetran, únicament, els indicadors d'activitats, establiments i llocs que per les seues dimensions, disseny i col·locació estiguen adequats a l'estructura ambiental on s'instal·len, com també tots els de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic i la gestió de l'àmbit territorial objecte del pla especial.  
  
  
Secció sèptima  
Protecció del patrimoni cultural  
  
Article 28. Patrimoni cultural  
1. La Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, establix que el patrimoni cultural valencià està constituït pels béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic o de qualsevol altra naturalesa cultural. També formen part del patrimoni cultural valencià, com a béns immaterials del patrimoni etnològic, les creacions, coneixements, tècniques, pràctiques i usos més representatius i valuosos de les formes de vida i de la cultura tradicional valenciana. Així mateix, formen part d'este patrimoni, com a béns immaterials, les expressions de les tradicions del poble valencià en les seues manifestacions musicals, artístiques, gastronòmiques o d'oci, i en especial aquelles que han sigut objecte de transmissió oral i les que mantenen i potencien l'ús del valencià. Els béns immaterials de naturalesa tecnològica que constituïsquen manifestacions rellevants o fites d'evolució tecnològica de la Comunitat Valenciana són, així mateix, elements integrants del patrimoni cultural valencià.  
  
2. La protecció del patrimoni cultural en l'àmbit del pla especial, en totes les seues manifestacions, es regirà d'acord amb el que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, i la seua modificació per la Llei 5/2007, de 9 de febrer, i, en el cas concret del Bé d'Interés Cultural de la Peña Cortada, pel Decret 159/2004, de 3 de setembre, del Consell, pel qual es declara Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de monument, l'aqüeducte de Peña Cortada de Tuéjar, Chelva, Calles i Domeño.  
3. Els elements i els conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir usos turisticorecreatius, sempre que estos no impliquen la pèrdua dels seus valors científics i culturals i després de l'obtenció prèvia de l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.  
4. Si amb motiu de la realització de reformes, demolicions, transformacions o excavacions en immobles no compresos en zones arqueològiques o paleontològiques, o en espais de protecció o àrees de vigilància arqueològica o paleontològica, apareixen restes d'esta naturalesa o indicis de la seua existència, el promotor, el constructor i el tècnic director de les obres estan obligats a suspendre immediatament els treballs i comunicar la troballa en els termes preceptuats en l'article 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, el règim de la qual s'aplicarà íntegrament. Si es tracta de béns mobles, la conselleria competent en matèria de cultura, en el termini de deu dies des del moment que tinga coneixement de la troballa, podrà acordar la continuació de les obres, amb la intervenció i vigilància dels servicis competents, i establirà el pla de treball. O bé, quan ho considere necessari per a la protecció del patrimoni arqueològic o paleontològic i, en tot cas, quan la troballa faça referència a restes arqueològiques de construccions històriques o artístiques o a restes i vestigis fòssils de vertebrats, prorrogarà la suspensió de les obres i determinarà les actuacions arqueològiques o paleontològiques que s'hagen de realitzar. En qualsevol cas, assabentarà de la seua resolució a l'Ajuntament de Tuéjar. La suspensió no podrà durar més del temps imprescindible per a la realització de les actuacions mencionades. Seran aplicables les normes generals sobre responsabilitat de les administracions públiques per a la indemnització, si és el cas, dels perjuís que la pròrroga de la suspensió puga ocasionar.  
  
  
Secció octava  
Protecció de les vies pecuàries  
  
Article 29. Conservació i defensa de les vies pecuàries  
1. Qualsevol actuació que es duga a terme i que puga afectar a les vies pecuàries haurà de complir el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.  
2. En aplicació de l'article 5 de la Llei 3/1995, de 23 de març, la classificació, delimitació, amollonament o qualsevol altre acte relacionat amb estes correspon a la conselleria competent en matèria de medi ambient, la qual ha de vetlar pel seu manteniment com a espai d'ús públic.  
3. S'ha de fomentar la designació d'interés natural de la via pecuària present en l'àmbit del pla especial, d'acord amb el que establix l'article 17 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
Secció novena  
Protecció de coves i elements d'interés geològic  
  
Article 30. Protecció de coves i elements d'interés geològic  
  
1. Es consideren d'especial protecció tots aquells elements de singular interés geològic i geomorfològic, així com les coves i avencs presents dins de l'àmbit del paratge.   
2. En general, este pla està subjecte al que dispose la legislació sectorial que s'aplique a cada un dels elements considerats dins d'este article.  
3. Per a les coves i avencs presents en l'àmbit del paratge caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desplega el règim de protecció de les coves i va aprovar el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana. En especial, s'han de respectar els perímetres de protecció esmentats en l'article 9 de l'esmentat Decret 65/2006, de 12 de maig.  
  
CAPÍTOL II  
Normes sobre regulació d'activitats i infraestructures  
  
Secció primera  
Activitats extractives i mineres  
  
Article 31. Activitats extractives i mineres  
Es prohibix la realització d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del pla especial.  
  
Secció segona  
Activitats agràries  
  
Article 32. Concepte  
Als efectes del pla especial, es consideren agrícoles les activitats relacionades directament amb l'explotació econòmica dels recursos vegetals cultivats per mitjà de l'ús de mitjans tècnics i instal·lacions que no suposen, ni tinguen com a conseqüència, la transformació del seu estat o característiques essencials.  
  
