Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5969, del 06-03-2009 (2009/2077)

Bases particulars de programació de l'àmbit Vallesa nord. Expedient número 46/0536 AZ.
--------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5969

Data del DOGV
:   06-03-2009

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2009/2077


Data del document
:   07-01-2009

Organisme emissor
:   Ajuntament de Sagunt

Tipus de document
:   Informació Pública

Descriptors 

:   * Sagunt
    * pla d'urbanisme
    * administració local

Bases particulars de programació de l'àmbit Vallesa nord. Expedient número 46/1914 AX. [2009/2077]El Ple de la corporació municipal, en la sessió ordinària del dia 29 de desembre de 2008, va adoptar, entre altres, l'acord següent:
20. Bases particulars de programació de l'àmbit la Vallesa nord. Expedient número 46/5331 VA
1. Inici de la programació
De conformitat amb el que estableix l'article 130 de la Llei Urbanística Valenciana (LUV), estes bases particulars són redactades d'ofici.
2. Bases generals aplicables
Als efectes de l'article 131.1 de la LUV, este programa es regirà, a més de per les previsions que es consideren en estes bases particulars, per les bases generals de programació al municipi de Sagunt, aprovades definitivament en la sessió ordinària del Ple de data 28 de setembre de 2006, i publicades íntegrament en el Butlletí Oficial de la Província de València de data 23 d'octubre de 2006.
Com a complement d'estes bases generals, en relació amb l'àmbit la Vallesa nord, cal tindre en compte les determinacions següents:
Primera. Ordenació urbanística vigent en l'àmbit de l'actuació integrada
Regeix l'ordenació detallada vigent del Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU), de la qual s'adjunta la representació gràfica tal com reflecteix el planejament en el seu fitxer d'unitats d'execució.
Estaríem, segons el PGOU de Sagunt, davant de les unitats d'execució V.4, V.5, V.6, V.7 i V.8.
Classificació: sòl urbà.
Zonificació: industrial, ZI 0. T0 per a les V 4 a V 7 i per a la V-8 la ZI 1.T0. cosa que remet al règim d'usos i condicions d'edificació dels articles 166 i següents del PGOU.
Les dades que figuren en les fitxes incorporades a este acord se subordinen al mesurament real de l'àmbit i al resultat d'aplicar a estes superfícies els índexs d'edificabilitat indicats en el PGOU.
S'adjunten plànols indicatius de l'àmbit.
OrtofotoVista aèria de part de la V-8
Plànol cadastralFitxes urbanístiques individuals del PGOU
En el plànol superior figuren quatre unitats d'execució, de la V.4 a la V.7, que tindrien estos paràmetres de partida:D'altra banda està la V-8, l'ordenació i paràmetres de la qual serien els següents:Segona. Necessitats i objectius que cal satisfer amb el programa d'actuació integrada
A) Gestionar la transformació jurídica de les finques afectades pel programa.
Caldrà redelimitar l'àmbit:
1. Reduint-lo, per a excloure aquelles construccions que, de conformitat amb el que estableix l'article 27 i següents de la LUV, hagen de tindre el règim jurídic de les construccions consolidades que s'han de desenvolupar per mitjà d'actuacions aïllades. En eixe sentit, caldrà que els aspirants a agent urbanitzador documenten l'estat de cada una de les construccions existents en el conjunt de l'àmbit, de manera que es permeta concloure quines són compatibles amb l'ordenació proposada per este i que constitueixen una parcel·la susceptible de ser considerada jurídicament solar, per disposar de tos els serveis a què es refereix l'article 11 de la LUV per a dotar-les de la condició esmentada. Per a estar inclòs en este grup serà necessari que les dites parcel·les no incloguen sòl qualificat com a dotacional per l'ordenació futura (i present si no s'altera) i que siguen d'obtenció i urbanització necessàries i inexcusables per estar situades en un punt que així ho exigisca. S'exclouran també de l'actuació aquelles parcel·les que puguen arribar a tindre la condició de solar per si mateixes, sense la necessitat de connectar-se a les infraestructures que es van a instal·lar per mitjà d'esta programació. En eixe cas caldria excloure les parcel·les esmentades de la programació i considerar-les com a actuacions aïllades, redelimitant les unitats d'execució per a deixar-les fora. Per tant, un dels principals objectius de la programació serà definir de forma precisa l'àmbit de les unitats, actualitzant-les respecte de les que van ser definides en el PGOU de 1992 si s'hagueren produït circumstàncies legals que determinaren l'ajust esmentat.
2. Així mateix, s'hauran de documentar aquelles construccions que romanguen compatibles amb la nova ordenació i que no es troben en la situació definida en l'apartat anterior, i que per això romandran dins de l'àmbit de programació, en els termes descrits en l'article 28 de la LUV. Es considera que pertoca este tractament quan a la vista de la situació actual de serveis, i sense tindre en compte els que implantarà esta programació, l'esforç econòmic necessari per a connectar-se als serveis i xarxes municipals siga de tal entitat econòmica que resulte del tot desproporcionat i no assumible per una sola parcel·la.
3. La redelimitació suposa, al seu torn, l'execució conjunta de les cinc unitats d'execució del PGOU indicades, així com dels terrenys inclosos per mitjà de la redelimitació, d'acord amb una única programació. No s'alteraran els aprofitament tipus que s'han d'aplicar als distints espais i que apareixen definits en cada una de les fitxes reflectides adés.
4. A l'efecte de definir l'àmbit d'actuació cal tindre en compte les circumstàncies de la següent parcel·la, sobre la qual s'ha estés la corresponent acta d'alineacions i rasants, en els següents termes i abast:Esta és una superfície susceptible de ser transformada urbanísticament per mitjà d'una actuació aïllada, de manera que si el titular dels terrenys n'haguera pretés la materialització de l'aprofitament, este s'haguera gestionat per mitjà d'una llicència d'obra, precedida de les cessions gratuïtes corresponents de sòl dotacional, i aniria acompanyada del corresponent projecte d'urbanització d'estos. Per a esta parcel·la regeixen les determinacions de l'article 55 de la LUV, quan assenyala que:
«c) En el sòl urbà consolidat, si no hi ha una previsió expressa del pla, integrarà l'àrea de repartiment cada solar, o si pertoca, cada parcel·la de destinació privada, junt amb el sòl dotacional limítrof que li confereix la condició de solar o que siga necessari per a dotar-la d'esta per mitjà de la urbanització».
L'article 56.6 de la LUV assenyala en eixe sentit que:
6. En tot cas, i encara que el pla no ho expresse, l'aprofitament tipus comporta per a tota parcel·la urbana un excedent respecte al seu aprofitament objectiu que permeta la cessió gratuïta de sòl dotacional limítrof necessari per a dotar-la de la condició de solar, amb el qual formarà àrea de repartiment.
Atés que la tramitació de la llicència esmentada d'obres no ha sigut instada pel propietari, és necessari involucrar-lo en este moment, ja que este s'ubica al vèrtex nord del triangle que forma una de les meitats de l'àmbit, en un lloc fonamental a l'efecte de connectar l'àmbit amb l'entorn per mitjà de la trama viària.
La implicació dels terrenys esmentats en cap cas pot suposar:
- Ni una minva de la volumetria ni de la superfície privada que li correspon d'acord amb l'ordenació vigent.
- Ni un augment de la superfície de sòl dotacional que està obligat a cedir gratuïtament d'acord amb l'ordenació vigent.
- Les càrregues d'urbanització no podran superar els imports i desemborsaments que haguera hagut d'efectuar en el cas que haguera actuat pel seu propi compte.
D'esta manera, la implicació en el programa d'actuació integrada (PAI) provoca que el propietari es veja obligat a realitzar els desemborsaments i cessions en este moment, però no empitjora el conjuntdels seus deures, que seran els mateixos que si haguera actuat per mitjà d'una actuació aïllada. La ubicació qualificada dels terrenys esmentats exclou la possibilitat de deixar a la voluntat de l'interessat la seua cessió i desenvolupament de forma indefinida en el temps, condicionant una de les connexions viàries de l'àmbit.
El document de planejament annex al PAI pot canviar les alineacions de la parcel·la esmentada però amb els límits indicats més amunt. A més, i atés que les actuals previsions de planejament no exigeixen la demolició de la construcció preexistent ubicada als terrenys esmentats (encara que esta és incompatible urbanísticament), ja que esta no envaeix les alineacions actuals, la nova solució d'ordenació que proposen els aspirants no ha de determinar la necessitat la demolició esmentada (a l'efecte d'evitar l'increment de càrregues i despeses de l'àmbit) llevat que es justificara tècnicament la necessitat i conveniència de la dita mesura, per oferir una solució d'ordenació que beneficiara globalment a l'àmbit quant al disseny dels espais dotacionals.
