Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4882, del 12-11-2004 (2004/10992)

RESOLUCIÓ de 19 d'octubre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4882

Data del DOGV
:   12-11-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/10904


Data del document
:   19-10-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Barxeta
    * Benilloba
    * Alcoi
    * Benidorm
    * Alpuente
    * Silla
    * Penàguila
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 19 d'octubre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/N10908]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint esta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 129/01-AIA, 163/03-AIA, 152/03-AIA, 298/99-AIA, i 234/02-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 19 d'octubre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 129/01-AIA
  
Promotor: Barxeta 2000, SA
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme
  
Objecte del projecte: pas a la concessió minera del permís d'nvestigació Bàrbara, número 2783
  
Localització: paratge tossal de la Judía. Terme municipal de Barxeta (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és el pas a concessió minera del permís d'investigació Bàrbara, número 2783. La concessió està situada al fons de la vall de Barxeta, a l'est del poble amb una extensió de 5 quadrícules equivalents a 150 ha.
  
El jaciment que s'ha projectat posar en explotació és un massís de calcària marmòria que constitueix la major part del tossal de la Judía. El material explotable està constituït per nivells calcaris de biomicrita d'aspecte massiu, subverticals amb un lleuger capbussament al nord i orientació N110 que es corresponen amb les varietats comercials de marbre denominades rosa València i crema València.
  
En la zona prevista per a l'explotació s'han ubicat unes reserves explotables de 850.000 m3 de crema València, fins a la cota 155 que és fins on s'ha projectat l'explotació en una primera etapa.
  
Les línies generals d'explotació seran:
  
Accés als fronts d'explotació de la zona nord del turó, ampliant i condicionant camins d'accés entre els quals es troba una carrerada reial que discorre pel nord del tossal.
  
L'explotació del massís es farà des de les cotes més altes 238 m obrint fronts d'explotació fins a arribar a la cota final situada en la zona nord del tossal a 175 m i la zona sud a 155 m salvant els esmentats desnivells per mitjà de dos bancs de 10 m d'alçada.
  
Tot el cim del tossal, fins a la cota 200 es considera, en principi recobriment. L'arrancada es farà amb prevoladura i arrancada final amb buldòzer i fil diamantat.
  
S'usarà com a lloc per a l'escombrera una parcel·la adjacent al turó situada al nord-oest d'aquest, actualment dedicada al cultiu de fruiters de secà.
  
Les característiques de l'esmentada escombrera no vénen definides en el projecte ja que es desconeix la relació material beneficiable - estèril d'explotació i, en conseqüència, el volum, dimensions i disseny d'aquesta.
  
Una vegada rebaixat el tossal a les cotes 175 m i 155 m la restauració proposada consisteix en l'escapçament dels dos bancs d'explotació, aportació de terra vegetal i sembra i plantació d'espècies vegetals autòctones.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
Al març de 2001, el Servei Territorial d'Indústria i Energia, va traslladar l'expedient de concessió d'explotació derivada del permís d'investigació anomenat Bàrbara número 2783 al terme municipal de Barxeta.
  
El 13 de juny de 2001 es remet el certificat del resultat d'informació pública de l'expedient, on es comunica que després d'haver publicat la sol·licitud de passe a concessió en el Butlletí Oficial de la Província número 82, de 6 d'abril de 2001, i transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no van ser presentades al·legacions.
  
Amb la documentació disponible es realitza consulta de l'expedient a diferents organismes, i en les dates que s'indiquen es reben els informes següents:
  
Ajuntament de Barxeta (08.06.01):
  
- Que l'anunci relatiu a la sol·licitud de permís d'investigació publicat en el Boletín Oficial del Estado número 162, va romandre exposat en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament durant el termini de 15 dies sense que s'hi presentaren al·legacions. Posteriorment al període d'exposició, es van presentar diverses queixes de propietaris de finques confrontants a l'explotació. Es va presentar escrit per veïna i confrontant amb el lloc on es desenvolupava el permís d'investigació, exposant la caiguda de pedres d'enormes dimensions, posant en perill la integritat física de les persones, com també, dels cultius existents als voltants. L'esmentat escrit-reclamació va ser notificat al titular del permís d'investigació, perquè adoptara les mesures oportunes tenint constància que no es van adoptar les mesures pertinents, ja que diverses persones van comparéixer queixant-se verbalment, en els mateixos termes que l'anterior.
  