Article 33. Tipus de cultius i incompatibilitats  
1. Es consideren compatibles, en l'àmbit del pla especial, el manteniment de les activitats agràries que es registren en el moment de l'aprovació d'este.  
2. En la zona de domini públic hidràulic, així com en els marges inclosos en les zones de servitud i de policia definides en la Llei d'Aigües, s'ha de conservar la vegetació de ribera, i no es permetrà la transformació a cultiu dels terrenys actualment erms o destinats a usos forestals.  
3. Es prohibix l'ampliació de la superfície de les àrees actualment existents dedicades a l'activitat agrícola. El cultiu d'espècies forestals de caràcter intensiu únicament podrà efectuar-se sobre estes àrees.  
  
4. Als efectes previstos en l'apartat anterior, no es consideren sotmesos a l'activitat agrícola els terrenys el cultiu dels quals haja sigut abandonat per un termini superior a deu anys o que hagen adquirit signes inequívocs de la seua vocació forestal.  
5. Es prohibix, amb caràcter general, les pràctiques agrícoles sota la modalitat d'hivernacle o túnel.  
  
Article 34. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats agropecuàries  
1. Es prohibix, amb caràcter general, tot tipus d'edificació de nova planta, així com construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària (magatzems de productes i maquinàries, quadres, estables, etc.), o a la primera transformació de productes (assecadors, serradores, etc.).  
  
2. Les construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària existents en el moment de l'aprovació d'estes normes podran continuar exercint la seua activitat d'acord amb la normativa sectorial aplicable, si bé no podran ampliar la superfície ocupada per estes.  
  
  
Article 35. Productes fitosanitaris  
S'ha de vetlar perquè, en les parcel·les agrícoles limítrofes al paratge, l'ús de productes fitosanitaris s'ajuste a les normes i plans sectorials que siguen d'aplicació, d'acord amb els períodes, les limitacions i les condicions establits pels organismes competents.   
  
Secció tercera  
Activitats ramaderes  
  
Article 36. Concepte i règim general d'ordenació  
1. Es consideren ramaderes les activitats relacionades amb l'explotació, cria, reproducció i aprofitament de les espècies animals. Amb caràcter general, l'exercici d'esta activitat estarà sotmesa a les normes i plans sectorials que hi siguen aplicables.  
2. L'aprofitament de pastures en el domini públic hidràulic requerirà l'autorització prèvia administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Estes autoritzacions estaran subjectes al que disposa el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual es va aprovar el text refós de la Llei d'Aigües, i el Reglament vigent de Domini Públic Hidràulic.  
3. Amb caràcter general, es considera autoritzable el pasturatge extensiu dins de l'àmbit del pla especial. L'exercici d'esta activitat se sotmetrà a les normes i als plans sectorials que hi siguen aplicables.  
4. L'ordenació de la ramaderia extensiva sobre terrenys forestals s'haurà de realitzar, almenys, tenint en compte les condicions següents:  
  
a) Delimitació d'àrees fitades.  
b) Definició de la càrrega ramadera aplicable a les distintes zones.  
c) Disseny d'un sistema de rotació per a evitar el sobrepasturatge.  
d) En tot cas, les activitats ramaderes hauran de ser compatibles amb els usos didàctics i recreatius del paratge.  
5. Segons el que establix l'article 4 del Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'establixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no podran ser destinats al pasturatge, almenys, durant els cinc anys posteriors a este.  
Article 37. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats ramaderes  
1. Queden prohibides les construccions ramaderes de nova planta en l'àmbit del paratge. Esta prohibició s'estén tant a la ramaderia intensiva estabulada com a les construccions lligades a les explotacions extensives o semiextensives, com ara mallades, corrals i dormidors.  
  
2. Les construccions i les instal·lacions ramaderes existents en el moment de l'aprovació d'estes normes podran continuar exercint l'activitat d'acord amb la normativa sectorial aplicable, si bé no podran ampliar la superfície ocupada.  
  
Secció quarta  
Gestió forestal  
  
Article 38. Gestió del terreny forestal   
1. Als efectes del pla especial, es consideren forests o terrenys forestals els així definits en l'article 2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
2. El Consell promourà la declaració d'utilitat pública, als efectes previstos en la legislació forestal, dels terrenys forestals de propietat pública inclosos en l'àmbit del pla que no tinguen encara esta consideració.  
3. Es promourà la firma de convenis, consorcis o qualsevol altra figura prevista per la legislació entre la conselleria amb competència en matèria forestal i l'Ajuntament de Tuéjar o propietaris particulars de terrenys forestals, per a la realització de labors de reforestació i regeneració, treballs i tractaments de prevenció i extinció de plagues i malalties, i de prevenció d'incendis.  
  
Article 39. Repoblació forestal  
Sense perjuí del que disposa l'article 21 d'esta normativa, la repoblació de terrenys forestals haurà d'ajustar-se a les normes i als plans sectorials que hi siguen aplicables.  
Les plantacions en el domini públic hidràulic requerirà l'autorització prèvia administrativa de l'organisme de conca. Estes autoritzacions estaran subjectes al que disposa el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, i el Reglament Vigent de Domini Públic Hidràulic  
  
  
Article 40. Aprofitaments forestals  
1. Es consideren, als efectes d'este PE, com a aprofitaments forestals, la fusta, els productes de la tria, llenya, escorces, pastures, fruits, llavors, plantes aromàtiques, plantes medicinals i condimentaries, bolets i la resta de productes que es generen en els terrenys forestals. Estos aprofitaments requeriran l'autorització de la conselleria competent en matèria forestal, sense perjuí del que disposa l'article 20 d'esta normativa.  
L'aprofitament de la vegetació arbòria o arbustiva en el domini públic hidràulic requerirà l'autorització prèvia administrativa de l'organisme de conca. Estes autoritzacions estaran subjectes al que disposa el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol.  
2. Els aprofitaments forestals en l'àmbit del paratge natural municipal hauran d'ajustar-se al que disposen les normes i els plans sectorials d'aplicació.  
3. Es prohibix, amb caràcter general, la transformació a usos agrícoles dels terrenys forestals.  
4. L'aprofitament de pastures i recursos cinegètics podrà limitar-se quan se'n puga derivar un risc per a la conservació dels sòls o hi hajan arbres jóvens, especialment en zones repoblades o en procés de regeneració.  
5. D'acord amb el que disposa l'article 82 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, l'extracció de productes forestals es realitzarà exclusivament a través de vies prèviament autoritzades per la conselleria competent en matèria forestal.  
  