5. Respecte als terrenys qualificats com a viari que es refereixen a l'illa següent:
Estos no estan inclosos dins de cap de les cinc unitats d'execució, però el PAI redelimitarà l'àmbit de gestió per a incloure tots aquells terrenys qualificats com a viari que no estiguen cedits a l'Ajuntament i urbanitzats, a l'efecte de completar de forma íntegra la materialització de la trama urbana corresponent. Les propostes d'alternatives tècniques han de documentar esta qüestió de forma individualitzada per a cada parcel·la.
6. S'haurà de procedir a reurbanitzar la integritat de la prolongació de l'avinguda Joan d'Àustria, a l'efecte de donar el tractament que cal a l'increment de trànsit que el desenvolupament de l'actuació generarà. El projecte d'urbanització haurà de justificar quins elements de la urbanització preexistents són vàlids i quins s'han de substituir de forma necessària pel seu desfasament i incompatibilitat.
B. Urbanitzar completament la unitat d'execució que constituïsca l'objecte del programa i realitzar les obres públiques addicionals que calguen per a complir el que disposen els apartats següents, amb subjecció a les previsions temporals i econòmiques del programa.
Respecte d'això cal destacar les circumstàncies següents:
- Haurà de preveure l'abastiment d'aigua, tant potable com sense tractar, atés que es tracta d'un polígon industrial. La xarxa d'aigua sense tractar serà igualment d'hidrants i s'hi connectaran les preses de zona verda.
- Les connexions d'aigua sense tractar i potable es realitzaran a la xarxa de distribució prevista específicament per als polígons industrials. Les previsions inicials és que les infraestructures esmentades de distribució discórreguen al llarg del polígon Camí de la Mar, i per això s'hauran de tramitar les autoritzacions per a realitzar els encreuaments entubats amb ADIF (línia de ferrocarril) i el Ministeri de Foment (encreuament de l'autovia de la quarta planta). Així mateix s'haurà de coordinar amb l'agent urbanitzador de l'àmbit la Vallesa sud la materialització del traçat pel dit àmbit. L'execució de l'obra civil en el traçat que discórrega per la Vallesa sud correspondrà al seu agent urbanitzador (Elecnor), simultàniament a l'execució de la seua pròpia obra. Estes obres en cap cas suposaran un encariment dels costos que s'han de produir en este àmbit sud. De manera que la diferència haurà de ser pagada per l'àmbit nord que n'és el causant. En este punt, les actuacions es consideren com a connexes, igual que ocorrerà amb les solucions d'aigües pluvials i residuals.
- Les xarxes de connexió seran de fosa dúctil K9 per a abastiment i seran de polietilé per a les xarxes de distribució.
- Els aspirants a agents urbanitzadors hauran de procedir a estudiar i proposar el traçat de la connexió d'aigües residuals a les instal·lacions de la depuradora que resulte més racional i proporcionat, tenint en compte la circumstància que hi ha altres àmbits pròxims que pretenen un objectiu idèntic. Així, en la documentació d'urbanització s'haurà d'especular sobre la possibilitat de sobredimensionar i recalcular la capacitat dels col·lectors de l'àmbit la Vallesa sud. O bé, en el cas que el punt d'entroncament al Camí de la Mar no poguera atendre els nous cabals d'abocament, procedir a estudiar infraestructures independents. En tot cas, si els traçats discorren per la Vallesa sud (siga recalculant els previstos, siga com una infraestructura independent), cal remetre's a les consideracions realitzades sobre la participació de l'agent urbanitzador d'este últim àmbit (Elecnor) i el no-increment de costos amb l'execució de les obres addicionals. Serà necessària l'autorització d'encreuament de les administracions sectorials indicades més amunt.
- Quan als aspirants, alhora que se sotmet al tràmit d'informació pública el projecte d'urbanització, hauran de sol·licitar un informe de l'entitat Sanejament d'Aigües, entitat pública autonòmica responsable de l'estació depuradora, sobre l'import del cànon que cal pagar per la connexió a les seues infraestructures i les condicions tècniques d'estes.
- Respecte a la connexió del sistema d'evacuació d'aigües pluvials, els aspirants hauran d'estudiar la possibilitat de fer ús de la infraestructura comuna que atén les generades al Camí de la Mar i la Vallesa sud. Si els càlculs resulten favorables per permetre la solució executada al tram final l'atenció d'este nou volum, en eixe cas caldrà tramitar igualment els encreuaments amb el Ministeri de Foment i ADIF i tindre en compte que les condicions d'abocament i càlcul de la xarxa de residuals i pluvials seran les mateixes que per als sectors Camí de la Mar 1 i 2 i Parc Sagunt (segons el seu informe de 27 de novembre de 2002 de PES), és a dir: «Han de disposar xarxes separatives:
· Una destinada per a la recollida d'aigües pluvials netes (procedents de cobertes).
· Una altra xarxa destinada a la recollida d'aigües pluvials procedents de zones d'aparcaments (primeres pluges) i aigües sanitàries. Esta xarxa s'ha de dimensionar per a recollir totes les aigües sanitàries, amb un factor punta de l'ordre de 2,5 a 3 (s'ha de calcular per a la superfície de disseny del polígon).
Amb estes dades s'ha de poder conduir les aigües a un pretractament en l'EDAR, on es disposarà de reixes de desbast o tamisos i un sistema de desarenat i desgreixat. Les conduccions es dimensionaran, si no es bomba, amb un cabal de dilució de cinc a u, i si es bomba a l'EDAR, d'un cabal de tres a u.
En ambdós casos es connecta la xarxa a la de pluvials per mitjà de sobreeixidors que permeten que en cas de grans pluges tipus gota freda es puguen evacuar les aigües per la xarxa d'aigües pluvials, que en eixe moment permetrien aconseguir dilucions molt superiors, encara que l'ideal és conduir els excessos fins a un filtre verd (que haurà de mantindre's una vegada posat en marxa el sistema) o fins a la mar.
· S'hauran de supervisar el projecte d'urbanització i els d'edificacions industrials a fi de garantir que les xarxes i connexions s'executen amb els criteris esmentats.
· Tots estos condicionants estan previstos en l'estudi d'impacte ambiental de Parc Sagunt, i són preceptius perquè la Conselleria de Medi Ambient autoritze el projecte.
· A fi d'evitar problemes i responsabilitats de cada polígon, s'haurien de conduir estes aigües pluvials fins a les llacunes habilitades per a l'abocament al costat de la Marjal dels Moros, o conduir l'abocament fins a la mar.»
Per a realitzar tots estos càlculs s'haurà de tindre en compte el dimensionat final de la xarxa de residuals a Parc Sagunt i Camí de la Mar, i per al qual es va obtindre l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient, que té com a previsió de cabal de càlcul el més desfavorable dels dos següents:
- Cinc vegades el cabal mitjà de residuals.
- Cabal mitjà de residuals + cabal de primeres pluges en carrers.
L'àmbit, en eixe cas, es faria càrrec de la part proporcional de les despeses originades per les infraestructures comunes d'abastiment i abocament amb el conjunt de sectors industrials implicats. L'import econòmic derivat d'esta actuació connexa es fixa basant-se en els aprofitaments o cabals respectivament.
Si els càlculs realitzats no deixen marge per a esta opció de suport en les infraestructures comunes d'aigües pluvials descrites, en eixe cas s'haurà d'estudiar una solució alternativa.
- S'hauran d'estudiar les exigències que operen sobre l'àmbit esmentat per part del pla municipal de carrils no motoritzats. En cas de ser procedent, l'amplària serà, almenys, de 2,5 metres, se senyalitzarà convenientment i serà exclusiu.
C. Connectar i integrar adequadament la urbanització amb les xarxes d'infraestructures, d'energia, comunicacions i serveis públics existents.
Haurà de resoldre les qüestions sobre:
- Sistema viari
· Haurà de ser suficient per a absorbir el trànsit previst de caràcter industrial.
· En cas de preveure's l'execució de rotondes en la intersecció d'eixos, estes seran com a mínim amb un diàmetre de corona interior de 24 ml (garantint un ràdio de gir de 15 m).
· Els carrers portaran la mateixa alineació en tota la longitud.