- Que aquest ajuntament està tramitant l'aprovació definitiva del Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU) que afecta tot el terme municipal. El PGOU va ser aprovat provisionalment pel Ple de 23 de novembre de 2000, i actualment està pendent l'aprovació definitiva per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport.
  
Que el tècnic agrícola de l'ajuntament emet un informe on s'indica el següent: les cinc quadrícules mineres que es corresponen amb la concessió estan qualificades segons les normes subsidiàries com a sòl no urbanitzable comú, de protecció agrícola, de protecció forestal i de protecció de llits, que a la zona qualificada com a sòl no urbanitzable de protecció forestal no es permet l'ús de pedreres.
  
Direcció Territorial de Medi Ambient (15.10.01):
  
La Unitat de Camins Ramaders indica que el projecte no afecta cap camí ramader classificat en aquest terme municipal.
  
El cap de la Secció Forestal indica en el seu informe que les actuacions proposades no afecten la forest d'utilitat pública o consorciada gestionada per aquella Secció Forestal. En cas que hi haja arbres en la zona d'actuació, haurà de sol·licitar-se la corresponent autorització de tala d'arbratge als serveis territorials de la Conselleria de Medi Ambient.
  
El tècnic de Medi Natural emet informe indicant les principals característiques del massís que s'ha explotar i on s'indica que l'orientació d'ús per a aquest tipus de sòl seria la repoblació i conservació de la coberta. La parcel·la en qüestió presenta vegetació natural de considerable desenvolupament fruit de la regeneració natural. Sobre les vessants del turó apareixen exemplars de carrasca de port considerable, com també garroferes, figueres i oliveres, testimoni d'anterior ús agrícola. Es pot pensar en la possible existència de restes arqueològiques. El pla de restauració implica la pràctica desaparició del turó de la Judía, molt pròxim al nucli urbà de Barxeta i contigu a la carretera de Simat a Xàtiva. Des de l'alt del turó, visible des dels pobles de Barxeta, Llocnou i fins i tot Xàtiva, hi ha una excel·lent vista paisatgística de la vall del riu Barxeta cap al sud. Cal assenyalar que hi ha restes d'anteriors explotacions de marbre que no han seguit cap criteri ambiental (especialment en el seu aspecte paisatgístic) i que han deixat talls verticals en la roca i han afectat la vegetació natural amb el material de rebuig. S'ha de mencionar que el turó constitueix una fita paisatgística i un referent geogràfic i cultural a escala local.
  
La tècnic de Microreserves de Flora, emet informe on indica que en la zona proposada per a ser explotada no hi ha flora endèmica d'especial protecció, ni tampoc alberga cap microreserva de flora.
  
Direcció General de Patrimoni Artístic (14.10.02):
  
Realitzada una prospecció arqueològica que es correspon amb el tossal de la Judía, al nord de la carretera local de Simat de la Valldigna a Xàtiva, el resultat d'aquesta ha sigut la localització d'un poblat de l'edat de bronze amb una cronologia entorn del segon mil·lenni abans de Crist. Com a conclusió s'estima incompatible el projecte presentat amb l'existència del jaciment arqueològic. Per a poder informar favorablement l'explotació s'haurà de realitzar una actuació arqueològica basada en les consideracions que establisca la direcció general o modificar el projecte d'explotació, limitant-se l'extracció a la zona oest del tossal i mantenint un entorn de protecció del jaciment de mínim de 100 m.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat. Identificació i valoració d'impactes.
  
La concessió minera Bàrbara núm. 2783 se situa al costat de la carretera V-P 1036 de Simat de la Valldigna a Xàtiva, entre els km 9 i 11.
  