Article 41. Silvicultura  
1. En l'àmbit del paratge s'hauran d'aplicar tècniques silvícoles tan poc agressives com siga possible per a millorar la biodiversitat i multifuncionalitat de l'ecosistema forestal, i evitar, amb caràcter general, les acumulacions innecessàries de combustible a la forest.  
2. En la planificació de les intervencions es tendirà a la formació de masses que protegisquen el sòl adequadament i, al mateix temps, que tinguen una estructura amb discontinuïtat horitzontal i vertical de combustible per a reduir el risc d'incendis.  
3. Les intervencions seran disperses, mai contínues, i que afecten àrees de xicoteta extensió.  
  
Article 42. Incendis forestals  
1. En general i en matèria d'incendis forestals, el pla especial està subjecte al que determine la legislació sectorial específica en la matèria.  
2. En particular, s'establiran les mesures necessàries per al manteniment de les infraestructures de prevenció i extinció d'incendis, com ara la neteja dels tallafocs, el manteniment de les pistes, la construcció de basses, etc.  
3. Sense perjuí del que disposa la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, el Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell, en l'article 4 establix que els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no es podran destinar al pasturatge, almenys, en els cinc anys següents.  
4. Tant en el pla local de prevenció d'incendis forestals, preceptiu per l'article 138 del Reglament de la Llei Forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, com en el pla d'actuació municipal davant del risc d'incendis, regulat en el Decret 163/1998, de 6 d'octubre, del Consell, que afecten el paratge, hauran de considerar este espai com una àrea d'especial protecció i prioritat de defensa, a què es fa referència en l'article 140 del dit Decret 98/1995, de 16 de maig.  
  
Secció quinta  
Activitat cinegètica  
  
Article 43. Normes generals  
1. L'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del pla especial, la qual queda subjecta als períodes i les condicions establits en la legislació sectorial específica i els articles següents.  
2. En particular, la caça està permesa en aquells terrenys que actualment complixen les condicions legals establides per a esta activitat.   
  
  
Article 44. Ordenació cinegètica   
1. En general i en matèria d'ordenació cinegètica, el pla especial està subjecte al que disposa la legislació sectorial aplicable.   
2. Sense perjuí del que disposa la regulació sectorial sobre períodes de veda i espècies cinegètiques a la Comunitat Valenciana, la conselleria competent en matèria de caça podrà determinar, en l'àmbit del pla, si així ho requerix l'estat dels recursos cinegètics, limitacions específiques en les espècies abatibles i períodes hàbils.  
3. L'ús cinegètic del paratge haurà de ser compatible amb els usos didàctics i recreatius d'este.  
  
Secció sexta  
Activitat pesquera i altres aprofitaments piscícoles  
  
Article 45. Marc normatiu de l'activitat pesquera  
1. L'activitat pesquera està regulada, amb caràcter general, en la Llei de Pesca Fluvial, de 20 de febrer de 1942, i en el seu Reglament de 6 d'abril de 1943, així com en la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat (articles 62 i 64).   
2. Dins d'este marc legislatiu, la conselleria competent en matèria de pesca continental aprova ordes anuals sobre els períodes hàbils i les normes generals relacionades amb la pesca en aigües continentals de la Comunitat Valenciana, i definix les espècies de pesca permesa, les limitacions i les prohibicions de caràcter general i altres aspectes de l'activitat. Estes disposicions regulen, amb caràcter general, l'activitat pesquera en l'àmbit del paratge.  
3. L'ús piscícola del paratge haurà de ser compatible amb els usos didàctics i recreatius d'este.  
  
  
Secció sèptima  
Apicultura  
  
Article 46. Normes generals  
1. Els aprofitaments apícoles es consideren autoritzables en tot l'àmbit del paratge, sempre que es complisquen les disposicions del Reial Decret 209/2002, de 22 de febrer, pel qual s'establixen normes d'ordenació de les explotacions apícoles.  
2. En el cas que els ruscos provoquen molèsties significatives o riscos per a l'ús públic, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà disposar-ne el trasllat a un altre emplaçament que no tinga estos inconvenients, o bé la retirada definitiva del paratge natural municipal.  
  
Secció octava  
Activitat industrial  
  
Article 47. Activitat industrial  
Per considerar-se incompatible amb els objectes de protecció d'este pla, queda prohibida l'activitat industrial de qualsevol tipus, incloent-hi les instal·lacions d'emmagatzematge o primera transformació de productes primaris.  
  