· Haurà de garantir que tots els girs en cantonades compleixen el ràdio mínim, que es fixa en 15 m.
· Com adés s'ha indicat, s'haurà de procedir a reurbanitzar la integritat de la prolongació de l'avinguda Joan d'Àustria, a l'efecte de donar el tractament degut a l'increment de trànsit que el desenvolupament de l'actuació provocarà.
- Jardineria i mobiliari urbà
· Caldrà dotar d'arbratge, com a mínim, les voreres exteriors dels vials perimetrals, la mitjana central d'eixos principals, així com el sòl que es destine a zona verda.
· La superfície destinada a zona verda es dotarà de bancs, papereres i una font; la previsió és convertir-la en àrea de descans del personal de la zona industrial. Es dissenyarà amb criteris de poc i fàcil manteniment.
· Es prioritzarà l'ús d'espècies autòctones, tant per a arbres com arbustives, de baix consum hidràulic.
· Haurà d'estudiar-se l'enjardinament de les rotondes que es prevegen en l'annex específic, preveient l'ús d'arbres d'hàbit exemplar.
- Abastiment d'aigua
· S'haurà de realitzar, com s'ha indicat anteriorment, tant la xarxa d'aigua potable com la xarxa d'aigua sense tractar. Ambdues xarxes estaran convenientment senyalitzades i identificades (tapes de pous, arquetes, cinta senyalitzadora...).
· Caldrà emmallar la xarxa amb una xarxa principal perimetral i emmallats interiors per a cada illa.
· No consta que existisquen xarxes d'abastiment en els fitxers municipals de manteniment, si bé caldrà grafiar-les en cas que existisquen i adoptar-hi solucions (anul·lació, reposició, manteniment, connexió...).
- Sanejament i pluvials
· Els condicionants d'abocament de les parcel·les hauran de figurar com a text normatiu urbanístic.
· Es realitzaran dos pous específics abans de les connexions per a obtenir mostres, amb vista a detectar que el funcionament de la xarxa és correcte i d'acord amb les indicacions de la Conselleria de Medi Ambient.
- Trànsit
· La circulació al voltant de les illes serà en sentit horari, sent els carrers centrals de doble sentit de circulació, i els perimetrals generalment d'un únic sentit.
· S'haurà d'indicar amb panells informatius S-200 els recorreguts per a les eixides de l'àmbit.
- Telecomunicacions· Caldrà dotar la urbanització de xarxes de telecomunicació de, com a mínim, dues companyies subministradores, amb les quals s'haurà de conveniar que compartisquen el prisma de canalització.
· Caldrà reposar els serveis aeris existents de mode soterrat. No s'admetrà cap tipus de vols a l'àmbit de la unitat, amb l'excepció de la línia d'alta tensió (LAT) especificada en estes bases.
- Subministrament de gas
· S'haurà de consultar expressament sobre la conveniència d'implantació a l'empresa subministradora que gaudisca de l'autorització administrativa sectorial per a ser titular de la xarxa a l'àmbit esmentat. Atés que es té constància que moltes vegades Gas Natural ha sol·licitat una llicència d'obres per al subministrament de parcel·les de l'àmbit, la qual ha sigut denegada per no pertocar temporalment l'atorgament, l'agent urbanitzador en tot cas haurà de coordinar el traçat i l'execució material de les canalitzacions esmentades perquè es realitzen de forma simultània a les obres d'urbanització i evitar futures obres de canalització sobre l'obra recepcionada.
- Subministrament elèctric
· Caldrà reposar els serveis d'energia elèctrica existents, tant en mitjana com en baixa tensió, valorant i sospesant les distintes possibilitats de reabastiment, canvi de mitjana a baixa tensió i desmuntatge/eliminació de centres de transformació de titularitat privada, adaptació dels centres de transformació esmentats existents i les seues connexions en aèria, que passen a subterrànies.
· Els centres de transformació i instal·lacions necessàries per a garantir els serveis mínims que doten les parcel·les de la condició de solar hauran d'instal·lar-se en una parcel·la privada, quan estes instal·lacions siguen de companyies privades, no permetent-se la ubicació en espais públics.
· Les línies aèries hauran de reposar-se en subterrània quan pertoque segons la disposició addicional cinquena del PGOU en la redacció actual, col·locant-se els entroncaments aeri/subterrani sempre fora de l'àmbit.
Reposició de serveis preexistents:
Es destaquen els més significatius sense perjudici que s'hagen de reposar tots aquells que hi siguen afectats.
- Col·lector de pluvials municipal. Té el següent traçat.
Com es destacarà més avant, la proposta d'ordenació en procurarà la compatibilització futura, excloent la possibilitat d'ubicar sobre parcel·les edificables i procurant amb això evitar-ne la reposició.
- Séquies del Sindicat de Regants.
Els aspirants s'hauran de posar en contacte amb el Sindicat de Regants a l'efecte de decantar-se bé per l'opció de la reposició o bé de la simple indemnització, en funció del grau de funcionament efectiu en què es troben estes segons que existisquen parcel·les agrícoles que demanden o no el subministrament.
D. Complementar les infraestructures i espais públics o reserves dotacionals en tot el que calga per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servei existents i exigibles reglamentàriament.
- S'entendrà que la connexió a xarxes de la companyia subministradora d'energia elèctrica estarà inclosa dins de l'obra urbanitzadora, podent-se realitzar increments econòmics respecte dels preus fixats en estes bases particulars en relació amb les infraestructures esmentades quan el punt de connexió donat per esta companyia estiga a una distància superior a 500 metres de l'àmbit, i només podrà ser objecte d'increment la part de traçat exterior a l'àmbit d'actuació.
- No hi ha més observacions respecte d'això, excepte les obres connexes indicades en els apartats b) i c) anteriors.
E) Obtindre els sòls dotacionals públics de l'àmbit de l'actuació, o adscrits a esta, a favor de l'administració gratuïtament.
No és necessària cap consideració especial.
F) Establir terminis per a edificar els solars resultants de l'actuació urbanitzadora.
Es fixa el termini màxim de dos anys des que es reben provisionalment les obres d'urbanització de l'àmbit.
Altres consideracions que, a més, s'hauran de tindre en compte són les següents:
Cal considerar les de l'article 16 del Decret Legislatiu 2/2008, Text Refós de la Llei del Sòl (antic article 16 de la Llei 8/2007), que assenyala que el 5% de l'aprofitament ponderat serà de cessió gratuïta a favor de l'Ajuntament. Diu este precepte que és obligació dels propietaris del sòl.
«b) Lliurar a l'administració competent, i amb destinació a patrimoni públic de sòl, el sòl lliure de càrregues d'urbanització corresponent al percentatge de l'edificabilitat mitjana ponderada de l'actuació, o de l'àmbit superior de referència en què esta s'incloga, que fixe la legislació reguladora de l'ordenació territorial i urbanística.
En les actuacions de dotació, este percentatge s'entendrà referit a l'increment de l'edificabilitat mitjana ponderada atribuïda als terrenys inclosos en l'actuació.
Amb caràcter general, el percentatge a què es refereixen els paràgrafs anteriors no podrà ser inferior al 5% ni superior al 15%.
La legislació sobre ordenació territorial i urbanística podrà permetre excepcionalment reduir o incrementar este percentatge de forma proporcionada i motivada, fins a aconseguir un màxim del 20% en el cas del seu increment, per a les actuacions o els àmbits en què el valor de les parcel·les resultants siga sensiblement inferior o superior, respectivament, a la mitjana en els restants de la seua mateixa categoria de sòl.
La legislació sobre ordenació territorial i urbanística podrà determinar els casos i condicions en què pertoque substituir l'entrega del sòl per altres formes de compliment del deure, excepte quan puga complir-se amb sòl destinat a habitatge sotmés a algun règim de protecció pública en virtut de la reserva a què es refereix la lletra b) de l'article 10».
Estes qüestions estan actualment desenvolupades pel Decret Llei autonòmic 1/2008. En conseqüència, la cessió de l'aprofitament a favor de l'administració, el 5% del total o el percentatge que resulte de la cessió obligatòria en el moment d'aprovació dels instruments de planejament i gestió corresponents, ho serà lliure de càrregues d'urbanització. És una previsió reglada de caràcter legal que no hi admet discrecionalitat, vigent des de l'1 de juliol de 2007.
Tercera. Fitxa de gestió o, si pertoca, directrius d'evolució urbana i ocupació del territori establides en el Pla General
Cal ajustar-se al que ja s'ha indicat en la determinació primera.
