Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8235, del 15-02-2018 (2018/951)

RESOLUCIÓ de 24 de gener de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 199/15-EAE.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8235

Data del DOGV
:   15-02-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/951


Data del document
:   24-01-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * València
    * Alacant
    * Castelló de la Plana
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 24 de gener de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 199/15-EAE. [2018/951]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental i territorial estratègica, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 199/15-EAE.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Tràmit: avaluació ambiental de Pla d'acció territorial  
Promotor: Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
Autoritat substantiva: Consell  
Localització: Comunitat Valenciana  
Expedient: 199 € 2015 € EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 26 d'octubre de 2017, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral (PATIVEL), en els termes següents:  
L'objecte de la declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària d'acord amb la LOTUP. Per a això verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, i establirà, si és el cas, les condicions finals que s'hi hagen d'incorporar prèviament a la seua aprovació.  
El 13 de setembre de 2017 la Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge remet la proposta del Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral i el seu expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica. Els continguts d'aquests documents són els següents:  
- Expedient d'avaluació ambiental i territorial:  
- Estudi ambiental i territorial estratègic amb els continguts de l'annex VII.  
- Certificat del procés de participació pública.  
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades.  
- Al·legacions presentades durant el termini legalment establit.  
- Pla de participació pública (s'hi inclou la justificació de com s'han pres en consideració en la proposta del pla).  
- Descripció de com s'han integrat en el pla o programa els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s'han pres en consideració el document d'abast i l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE i memòria justificativa).  
- Descripció de la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient que es derivaran de l'aplicació del pla (en l'EATE).  
  
- Justificació del compliment de les previsions legals pròpies del procés i anàlisi del compliment dels paràmetres, determinacions i documents exigibles per a la formalització del pla d'acord amb la legislació aplicable (memòria justificativa).  
- Mesures de seguiment (en l'EATE i memòria justificativa).  
- Proposta de pla:  
- Memòria informativa.  
- Memòria justificativa.  
- Plans d'informació.  
- Plans d'ordenació.  
- Memòria econòmica.  
- Normativa.  
- Catàleg de platges.  
- Via del litoral.  
- Estudis complementaris: estudi de paisatge.  
  
Nota: En la normativa s'indica que s'elaborarà posteriorment i de manera independent un catàleg de proteccions.  
  
A) Anàlisi del procés d'avaluació.  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental que s'ha seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici 20/11/15  
Emissió del document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic. 28/04/16  
Participació pública i consultes de la versió preliminar del pla, de l'EATE i resta de la documentació exigible, durant un període mínim de 2 mesos. Ampliat termini fins a 31.01.2017  
Data de publicació en el DOGV: 11/11/16  
10/01/17  
Participació pública i consultes de la versió preliminar del pla, de l'EATE i resta de la documentació exigible, durant un període mínim de 20 dies.  
Data de publicació en el DOGV: 19/05/17  
Sol·licitud emissió DATE 13/09/17  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
B.0) Informació territorial:  
L'espai litoral és un dels actius territorials més importants que té la Comunitat Valenciana. Segons els experts, més del 15 % del producte interior brut (PIB) valencià, i més del 85 % del valor afegit brut (VAB) procedent del sector turístic es genera en la franja de 500 metres mesurada des del límit interior de la ribera del mar.  
  
A més del seu valor econòmic, no ho és menys el seu valor ambiental o social. El litoral acull 10 parcs naturals, el 90 % de la superfície de les zones humides de més valor, 23 llocs d'interés comunitari, gran part del sòl agrícola d'alta capacitat productiva i alguns paisatges de rellevància regional.  
Des del punt de vista social, més del 80 % de la població de la Comunitat viu pròxima al litoral, en la denominada Cota 100, i el seu ús i gaudi és el més massiu i valorat pels ciutadans de la Comunitat Valenciana, tal com succeeix en gran part del territori nacional i de la Unió Europea.  
Si tenim en compte el planejament urbanístic dels primers 500 metres de costa des de la línia exterior de la ribera del mar, el 50 % és urbà o urbanitzable, el 44 % és sòl protegit per la legislació ambiental i el restant 6 % (1.000 ha) és sòl no urbanitzable de règim comú. Aquest sòl no urbanitzable de règim comú és relativament escàs però està localitzat de manera estratègica per a exercir les seues funcions territorials, ambientals i econòmiques dins de l'espai litoral.  
El que podríem considerar costa «verge» (trams amb ocupació per elements artificials per sota del 10 %) suposa el 22 % de la longitud de la línia de costa.  
  
B.1) Planejament vigent.  
En l'actualitat no hi ha cap planejament de caràcter territorial que afecte tot el litoral de la Comunitat Valenciana.  
Cada municipi ha ordenat de manera individualitzada el seu tram de costa per la qual cosa el planejament vigent en l'àmbit d'actuació d'aquest PAT és el propi de cada terme municipal. En la franja dels primers 2.000 metres des de la ribera del mar es troben els municipis següents:  
- Província de Castelló: Vinaròs, Benicarló, Peníscola, Alcalà de Xivert, Torreblanca, Cabanes, Orpesa, Benicàssim, Castelló de la Plana, Almassora, Borriana, Nules, Moncofa, Xilxes, la Llosa i Almenara.  
  
- Província de València: Benavites, Quartell, Canet d'en Berenguer, Sagunt, Puçol, el Puig de Santa Maria, la Pobla de Farnals, Massamagrell, Massalfassar, Albuixech, Albalat dels Sorells, Foios, Meliana, Almàssera, Alboraia, València, Sedaví, Alfafar, Massanassa, Sueca, Cullera, Tavernes de la Valldigna, Xeraco, Xeresa, Gandia, Daimús, Guardamar de la Safor, Bellreguard, Miramar, Piles i Oliva (nota: la normativa també inclou com a afectat Llocnou de la Corona).  
- Província d'Alacant: Pego, el Verger, els Poblets, Ondara, Dénia, Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell, Teulada, Benissa, Calp, Altea, l'Alfàs del Pi, Benidorm, Finestrat, la Vila Joiosa, el Campello, Sant Joan d'Alacant, Alacant, Elx, Santa Pola, San Fulgencio, Guardamar del Segura, Torrevieja, Orihuela i Pilar de la Horadada.  
  
B.2) Antecedents. Resum del document d'abast.  
B.2.1) Alternativa proposada en el document consultiu.  
La proposta fixava dos àmbits d'actuació, un àmbit estricte que comprenia els primers 500 metres des del límit interior de la ribera del mar i un àmbit ampliat fins als 2.000 metres podent, en casos determinats, superar-se aquesta distància per a garantir la plena connectivitat territorial de la infraestructura verda del litoral amb l'interior del territori.  
Es desenvolupava en tres línies d'actuació:  
- L'establiment de categories de protecció i règim d'usos: es distingien 5 tipus de sòl:  
0) Sòls protegits per la legislació ambiental.  
1) SNU de protecció litoral (ZRP-NA): aquells que tenen més valors intrínsecs i que serveixen per a garantir la sostenibilitat de l'espai litoral. En aquests es mantindrà el seu caràcter rural. Les activitats d'interés públic necessitaran una autorització excepcional.  
2) SNU connectors del litoral (ZRC-AG1): proporcionen continuïtat i permeabilitat al territori. Aquests preferentment conservaran el seu caràcter rural, encara que poden acollir usos esportius i recreatius a l'aire lliure.  
3) SNU de regulació del litoral (ZRC-AG2): comprendrà aquells sòls no inclosos en les tres zones anteriors que es localitzen en els primers 500 metres des de la ribera del mar. Ací podrien localitzar-se campaments de turisme o equipaments de baixa densitat de manera justificada.  
4) SNU comuns del litoral (ZRC-AG3): comprendrà aquells sòls no inclosos en les tres primeres zones situats entre 500 i 2.000 metres de la ribera del mar. Es mantenen els usos i activitats permeses actualment. S'evitarà la implantació d'usos industrials per mitjà de DIC.  
  