Secció novena  
Ús públic del paratge natural municipal  
  
Subsecció primera  
Pla d'ús públic del paratge natural municipal  
  
Article 48. Pla d'ús públic del paratge natural municipal  
1. Es fomentarà l'elaboració d'un pla d'ús públic del paratge natural municipal que contindrà les determinacions necessàries per a l'ordenació i la gestió de les activitats lligades al gaudi ordenat i a l'ensenyança dels valors ambientals i culturals del paratge, efectuades tant per iniciativa pública com privada o mixta.  
2. L'ús públic del paratge haurà d'estar d'acord amb els usos permesos en sòl no urbanitzable protegit segons la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, en especial, en relació amb les activitats recreatives i esportives que puguen dur-se a terme en l'àmbit del pla especial.   
3. L'elaboració del pla d'ús públic comportarà la realització dels corresponents estudis en què s'avalue la incidència que el desenrotllament d'este tipus d'activitats puga tindre sobre els valors naturals que van motivar la declaració del paratge natural municipal, a fi d'evitar-hi impactes negatius.  
4. El pla d'ús públic esmentat haurà de contindre necessàriament la regulació de la pràctica d'activitats de muntanya com ara senderisme, cicloturisme, etc., en l'àmbit del paratge. A este efecte, establirà els llocs i els períodes en què es podran desenrotllar estes activitats sense perjuí per als valors naturals del paratge. S'ha d'ajustar, en tot cas, al que disposa el Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell, de regulació del senderisme i esports de muntanya de forma compatible amb la conservació del medi natural, o a la legislació vigent en matèria de senderisme i esports de muntanya.  
5. El pla d'ús públic ha d'establir una ordenació i zonificació detallada a fi de regular les activitats de recreació concentrades i les activitats esportives establides en els articles 52 i 55 respectivament.  
  
6. El pla d'ús públic determinarà i senyalitzarà, si és el cas, les vies d'accés al paratge, les zones aptes per a l'aparcament i els camins no transitables per vehicles. De la mateixa manera, vetlarà perquè es creen i es mantinguen les condicions d'accessibilitat necessàries per a assegurar un gaudi ple per part de tota la ciutadania, incloses les persones que patixen algun tipus de discapacitat. Inclourà també un pla de recollida de residus i neteja de les zones d'esplai.  
7. El pla d'ús públic del paratge es complementarà amb actuacions de promoció i conscienciació social sobre els seus aspectes ambientals.  
  
8. El pla d'ús públic del paratge natural municipal definirà aquells trams del riu en què s'establisca una prohibició expressa del bany. Estes zones que han de quedar senyalitzades convenientment.   
9. El pla d'ús públic l'aprovarà l'Ajuntament de Tuéjar, amb l'informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Abans de la seua aprovació es demanaran els informes necessaris a fi de garantir la seguretat i la integritat de les persones davant del risc d'incendi, i s'adoptaran les mesures que establisquen els òrgans competents.  
  
  
Subsecció segona  
Activitats hostaleres i recreatives vinculades a construccions  
  
Article 49. Campaments de turisme o càmpings  
1. A causa de la proximitat al paratge d'un equipament turístic d'estes característiques que oferix este servici, es prohibixen els càmpings i els campaments de turisme públics i privats en tot l'àmbit del paratge natural municipal.  
2. Excepcionalment, s'hi permetrà la instal·lació de tendes de campanya en les zones habilitades, dins de l'àmbit del paratge natural municipal, per breus períodes de temps, amb l'autorització prèvia de l'Ajuntament de Tuéjar.  
  
Article 50. Activitats recreatives i d'esplai vinculades a construccions  
1. Només es permetran en les àrees preparades a este efecte.  
2. Tindran la consideració d'equipaments públics i seran explotades directament o indirectament per l'Ajuntament de Tuéjar, amb l'aplicació de mesures correctores en matèria de contaminació acústica, eliminació de barreres arquitectòniques i d'espectacles públics, seguretat i higiene.  
  
  
Article 51. Instal·lacions i adequacions  
Sense perjuí del que disposa l'article 27 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, les activitats i les instal·lacions turístiques, recreatives, esportives, d'oci i d'esplai queden subjectes, amb caràcter general i d'acord amb les prohibicions i cauteles assenyalades en les normes particulars del pla especial, a les determinacions següents: les instal·lacions de caràcter recreatiu s'hauran de recolzar preferentment sobre construccions preexistents, i evitar, en la mesura que siga possible, les edificacions de nova planta. La reconversió haurà de resoldre adequadament la depuració dels abocaments i la gestió dels residus sòlids.  
  
Subsecció tercera  
Activitats recreatives no vinculades a construccions  
  
Article 52. Esplai concentrat  
L'esplai concentrat es definix com el que es desplega en un espai habilitat per a activitats recreatives, dotat amb equipaments d'escassa entitat com taules, bancs i papereres.  
Es produirà exclusivament en les zones habilitades a este efecte, sempre que no produïsca minva en els valors naturals i paisatgístics existents a la zona.  
  
Article 53. Circulació motoritzada en el paratge  
1. Amb caràcter general, respecte d'això, caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 8/2008, de 25 de gener, del Consell, pel qual es regula la circulació de vehicles pels terrenys forestals de la Comunitat Valenciana.  
2. En particular, es prohibix la circulació motoritzada fora de les carreteres i els camins agrícoles i forestals del paratge, excepte en els casos següents:   
a) Vehicles autoritzats per l'Ajuntament de Tuéjar.  
b) Vehicles amb fins d'aprofitament agrari i aquells destinats a la realització de treballs de conservació i regeneració de la vegetació, i manteniment de llits de riu i gestió dels recursos hídrics.  
  
c) Vehicles de les Administracions Públiques que circulen com a conseqüència de necessitats del servici o de la realització d'activitats de manteniment de les infraestructures, servicis públics, etc.  
d) Vehicles que realitzen servicis de rescat, emergència o qualsevol altre de naturalesa pública.  
e) Vehicles de les Forces i Cossos de Seguretat de l'Estat.  
3. L'Ajuntament de Tuéjar podrà limitar l'accés al públic de determinades àrees quant a la seua fragilitat, per a evitar molèsties a la fauna, o per raons referides a la conservació de valors i recursos naturals o culturals que es motiven justificadament.  
  