Quarta. Criteris i objectius urbanístics i territorials de les propostes de planejament que han de formular els concursants amb fixació de les directrius i estratègies que haurà d'observar l'ordenació que proposen
S'evidencia que l'ordenació detallada vigent és susceptible de ser millorada per les propostes d'ordenació que es presenten, ja que les determinacions del PGOU de 1992 han de ser actualitzades per a considerar tots els factors que, o bé per circumstàncies que han obrat de forma sobrevinguda o bé per falta de previsió, no són degudament tractades amb les actuals determinacions. Concorren en eixe sentit circumstàncies com les que en el seu moment van comportar que es definira per a l'àmbit de la Vallesa sud una bases particulars que permeteren propostes pels aspirants amb un canvi de l'ordenació detallada.
El document de planejament que presenten els aspirants a agent urbanitzador haurà de complir els requisits tècnics i de documentació mínima exigible a un pla de reforma interior i complir els objectius adés assenyalats en la determinació segona, encara que es tracta d'habilitar un simple canvi de l'ordenació detallada.
En concret, és necessari d'abordar a través de l'ordenació diverses qüestions que s'enumeren a continuació:
1. Com ja s'ha indicat adés, és necessari documentar l'abast d'una possible redelimitació de l'àmbit en aquells casos en què així ho exigisquen les construccions consolidades susceptibles de ser tractades per mitjà d'actuacions aïllades i, per tant, han de quedar excloses de l'actuació integrada, així com identificar de forma individualitzada aquelles que fins i tot havent de ser incloses dins de la programació, tinguen un règim especial d'assumpció de quotes per disposar ja d'algun dels serveis urbanístics. La redelimitació afectarà també aquells àmbits indicats en la determinació segona que, encara que se n'haja previst el desenvolupament pel PGOU per mitjà d'actuacions aïllades, la seua especial ubicació i, en concret, la necessitat obtindre el sòl dotacional viari limítrof, determina la necessitat de la seua inclusió dins de la programació, però sense minva dels seus drets subjectius i sense increment dels deures que haguera d'assumir per mitjà d'una actuació aïllada.
2. Ajustar-se en la delimitació de l'àmbit a les actuacions fetes a la seua carretera per part de la Diputació, en el cas en què s'haja produït una variació en l'execució material del seu traçat respecte al que estava previst en el PGOU de 1992. En eixe sentit, si es confirma que la dita variació s'ha produït, serà necessari que amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del document de planejament que se seleccione, este s'haja de sotmetre al dictamen de l'administració sectorial corresponent, i els aspirants a agents urbanitzadors l'hauran de consultar davant de l'administració esmentada. Els termes de l'aprovació definitiva s'hauran de subordinar al que resulte de la instrucció de l'expedient esmentat davant de la Diputació. En el cas que la proposta de planejament urbanístic no alterara les alineacions definides en el PGOU respecte a la franja limítrofa ni habilite nous accessos a la carretera i rotonda respecte dels definits en el PGOU, es considera que serà innecessari este expedient davant de la Diputació.
3. La busca d'una adaptació de l'ordenació vigent a la preexistència d'una línia aèria de 220 kV que no serà soterrada sinó que mantindrà el seu actual traçat aeri (ateses les previsions de la disposició addicional cinquena del PGOU, en la redacció actual), però que no pot discórrer per futurs espais que gaudisquen de la qualificació com a parcel·les edificables, llevat que es tracte de situacions preexistents. Això suposa que l'esquema dels espais lliures canviarà d'una forma important respecte de l'ordenació detallada vigent ja que s'ha de coordinar amb eixa finalitat. En definitiva, l'amplària constituïda per la línia d'alta tensió i les franges laterals de les servituds d'exclusió i protecció constituïdes per la legislació sectorial elèctrica, condicionen la solució d'ordenació de l'àmbit. L'especial tractament d'urbanitzaciódels espais públics afectats per les dites línies haurà de ser degudament documentat en el projecte d'urbanització, descartant-se elements vegetals incompatibles.
4. L'ordenació que es propose per part dels aspirants haurà de preveure respecte a la trama viària:
a) Una millor solució global per a l'àmbit en el disseny del traçat viari. El definit en el PGOU-1992 no és immutable i, en conseqüència, s'admet que el que es propose s'adapte a les distintes qüestions que s'han d'abordar, inclosa la busca de la creació de les illes edificables més òptimes i adequades per al desenvolupament de les futures activitats que cal implantar, així com aconseguir en la mesura que siga possible el manteniment d'aquelles instal·lacions preexistents, si això no suposa la distorsió de l'esquema de planejament.
b) L'estudi dels millors accessos possibles a l'àmbit. En eixe sentit, es fa especial èmfasi en la circumstància que l'espai que constitueix l'actual V-8 no tindrà entrades ni eixides directes a la rotonda de la ronda de la Diputació, ni a la resta de la dita ronda. Per això s'haurà d'aprofundir en l'estudi dels accessos i eixides de la unitat esmentada des de la carretera de connexió amb el polígon Sepes, buscant la solució més operativa i segura possible.
La busca de la materialització de les millors connexions viàries possibles és el que determina, així mateix, la inclusió de la parcel·la limítrofa a la rotonda de la ronda de la Diputació, si bé amb un règim especial per a evitar-li perjudicis individuals, tal com s'ha fonamentat en la determinació segona.
c) En relació amb la dita carretera de connexió amb el polígon Sepes, és necessari tindre en compte que caldrà preveure una via de servei en tot el front de façana del polígon que dóna a la carretera i que la franja de separació entre sengles vials, el de servei i la carretera principal, haurà d'ubicar-se de forma coincident amb la projecció de les alineacions del polígon Sepes.
d) Es recorda que, en ocasió de l'aprovació de les bases particulars de la Vallesa Sud, ja va assenyalar el Ple en la sessió de data 27 de juliol de 2006 que:
«Això evidencia que no es pot mantindre l'ordenació anterior i que cal adaptar-la amb una visió de conjunt de l'àmbit.
- D'altra banda, el manteniment de la traça del bulevard previst o la seua supressió no és un aspecte decisiu ja que:
a. No és probable el seu manteniment de traçat a la part nord de la Vallesa atés que el grau de consolidació i altres factors (LAT 220 kV) n'aconsellen un canvi d'ubicació. Després no es va a mantindre la seua continuïtat de disseny cap al nord de les vies.
b. És un bulevard que no té continuïtat rodada ja que està interromput per les vies del ferrocarril.»
5. Limítrofes a l'extrem est de l'actual unitat V-8, externa a esta, es detecten un grup de construccions, destinades algunes a ús residencial. L'ordenació vigent respecte a este grup de construccions és la següent:Tal com evidencia el que s'ha grafiat, l'ordenació prevista en l'espai esmentat és el d'«activitats no residencials», les condicions d'edificació del qual es preveuen en els articles 140 i següents del PGOU-1992, recentment modificades.
La realitat que es detecta en este aspecte de la unitat és el següent:
S'està davant d'usos consolidats (residencials alguns d'estos) que estan fora d'ordenació; és a dir, que són incompatibles amb les determinacions d'usos vigents. La solució de planejament ha de preveure per a estos mantindre la qualificació dels terrenys com a «activitats no residencials». L'ordenació que s'ha de proposar ha de considerar la separació deguda entre els usos esmentats i els de la resta del polígon, ja que estos últims poden ser netament industrials, ubicant una zona verda intermèdia que, a més, s'estendrà fins al traçat de l'actual col·lector municipal, incloent-lo a l'efecte d'evitar-ne la reposició (cosa que comportarà una reducció de costos i la necessitat de realitzar estudis i projectes que n'evidencien un manteniment de l'operativitat). El tractament d'esta zona verda superposada al col·lector municipal i limítrofa amb les construccions consolidades s'estudiarà i documentarà a nivell de projecte d'urbanització, buscant l'objectiu de crear un efecte barrera que permeta conciliar ambdós usos, ja que si bé l'ús residencial consolidat està i estarà sota l'estatus de fora d'ordenació, incompatible urbanísticament, és previsible que no serà una situació que es corregisca a curt termini, atés que depén de la voluntat dels seus titulars l'eradicació d'estos.