La pedrera pretén explotar el turó de la Judía, situat a 1,5 km escàs al nord-est del nucli urbà de Barxeta. El tossal actualment es troba afectat per antigues explotacions i per les labors d'investigació portades a terme per l'empresa promotora durant el permís d'investigació.
  
El tossal de la Judía, s'observa des de tota la vall i des de poblacions pròximes i constitueix una fita paisatgística i un referent geogràfic i cultural a escala local.
  
Sobre les vessants del turó es presenta una vegetació de considerable desenvolupament fruit de la regeneració natural, trobant exemplars de carrasca de port considerable, masses de pinar i matoll dens, com també cultius de secà (garroferes, figueres i oliveres) testimoni de l'anterior ús agrícola.
  
Per la zona nord del tossal discorre un assagador reial que segons projecte haurà de ser condicionada per al trànsit de camions, com també la resta de camins que accedeixen a la zona nord del tossal.
  
D'altra banda, indicar que d'acord a l'informe remés per la Direcció General de Patrimoni Artístic, com a conseqüència de la prospecció arqueològica realitzada, al capdamunt del tossal s'ha localitzat un poblat de l'edat del bronze.
  
Des del punt de vista urbanístic part de l'explotació s'ubica d'acord a les normes urbanístiques vigents en el municipi, en terrenys de protecció forestal on no estan permeses les activitats extractives.
  
Actualment l'Ajuntament tramita l'aprovació definitiva del PGOU que afecta tot el terme municipal. El sòl que es pretén explotar es considera protegit i no s'hi permeten les activitats extractives.
  
La identificació i valoració d'impactes realitzada no ha tingut en compte les afeccions legals mencionades ni impactes com la caiguda de blocs de gran grandària sobre finques confrontants que han sigut objecte d'al·legacions a l'Ajuntament.
  
El programa de vigilància i control ambiental que apareix en la documentació és purament bibliogràfic sense plantejar en temps i espai actuacions concretes a desenvolupar.
  
Conseqüentment a tot allò que s'ha exposat, l'explotació i restauració plantejada no pot acceptar-se des del punt de vista ambiental ja que l'explotació del tossal suposaria la desaparició d'un poblat de l'edat de bronze amb una cronologia entorn del segon mil·lenni abans de Crist, aniria en contra de les normes urbanístiques vigents, afectaria un camí ramader i comportaria la desaparició d'una fita geogràfica i cultural a nivell local.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel que estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la present,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar desfavorable, al sol efecte ambiental, el projecte de pas a la concessió minera del permís d'investigació Bàrbara número 2783, situat en el tossal de la Judía del terme municipal de Barxeta (València), promogut per Barxeta 2000, SL, per no ser compatible la seua explotació amb els valors ambientals que són de protecció en la zona.
  
Segon
  
L'empresa promotora queda obligada a reparar totes aquelles infrastructures o danys realitzats sobre parcel·les confrontants durant el permís d'investigació.
  
Tercer
  
Es notificarà a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Es publicarà la present estimació d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 25 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 163/03-AIA
  
Títol: CV-785. Condicionament i millora de la connexió del barranc de la Batalla amb la CV-70 d'Alcoi a Benidorm
  
Promotor: Diputació Provincial d'Alacant
  
Autoritat substantiva: Diputació Provincial d'Alacant
  
Objecte: Millora del traçat i condicionament del paviment
  
Localització: Alcoi, Penàguila i Benilloba
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del present projecte és el condicionament i millora de traçat del camí de Dubots, al llarg de 5.406 m, partint des de l'inici a la intersecció amb la carretera CV-785 (barranc de la Batalla al Port de Tudons, per Benifallim i Penàguila), fins a la fi a la intersecció amb la CV-70 (d'Alcoi a Benidorm).
  
La secció tipus de la infrastructura projectada estarà formada per:
  
- Secció tipus 1: es construirà entre els punts quilomètrics 0+000 al 1+940 i del 2+860 al 5+405,6 i està compost per 2 carrils de 3 m, voreres d'emergència laterals d'1 m i bermes en aquestes dues vores de 0,5 m.
  