Article 54. Acampada lliure  
Es prohibix l'acampada lliure en tot l'àmbit del paratge natural municipal.   
  
Article 55. Activitats esportives organitzades  
1. Amb caràcter general, respecte d'això, caldrà ajustar-se al que disposen el Decret 8/2008, de 25 de gener, del Consell, pel qual es regula la circulació de vehicles pels terrenys forestals de la Comunitat Valenciana, i el Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell, de regulació del senderisme i esports de muntanya de forma compatible amb la conservació del medi natural.  
2. Qualsevol activitat esportiva organitzada per entitats públiques o privades fora dels espais habilitats per a esta finalitat en l'àmbit del paratge requerirà l'autorització prèvia de l'Ajuntament de Tuéjar.  
3. Està permesa la realització d'esports dels particulars que no requerisquen la utilització d'elements sorollosos o puguen causar danys a la fauna i flora present en la zona.  
4. Estes activitats s'exerciran sempre que no produïsca minva en els valors naturals i paisatgístics existents a la zona.  
5. Es prohibix, amb caràcter general, la pràctica d'activitats motoritzades amb fins esportius o lúdics, com ara motocròs, trial, quads i semblants.  
  
Secció deu  
Urbanisme i edificació  
  
Article 56. Urbanisme  
El pla especial, als efectes urbanístics, qualifica la totalitat del paratge natural municipal com a sòl no urbanitzable protegit-paratge natural municipal.   
  
Article 57. Edificació   
1. Sense perjuí del que establix la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, es prohibix la construcció d'edificacions de nova planta, amb les excepcions següents: les edificacions que es puguen preveure com a equipament públic i edificacions destinades a servicis públics relacionats amb la gestió del paratge o amb les activitats de gestió dels recursos ambientals, sempre que s'adapten als requisits establits en el planejament general o es tracte d'instal·lacions portàtils o desmuntables.   
2. Amb caràcter general, es permet en tot l'àmbit del paratge la rehabilitació o la reconstrucció d'edificacions preexistents, per a la qual cosa s'hauràn de respectar, el disseny i la composició, de les característiques arquitectòniques tradicionals, i posar especial atenció a harmonitzar els sistemes de coberta, cornisa, posició de forjats, ritmes, dimensions de buits i massissos, composició, materials, color extern i detalls constructius. A fi de garantir l'adaptació paisatgística adequada d'estes edificacions al seu entorn, podrà exigir-se l'aportació de les anàlisis d'impacte sobre el medi on es localitzen, incloent-hi la utilització de documents gràfics.  
3. Les obres que es duguen a terme en construccions o edificacions catalogades s'ajustaran al que establix el pla general.  
  
  
Secció onze  
Infraestructures  
  
Article 58. Normes generals sobre les obres d'infraestructures  
1. Per norma general, no es permet la instal·lació de noves infraestructures en l'àmbit del paratge, sense perjuí del que establix la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, en el cas que calga la realització de noves infraestructures que travessen el paratge natural municipal a causa de la seua particular fisonomia, com ara esteses elèctriques, de telecomunicacions o infraestructures viàries, s'optarà per aquelles solucions que, des del punt de vista ambiental, causen menor impacte sobre l'espai, i caldrà l'obtenció de l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits, sense perjuí de l'obligació d'obtindre les llicències o autoritzacions que siguen d'aplicació amb caràcter sectorial.  
  
2. La realització d'obres per a la instal·lació, manteniment o remodelació d'infraestructures de qualsevol tipus s'haurà d'ajustar a més de les disposicions de les normatives sectorials aplicables, als requisits genèrics següents:  
a) Els traçats i els emplaçaments hauran de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, a fi d'evitar la creació d'obstacles a la lliure circulació o el rebliment de les aigües, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics.  
  
b) Durant la realització de les obres hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, i quan s'acaben les obres caldrà restaurar el terreny i la coberta vegetal. Així mateix, s'ha d'evitar la realització d'obres en aquells períodes en què puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.  
  
c) Les autoritzacions i la resta de requisits que s'assenyalen específicament per a la realització d'infraestructures s'hauran d'obtindre, en tot cas, amb caràcter previ a l'atorgament de la llicència urbanística.  
  
d) Queda estrictament prohibit el depòsit i l'abocament de residus, tant líquids com sòlids, durant la realització de qualsevol infraestructura, siga quina siga la seua naturalesa i origen.  
  
Secció dotze  
Plans d'acció territorial  
  
Article 59. Pla d'acció territorial de caràcter sectorial, Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana  
1. Respecte d'això, caldrà ajustar-se al que establix el pla d'acció territorial de caràcter sectorial, Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant l'Acord de 26 de juliol de 2001, del Consell, que qualifica com a «zona exterior residual» la zona més pròxima a la CV-35 i com a «zona apta amb compliment de prescripcions en l'estudi d'impacte ambiental» la resta de l'àmbit del paratge.   
2. A causa de l'aprovació per acord del Consell de l'ampliació de la xarxa de zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA) de la Comunitat Valenciana, en el qual s'establix la nova designació de la zona ZEPA, denominada Alto Túria y Sierra del Negrete, i que engloba la totalitat del paratge natural municipal, este quedaria qualificat com a zona no apta, segons el que estipula l'article 21 del Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana.  
  
Article 60. Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana  
Respecte d'això, caldrà ajustar-se al que establix el pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), aprovat mitjançant l'Acord de 28 de gener de 2003, del Consell, el qual classifica dins del nivell de risc d'inundació 6 el sud del pla especial.  
  