No obstant això, com a alternativa addicional a l'exclusió plantejada en l'anterior paràgraf com un possible criteri d'intervenció pública, els aspirants a agents urbanitzadors hauran d'estudiar i documentar exhaustivament la possible indemnització generada per la demolició de les esmentades construccions. Estes dades es posaran de manifest als propietaris dels immobles i un pronunciament favorable d'estos per entendre que els seus drets es poden veure adequadament satisfets davant d'eixa valoració objectiva, cosa que podria comportar que l'administració municipal es decantara en l'acord d'aprovació del PAI per incloure estos immobles dins de l'àmbit, procedir a eliminar-los i habilitar les parcel·les urbanísticament per als usos compatibles amb l'ordenació vigent (activitats no residencials).
Una proposta en eixe sentit per part dels aspirants serà tinguda en compte en el context de l'article 124.2 de la LUV, com a aspecte susceptible de puntuar en la licitació, tal com especifiquen estes bases particulars.
6. L'ordenació detallada prevista no podrà alterar les alineacions de l'àmbit en la part limítrofa amb la línia del ferrocarril situada al sud d'este, de manera que la nova ordenació no suposarà un acostament dels nous espais edificables creats per l'ordenació a la línia de ferrocarril esmentada més enllà del límit més pròxim previst per l'actual ordenació en la seua projecció al llarg de tot eixe front de façana. Atés que l'àmbit disposa de l'ordenació detallada que ha sigut objecte d'informe en el seu moment per l'administració sectorial esmentada, el fet que esta premissa no s'altere amb la nova ordenació que s'aprove exclou la necessitat que esta administració haja d'intervenir i que se li hagen de requerir informes ni dictàmens. Respecte del projecte d'urbanització s'haurà d'estudiar l'especial tractament dels elements vegetals de la urbanització, per a provocar el major efecte barrera acústica possible amb les línies del ferrocarril limítrofes, com a conseqüència del que evidencie el corresponent estudi de contaminació acústica.
7. Les noves solucions d'ordenació que es proposen han de mantindre l'equivalència de superfícies qualificades com a zones verdes i viari que les definides per l'actual planejament, en proporció a les noves superfícies que resulten de la delimitació definitiva de l'àmbit, sense que es produïsca una minva ni reducció d'estes.
8. S'admeten canvis justificats en el quadre d'usos de les zonificacions actuals, de manera que es consideren els usos més adequats per als nous espais edificables de nova creació. S'exclou la possibilitat d'ús residencial, ni principal ni accessori.
9. La definició de la parcel·la mínima edificable haurà de ser degudament justificada atenent els usos, tipologies i estructura de les illes edificables que es proposen. S'hauran de tindre en compte en la mesura que siga possible les circumstàncies que assenyala l'article 170.2 de la LUV.
10. El document de planejament serà d'aprovació definitiva municipal. El contingut i format de la documentació de planejament haurà de ser el propi d'un pla de reforma interior, encara que s'estiga davant d'una modificació puntual de l'ordenació detallada del PGOU.
Cinquena. Descripció dels objectius d'edificació privada que han de complir-se en l'àmbit de l'actuació
Cap observació respecte d'això.
Sisena. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció dels documents d'ordenació i gestió exigibles
Cal ajustar-se a les exigències de la clàusula 10 de les bases generals així com dels seus annexos I i II.
A estes cal afegir les següents exigències, de caràcter addicional:
Tota la documentació de planejament inclosa en els programes d'actuació integrada, sense perjudici de la seua presentació en paper, sempre haurà de constar en suport digital (en els formats més habituals: doc; xls; dwg).
El plànol de replantejament serà la base de tot el material gràfic. Es farà amb projecció en coordenades UTM, amb suficients bases de replantejament georeferenciades i grafiades. Estes hauran de quedar materialitzades sobre el terreny, per mitjà de claus i pintura i en cas de grans àmbits se situaran sobre plataformes amb suficient espai que en permeta l'estacionament a fi de comprovar la perfecta adscripció al terreny. En els documents de planejament seran en dos coordenades, independentment de les que consten en el pla d'urbanització. Afectarà tant la zona d'actuació com la limítrofa, incloent una àrea exterior suficient, que comprenga com a mínim el viari de contacte en la seua totalitat, i amb referència a la illes existents, si n'hi haguera. Cada punt significatiu constarà de coordenades per al replantejament, i el quadre de bases i punts de replantejament figurarà necessàriament en el plànol.
Tot el contingut gràfic documental haurà de tindre en comú el perímetre georeferenciat de l'àmbit (o àmbits si pertoca) de l'actuació del plànol de replantejament. Es presentarà en paper a escala màxima 1/1.000.
Documents de planejament
Documentació escrita informativa i justificativa
La part informativa de la documentació de planejament inclosa en els programes d'actuació integrada constarà d'un apartat específic de la repercussió o declaració d'impacte segons l'estudi d'impacte ambiental del PGOU de Sagunt.
Quan es tracte de programes que afecten un nombre significatiu de parcel·les, inclourà un apartat o annex on s'analitze la situació de la parcel·lació del sector, amb una estadística de les superfícies de les parcel·les cadastrals afectades en el moment de la presentació del PAI, a fi de justificar, entre altres, la parcel·la mínima de l'ordenació quan així pertoque.
Les afeccions imposades per la legislació sectorial en l'àmbit territorial figuraran en un llistat on conste cada una d'estes de forma completa i el butlletí i data de publicació.
Documentació gràfica informativa
Els plànols informatius reglamentaris se sotmetran als següents criteris obligatoris:
a) La situació dels terrenys en el context de l'ordenació urbanística es referirà sempre als plànols originals de classificació de sòl del PGOU a la seua escala original.
b) L'estructura de la propietat reflectirà el plànol original cadastral (en paper escala 1:2.000).
c) La topografia del terreny assenyalarà les corbes de nivell metre a metre i punts de cota (en paper escala 1:2.000). En el suport digital constarà com a capa única les corbes de nivell metre a metre.
d) El plànol dels usos, aprofitaments, vegetació, construccions i edificacions existents reflectirà les corbes de nivell de l'apartat anterior (en paper escala 1:2.000).
e) Les infraestructures de qualsevol tipus i xarxes generals de servei inclouran les torres i pals de suport, diàmetres i arquetes, i béns demanials o servituds derivades de la seua implantació (en paper escala 1:2.000).
f) L'ordenació estructural del sector i del seu entorn, l'estat de les construccions en les operacions de reforma i tot allò que incidisca directament o indirectament en el planejament municipal vigent es vincularà sobre els plànols originals del PGOU que pertoquen en cada cas, a la seua escala original.
g) Les afeccions tant físiques com jurídiques que puguen condicionar l'ordenació, com ara zones de domini públic i les seues àrees de servitud, grans infraestructures de tota índole existents al territori, àrees arqueològiques i construccions i fites més rellevants que hi existisquen o altres factors anàlegs, es faran constar en un plànol a banda o si és possible en l'assenyalat com a e). En qualsevol cas, les afeccions físiques i jurídiques, servituds, etc. que condicionen l'ordenació establida, es faran constar en el suport digital georeferenciat com a capa única.
h) Quan la nova ordenació es vincule a nuclis urbans s'haurà d'incloure una anàlisi gràfica completa de la situació actual de la zona afectada, amb un abans i un després de l'ordenació proposada.
Documentació gràfica de caràcter normatiu
Els plànols proponents d'una nova ordenació detallada o variació de l'existent s'ajustaran als criteris següents:
a) El plànol de qualificació i assignació de destinacions urbanístiques a cada terreny inclourà en la forma que es considere oportuna els paràmetres característics de cada un d'estos: superfícies, edificabilitat, nombre de plantes, distàncies a límits i tots els que es consideren rellevants en funció de l'ordenació detallada proposada (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1.000).
b) El plànol de delimitació de la xarxa de reserves del sòl dotacional públic inclourà les característiques més rellevants dels equipaments previstos: superfícies, edificabilitat (si se'n fixa), nombre de plantes, distàncies a límits i tots els que es consideren oportuns (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
c) En el plànol específic de la xarxa viària rodada i de vianants es definiran les seues amplàries i característiques geomètriques, incloent un esquema de les seccions tipus de cada vial. Este plànol prescindirà d'aquells elements propis del projecte d'urbanització inclòs en l'alternativa tècnica, encara que inclourà les rasants dels punts de trobada així com les corresponents al viari de contacte. Inclourà també la xarxa primària adscrita, si pertoca, així com les zones de protecció segons la legislació aplicable. Este plànol ha d'incloure necessàriament les corbes de nivell (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1.000).
d) Les àrees sotmeses o autoritzades a estudis de detall s'inclouran en el mateix plànol del model real o virtual d'implantació dels volums edificables, que es basarà en el plànol a), reproduint les dades d'aquell, i grafiant-los sobre cada una de les parcel·les patrimonialitzables per ús i destinació (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1.000).
e) Plànol final on es reflectisca la nova ordenació proposada sobre el plànol original del PGOU a què afecte.
f) Aquells altres plànols que es consideren necessaris per a la millor definició de l'ordenació detallada.