- Definició d'un programa d'actuacions en àrees prioritàries: en una primera aproximació es van identificar 14 zones per a intervindre.  
- Establiment de les categories de platges. Els usos que es poden desenvolupar en la platja depenen de si són considerades platges naturals o platges urbanes per la qual cosa es procediria a elaborar un catàleg.  
B.2.2) Resum de determinacions a tindre en consideració assenyalades en el document d'abast.  
- Estudiar alguna alternativa considerant zones que caldria preservar a pesar dels costos econòmics que puga suposar, dins del marc del desenvolupament sostenible.  
- Ampliar la definició de la infraestructura verda fins als 1.000 metres de la ribera del mar, segons s'indica en l'ETCV.  
- Entre els objectius del PATIVEL incloure-hi la localització de la via litoral així com els parcs litorals.  
- Integrar en la planificació de la costa l'adaptació al canvi climàtic.  
  
- En la regulació normativa del PAT definir amb claredat els usos permesos i els prohibits.  
- Quant a l'ús de campaments de turisme, cal tindre la precaució que no es convertisquen en una substitució dels sòls urbanitzables que es pretenen eliminar.  
- Aclarir si es permetrà la creació de nous sectors de sòl urbanitzable.  
  
B.3) Continguts concordes amb el document d'abast.  
- Finalment s'han estudiat tres alternatives. L'alternativa 1 o no-actuació, que es descarta perquè suposaria la urbanització de les zones que no es troben protegides; l'alternativa 2 consistent en la desclassificació de tot el sòl urbanitzable que es trobe en estat bàsic rural, que es descarta pels costos indemnitzatoris que suposaria; l'alternativa 3 elegida per mitjà de la desclassificació selectiva (sòls urbanitzables sense programar) de manera que no s'hagen de costejar indemnitzacions.  
A aquesta última s'hi han afegit els sectors que fins i tot estar programats no s'urbanitzen en un termini de 10 anys. En el règim transitori del PAT s'hi ha inclòs aquesta possibilitat de manera que els sòls que no complisquen els terminis establits per a iniciar i finalitzar les obres d'urbanització es convertisquen en no urbanitzables.  
- S'ha inclòs com a zona d'actuació els 1.000 metres des de la ribera del mar.  
- S'han considerat els efectes del canvi climàtic actuant en dues direccions. Per un costat els sòls amb cotes inferiors al metre sobre el nivell del mar mantindran la seua condició de sòl rural o bé seran zones verdes, i per un altre costat es mantindran corredors ecològics des del litoral cap a l'interior.  
- S'ha realitzat un annex amb la proposta de traçat de la via litoral, i s'ha incorporat la xarxa de parcs litorals.  
- Segons les distintes qualificacions de sòl previstes s'ha establit el règim dels usos permesos.  
- La normativa regula els campaments de turisme definint les instal·lacions fixes permeses i impedint estades superiors a dos mesos.  
  
- S'han establit els criteris per a realitzar reclassificacions de sòl basant-se en criteris del desenvolupament sostenible (culminació desenvolupaments existents, ciutat compacta).  
  
B.4) Continguts d'acord amb l'annex VII de la LOTUP.  
- L'EATE presentat conté tots els epígrafs i continguts assenyalats en l'annex VII de la LOTUP.  
- A més conté una anàlisi dels canvis introduïts després de la primera participació pública (apèndix 1) i després de la segona participació pública (apèndix 2).  
  
B.5) Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.  
B.5.1) Objectius.  
- Definir i ordenar la infraestructura verda supramunicipal del litoral, protegint els seus valors.  
- Garantir la connectivitat ecològica i funcional entre el litoral i l'interior, evitant la fragmentació de la infraestructura verda.  
- Potenciar el manteniment dels espais lliures, evitant els continus edificats.  
- Garantir l'efectivitat de la protecció de les servituds del domini públic marítim terrestre, per a això es mantindran en estat rural els sòls afectats per aquesta servitud.  
- Aconseguir una major qualitat del litoral, i en particular de la seua oferta turística afavorint els usos hotelers davant de l'habitatge de segona residència.  
- Harmonitzar el règim jurídic dels sòls de l'espai litoral.  
- Facilitar l'accessibilitat i la mobilitat de vianants i la ciclista en el litoral i en les seues connexions amb l'interior (via litoral).  
- Definir el catàleg de platges i la seua normativa.  
B.5.2) Principals modificacions introduïdes respecte al planejament vigent  
Per tractar-se d'un pla d'acció territorial les seues determinacions vinculen tot el planejament municipal vigent en l'actualitat i seran de compliment obligatori en aquests. No serà necessari que els municipis adapten el seu planejament al PAT, però sí que podran establir determinacions més restrictives si així ho desitgen.  
El pla fixa un àmbit estricte d'actuació, la franja de 500 metres d'amplària mesurats en projecció horitzontal terra a dins des del límit interior de la ribera del mar (coincidents amb la zona d'influència de la legislació estatal sobre costes), un àmbit d'ampliació o de reforç fins als 1.000 metres i un àmbit de connexió que s'estendrà fins als 2.000 metres per a garantir la connectivitat ecològica i funcional del litoral amb l'interior del territori.  
Per a la definició i regulació del sòl (quant a intensitat d'usos i activitats permeses) s'estableixen tres grans grups:  
- Sòls que disposen d'un règim ja establit o en tramitació. Són els sòls litorals amb protecció ambiental (ENP) o amb protecció territorial (EPT) establida per altres PAT (com el de l'horta).  
  
- Sòls no urbanitzables de protecció del litoral (tipus 1) i els sòls no urbanitzables de reforç del litoral (tipus 2). Són sòls amb importants valors que en general es troben oberts al mar (sense sòl urbanitzat en primera línia) o amb sòls sense programa aprovat, o en cas de tindre'l han transcorregut els terminis establits per a la seua execució per causa no imputable a l'Administració.  
A més com a zona de protecció les normes urbanístiques estableixen els corredors ecològics i funcionals (que es representen en la cartografia amb vectors). Són sòls l'ordenació dels quals serà concretada pel planejament municipal o territorial.  
- Sòls comuns del litoral, la resta de sòls fins a la franja de 1.000 metres. Aquests sòls es regeixen pel planejament municipal en vigor, encara que amb restriccions.  
  
Pels seus valors ambientals, culturals, paisatgístics, agrícoles, de protecció davant de riscos ambientals o territorials el pla delimita 52 zones de protecció litoral (14 a Castelló, 13 a València i 25 a Alacant). En la memòria justificativa s'hi inclouen les fitxes de totes aquestes.  
  
  
També es defineixen els «sòls transitoris» com aquells que tenen un programa d'actuació integrat aprovat però que no han completat les seues obres d'urbanització. A aquests se'ls concedeix un termini de 5 anys per a iniciar les obres d'urbanització i de 10 anys per a estar completament urbanitzat i en cas d'incompliment quedaran subjectes al règim establit pel pla. Arran de les al·legacions rebudes els sectors afectats s'incorporen a les fitxes:  
- Província de Castelló: 06 Torreblanca (Doña Blanca Golf- sectors 4, 7, 8, 9 i 10), 11 Borriana Sud (sector SUR-T-1 Sant Gregori).  
- Província de València: 16 El Puig Nord (sectors SP-3, SP-4, SP-5 i SP-6), 21 Cullera Vega del Xúquer (NPR-5 Vega Port), 23 Cullera Sud (sectors PRR8 a PRR11), 24 Tavernes de la Valldigna Sud (PPS-17 Marenys), 26 Gandia Sud (sector Ribera Sud del Serpis-Marenys de Rafalcaid).  
- Província d'Alacant: 50 Cala Mosca.  
  