Secció tretze  
Activitats d'investigació  
  
Article 61. Promoció de les activitats d'investigació  
1. Amb independència del potencial ús públic del paratge com a recurs utilitzable en la investigació bàsica sobre el medi físic, el territori i l'ambient socioeconòmic i cultural, a disposició de manera ordenada dels investigadors i les entitats i organismes especialitzats, l'Ajuntament de Tuéjar, en col·laboració amb la conselleria competent en matèria de medi ambient, per a una millor gestió i administració de l'espai protegit, promourà la realització d'activitats d'investigació aplicada en matèria de coneixement i gestió dels recursos ambientals i culturals.  
  
2. Estes activitats podran realitzar-se, atenent les seues característiques i els seus requeriments en mitjans humans i materials, amb mitjans propis de les Administracions Públiques competents o per mitjà de les oportunes col·laboracions amb entitats i organismes científics, tècnics o acadèmics. En este sentit, se subscriuran, amb els oportuns organismes i entitats científiques i acadèmiques els convenis o acords de col·laboració necessaris.  
3. Les matèries prioritàries d'investigació aplicada en l'àmbit del paratge natural municipal són les següents, en relació oberta que podrà adaptar-se a les necessitats de la gestió de l'espai protegit:  
a) Investigació bàsica sobre les espècies de flora i fauna autòctona.  
  
b) Desenrotllament de programes de conservació, recuperació i gestió d'espècies de flora i fauna considerats d'interés especial pel seu caràcter endèmic, rar o amenaçat, així com sobre les condicions per a la recuperació o millora dels seus hàbitats.  
c) Investigació etnogràfica i etnològica sobre el medi humà tradicional del paratge.  
d) Investigació sobre mètodes d'administració i gestió dels recursos naturals des de distintes perspectives: jurídica, administrativa i econòmica.  
e) Mètodes de gestió de l'ús públic del paratge, des dels punts de vista tècnic, sociològic, econòmic i empresarial.  
4. L'Ajuntament de Tuéjar facilitarà el coneixement i promourà la divulgació dels treballs d'investigació realitzats en l'àmbit del paratge.  
  
  
Article 62. Autoritzacions  
Sense perjuí del règim general d'autoritzacions que figura en les disposicions generals d'esta normativa, s'establix el règim específic següent per a la realització, per persones o entitats alienes a l'Ajuntament de Tuéjar o a la conselleria competent en matèria de medi ambient, d'activitats o projectes d'investigació que tinguen per objecte els recursos ambientals i culturals del paratge natural municipal:  
1. Les actuacions que afecten directament o indirectament la flora, fauna o els hàbitats protegits requeriran l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Amb esta finalitat, la persona o entitat que haja de realitzar l'activitat investigadora adjuntarà a la sol·licitud una memòria del projecte d'investigació que es desenrotllarà.  
2. Les autoritzacions podran contindre condicions o restriccions per a l'execució del projecte. És possible la revocació si les investigacions s'aparten del que establix la memòria del projecte presentat, o si les labors d'investigació s'han dut a terme vulnerant les directrius establides per l'autorització.  
3. La persona o l'entitat que haja de realitzar l'activitat investigadora ha d'informar l'Ajuntament de Tuéjar a l'inici dels estudis o treballs i una vegada conclosos presentarà un informe sobre els resultats, com també sobre qualsevol altra dada que puga ser interessant des del punt de vista científic o de gestió de l'espai natural. En el cas que els treballs d'investigació autoritzats siguen publicats, el director del projecte haurà d'aportar un exemplar de la publicació.  
4. Les autoritzacions atorgades per a l'anellatge científic d'aus no exclouen la necessitat que l'anellador obtinga els permisos corresponents dels particulars, si és el cas.  
5. Els promotors de projectes d'investigació sobre els valors naturals i culturals del paratge que, per no afectar directament la flora, la fauna o els hàbitats protegits, no requerixen autorització prèvia, hauran de comunicar a l'Ajuntament de Tuéjar, no obstant això, l'existència del projecte, i li hauran de facilitar l'accés als resultats de les investigacions amb destinació al fons documental del paratge.  
  
TÍTOL III  
Normes particulars de regulació d'usos i activitats  
  
CAPÍTOL I  
Concepte i aspectes generals  
  
Article 63. Concepte  
1. A l'efecte de particularitzar les normes protectores establides per mitjà del PE, s'han distingit, en l'àmbit del paratge natural municipal, les zones següents, a fi de definir els tractaments específics més ajustats a les seues necessitats de protecció, conservació i millora:  
a) Àrea forestal.  
b) Microreserva de flora.  
2. Les determinacions inherents a estes categories de protecció constituïxen la referència normativa bàsica a l'hora d'establir els usos i les activitats permeses i prohibides pel pla especial.  
  
Article 64. Interpretació  
1. En tot allò no regulat en esta normativa particular seran aplicables les disposicions contingudes en les normes generals de regulació d'usos i activitats.  
2. En la interpretació de la normativa prevaldran les normes particulars sobre les generals.  
  
CAPÍTOL II  
Àrea forestal  
  
Article 65. Caracterització  
1. Es tracta d'una zona d'alt valor natural on la vegetació proporciona un lloc idoni per als ecosistemes i recer d'un ampli espectre d'espècies faunístiques d'interés ecològic. Inclou també les moles i tallats que alberguen gran valor per a les espècies rupícoles i que estan catalogades com a zona de protecció de rapaces.   
2. Els objectius plantejats per a esta categoria de protecció es poden sintetitzar en:  
a) Preservar la qualitat ambiental.  
b) Conservar la vegetació existent, potenciar-la i regenerar-la de manera natural.  
c) Mantindre els processos ecològics essencials i la diversitat biològica del paratge.  
d) Conservar i restaurar les fites paisatgístiques existents.  
3. Plantejar estos objectius comporta, necessàriament, una limitació de les possibilitats d'ús públic, per tant es permeten únicament aquells usos compatibles amb els objectius proposats.  
  