- Secció tipus 2: es construirà entre els punts quilomètrics 1+940 al 2+860, està composta per 2 carrils de 3 m, voreres d'emergència laterals de 0,5 m i berma al costat del terraplè de 0,5 m.
  
Per a millorar l'esplanada, es realitzarà una estabilització de l'esplanada per mitjà de sòl estabilitzat in situ amb ciment S-EST3.
  
S'ha considerat el següent ferm:
  
- Base de sòl ciment de 20 cm de gruix.
  
- Capa asfàltica de rodament G-20 calcari de 5 cm de gruix.
  
Tenint en compte que la major part del traçat es realitza sobre el camí existent, s'ha previst el seu aprofitament, per mitjà de reciclatge del ferm actual.
  
Amb aquest fi, una vegada construïda la capa de sòl estabilitzat S-EST3, de millora de l'esplanada en les falques d'ampliació, s'escarificarà el paviment existent fins a la cota de base del sòl-ciment projectat, i s'aportaran el sòl adequat i ciment necessari per a construir la capa de 20 cm de sòl ciment.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 22 de maig de 2003 la Diputació Provincial d'Alacant va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de construcció, ?CV-785. Condicionament i millora de la connexió del barranc de la Batalla amb la CV-70 d'Alcoi a Benidorm.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de construcció, CV-785. Condicionament i millora de la connexió del barranc de la Batalla amb la CV-70 d'Alcoi a Benidorm, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província número 47 de data 26 de febrer de 2003, sense que s'hagen presentat al·legacions amb caràcter ambiental.
  
Afeccions legals
  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a
  
- Segons l'art. 2 del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües, hi ha afecció al:
  
- Barranc de Penella
  
- Barranc dels Dubots
  
- Barranc de l'Amagat
  
- Barranc de Grau.
  
- En virtut de la Llei 3/1995, de camins ramaders, el traçat afecta a:
  
- La carrerada de la collada de Zapata
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.
  
La hidrologia subterrània pot veure's greument afectada a causa de la vulnerabilitat mitjana de l'aqüífer.
  
La vegetació està formada bàsicament per pi blanc i exemplars de carrasca, com l'existent en el PK 1+100, com també una xicoteta formació en línia entre els punts quilomètrics 3+340 i 3+500. Acompanyen a aquests arbres un matoll fortament desenvolupat, i en les zones més planes i baixes apareixen aprofitaments agrícoles.
  
La fauna que podem trobar és la típica d'hàbitats mediterranis sensiblement antropitzats, encara que és fàcil trobar alguna espècie pròpia de la serra de Mariola i del carrascar de la Font Roja.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants.
  
En aquest epígraf es pretenen recalcar els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'estudi d'impacte ambiental, presenten major rellevància.
  
- Els impactes sobre la geomorfologia provenen dels moviments de terres, que generen talussos i desmunts que afavoreixen la formació de vessants inestables on la pluja pot impactar fàcilment i crear regueres i incrementar l'erosió.
  
- L'impacte sobre l'edafologia consisteix en la compactació i destrucció dels sòls sobre els quals es construirà l'ampliació, com també els sòls externs a l'obra, sobre els quals passe la maquinària pesant o s'acumule el personal.
  
- Els impactes sobre la vegetació seran els produïts pel desbrossament, i afectaran principalment oliveres i en menor mesura plantes nitròfiles d'escàs interés.
  
- En l'entorn de la Torreta i el barranc de l'Amagat hi ha restes arqueològiques susceptibles de veure's afectades per les remocions de terra durant les obres d'ampliació de la carretera.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infrastructures viàries.
  
A continuació, només es fa referència a aquelles més significatives.
  
- Tractament de talussos mitjançant la sembra d'espècies herbàcies (gramínies i lleguminoses) i, en menor mesura, arbustives. Aquesta revegetació tindrà una doble funció: disminució de l'erosionabilitat i integració paisatgística.
  
- Durant les operacions de moviment de terra, es decaparà la terra vegetal per al seu emmagatzematge en monticles menors d'1,5 m d'alçada, a fi de reutilitzar-la en la recuperació de talussos i altres zones afectades.
  