Tots els plànols hauran de reflectir l'ordenació estructural vigent als sòls de l'entorn del sector o sectors ordenats, acreditant la integració de la proposta.
Caldrà un estudi de contaminació acústica i la justificació de en quina mesura les conclusions que se n'extrauen afecten les previsions d'ordenació que es proposen o bé les mesures específiques que es consideren en el projecte d'urbanització.
Atés que ja hi ha una ordenació detallada definida en el PGOU i es tracta d'una modificació d'esta que no afecta tipologies ni nombre de plantes i altura, no es considera necessària la redacció i tramitació d'un estudi d'integració paisatgística.
A més, tota la documentació gràfica haurà d'ajustar-se a l'ordenança municipal aprovada definitivament pel Ple municipal en la sessió de 30 d'abril de 2008 (exp. 36/0513 CP) i publicada en el Butlletí Oficial de la Província de València número 126, de 28 de maig de 2008, com a ordenança municipal sobre alineacions, rasants, actes de replantejament i plànols finals d'obres, i de conformitat amb el que estableixen els articles 1 i 7.4 d'esta.
Setena. Admissibilitat de variants
S'admetran en els aspectes expressament indicats al llarg d'estes bases.
Huitena. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció del projecte de les obres d'urbanització
Com ja s'ha indicat, caldrà ajustar-se a les determinacions de la clàusula 10 de les bases generals i al seu annex II.
A estes caldrà afegir les següents exigències, de caràcter addicional:
- Tota instal·lació existent que done un nou servei a la zona que s'urbanitza, haurà de ser revisada mitjançant una cambra, mandrí o un altre sistema de comprovació, i caldrà adoptar les mesures correctores necessàries per a la seua correcta funcionalitat. En cas contrari, s'entendrà que es esta és reposada amb els condicionants imposats a l'obra nova. Les amplàries de vorera mai no seran inferiors a 3 metres, llevat d'excepcions motivades.
- Quant a control de qualitat, cal afegir les següents qüestions, que hauran de ser dutes a terme per un laboratori acreditat:
· Serà obligatori el llavat i desinfecció de la canalització d'aigua de forma prèvia a la connexió a les xarxes municipals i, per tant, a la seua recepció.
· Serà obligatori realitzar les proves d'estanquitat i pressió de les xarxes d'aigua a una pressió de 10 atmosferes, en trams no majors a 500 metres.
· Serà obligatori el pas d'una cambra per les conduccions de sanejament i pluvials una vegada executades, per a comprovar el seu bon funcionament amb caràcter previ a qualsevol connexió que s'hi pretenga.
- Tots els registres han de disposar d'un certificat de producte, a més de les exigències indicades en les bases generals.
- A l'efecte del seu disseny, els vials seran específicament previstos per al trànsit pesat.
- L'acabat per a les columnes serà oxiró negre en vials i oxiró verd en zones verdes.
Novena. Estimació dels terminis de desenvolupament i execució del programa d'actuació integrada, així com la regulació dels efectes de l'incompliment
a) La presentació dels textos refosos corresponents al planejament o al projecte d'urbanització haurà de produir-se en el termini màxim d'un mes des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de l'aprovació definitiva que impose modificacions a l'alternativa tècnica.
b) La notificació als interessats per a l'exercici de l'opció per modalitat de retribució previst en els articles 166 de la Llei Urbanística Valenciana haurà de practicar-se en el termini màxim d'un mes des de la formalització del PAI.
c) El projecte de reparcel·lació haurà de presentar-se davant de l'Ajuntament per l'urbanitzador en el termini màxim d'un mes des de la finalització del termini per a l'opció per modalitat de retribució previst en l'article 166 de la Llei Urbanística Valenciana. A este efecte, l'urbanitzador haurà de presentar davant de l'administració actuant una acreditació justificativa de la pràctica de les comunicacions regulades exigibles.
d) La presentació dels textos refosos corresponents al projecte de reparcel·lació haurà de produir-se en el termini màxim de 15 dies hàbils des que s'efectue la notificació a l'urbanitzador de les modificacions que cal introduir en el projecte inicialment formulat.
e) L'inici de les obres d'urbanització haurà de produir-se en el termini d'un mes des de la íntegra notificació de l'aprovació definitiva del projecte de reparcel·lació, que caldrà acreditar per mitjà d'una acta de replantejament subscrita per la direcció de les obres i, almenys, per un tècnic municipal. A estos efectes, l'urbanitzador haurà d'acreditar, en l'acta de replantejament, el pagament als creditors nets del compte de liquidació o bé la consignació de la quantitat esmentada a la tresoreria municipal.
f) Les obres d'urbanització hauran de finalitzar en el termini màxim de 18 mesos des que s'inicien. La finalització de les obres s'acreditarà per mitjà del corresponent certificat final d'obres expedit pel director facultatiu.
Efectes de l'incompliment
El retard en el compliment de qualsevol dels terminis indicats, i no sols el de l'execució material de les obres, tindrà una penalització d'un 1 per mil del pressupost íntegre del PAI per dia natural de demora.
Deu. Model de proposició que han de presentar els interessats
Model de proposició
(Nom i cognoms) ..., amb DNI núm...., amb domicili per a tots els actes d'este concurs a ..., que intervé en nom i representació de l'entitat mercantil ..., amb domicili social a ..., CIF núm. ..., telèfon ..., correu electrònic ... i fax núm. ..., assabentat/ada de l'anunci publicat en el ...; de les bases generals, publicades en el BOP de data ....; i de les bases particulars de condicions aprovades per la corporació municipal de Sagunt en la sessió de data ..., i publicades en el ..., per a contractar per mitjà d'un concurs públic obert el Programa d'Actuació Integrada de l'Àmbit de la Vallesa Nord, de conformitat amb les bases esmentades.
Amb la presentació d'esta sol·licitud, la meua representada accepta els termes de les bases generals i particulars de programació que regulen l'adjudicació d'este programa, i declara que compleix totes les condicions exigides per a resultar adjudicatària del programa.
(Lloc, data i firma del / la proponent).
Onze. Documentació que ha de presentar cada licitador junt amb la proposició
En el sobre A, com a documentació acreditativa de la personalitat i de la solvència, la documentació indicada en la Llei 30/2007, de Contractació del Sector Públic. Aspecte que cal complementar amb el que estableix la determinació 13 d'estes bases particulars.
En el sobre B, com a alternativa tècnica: a més dels indicats en l'article 126 de la LUV, en tot cas un document de planejament fidel a les indicacions d'estes bases acreditatiu de tots els aspectes i propostes indicats en estes bases i que han d'aportar els aspirants a agents urbanitzadors.
En el sobre C, com a proposició juridicoeconòmica: els indicats en l'article 127 de la LUV i 301 i següents del ROGTU.
La documentació que serà objecte de valoració serà la següent:
A. De l'alternativa tècnica:
- El document de planejament.
- El projecte d'urbanització.
- El document acreditatiu de la inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana.
- El document acreditatiu dels terminis que es proposen per al desenvolupament de l'actuació integrada i resta de compromisos de l'aspirant.
- El document acreditatiu de l'enunciat dels objectius complementaris que es proposen conforme a l'article 124.2.
B. De la proposició juridicoeconòmica:
- El document acreditatiu de l'import de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat.
- El document acreditatiu de la valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie.
- El document acreditatiu dels compromisos financers per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador.
Dotze. Termini i lloc per a la presentació de les proposicions
El termini de presentació de proposicions al concurs és de tres mesos.
L'inici del còmput del termini esmentat començarà a comptar a partir de l'endemà de la data de l'última de les publicacions obligatòries efectuades, siga la del Diari Oficial de la Comunitat Valenciana o siga la del Diari Oficial de la Unió Europea.