Les superfícies que afecten les 52 zones delimitades són les següents:  
  
  
  
En el quadre següent s'indica el sòl urbanitzable previst en el planejament vigent i que resulta afectat pel PATIVEL:  
En la normativa es regula el règim dels usos del sòl permesos en els diferents àmbits delimitats. De manera resumida són els següents:  
  
- SNU de protecció litoral (litoral 1):  
- Nous usos miners que estiguen previstos en un instrument d'ordenació i gestió ambiental.  
- Activitats recreatives, culturals, educatives o esportives, quan la seua funcionalitat requerisca necessàriament la seua implantació en la franja costanera.  
- Dotacions públiques i infraestructures que necessàriament hagen de situar-se en aquest espai.  
- Zones verdes.  
- Zones d'acampada pública, on els seus serveis s'implantaran en edificacions existents o en noves de superfície inferior als 200 m².  
- Hivernacles amb una ocupació màxima del 40 % en parcel·la mínima de 2.000 m²  
- Usos agraris i casetes d'eines fins a 25 m² en parcel·la mínima de 5.000 m².  
- En edificacions existents: habitatges, restauració, allotjaments turístics, educatiu, comercial inferior a 100 m² i activitats d'interés públic vinculades a l'ús i gaudi del litoral. Només es permetrà l'ampliació de l'edificació fins a un 20 % si estan catalogats.  
  
- SNU de reforç del litoral (litoral 2):  
- Nous usos miners que estiguen previstos en un instrument d'ordenació i gestió ambiental.  
- Dotacions públiques, infraestructures, usos esportius i recreatius, incloent-hi camps de golf no vinculats a habitatges.  
- Usos hotelers i assistencials, amb 2 altures màximes d'edificació i una ocupació d'aquestes inferior al 10 %, mentre que l'ocupació dels usos complementaris serà inferior al 25 %, sense obres sobre rasant.  
  
- Campaments de turisme o assimilats sense instal·lacions permanents destinades a allotjaments. La seua superfície màxima serà de 15.000 m² i es permeten instal·lacions permanents per a elements comuns sense limitació.  
- Estacions de subministrament de carburants.  
- Usos agraris d'acord amb la legislació urbanística.  
  
- Sòl comú del litoral: es regeixen d'acord amb el planejament municipal amb limitacions, com ara:  
- No es podran classificar nous sòls urbans o urbanitzables fins que s'hagen consolidat per l'edificació el 70 % dels sòls urbans i urbanitzables existents en el seu àmbit. Aquesta limitació no s'aplica a dotacions públiques o usos productius no industrials.  
- Es prioritzaran els desenvolupaments contigus a teixits urbans o urbanitzables detallats almenys en un 35 % del seu perímetre.  
- S'incorporaran a les zones verdes les masses arborades o espais naturals d'interés existents.  
- Les zones verdes se situaran contigües al domini públic marítim terrestre o hidràulic.  
- No es permetran DIC de caràcter industrial o d'aparcament de vehicles.  
- No es permetran nous usos industrials excepte els vinculats a usos portuaris i logístics.  
  
Per a tot l'àmbit del pla s'estableix que els sectors amb ús dominant hoteler quedaran exempts de l'aplicació de l'índex màxim d'ocupació del sòl previst en l'ETCV.  
Es grafia la via litoral en quatre plànols, un per província (amb escales 1/30.000, 1/25.000 i 1/40.000) i un amb tota la Comunitat Valenciana. S'indica que la planificació urbanística i territorial la integrarà en la seua ordenació i gestió i es podran proposar alternatives per al seu traçat. En la dita cartografia se senyalitza la ubicació (sense delimitar-la) dels parcs litorals.  
En les fases inicials d'elaboració del pla una de les línies d'actuació principals eren els programes d'actuació en àrees prioritàries. En la proposta final presentada aquestes actuacions es preveuen en la disposició addicional segona de la normativa i estan encaminades preferentment a intervindre sobre l'SNU de protecció litoral.  
S'ha elaborat un catàleg de platges naturals i urbanes que conté les seues pròpies disposicions normatives. Per a la distinció d'un tipus o d'un altre s'ha tingut en compte el caràcter urbanitzat o rural dels terrenys contigus al domini públic maritimoterrestre. També s'ha tingut en consideració el grau de protecció ambiental o la presència d'hàbitats o espècies.  
Finalment els 510,3 quilòmetres de costa s'han segmentat en 219 trams de platja, i s'han establit cinc categories per a classificar les platges:  
Natural d'especial protecció (N1): trams amb major valor ambiental (28 trams en 132,9 km).  
Natural protegit (N2): els que disposen de presència d'espècies catalogades, hàbitats costaners o formacions dunars en bon estat de conservació (47 trams en 100,8 km).  
Natural comú (N3): els que no reuneixen valors ambientals de rellevància i el sòl contigu no arriba als llindars per a ser considerat urbà (15 trams en 27,1 km).  
Urbà amb restriccions (U2): sòls urbans emplaçats en entorns protegits (42 trams en 62,6 km).  
Urbà (U1): sòls urbanitzats sense elements ambientals (87 trams en 186,9 km).  
El catàleg incidirà en les autoritzacions i concessions d'obres, instal·lacions, usos o activitats a implantar en la zona de domini públic. Sobretot en els plans d'usos de temporada que tramiten els municipis costaners. En resum la regulació d'usos serà:  
- Trams naturals:  
Permés: dutxes, passarel·les, xicotets tornejos esportius sense instal·lacions, expenedors de menjar de menys de 70 m² (20 tancats). En N3, zones de jocs, instal·lacions de seguretat i salvament.  
Prohibit: instal·lacions fixes, instal·lacions per a activitats nàutiques federades.  
Nota: els usos en N1 i N2 són els mateixos.  
  
- Trams urbans:  
Permés: dutxes, passarel·les, zones de jocs, instal·lacions de seguretat i salvament. Expenedors de menjar de menys de 300 m² (150 tancats).  
També permés: instal·lacions per a activitats nàutiques federades, celebració d'esdeveniments.  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
En la documentació s'hi incorpora el Pla de participació pública on es relacionen les activitats dutes a terme des que es va presentar el pla l'11 de novembre de 2015:  
- Activitats de subministrament i intercanvi d'informació, incloent-hi actes de presentació, jornades de treball amb col·lectius i ajuntaments o en els mitjans de comunicació.  
- Activitats de consulta i participació, sol·licitant informes les administracions competents i jornades de treball amb associacions i col·lectius.  
C.1) Fase de posada a disposició del públic  
La proposta del pla s'ha posat a disposició del públic en dues ocasions.  
En el primer període es van presentar 3.091 al·legacions de les quals 2.892 corresponien a particulars, 99 a col·lectius, 90 a ajuntaments i 10 a altres administracions.  
En el segon període es van presentar 1.505 al·legacions, de les quals 1.400 corresponien a particulars, 52 a associacions, 36 a ajuntaments i 17 a altres administracions.  
Durant ambdós períodes s'han presentat un total de 4.596 al·legacions, de les quals 4.292 són de particulars, 151 d'associacions i 153 d'administracions públiques o concessionaris.  
Resumidament es refereixen a:  
- Vulneració dels drets dels propietaris i la falta de mecanismes d'equidistribució o compensació.  
- Inseguretat jurídica (indefensió, l'Administració va contra els seus propis actes).  
- Extralimitació de competències.  
- Responsabilitat patrimonial.  
- Falta de motivació.  
- Incompliment d'altres normatives estatals o autonòmiques.  
- Peticions relatives a la proposta normatives.  
- Peticions relatives a les zones delimitades, són les més al·legades 32 Benissa, 27 Oliva Sud o 5 Alcalà de Xivert Sud.  
  