Article 66. Localització  
1. Comprén la major part de l'àmbit del paratge natural municipal. Engloba la massa boscosa de pineda, els tallats i les moles que conformen la vall del riu Tuéjar, les parcel·les de cultiu existents en el paratge i el llit del riu.  
2. Este espai queda assenyalat i delimitat en els corresponents plànols d'ordenació del pla especial.  
  
Article 67. Usos permesos  
1. Es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots aquells destinats a afavorir la conservació i potenciació dels valors naturals i culturals i al manteniment dels processos ecològics essencials i la diversitat biològica.  
2. Queden específicament permesos els usos següents:   
a) Tractaments de millora i conservació de la vegetació, com ara atencions culturals i neteges, eliminació selectiva de matoll i espècies al·lòctones i, en especial, mesures per a aconseguir la regeneració natural.  
  
b) Els usos i les actuacions destinades a millorar les condicions naturals i paisatgístiques d'este espai o a facilitar la realització d'activitats científiques, didàctiques i recreativonaturalístiques. S'inclouen actuacions i adequacions didacticonaturalístiques de caràcter extensiu, com ara marcatge i senyalització d'itineraris i enclavaments singulars visitables o miradors.  
c) Repoblació forestal, en especial del bosc de ribera, amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria forestal.  
d) Instal·lacions provisionals per a l'execució d'obres públiques. Prèviament a l'obtenció de la llicència urbanística requeriran l'informe favorable de la conselleria competent en matèria forestal.  
e) Sense perjuí del que disposa l'article 20 d'esta normativa, es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors i plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, espàrrecs, mores, etc., sense perjuí de les limitacions específiques que la conselleria competent en matèria forestal puga establir quan resulte perjudicial, per la seua intensitat o altres causes, per a la flora o fauna. En qualsevol cas, queda prohibida l'arrancada de la planta, la qual s'ha de recol·lectar per mitjà de tallada.  
  
f) Infraestructures de defensa contra incendis forestals i, si és el cas, les obres de captació d'aigües que s'hi destinen. Prèviament a l'obtenció de la llicència urbanística haurà de disposar amb l'autorització de la conselleria competent en matèria forestal.  
g) Construcció i condicionament de pistes i camins forestals destinats exclusivament a la lluita contra incendis forestals, sempre que hagen sigut previstos en el pla de prevenció d'incendis, tal com preveu l'article 55 de la Llei Forestal de la Comunitat Valenciana.  
  
h) L'activitat cinegètica tal com es preveu en les disposicions de les normes generals de regulació d'usos i activitats del pla especial.  
  
i) L'activitat piscícola, segons el que recull la normativa general del pla especial.  
j) Les competicions de bicicleta de muntanya, organitzades anualment pel club de bicicleta de muntanya MTB Tuéjar, sempre que es comprove que no s'induïx a processos de degradació en entorns naturals de forests i espais forestals o per motius de protecció de la flora i la fauna, i, en este cas, es revisarà el traçat de l'itinerari en els trams que coincidisquen amb l'àmbit del paratge natural municipal.  
  
Article 68. Usos prohibits  
1. Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, tots els que comporten la degradació del medi o dificulten el desenrotllament dels usos permesos. En especial, es prohibixen tots aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculades a la millora i conservació de la riquesa biològica de la zona o a l'exercici d'activitats científiques i naturalístiques.  
2. Queden específicament prohibits en estos espais:  
a) Actuacions o activitats relacionades amb l'extracció d'àrids i terres per a l'explotació dels recursos miners.  
b) Construccions i instal·lacions industrials i residencials de qualsevol tipus, excepte el que s'ha s'ha previst en l'article 58 de la normativa del pla especial.  
c) Instal·lacions de caràcter turisticorecreatiu, excepte les adequacions didacticonaturalístiques previstes en l'article anterior.  
d) Suports de publicitat exterior de qualsevol tipus, així com qualsevol forma de publicitat, excepte indicadors de caràcter institucional destinats a proporcionar informació sobre la zona, sense que suposen deteriorament del paisatge.  
e) Obres o magatzems i instal·lacions relacionades amb l'explotació agrícola o ramadera, incloent-hi hivernacles i infraestructures de servici, així com instal·lacions d'emmagatzematge o primera transformació de productes forestals.  
f) Infraestructures de qualsevol tipus, excepte les directament vinculades a la prevenció i control d'incendis forestals o destinades al servici d'edificacions o instal·lacions permeses, les previstes en les normatives sectorials, així com aquelles destinades a l'interés general.   
  
g) Instal·lacions esportives de qualsevol tipus, excepte les relacionades amb el desenrotllament de les dos competicions de bicicleta de muntanya esmentades anteriorment, així com activitats esportives que impliquen la utilització de vehicles de motor.   
h) L'abocament de residus sòlids o líquids de qualsevol tipus que puguen contribuir a deteriorar la qualitat de les aigües, el sòl o paisatge.  
  
i) L'ús del foc amb qualsevol finalitat en tot l'àmbit, així com tirar mistos, puntes de cigarret, etc.  
j) Campaments de turisme o càmping.  
  