Les proposicions dels interessats hauran de presentar-se en qualsevol dels registres de l'Ajuntament de Sagunt, dins del termini indicat i en l'horari de 08.00 hores a 14.00 hores. No serà admissible cap altre mitjà de presentació. Esta restricció només afecta la documentació subjecta als terminis de concurrència competitiva i no la resta de documents que calga aportar durant la instrucció de la resta de l'expedient, que podrà fer-se per qualsevol dels mitjans previstos en la Llei 30/1992, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
Tretze. Criteris de solvència econòmica i financera, tècnica i professional exigibles als concursants i documentació acreditativa del compliment d'estos
Solvència econòmica i financera
N'hi haurà prou a reunir un dels requisits següents:
A. Capital social mínim.
Atés que el pressupost d'execució material (PEM) indicat com a punt de partida de la licitació en les bases particulars és inferior a 10 milions d'euros, el capital social mínim serà de mig milió d'euros.
Este aspecte s'acreditarà per mitjà d'un certificat expedit pel Registre Mercantil, d'una antiguitat no superior a tres mesos.
B. Disponibilitat de fons propis.
Gaudir de la disponibilitat de fons propis que equivalga com a mínim a un 20% del pressupost d'execució de contracta del PAI a què es licita.
Si es tracta d'una persona jurídica el mitjà d'acreditació d'esta solvència serà la presentació del balanç, en relació a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació, dels comptes anuals aprovats i inscrits en la forma deguda en el Registre Mercantil.
Si es tracta d'un empresari individual i està obligat a presentar la declaració de l'impost del patrimoni, s'exigirà disposar d'una patrimoni equivalent als fons propis adés indicats; aspecte que acreditaria per mitjà de la corresponent liquidació referent a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació. Si no està obligat a presentar l'impost del patrimoni, se li exigirà que la declaració de l'IRPF de l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació figure amb ingressos empresarials de caràcter positiu.
C. Agrupacions d'interés urbanístic.
Aquelles que es troben legalment constituïdes, amb personalitat jurídica pública per estar degudament registrades, es considerarà que tenen solvència financera en tot cas.
S'acreditarà este aspecte per mitjà del certificat acreditatiu de la inscripció en el Registre d'Agrupacions d'Interés Urbanístic.
Solvència tècnica i professional
A. Plantilla mínima.
Tindre com a personal en nòmina dins de la plantilla de l'empresa en condició de fix un mínim dels següents efectius
- Un arquitecte superior i/o tècnic competent (p. ex. ICCP).
- Un arquitecte tècnic.
- Un enginyer tècnic industrial o de categoria superior.
- Un topògraf.
- Un llicenciat en Dret.
S'acreditarà este aspecte per mitjà d'una còpia compulsada dels contractes laborals corresponents, així com de l'estat d'alta en el moment de la presentació.
A més caldrà adjuntar una còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'estos.
B. Contractes de serveis professionals.
Qualsevol dels efectius mínims anteriors podrà ser substituït per l'acreditació de la subscripció d'un contracte de serveis professionals per al PAI concret objecte de licitació amb caràcter previ a la presentació de la proposició, i durant la vigència d'este.
S'acreditarà este aspecte per mitjà d'una còpia compulsada dels contractes de serveis professionals corresponents.
A més caldrà adjuntar una còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'estos.
Catorze. Criteris objectius d'adjudicació del programa d'actuació integrada, especificats per ordre decreixent d'importància, incloent la ponderació
Ja que s'està davant d'un programa l'alternativa tècnica del qual va acompanyades d'un instrument de planejament que únicament inclou una ordenació detallada, la puntuació de l'alternativa tècnica i de l'instrument de planejament representarà un 65% de la valoració en relació amb la proposició juridicoeconòmica, que representarà un 35%.
Dins de cada una d'estes, la importància relativa és la següent:
Per a l'alternativa tècnica:
a) La qualitat tècnica de l'ordenació proposada. Este criteri representarà un 50% de la valoració de l'alternativa tècnica.
b) La resolució adequada de la integració de l'actuació en el seu entorn.
c) La millor estructuració de dotacions públiques i d'espais lliures.
Els criteris establits en els apartats b) i c) anteriors representaran en conjunt un 20% de la valoració de l'alternativa tècnica.
d) La qualitat tècnica de les solucions proposades per a la urbanització.
Este criteri representarà un 10%.
e) Inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana dins de l'àmbit del programa, com a objectius complementaris d'este, d'acord amb les directrius establides en els articles 30 a 35 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. Este criteri suposarà un 10% del valor total de l'alternativa tècnica.
g) Termini d'execució del programa d'actuació integrada.
h) Compromís d'edificació simultània a la urbanització dels solars resultants de l'actuació per damunt d'un mínim legalment exigible.
i) Compromisos addicionals assumits voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador.
j) Mitjans per al control de cada una de les prestacions que constitueixen l'objecte del programa.
Els criteris establits en els apartats g), h), i) i j) anteriors representaran en conjunt un 10% de la puntuació total de l'alternativa tècnica.
Per a la proposició juridicoeconòmica:
a) Menor import respecte de referències de quadres de preus de pràctica usual de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat. Este criteri representarà un 35% de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
b) La valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie i la menor proporció de solars o aprofitament que hagen de ser posats a disposició de l'urbanitzador per mitjà de la reparcel·lació forçosa com a retribució a compte de tercers amb els qui no tinga un contracte suficient. Este criteri representarà un 30% de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
c) Major proporció de terrenys propis o d'associats que hagen de quedar afectes, amb garantia real inscrita en el Registre de la Propietat, al compliment de les obligacions especials d'edificació derivades de l'aprovació del programa. Representarà un 25% de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
d) Compromisos financers per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador. Este criteri suposarà un 10% del valor total de la proposició juridicoeconòmica.
Quinze. La previsió i, si pertoca, limitació de la possibilitat de formular alternatives tècniques que suposen una ampliació de l'àmbit territorial que s'ha de programar, així com les conseqüències de l'ampliació
No s'admeten.
Setze. El percentatge mínim de solars l'edificació dels quals haja de ser simultània a la urbanització
La simultaneïtat d'obres d'urbanització i edificació es regirà pel que estableix l'annex III de les bases generals esmentades.
Dèsset. Necessitat d'informe del Consell del Territori i el Paisatge que estableix l'article 136.4 de la Llei Urbanística Valenciana, així com d'altres administracions sectorials
En este cas no concorre la necessitat de cap informe d'altres administracions, amb l'excepció de la Diputació Provincial de València, si concorregueren les circumstàncies allí indicades.
Qüestió distinta són les distintes autoritzacions que s'hauran de tramitar i obtindre per als distints encreuaments de serveis, que es realitzaran en una fase posterior.
Díhuit. Percentatge màxim de coeficient de canvi
No podrà superar en cap cas un coeficient de 0,50 més IVA a favor de l'agent urbanitzador.
Dènou. Prerrogatives que té l'administració
Caldrà ajustar-se al que disposa la clàusula tercera de les bases generals per les quals es regeix este PAI.
Vint. Competència de l'ordre jurisdiccional contenciós administratiu per a conéixer de les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'administració i l'urbanitzador
L'ordre jurisdiccional contenciós administratiu serà el competent per a conéixer de les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'administració i l'urbanitzador.
Vint-i-u. Adjudicació connexa o condicionada, d'acord amb el que disposa l'article 139.1 de la Llei Urbanística Valenciana i el reglament, així com l'existència o inexistència d'un cànon d'urbanització
Cal remetre's a les consideracions adés indicades sobre les solucions d'aigües pluvials, residuals i subministrament d'aigua sense tractar. Serà el resultat de l'anàlisi que realitzen les propostes de programació el que determine l'abast de la dependència esmentada, en grau major o menor en funció que s'executen infraestructures compartides o bé distintes.
Això comporta que en els termes literals de l'article 139 de la LUV, l'agent urbanitzador en el este cas assumisca expressament que, en relació amb les infraestructures esmentades que han d'executar els agents urbanitzadors d'estes, se subordina a la previsió següent.
«1. Els programes poden aprovar-se condicionats a la realització efectiva de determinacions pròpies d'altres actuacions prèviament o simultàniament programades, sempre que estiga prou garantit el compliment d'aquelles condicions connexes i es preveja una adequada coordinació entre les respectives actuacions. Estes circumstàncies hauran d'especificar-se amb claredat en les bases particulars reguladores del programa.
2. L'adjudicació així condicionada imposarà les obligacions econòmiques que calguen per a compensar els afectats per l'actuació més costosa a càrrec dels d'altres que se'n beneficien per concentrar-se en esta obres o sobrecostos d'utilitat comuna.