Arran de les al·legacions es van produir canvis en la proposta, que en resum van consistir en:  
- Realitzar les fitxes justificatives de cada una de les 52 zones.  
- Millora de la representació cartogràfica per a la qual s'ha seleccionat l'escala 1:20.000 per la seua precisió per a un document de caràcter territorial. Es rebutja l'opció de la seua representació a 1:10.000.  
- Introduir en la cartografia la línia d'afecció i de servitud de costes.  
  
- S'introdueix la possibilitat d'incloure els sòls litoral 1 i litoral 2 dins de la xarxa primària perquè puguen ser gestionats.  
- S'introdueix la possibilitat d'implantar zones d'acampada en els sòls litoral 1 i 2.  
- Ajustar les zones a límits recognoscibles en el territori.  
- Es modifiquen els límits de 36 de les 52 zones previstes.  
- S'ha elaborat una memòria econòmica.  
  
C.2) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor  
La versió del pla elaborada d'acord amb el document d'abast es va sotmetre a consulta de les diferents administracions. Es va rebre resposta de les següents.  
  
  
Data informe Administració pública consultada  
  
23/01/17  
14/01/16   
24/11/16  
31/07/17  
16/08/17  
08/09/17 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural:  
\* S. Gestió Espais Naturals Protegits  
\* Servei d'Ordenació i Gestió Forestal  
\* Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca  
\* Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca. Direcció Territorial València  
\* Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental  
  
23/06/17  
14/08/17  
24/08/17  
04/09/17  
24/07/17  
24/07/17  
29/05/17  
06/09/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori:  
\* Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
\* Servei d'Ordenació del Territori (Inundabilitat)  
\* Servei d'Ordenació del Territori (ETCV)  
\* Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló  
\* Servei Territorial d'Urbanisme de València  
\* Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
\* DG Obres Públiques, Transport i Mobilitat  
\* Subdirecció General de Ports, Aeroports i Costes  
  
10/01/16  
02/12/16 Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:  
\* Direcció General d'Indústria i Energia  
\* Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló  
  
19/06/17 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport  
\* DG de Cultura i Patrimoni  
20/12/16   
09/07/17  
12/07/17  
18/12/15 Presidència de la Generalitat:  
\* Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències  
\* Agència Valenciana de Turisme  
Advocacia de la Generalitat  
12/11/16 Entitat Pública de Sanejament d'Aigües (EPSAR)  
23/01/17 Federació Valenciana de Municipis i Províncies  
07/06/17 Direcció General de Carreteres de l'Estat  
03/08/17 Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i el Mar  
15/01/16  
06/07/17 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
20/07/17 Confederació Hidrogràfica del Segura  
13/10/17 Direcció General d'Aviació Civil  
  
  
S'aporten dos informes, de 8 de maig i de 12 de setembre de 2017, de la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge, en què descriuen com s'han tingut en consideració els informes i al·legacions rebuts. En l'apartat 6 del Pla de participació pública també es realitza la dita anàlisi. Si bé la majoria dels informes rebuts són en sentit favorable, cal ressaltar algunes qüestions:  
- L'informe de la Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i el Mar no és de caràcter definitiu sinó que s'ha de tornar a sol·licitar informe prèviament a l'aprovació definitiva. S'assenyalen diverses correccions que han de realitzar-se en l'articulat de la normativa a fi de compatibilitzar-la amb la legislació estatal en matèria de costes.  
- La Subdirecció General de Ports, Aeroports i Costes emet un informe el 6 de setembre de 2017 en què assenyala diverses qüestions que cal corregir en la normativa perquè aquesta siga compatible amb la legislació sectorial en matèria de costes. En l'article 15 de la normativa del PATIVEL s'estableix un article relatiu a afeccions i servituds de la legislació de costes per a resoldre-ho.  
- La Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental en el seu informe de 8 de setembre de 2017 assenyala diverses qüestions:  
- Una excessiva ocupació i segellament de sòl provoca un augment del risc d'inundació i una disminució de la permeabilitat dels sòls, que produeix impactes sobre el clima i sobre la hidrologia.  
- En permetre's l'ús hoteler amb restriccions es pot generar una major superfície de sòl segellament elevada si es realitza de manera descontrolada.  
- La pujada del nivell del mar provocarà un augment en la inundació i una major erosió de les platges.  
- Si és necessari, el PATIVEL haurà d'adequar-se a un futur pla d'adaptació de la costa al canvi climàtic a la Comunitat Valenciana.  
  
- Si bé no consta en el Pla de participació pública, si que es troben en l'expedient informes favorables de 14 de gener i de 24 de novembre de 2016, del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal que donen per acomplit l'article 8.2 del PATFOR.  
  
- L'informe de l'Advocacia de la Generalitat de 18 de desembre de 2015 es refereix a la possibilitat de desclassificar sòl urbanitzable i urbà per mitjà de plans d'acció territorial i les seues conseqüències jurídiques i econòmiques.  
  
C.3) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan ambiental  
Després de revisar els informes existents es va observar que el relatiu a l'afecció sobre la Xarxa Natura 2000 no s'havia emés per la qual cosa es va procedir a reiterar la sol·licitud.  
  
Data informe Administració pública consultada  
  
20/10/17 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural:  
\* Subdirecció General del Medi Natural, S. Vida Silvestre  
  
  
- El 20 d'octubre de 2017 el director general del Medi Natural i d'Avaluació Ambiental emet una resolució en què s'assenyala que el Pla no tindrà afecció sobre la Xarxa Natura 2000 i no haurà de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre aquesta.  
  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
Es valora molt positivament els objectius proposats pel pla encaminats a preservar del procés urbanitzador els sòls oberts al mar, que eviten la consolidació de continus edificats al llarg del litoral de la Comunitat Valenciana.  
Finalment s'han elaborat plans d'ordenació, que delimiten 52 àmbits a preservar, i una normativa (amb 17 articles, 2 disposicions addicionals, 3 transitòries i una final) que regulen els usos a implantar al litoral.  
La memòria informativa i els plans d'informació contenen la definició de la infraestructura verda a escala regional del litoral de la Comunitat Valenciana. Aquesta s'ha utilitzat com a marc per a realitzar un diagnòstic del territori i avaluar els possibles conflictes amb els creixements previstos pel planejament vigent, i s'han concretat finalment els 52 espais que es pretenen preservar.  
Convé aclarir que els plans d'ordenació contenen únicament la classificació del sòl la protecció del qual es proposa a través del PATIVEL o que disposen d'un règim de protecció per la seua normativa sectorial:  
  
- Els 52 àmbits mencionats que es classifiquen com de protecció litoral (litoral 1) o de reforç del litoral (litoral 2).  
- Els corredors ecològics i funcionals l'ordenació concreta dels quals es posposa a futurs instruments).  
- ENP: els de protecció ambiental (regulats per la seua pròpia normativa de caràcter ambiental).  
- EPT: els espais de protecció territorial (sòls regulats per altres PAT).  
- Servituds de la legislació de costes.  
Es pot observar que d'aquests únicament els dos primers generen una nova incidència sobre el territori (més aviat el primer, ja que el segon es posposa a un futur), ja que la resta ja estaven creats pels instruments d'ordenació territorial, el planejament municipal o per la legislació existent.  
La classificació de la resta de sòls inclosos en l'àmbit del PAT no es grafia en els plans d'ordenació per la qual cosa s'entén que queden regulats pel planejament municipal vigent, excepció feta de la nova classificació -qualificació sòl comú del litoral que es defineix i regula en l'article 13 de la normativa.  
  