CAPÍTOL IV  
Microreserva de flora  
  
Article 69. Caracterització  
1. La microreserva de flora de Riberas del Río Tuéjar, amb una superfície 5,73 hectàrees, va ser declarada per l'Orde de 22 d'octubre de 2002, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es van declarar 22 microreserves vegetals a la província de València.   
2. Les espècies prioritàries són: Salix atrocinerea, Salix eleagnos ssp. angustifolia, Tamarix gallica, Populus nigra, Juniperus phoenicea, Teucrium thymifolium i Odontites viscosus ssp. australis.  
Així mateix, les unitats de vegetació prioritària són els matolls riberencs termomediterranis de la Nerio-Tamaricetea (codi Natura 2000:92D0), els boscos de galeria de Salix i Populus alba (Vinco difformis - Populetum albae) (codi Natura 2000: 92A0) i les comunitats de penyals calcaris (Teucrion buxifolii) (codi Natura 2000: 8210).  
  
  
Article 70. Localització  
La microreserva queda delimitada pel polígon els vèrtexs del qual tenen les coordenades UTM següents sobre el fus 30 (European Datum):  
  
  
Vèrtex X Y  
1 003849 4406521  
2 458669 4406486  
3 620836 4406307  
4 657461 4406004  
5 271581 4405856  
6 477977 4405809  
7 570238 4405826  
8 426840 4405834  
9 418476 4405713  
65 830078 4405694  
82 090827 4405661  
25 500900 4405729  
04 839213 4405881  
96 458363 4405916  
40 006601 4405856  
64 598149 4405908  
51 053957 4406268  
  
  
Article 71. Actuacions de conservació  
1. Instal·lació de cartell informatiu amb recomanacions.  
2. Cens i seguiment de l'espècie Salix atrocinerea.  
3. Mostreig fitosociològic de les unitats de vegetació prioritàries.  
  
4. Eliminació progressiva d'aquells xops que estiguen malalts o morts i de les robínies i moreres, a fi de naturalitzar la zona i recuperar progressivament el bosc de ribera. Les robínies i moreres que presenten port arbori seran reubicades en zones de jardins o àrees recreatives que presenten condicions adequades.  
5. Regeneració de l'hàbitat típic de ribera amb reintroducció de les espècies següents: Salix eleagnos spp. angustifolia, Salix atrocinerea, Salix alba, Populus alba, Nerium oleander, Myrtus communis, Lysimachia ephemerum, Lythrum salicaria, Dorycnium rectum, Epilobium hirsutum i Iris pseudacorus.  
6. En la zona més allunyada de la ribera on es troba la població de Sequoia sempervirens, s'introduiran les espècies Acer granatense i Fraxinus angustifolia per tal de naturalitzar la zona i incrementar la biodiversitat.  
7. Cens i seguiment de Sequoia sempervirens, a fi d'estudiar els factors que en van ocasionar la desaparició (en la regió mediterrània van existir en el pliocé inferior) i que en l'actualitat continuen influint.  
  
8. Amb l'objecte d'impedir l'estacionament de vehicles en l'interior de la microreserva, es col·locarà una tanca de pals de fusta units amb cordes.  
  
Article 72. Limitacions d'usos  
1. No es podrà realitzar en la microreserva qualsevol activitat que comporte una remoció del substrat o un dany a les plantes, inclosa la recol·lecció de qualsevol tipus de material vegetal que tinga una finalitat diferent de la científica.  
2. Queda prohibit l'abocament de runes en l'interior de la microreserva.  
3. A fi d'evitar els processos erosius, l'accés a la microreserva queda restringit als camins ja existents. No es podran aparcar vehicles en l'interior de la microreserva.   
TÍTOL IV  
Normes per a la gestió del paratge natural municipal  
  
Article 73. Règim general  
1. L'administració i gestió del Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar correspon a l'Ajuntament de Tuéjar.  
2. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà prestar a l'Ajuntament de Tuéjar l'assistència tècnica necessària i l'assessorament per a la gestió del paratge natural municipal.  
3. El règim de gestió del paratge atendrà el marc establit amb caràcter genèric per als paratges naturals municipals per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, així com les determinacions específiques que establix en la matèria el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals.  
  
4. La gestió del paratge, quant al funcionament d'instal·lacions, equipaments i servicis, podrà delegar-se d'acord amb el que preveu la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat. Esta gestió també podrà encarregar-se a altres entitats de dret públic o concertar-se amb institucions o entitats de naturalesa privada.  
5. L'Ajuntament de Tuéjar podrà promoure, per a assegurar la participació efectiva en la gestió del paratge dels agents socials i econòmics implicats i d'altres administracions públiques, la constitució d'una entitat mixta amb participació de les administracions autonòmica i local, l'Administració general de l'Estat, a través del ministeri competent en matèria de medi ambient o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, les universitats i centres d'investigació i del sector privat, com ara una fundació, un consorci o un altre tipus de figura prevista en la legislació vigent.  
  
Article 74. Consell de participació  
Com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats, es crea el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar, segons el que establix el decret de declaració del paratge, d'acord amb el que preveu l'article 7.3 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals.  
  
  
TÍTOL V  
Mecanisme de finançament  
  
Article 75. Règim general  
1. El finançament del paratge natural municipal anirà a càrrec de l'Ajuntament de Tuéjar.  
2. L'Ajuntament de Tuéjar habilitarà en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la correcta gestió del paratge natural municipal.  
3. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà participar en el finançament del paratge natural municipal, d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, sense perjuí dels mitjans econòmics que poden aportar altres entitats públiques o privades que puguen tindre interés a coadjuvar en el manteniment del paratge natural municipal.  
  
TÍTOL VI  
Règim sancionador  
  
Article 76. Règim sancionador  
1. La inobservança o infracció de la normativa aplicable al paratge natural municipal serà sancionada de conformitat amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, sense perjuí del que és exigible en via penal, civil o de qualsevol altre orde en què es puga incórrer.  
  
2. Els infractors estaran obligats, en tot cas, a reparar els danys causats i restituir els llocs i elements alterats a la seua situació inicial.


Còpia Permalink ELI