- No s'emmagatzemaran materials en llocs pròxims als cursos d'aigua o a llits amb avinguda de tipus torrencial, especialment olis, hidrocarburs, etc.
  
- Quedarà prohibit l'abocament de restes d'obra en els llits.
  
- Les àrees afectades per maquinària, personal i emmagatzematge de terres, es deixaran en acabar l'obra en condicions de ser utilitzades per a altres usos. Aquesta preparació suposarà la retirada de totes les instal·lacions auxiliars, la realització d'un subenrajolat, incorporació de terra vegetal i sembra de lleguminoses.
  
- Els residus generats en les obres es dipositaran en abocadors controlats especialment indicats per a tal fi.
  
- Com a mesura davant de la producció de pols es realitzaran regs periòdics.
  
- A causa del risc evident d'afecció a vestigis que pot existir, es realitzarà un seguiment a peu d'obra per part d'un tècnic arqueòleg que procedisca a documentar els vestigis que, donat el cas, puguen exhumar-se i fins i tot valorar la possibilitat de realitzar alguns treballs d'excavació arqueològica si l'entitat de les restes així ho requerisca.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- So: ve definit per una Leq (8h-21h) que a 2 m de façana no ha de sobrepassar els 65-70 dB(A).
  
- Paràmetres de contaminació de les aigües superficials, amb una DBO5 que ha de ser igual a la que tenia abans de l'obra.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals es donarà del compliment del programa com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8.a de l'annex II del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte CV-785. Condicionament i millora de la connexió del barranc de la Batalla amb la CV-70 d'Alcoi a Benidorm, promogut per la Diputació Provincial d'Alacant, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb les condicions establides en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicions, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'ha d'emprendre. També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
2. S'inclouran tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, el qual s'adequarà i reestructurarà amb el desenvolupament d'aquesta.
  
El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de forma que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors a controlar establits en aquest programa.
  
3. Els materials de farciment i els de rebliment que calguen per a l'execució del projecte, s'hauran d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures, aquestes s'hauran de sotmetre, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o escombrera, de no tractar-se d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la seua utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
4. Durant l'execució de les obres no es podran efectuar treballs nocturns que puguen perjudicar el descans nocturn de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.
  
5. El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, incorporarà campanyes de mesuraments amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassaren els objectius de qualitat assenyalats en els punts anteriors. Com a part de l'esmentat programa de vigilància ambiental es presentarà, davant d'aquesta Direcció General, informe de les mesures de protecció realitzades, acompanyat de els primers mesuraments efectuats.
  
6. El projecte de construcció incorporarà un estudi específic d'integració paisatgística en el qual s'inclouran les mesures correctores sobre restauració i revegetació de les àrees que hagen de quedar despullades, com també dels talussos generats, en els quals, a més, caldrà fixar-se molt especialment perquè aquestes mesures, o altres addicionals que s'hi hagen de prendre, siguen efectives contra l'erosió d'aquests.
  
Una vegada finalitzada l'obra, i dins dels sis primers mesos següents, es presentarà davant d'aquesta Direcció General, com a part del programa de vigilància ambiental, informe acompanyat de reportatge fotogràfic sobre l'aplicació de les mesures de restauració i revegetació executades d'acord amb el citat estudi d'integració paisatgística.
  
7. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquells runes, materials sobrants i resta de restes d'obra que hagen sigut dipositades, abocades o abandonades en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
8. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental com també dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental, amb aquest fi s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
9. Atesa l'afecció als camins ramaders la collada del pas de Zapata, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació davant de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, i obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
10. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'haurà de posar en coneixement de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 25 de setembre de 2003 .- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 152/03-AIA
  
Objecte del Projecte: declaració d'interés comunitari per a campament de turisme
  
Promotor: Lorenzo Orozco Cano (RALOR 98, SL)
  
Autoritat Substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: a la partida Cabut del terme municipal de Benidorm (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més destacades de les construccions o de l'activitat del projecte:
  
L'objecte del projecte és el de disposar de sòl per a la construcció d'un campament de turisme, en una superfície de 68.226 m2, en una zona qualificada com a sòl no urbanitzable comú en el Pla General d'Ordenació Urbana de Benidorm, tramitant per a això una declaració d'interés comunitari, de conformitat amb les disposicions de l'article 20 de la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable.
  