D.1) El sòl comú del litoral (art. 13) comprén els sòls en situació bàsica rural en la franja dels 1.000 metres que no s'ha classificat com ENP, EPT, litoral 1 o litoral 2, així com els sòls urbanitzables sense programar o que en cas d'estar programats haja transcorregut el termini per a la seua execució per causes no imputables a l'Administració.  
Aquest sòl en general es regula per la legislació urbanística i pel planejament urbanístic municipal, i s'han introduït algunes particularitats referents a:  
- Les maneres de realitzar les reclassificacions de sòl, que ara són més restrictives.  
- La localització de zones verdes, de manera que es facilite l'accés al litoral.  
- El manteniment de masses arborades i espais naturals d'interés.  
  
- La impossibilitat de crear nous sectors d'usos industrials, llevat que estiguen vinculats a usos portuaris i logístics.  
- La impossibilitat d'implantar noves DIC per a usos industrials o d'estacionament de vehicles.  
  
Totes aquestes actuacions es consideren positives i milloren la situació actual del medi ambient. L'absència de delimitació cartogràfica de l'àmbit d'aplicació d'aquestes particularitats és, en principi, un inconvenient, encara que pot estar justificada per la necessitat d'una anàlisi detallada de la situació de cada un dels sectors, la qual cosa excedeix l'objectiu i el contingut del pla, per la qual cosa el dit procés haurà de ser realitzat per cada un dels ajuntaments afectats.  
Així mateix s'ha de tindre en compte que aquesta qualificació afecta els sòls inclosos en la franja de 0 a 1.000 metres, amb la qual cosa els sòls inclosos entre la franja de 1.000 a 2.000 metres no tenen regulació en el PATIVEL i la seua ordenació serà concretada per altres instruments territorials o pel planejament municipal.  
Respecte a les limitacions per a reclassificar sòl cal assenyalar que no afecten tots els usos sinó que les dotacions i els usos productius no industrials (terciaris) queden exempts. És a dir, bàsicament seria aplicable als usos residencials i als industrials (portuaris i logístics, la resta estan prohibits). Cal puntualitzar que no s'impedeixen les reclassificacions de sòl sinó que es condiciona el moment en què es poden dur a terme (que s'haja consolidat per l'edificació el 70 % dels sòls urbans i urbanitzables existents en la franja dels primers 1.000 metres).  
  
  
D.2) Com a espais de protecció territorial (EPT) en els plans d'ordenació únicament s'ha grafiat l'àmbit del Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'horta de València, PAT que fins hui no es troba aprovat definitivament.  
Com a tal, aquest àmbit no està reflectit en la normativa del pla. El més semblant seria el sòl regulat per l'article 7, sòls litorals regulats per altres plans d'acció territorial:  
«1. S'inclouen en aquesta categoria els sòls situats en l'àmbit d'aquest pla i regulats per altres plans d'acció territorial.  
2. Aquests sòls es regiran pel que estableix el pla d'acció territorial que ho regule, excepte en els àmbits definits com a sòl no urbanitzables de protecció litoral que quedaran regulats pel que disposa aquest pla.»  
  
En l'actualitat hi ha diversos PAT en tramitació i únicament dos PAT en vigor que poden incidir en l'àmbit d'aquest pla: el PATRICOVA i el PATFOR.  
Si bé el PATFOR té poca incidència en l'ordenació proposada, no ocorre el mateix amb el PATRICOVA, ja que nombroses àrees del litoral estan afectades per perillositat d'inundació.  
Convé, per tant, revisar la redacció de l'article 7 i introduir-hi les modificacions o matisacions pertinents per a evitar qualsevol interpretació errònia que induïsca a la no-aplicació del PATRICOVA quan la dita aplicació siga exigida per aquest.  
  
D.3) Els sòls litorals de protecció ambiental (ENP) es regulen en l'article 6 de la normativa. Aquests sòls es regiran per la seua pròpia legislació i pels seus instruments d'ordenació i gestió específics. En principi aquest PAT no introdueix variacions sobre aquests i no suposa incidència nova en el medi ambient.  
El PATIVEL, atenent criteris territorials estratègics, estableix, amb l'excepció dels sòls denominats transitoris, la preservació immediata dels sòls de protecció del litoral (1 i 2) dels processos urbanístics. Per a aquells SUNPL1 i 2 en els quals s'estableix la possibilitat de ser incorporats a processos urbanístics, d'acord amb els instruments de planificació i gestió ambiental, l'aprovació del PATIVEL comporta una indiscutible millora ambiental ja que suposa una protecció ambiental addicional.  
Es proposa no obstant això una modificació en la redacció de l'apartat 2 de l'article 6 a fi que no hi haja interpretacions errònies d'aquest.  
  
D'altra banda, en els àmbits regulats per instruments de planificació i gestió ambiental superposats amb sòls de protecció del litoral 1 i 2, tal com recull la normativa proposta en l'article 6.2, el règim d'usos és l'establit per la normativa ambiental i pels corresponents instrument de planificació i gestió ambiental.  
  
  
D.4) Els sòls no urbanitzables de protecció litoral (litoral 1) es regulen en els articles 8 i 9 de la normativa i estan grafiats en els plans d'ordenació. Aquests sòls han de romandre en situació bàsica de sòl rural, i poden formar part de la xarxa primària per a facilitar la seua gestió.  
  
Una de les causes per la qual es crea aquesta classificació és per a garantir la connectivitat ecològica i funcional entre els espais del litoral i de l'interior així com evitar la fragmentació de la infraestructura verda.  
  
Segons la normativa, també tenen la finalitat de protegir els valors ambientals, territorials, paisatgístics, culturals, educatius i de protecció davant de riscos. En les fitxes de cada zona hi ha un quadre justificatiu en què s'indiquen les causes de protecció.  
La major part de les zones delimitades resulten afectades per risc d'inundació per la qual cosa resultaria d'aplicació el PATRICOVA i els usos previstos en aquest.  
Igualment es permet la rehabilitació i adequació d'edificis existents per a destinar-los a nous usos sempre que estiguen legalment implantats o se sotmeten al procés de minimització d'impactes ambientals. Respecte a aquest últim aspecte cal assenyalar que la LOTUP només preveu la minimització per al cas de grups d'habitatges i no per a restaurants, allotjaments turístics o comerços tal com es pot desprendre de l'articulat.  
Aquest sòl ha de romandre en la situació bàsica de rural per la qual cosa la implantació de nous usos en aquest ha de complir els preceptes de la LOTUP per al sòl no urbanitzable. Es troba a faltar en l'articulat del PATIVEL la concreció de la intensitat d'ús, condicions edificatòries, o adaptació a l'entorn per a la construcció de noves edificacions, així com una referència al compliment de la legislació urbanística vigent.  
  