3. L'incompliment per l'urbanitzador principal de les condicions que afecten el desenvolupament d'una altra actuació connexa podrà comportar la suspensió d'ambdós programes. L'adjudicatari d'un programa condicionat haurà de comprometre's a assumir, al seu risc i ventura, eixa eventualitat, encara que podrà fer reserva del dret a subrogar-se, arribat el cas, en el lloc de l'urbanitzador principal, amb els requisits establits en esta llei respecte de la cessió de l'adjudicació.»
Vint-i-dos. La previsió d'un preu cert de licitació, que tindrà caràcter de màxim i que servirà de base per al càlcul de la garantia provisional
De conformitat amb el que estableix la base novena de les bases generals, s'estableix l'import de la garantia provisional en una quantitat de 100.000 euros.
Respecte de les obres d'urbanització que ha d'executar-se sota la responsabilitat de l'agent urbanitzador de l'àmbit, es fixa el següent criteri per a definir l'import del PEM:
Per a la urbanització interior: un cost mitjà màxim per m² de vial i per m² de zona verda. En el cas que ens ocupa, per comparació amb actuacions semblants, i actualitzacions de l'IPC, es fixa un cost mitjà, tant per a m² vial com m² de zona verda, de 85 €/m².
Per a les connexions exteriors: atés que les solucions últimes depenen de les conclusions que es deriven de l'anàlisi que realitzen els proponents, no es fixen preus màxims de caràcter individual per a cada un dels elements exteriors que siguen d'execució necessària o sobre els quals s'haja de realitzar l'oportuna participació en el seu cofinançament. Però este Ajuntament es reserva la possibilitat, en ocasió de l'acord d'adjudicació, de reajustar els imports que es proposen per estos elements singulars si es jutja motivadament que estan sobrevalorats.
Al seu torn, s'indicava en les bases generals que si les infraestructures foren de titularitat diferent de la municipal i no s'haguera pogut determinar el preu de partida per part dels serveis tècnics municipals, s'exclouria expressament del preu màxim fixat per este Ajuntament com a preu de partida de la licitació a la baixa. No obstant això, en qualsevol altra obra que puga afectar el subministrament d'energia elèctrica, s'entendrà que la connexió a xarxes de la companyia subministradora d'energia elèctrica estarà inclosa dins de l'obra urbanitzadora, podent-se realitzar increments econòmics respecte dels preus fixats en estes bases particulars en relació amb les dites infraestructures quan el punt de connexió donat per la companyia esmentada estiga a una distància superior a 500 metres de l'àmbit, i només podent ser objecte d'increment la part de traçat exterior a l'àmbit d'actuació.
Igualment, quedaran fora d'este límit econòmic aquelles millores en infraestructures que, tot i ser necessàries o convenients, no hagen sigut previstes en les bases particulars i proposen els aspirants, i les obres connexes que definitivament haguera d'executar l'àmbit, per no haver prosperat les iniciatives encarregades de la seua concreció, les quals es valoraran atenent el preu de licitació, ja siga per coeficient ?/m², per aplicació de partides o extrapolació d'estes.
Així mateix, es va fixar en les bases generals el criteri per a definir l'import del pressupost d'execució per contracte (PEC) que mai podria superar el 19% del PEM.
D'altra banda, s'hi assenyalava que no s'admetrà el cobrament a càrrec de la propietat per part de l'agent urbanitzador d'honoraris professionals tècnics en imports superiors als establits com a indicatius en les tarifes dels corresponents col·legis professionals. L'aspirant a agent urbanitzador haurà de justificar expressament este aspecte en les seues proposicions juridicoeconòmiques.
També es va establir en les bases generals com a despeses generals un percentatge màxim del 5% de la suma del PEC i dels honoraris professionals tècnics. Amb este percentatge s'entenen coberts els honoraris jurídics, despeses de publicacions, de notificacions, actuacions en notaria, Registre de la Propietat, despeses financeres, etc. En el cas que, com a conseqüència de l'aplicació de l'anterior percentatge, resulte un import inferior a 60.000 euros, en tot cas es considerarà com a import a cobrar la quantitat esmentada de 60.000 euros.
L'import del PEM que es propose en la plica juridicoeconòmica, segons que excedisca o no el límit quantitatiu de l'article 120.6 de la LUV, és el que determinarà la necessitat o no d'intervenció obligada d'un contractista d'obres d'urbanització distint i desvinculat a la figura de l'agent urbanitzador.
Vint-i-tres. La puntuació mínima que hauran de superar les alternatives tècniques per a poder ser valorades les proposicions juridicoeconòmiques que les desenvolupen
Les bases generals estableixen respecte d'això que només es procedirà a l'obertura de la proposició juridicoeconòmica d'aquells aspirants que hagen aconseguit com a mínim el 30% dels punts possibles de l'alternativa tècnica.
Vint-i-quatre. La determinació de la quantia i forma de la garantia definitiva que ha de prestar l'urbanitzador
Caldrà ajustar-se al que disposa la base 13 de les bases generals d'este PAI.
Vint-i-cinc. Causes específiques de resolució addicionals a les previstes en la Llei Urbanística Valenciana, en este reglament i en la legislació reguladora dels contractes de les administracions públiques
No se'n considera necessària la fixació de cap amb caràcter addicional.
Vint-i-sis. L'abast i límit de les possibles pròrrogues per al desenvolupament i execució del programa
L'Ajuntament es reserva valorar cada cas concret per a decidir si és procedent o no la pròrroga en funció de les circumstàncies que concórreguen.
Vint-i-set. Relació de titulars cadastrals
En les bases generals s'estableix que amb ple respecte a la confidencialitat de dades de caràcter personal i a la normativa específica que regeix les dades cadastrals, s'haurà d'incorporar necessàriament una relació de titulars cadastrals que hagen de ser citats durant el període d'informació pública, així com els seus domicilis.
La relació esmentada no serà de lliure accés en l'expedient sinó que només serà facilitada a aquells interessats que acrediten que han depositat a la notaria la documentació a què es refereix l'article 134 de la LUV, a l'efecte de practicar la notificació a estos en el context de la preceptiva informació pública.
Figura en l'expedient la relació esmentada, facilitada pel Departament de Rendes, amb accés restringit als subjectes indicats en el paràgraf anterior.
Sotmés l'assumpte a votació, resulta:
Total regidors: 25. Regidors assistents: 23; regidors absents: 3, senyor Goig i senyores García Muñoz i Murciano. Vots a favor: 22, de l'alcalde i dels senyors o senyores Muniesa, Vayá, Serrano, Martí, Bono, Peláez, Peris, Calero, José Luis Chover, Miguel García, Miguel Chover, Campayo, Hernández, Fernández Chirivella, González, Paz, Navarro, Sánchez, Fernández Carrasco, López-Egea i Aguilar; per això, de conformitat amb el dictamen de la Comissió Informativa de Política Territorial i Sostenibilitat, el Ple de l'Ajuntament, per unanimitat, acorda:
Primer. L'aprovació d'estes bases particulars de programació de l'àmbit denominat la Vallesa Sud i que inclou les originàries V.4, V.5, V.6, V.7 i V.8 del PGOU de Sagunt.
Segon. La iniciació del procediment de programació d'este àmbit, en els termes de l'article 132 i següents de la LUV.
Este acte, de conformitat amb el que estableix l'article 109 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, posa fi a la via administrativa.
Contra este acte es podrà interposar, amb caràcter potestatiu, un recurs de reposició o impugnar-lo directament davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.
En cas que s'opte per la interposició del recurs de reposició, es farà davant de l'òrgan municipal que va dictar l'acte i en el termini d'un mes comptador des de l'endemà del dia que es publique, havent de tindre en compte que la seua interposició impedirà, fins a la seua resolució expressa o desestimació presumpta, la utilització de la via contenciosa administrativa.
El recurs haurà de resoldre's i notificar-se en el termini d'un mes; en cas contrari, s'entendrà desestimat i quedarà expedita la via contenciosa administrativa.
En el cas que es decidisca interposar un recurs contenciós administratiu directament, es farà, de conformitat amb el que disposen els articles 10, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, davant de la sala contenciosa administrativa corresponent del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, amb seu al Palau de Justícia de la ciutat de València, en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà d'esta publicació.
Tot això sense perjudici que puga exercir qualsevol altra acció o recurs que estime convenient en defensa dels seus drets.
Cosa que es publica als efectes oportuns i sense perjudici del que resulte de l'aprovació de l'acta corresponent.
Sagunt, 7 de gener de 2009.- L'alcalde: Alfredo Castelló Sáez.