Està prevista una superfície d'acampada de 20.653'20 m2 per a 216 parcel·les i 648 persones.
  
Els terrenys confronten al sud amb la via fèrria de Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana i a l'est amb la senda de la Barrinada.
  
Les infrastructures necessàries per al funcionament del projecte seran:
  
- Subministrament d'aigua que quedarà garantit per la xarxa municipal d'aigua potable. Atés que la xarxa es considera deficitària per part de la companyia subministradora, es planteja un dipòsit per a una garantia de subministrament d'aigua de 130.000 l durant tres dies (200 l/parcel·la/dia). La previsió de consum d'aigua del complex és de 45 m3/dia, sumant els de les 216 parcel·les més els consums en zones comunes, el reg no es realitza amb aigua potable.
  
- El subministrament elèctric es realitzarà en mitjana tensió i s'utilitzaran dos transformadors, un al costat de l'edifici principal i un altre al costat de la depuradora.
  
- Es realitzarà una connexió a la xarxa de sanejament municipal que es troba a 1.500 m al sud de l'actuació. Part de l'aigua es depurarà en una estació depuradora d'oxidació total per a la seu reutilització com a reg. Les aigües pluvials eixiran com actualment per vessament superficial.
  
- La connexió a les xarxes de telefonia també es podrà executar d'una manera senzilla.
  
- L'accés es realitza per vials d'ús agrícola. El principal accés és el que ix de la carretera A-151, a uns 400 m del desviament de la N-332 cap a l'Alfàs del Pi. Aquest accés coincideix en aquest tram amb un camí ramader, la senda de Barrinada que constitueix el límit est de la parcel·la. Es proposa una millora en l'accés al recinte, ampliant el camí existent en la zona on puguen confluir mes d'un vehicle (tram que connecta amb el passeig de la Mitja Llegua).
  
2. Alternatives
  
Es plantegen alternatives per a diferents usos de la mateixa parcel·la on es projecta la implantació del càmping, considerant l'escollida com la més adequada i de menor impacte ambiental.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
El 5 de maig de 2003 dels Serveis Territorials d'Alacant de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial es remet el projecte i l'estudi d'impacte ambiental. Posteriorment es remet el certificat d'informació pública.
  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés a informació pública per mitjà d'un anunci de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4389, de data 29 de novembre de 2003, i no s'han formulat al·legacions segons consta en el certificat remés en data 11 de juliol de 2003.
  
Afeccions legals
  
L'actuació s'ubica en sòl no urbanitzable comú.
  
És confrontant amb el camí ramader sendera de la Barrinada, per la qual cosa si es produeix qualsevol afecció al camí ramader, s'estarà a les disposicions sobre la matèria de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.
  
L'actuació no afecta llocs d'interés comunitari, tampoc zones de microreserves ni espais inclosos en la Xarxa Natura 2000.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.
  