Respecte d'això, per a allotjaments turístics o restauració la legislació urbanística exigeix, per a aquells sòls sense valors dignes de protecció (sòl no urbanitzable comú), una separació de 5 quilòmetres amb sòl vacant amb qualificació apta per aquest. No obstant això no es fa menció d'aquesta distància en la normativa, per la qual cosa s'entén que no se li aplicaria l'excepció prevista en l'art.197.f.1 LOTUP, ja que no es justifica en la memòria ni en l'EATE.  
L'EATE pareix que s'ha elaborat pensant que en les finestres al mar es mantindrien en el seu estat actual no avaluant la possible incidència de la implantació de nous usos en aquest. Si es vol garantir la connectivitat ecològica i funcional entre els espais del litoral i de l'interior el més adequat és que es mantinga en el seu estat actual o que s'adopten mesures per a naturalitzar l'entorn, i no en sentit contrari permetent la implantació de nous usos.  
Per això s'ha d'assenyalar que el PAT podria introduir en aquesta qualificació nous usos respecte a l'ordenació vigent i per tant una possible incidència en el medi ambient els efectes de la qual no s'han avaluat. Perquè siga admissibles la proposta del PAT, aquest no pot incrementar els efectes ambientals respecte de la situació actual per a la qual cosa:  
- Es canviarà la redacció de l'article 7.2, de manera que prevalga la regulació d'usos establida pel PATRICOVA d'acord amb el que s'estableix en aquest.  
- La normativa del planejament municipal que siga més restrictiva quant als usos permesos, i la seua intensitat, prevaldrà sobre la del PATIVEL. Els ajuntaments podran tramitar modificacions de planejament per a adaptar-se al PATIVEL seguint el seu propi procediment d'avaluació ambiental.  
  
D.5) Els sòls no urbanitzables de reforç del litoral (litoral 2) es regulen en els articles 10 i 11 de la normativa i estan grafiats en els plans d'ordenació. La seua finalitat és millorar la protecció o amortir els impactes dels sòls no urbanitzables de protecció litoral. Igual que l'anterior, aquests sòls han de romandre en situació bàsica de sòl rural, i podran formar part de la xarxa primària per a facilitar la seua gestió.  
  
El nivell de protecció en aquests àmbits és menor que el litoral 1 per la qual cosa es permet la implantació d'un nombre més gran d'usos (camps de golf, estacions de servei, hoteler?).  
No s'entén la distinció realitzada entre el litoral 1 i el litoral 2 en funció de la distància al mar quan la finalitat ecològica d'ambdós espais és la mateixa, fer de connector entre el mar i l'interior. Pareix que des d'un punt de vista ambiental els usos d'ambdues zones haurien de ser els mateixos i més quan algunes de les àrees de litoral 2 serveixen per a enllaçar amb espais naturals situats en l'interior.  
No obstant això els àmbits delimitats com a litoral 2 són molt heterogenis, ja que alguns si que actuen com a connectors i altres com a zones de transició, o bé uns contenen nombroses edificacions que copen la capacitat d'albergar altres activitats mentre que altres zones es mantenen pràcticament sense edificacions.  
En qualsevol cas no s'ha avaluat la implantació d'usos en l'EATE per a cada porció de sòl litoral 2, per la qual cosa si són menys restrictius que els previstos en el planejament vigent podrien suposar una afecció afegida sobre el medi ambient. Perquè siguen admissibles no poden empitjorar la situació actual per a la qual cosa s'actuarà com en litoral 1:  
  
- La normativa del planejament municipal que siga més restrictiva quant als usos permesos, i la seua intensitat, prevaldrà sobre la del PATIVEL. Els ajuntaments podran tramitar modificacions de planejament per a adaptar-se al PATIVEL seguint el seu propi procediment d'avaluació ambiental.  
  
D.6) Alguns dels sòls situats en el litoral 1 o en el litoral 2 resulten afectats per la disposició transitòria primera i en els plans d'ordenació es denominen els sòls transitoris (\*).  
Aquests sòls corresponen a sectors de sòl urbanitzable que tenen un programa aprovat però que no s'han executat fins a la data.  
Si no es compleixen els terminis establits passarien a ser considerats sòl no urbanitzable, per la qual cosa el segellament del sòl seria menor i els efectes sobre el medi ambient serien positius.  
S'estableixen terminis per a l'inici i finalització de la urbanització que, en principi, es consideren excessius considerant el temps transcorregut des de l'aprovació de la major part dels sectors inclosos en aquest règim. Es recomana en conseqüència la reducció i l'ajust del termini d'inici i execució proposat en la normativa (DT 1a) a l'establit en la legislació vigent en el moment de la seua aprovació, llevat que existisquen altres criteris o motius que justifiquen el manteniment dels terminis establits.  
  
D.7) Un dels objectius del PAT és millorar la qualitat i funcionalitat dels espais del litoral ja urbanitzats i en particular d'una oferta turística de qualitat. Per a això es pren com a criteri afavorir els usos hotelers davant de l'increment del parc d'habitatges secundaris.  
  
Per a complir aquest objectiu s'introdueix en la normativa la disposició addicional primera:  
«En l'àmbit d'aquest pla, els sectors amb ús dominant hoteler quedaran exempts de l'aplicació de l'índex màxim d'ocupació de sòl previst en l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana».  
La dita exempció no estableix limitacions al segellament del sòl no urbanitzable sense protecció de l'àmbit del PAT, és a dir, el situat en la franja compresa entre els 1.000 i 2.000 metres. Des del punt de vista del canvi climàtic, una excessiva ocupació i segellament del sòl provocaria un augment del risc d'inundació i una disminució de la permeabilitat dels sòls. Es produirien impactes immediats sobre el clima i la hidrologia local que a més són acumulatius sobre factors de major escala.  
  
A més la Comissió Europea ha considerat el tema de l'ocupació del sòl com un greu problema a escala de la UE. El segellament del sòl provoca una pèrdua irreversible de les funcions biològiques del sòl, tant a nivell de control de la infiltració/evaporació de l'aigua de pluja, com el control dels escolaments, la fragmentació de paisatges i hàbitats, així com la pèrdua definitiva de la producció d'aliments.  
Es considera adequat que es fomente l'activitat turística però ha de realitzar-se d'una manera sostenible de manera que no siga perjudicada la variable ambiental davant de la variable econòmica.  
Els límits al creixement establits en l'ETCV constitueixen part de la solució per a evitar o corregir el problema del segellament del sòl, i no es considera adequada la seua total eliminació. Els efectes de l'exempció no han sigut avaluats en l'EATE, per la qual cosa des del punt de vista ambiental, la incertesa ha de ser reduïda per mitjà de l'establiment, justificat, d'un llindar en la normativa. D'altra banda i a fi de no incrementar el grau d'incertesa sobre els efectes que l'aplicació de la dita norma puga produir sobre el medi ambient, es considera necessari establir expressament la consideració dels valors naturals o riscos naturals, molt diversos al llarg de tots els municipis del litoral, que limiten la lliure implantació d'activitats.  
  
En aquest sentit la mateixa ETCV preveu per a alguns àmbits, com els municipis situats en la franja intermèdia, la possibilitat d'aplicar un factor de correcció de flexibilitat de segellament del sòl per a activitats econòmiques que pot arribar fins al 100 %. Podria aplicar-se la dita tècnica i aquest mateix factor corrector al foment de la implantació d'activitats hoteleres en la franja litoral.  
No obstant això el dit llindar ha de ser considerat com un sostre i no com una meta, i cal concretar el % del factor corrector de la flexibilitat del segellament, cas a cas (sempre dins dels límits establits pel llindar), considerant la casuística especifica de cada un dels municipis que la sol·liciten (necessitat de més superfície per a la implantació d'usos hotelers, adaptació del planejament municipal a l'ETCV i a legislació vigent, el sòl urbanitzat pendent d'edificar i l'existència de sectors pendents de desenvolupament) i les característiques ambientals i territorials afectats per aquest.  
  
És recomanable, a més, l'establiment de normativa que afavorisca el canvi de qualificació de sectors urbanitzables previstos en el planejament vigent per a crear nous sectors hotelers, amb caràcter preferent a les reclassificacions que comporten un increment de segellament del sòl.  
  
D.8) S'ha aportat un annex relatiu a la via litoral en què s'indiquen els elements que la componen i la seua finalitat com a via de connectivitat ciclovianants. Al seu torn s'han incorporat plans amb el seu traçat (un per província) amb escales compreses entre 1/25.000 i 1/40.000.  
  
La normativa del PAT conté un article, el 17, amb la seua regulació en què s'indica que el seu disseny seguirà els criteris establits en l'ETCV (directriu 137) i que el seu traçat es podrà modificar amb instruments de planificació territorial i urbana.  
Els plans on s'ha grafiat la via tenen una escala inadequada i no es distingeix el seu traçat amb claredat. El lloc pel qual discorre és molt difícil de localitzar amb precisió atés que el seu ample ocupa un ampli front per l'escala del dibuix.  
Si es creu convenient que el traçat concret siga determinat per altres instruments de planificació caldria recollir-ho específicament en la normativa, i adoptar mesures per a garantir la seua continuïtat.  
  
En l'ETCV s'assenyala que el traçat procurarà utilitzar elements transitables existents, com ara camins rurals, sendes, vies pecuàries, passejos marítims, etc. També assenyala que la via litoral ha d'utilitzar-se per a relacionar la Ruta de les Torres Sentinella del Litoral, la Via Augusta, la Via Dianium o la Ruta Jaume I. Es desconeix si s'ha realitzat d'aquesta manera, ja que no es menciona en l'annex incorporat en el PATIVEL.  
Respecte als parcs litorals succeeix quelcom semblant on a causa de l'escala i grafisme utilitzat és dificultós determinar la seua localització en el territori.  
  
D.9) En relació a l'articulat previst en la normativa convé realitzar una sèrie de puntualitzacions:  
- Article 3.3. S'ha de verificar si a Llocnou de la Corona li és aplicable el pla (pel seu grau de consolidació i distància al mar).  
- Article 4.6. En l'últim paràgraf s'hi haurà d'afegir també l'òrgan ambiental, ja que la concreció de la via litoral o els ajustos superficials afecten l'ordenació estructural i podrien requerir el tràmit d'avaluació ambiental, d'acord amb el que estipula l'article 46,1.c LOTUP.  
- Article 6.2. quedarà redactat, d'acord amb allò que s'ha indicat en l'apartat D.3 en els termes següents:  
Aquests sòls es regiran per la seua legislació i els seus instruments d'ordenació i gestió específics. La seua zonificació i règim d'usos els estableix la normativa ambiental i els instruments de planificació i gestió ambiental.  
No obstant això, quan l'àmbit coincidisca amb sòls de protecció del litoral 1 i 2 es mantindran, en tot cas, en situació bàsica rural preservant-los del procés urbanitzador.  
- Articles 9 i 11. La limitació establida que les edificacions no podran situar-se en pendents de terreny superiors al 25 % queda més clara si s'estableix com un apartat propi dins dels articles 9 i 11, més que com una condició de l'apartat 9.3 o del 11.3.  
- Article 9.3. S'hi inclourà la necessitat de sol·licitar informe en matèria d'agricultura prèviament a l'aprovació d'implantació de nous usos.  
- Article 9.4. Ha de quedar clar en la normativa que la minimització d'impactes ambientals en sòl no urbanitzable únicament és aplicable a habitatges existents.  
- Article 13.2.b. En un dels criteris per a reclassificar sòl s'estableix com a condicionant la consolidació del 70 % dels sòls urbans i urbanitzables en el seu àmbit. Ha de substituir-se «en el seu àmbit» per en la franja dels 1.000 metres del terme municipal perquè no siga tan imprecís. També ha d'aclarir-se que la comprovació del percentatge de consolidació ha de realitzar-se globalment, i no en funció del nou ús que es propose.  
  
D.10) En la memòria justificativa i en l'EATE s'analitzen els efectes del canvi climàtic sobre el litoral i s'adopta la decisió de mantindre com a sòl rural o com a zona verda de la Xarxa Primària els sòls que es troben per davall d'1 metre sobre el nivell del mar.  
S'ha aportat un pla que reflecteix els sòls que resultaran afectats, si bé s'ha realitzat a una escala tal que resulta molt difícil d'apreciar quins són, aspecte que hauria de ser millorat.  
La Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental ha emés un informe sobre aquesta matèria en el qual s'indica que s'elabora el Pla d'adaptació de la costa al canvi climàtic a la Comunitat Valenciana i que el PATIVEL haurà d'adaptar-se a les seues determinacions.  
  
D.11) No s'ha observat en l'expedient administratiu que s'haja donat resposta, de manera individualitzada, a les al·legacions presentades durant els dos períodes de participació pública.  
La Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge si que ha elaborat dos informes, de 8 de maig i de 12 de setembre de 2017, en els quals descriuen com s'han tingut en consideració els informes i al·legacions rebuts. Igual succeeix en el Pla de participació pública.  
  
  
D.12) Una vegada revisada la documentació s'han observat una sèrie d'errors materials que convé resoldre:  
- La suma de les superfícies indicades en les fitxes justificatives de les 52 zones no coincideix amb la indicada en els quadres de superfícies totals.  
- En la fitxa de la zona 50 caldrà incloure-hi el nom del sector afectat per la disposició transitòria primera tal com s'ha realitzat en la resta de zones (UE-2 del sector-D-1 Alameda del Mar).  
- La via litoral no té continuïtat en tota la costa (pròxim a cap d'Or o cap Cervera).  
- En els plans d'ordenació, quan es canvia d'un full a un altre s'ha observat que en alguns punts no solapen adequadament i queden trams sense representar i mancats per tant de classificació. (almenys s'ha apreciat a la Vila Joiosa, al costat del riu Amadorio).  
- En l'article10.1 afegir-hi als sòls litorals de protecció ambiental en la definició, ja que les àrees 7, 12 i 13 són contigus a aquests i no a sòls no urbanitzables de protecció litoral.  
  
D.13) Com a annex es presenta un catàleg de platges amb la seua pròpia normativa reguladora. En el qual es distingeixen 5 categories, tres de trams naturals i 2 de trams urbans. En si mateix aquest catàleg no és un pla dels previstos en l'article 46 de la LOTUP per la qual cosa no caldria sotmetre'l a avaluació ambiental estratègica. No obstant això, atés que s'ha incorporat al PATIVEL a fi d'avançar la seua tramitació es procedeix a realitzar les observacions següents:  
- Pel que fa a les platges naturals, la normativa és pràcticament la mateixa per a les tres categories que es proposen. Únicament es realitza una distinció per als trams N3 (els menys naturals) en l'article 16 i es permet la instal·lació d'elements desmuntables de caràcter permanent.  
  
- En l'article 18 relatiu a establiments expenedors de menjars i begudes en trams naturals s'hauria d'especificar que les instal·lacions no han de ser de caràcter fix. En l'article 19 s'indica que aquest és un ús no permés però quedaria més clar si també es puntualitza en l'article18.  
  
- En l'apartat 7 del catàleg s'inclou un quadre amb les mesures de precaució ambiental per a activitats i instal·lacions. Aquest quadre hauria de formar part de la normativa perquè es condiciona un major nombre d'activitats i queda garantida una adequada protecció del medi ambient.  
En aquest sentit, en 9 trams de platja N1 s'han localitzat aus que nidifiquen a la zona ocupada per les restes mareals, de manera que si s'actuara sobre aquestes restes es condicionaria la supervivència de l'espècie (vegeu informe del Servei de Vida Silvestre de 09.01.2017). Per això en aquests àmbits haurien de prohibir-se els establiments expenedors de menjar/beguda i la neteja amb maquinària.  
  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.  
En l'apartat 11,3 de l'EATE s'inclouen les mesures previstes per al seguiment del pla. Es proposen una sèrie d'indicadors generals i una altra d'indicadors particulars, així com la realització d'informes de seguiment cada any.  
En l'apartat 9 de la memòria justificativa es proposen 11 indicadors de compliment del pla que haurien de ser realitzats als 5, 10 i 20 anys.  
  
Tant els indicadors particulars assenyalats en l'EATE com els de la memòria justificativa es consideren adequats. No obstant això, seria necessari afegir-hi cinc nous indicadors:  
a) Programes aprovats en els sòls de protecció litoral i en els de reforç litoral des de l'alçament de la suspensió per a elaborar nous programes fins al moment d'aprovació definitiva del PAT.  
b) Situació dels sectors afectats per la disposició transitòria primera, en què s'indique quins s'han executat i quins han quedat subjectes al règim establit pel pla.  
c) Seguiment de les activitats extractives, en què es comprove el seu estat de funcionament, els àmbits d'explotació i l'execució de la seua restauració.  
d) Superfície de parcs litorals  
e) Verificar els efectes del canvi climàtic i analitzar si són suficients les mesures preventives adoptades.  
  
Respecte als dos terminis d'elaboració dels informes proposats, s'opta per adoptar el termini màxim de quatre anys establit en l'article 56.3 per als plans d'àmbit municipal.  
  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
De conformitat amb el que disposa l'article 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que s'han exposat, es proposa emetre la present declaració ambiental i territorial estratègica del Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral presentat per la Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge el 13 de setembre de 2017, caldrà incorporar-hi, abans de la seua aprovació definitiva, les determinacions següents:  
1. Basant-se en allò que s'ha assenyalat en l'apartat D.4, en els sòls no urbanitzables de protecció litoral (litoral 1) i l'apartat D.5 en els sòls no urbanitzables de reforç del litoral (litoral 2), la normativa del planejament municipal que siga més restrictiva pel que fa als usos permesos, i la seua intensitat prevaldrà sobre la del PATIVEL. Els ajuntaments podran tramitar modificacions de planejament per a adaptar-se al PATIVEL seguint el seu propi procediment d'avaluació ambiental.  
  
2. S'ha de revisar la redacció de l'articulat d'acord amb allò que s'ha assenyalat en l'apartat D.9.  
3. En aquest mateix sentit, s'ha de revisar la redacció de l'article 7 perquè no es generen dubtes sobre l'aplicació d'altres plans d'acció territorial en tot l'àmbit del PATIVEL, d'acord amb allò que s'ha indicat en l'apartat D.4.  
4. S'ha de modificar la disposició addicional primera pels motius enunciats en l'apartat D.7, ajustant-la a la redacció següent:  
  
«Disposició addicional primera. Factor de correcció de flexibilitat del sòl per a activitats hoteleres.  
Es podrà aplicar un factor de flexibilitat del sòl per a activitats econòmiques, amb la finalitat establida en la directriu 101 de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana, de fins al 100 per cent, sempre que es justifique la necessitat de més superfície per a la implantació d'usos hotelers en la franja del terme municipal inclosa en l'àmbit complet del PATIVEL.  
El percentatge de factor corrector de flexibilitat de sòl serà concretat cas a cas en funció de l'avaluació de les característiques ambientals i territorials de l'àmbit d'actuació, de les alternatives que comporten un menor segellament de sòl i de l'adaptació del planejament municipal a l'Estratègia Territorial de la CV i a legislació vigent.»  
  
  
5. Les reclassificacions o, si és el cas, les requalificacions de sòl que es plantegen en el sòl comú del litoral portaran el seu propi procediment d'avaluació ambiental i no suposarà aquesta declaració que es done la viabilitat a aquestes.  
6. En l'àmbit de connexió (franja compresa entre els 1.000 i 2.000 metres) definit en l'article 3.1.c no s'ha concretat una regulació d'usos. Haurà d'indicar-se específicament que és aplicable el planejament municipal excepte els sòls afectats per l'article 12.  
7. S'haurà d'especificar per mitjà de quins instruments es concretarà el traçat de la via litoral i s'hauran d'adoptar mesures per a garantir la seua continuïtat. A més, en el mateix annex s'hauran d'assenyalar els elements transitables existents elegits així com la vinculació amb les rutes enumerades en la directriu 137.2.c de l'ETCV.  
8. Encara que siga de manera esquemàtica, perquè siga desenvolupat posteriorment pel planejament municipal, hauran de grafiar-se els parcs litorals en els plànols.  
9. En els sòls transitoris, els terminis previstos en la disposició transitòria primera es consideren en principi excessius, i es recomana la seua reducció en els termes indicats en l'apartat D6.  
10. Reflectir en els plànols d'informació els sòls que es troben per davall d'1 metre sobre el nivell del mar. Es realitzarà en sòls classificats com a no urbanitzables i s'assenyalarà en la normativa el seu règim bé com a sòl rural o com a zona verda de la Xarxa Primària. En els sòls urbanitzables que no tinguen aprovada l'ordenació detallada que resulten afectats, s'indicarà que hauran de tindre en compte l'afecció causada pel canvi climàtic per a realitzar aquesta. La concreció d'aquests haurà de realitzar-se en els instruments d'ordenació municipal atés el seu major grau de detall.  
S'haurà d'indicar que aquesta ordenació podrà modificar-se per a adaptar-se al futur Pla d'adaptació de la costa al canvi climàtic a la Comunitat Valenciana.  
11. El període d'elaboració dels informes de seguiment serà de 4 anys, i es verificaran els indicadors particulars de l'EATE, els 11 assenyalats en la memòria justificativa i els cinc descrits en l'apartat E d'aquesta declaració.  
12. S'han de corregir els errors materials observats i que es descriuen en l'apartat D.12.  
13. Prèviament a l'aprovació definitiva s'ha de remetre l'expedient a la Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i el Mar per a l'emissió de l'informe que disposen els articles 112.a i 117.2 de la Llei de costes.  
14. En les platges N1 s'ha de prohibir la presència de gossos, la pràctica d'esports i/o activitats recreatives en l'arena, la celebració d'esdeveniments d'interés general amb repercussió turística, els establiments expenedors de menjar/beguda i la neteja amb maquinària entre l'1 de juliol i el 31 d'octubre.  
  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici d'aquells que, si és el cas, siguen procedents en via judicial contenciosa administrativa davant de la disposició de caràcter general que haja aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici d'aquells que siguen procedents en via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la seua pròrroga en els termes establits en l'article 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV i posada a disposició del públic en la pàgina web de la Generalitat. Se'n donarà trasllat a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
  
Òrgan competent   
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a la qual es refereix l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral (PATIVEL), i s'hauran d'incorporar al pla les determinacions finals assenyalades.  
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte de definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
  
Cosa que li notifique per al seu coneixement i als efectes oportuns.  
  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 7 de novembre de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 24 de gener de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.