Els principals elements que poden veure's afectats per l'execució del projecte són la hidrologia subterrània per l'alta vulnerabilitat de contaminació d'aqüífers per porositat que presenta el terreny segons la informació continguda en el mapa geocientífic de la província d'Alacant; el sòl, en el cas de dipòsit de materials potencialment contaminants. Pel que fa a la flora i la fauna, en tractar-se de parcel·les de cultiu, les afeccions es consideren d'escassa rellevància; el paisatge pot veure's afectat per la presència de caravanes, tendes de campanya i alguna edificació en una zona amb conca visual àmplia i pròxima a la via de comunicació.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En tractar-se d'una actuació que s'ubica en un entorn agrícola pròxim a zona ja urbanitzada de Benidorm i l'Alfàs el Pi, l'impacte sobre els factors ambientals es consideren en l'estudi com d'escassa magnitud. Pel que fa als recursos hídrics necessaris, indica que s'hauran d'aplicar les mesures correctores d'acumulació d'aigua per a garantir-ne la disponibilitat. Quant a les modificacions paisatgístiques, indica que la tipologia resultant de l'ordenació serà fàcilment assimilable per l'entorn rural. No s'esmenten les afeccions al camí ramader de la sendera de la Barrinada.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
S'estableixen mesures correctores tant per a la fase de construcció com de funcionament, entre les quals destaquen la construcció de dipòsits d'aigua per a garantir el subministrament, la separació de la xarxa de pluvials i residuals, indicant que s'obtindrà l'aigua de reg amb part de les aigües residuals depurades. Pel que fa al paisatge s'indica que es preservaran de l'actuació els exemplars d'arbres singulars existents en la parcel·la, i que s'utilitzaran espècies vegetals de la sèrie climàtica de la regió, o espècies ornamentals introduïdes des de fa anys en la zona.
  
Cal assenyalar pel que fa a la gestió de les aigües residuals que es generen, en el projecte s'indica que es connectarà a la xarxa de clavegueram municipal, i en l'estudi es diu que es disposarà d'una depuradora d'oxidació total per a la depuració de part de les aigües residuals, encara que no apareix grafiada en els plànols.
  
Pel que fa als nivells de qualitat exigibles per a la reutilització d'efluents depurats destinats per al reg, tant de paràmetres biològics com fisicoquímics, efectuant els controls necessaris per a garantir el seu compliment. En relació amb aquests paràmetres, a falta de l'aprovació de legislació sectorial específica s'haurà d'atendre a les recomanacions de diversos organismes (FAO, OMS...).
  
S'estableix un programa de vigilància ambiental tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament, amb control dels residus urbans, inerts i especials que es generen i control anual de les xarxes de distribució de l'aigua potable, sanejament i pluvials.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 20 i la disposició addicional 5a de la Llei 4/1992, del sòl no urbanitzable.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, al sol efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el projecte de campament de turisme a situar en la partida Cabut del terme municipal de Benidorm (Alacant), projecte promogut per Lorenzo Orozco Cano (RALOR, 98,SL), sempre que aquest es realitze d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució del citat projecte al compliment dels condicionants següents:
  
1) Segons la informació continguda en el mapa geocientífic de la província d'Alacant, la zona presenta alta vulnerabilitat de contaminació d'aqüífers per porositat, per la qual cosa s'hauran d'adoptar les mesures necessàries per a prevenir qualsevol possibilitat de contaminació.
  
2) S'hauran de prendre mesures per a facilitar l'estalvi de consum d'aigua a fi de garantir una adequada gestió dels recursos hídrics disponibles.
  
3) Pel que fa a la gestió de les aigües generades per l'activitat, les que es depuren en les instal·lacions pròpies hauran de controlar-se per a garantir que s'obté el grau de depuració necessari. Quant a les que es connecten a la xarxa municipal de clavegueram, hauran de complir les condicions de connexió i abocament que establisca l'entitat gestora de l'esmentada estació depuradora i en qualsevol cas els límits establerts en l'Ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram elaborada per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
4) Pel que fa als nivells de qualitat exigibles per a la reutilització d'efluents depurats destinats per al reg, tant de paràmetres biològics com fisicoquímics, amb l'efectuació dels controls necessaris per a garantir el seu compliment. En relació amb aquests paràmetres, a falta de l'aprovació de legislació sectorial específica s'haurà d'atendre a les recomanacions de diversos organismes (FAO, OMS...).
  
5) Els residus generats en l'activitat hauran de ser gestionats segons les seues característiques i d'acord amb el que estableix la legislació sectorial específica.
  
6) En el cas de qualsevol possible afecció al camí ramader de la sendera de la Barrinada, s'estarà a allò que disposa sobre la matèria en la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.
  
7) El programa de vigilància ambiental inclourà la gestió realitzada amb els distints tipus de residus generats en l'execució i funcionament de les obres projectades, com també els resultats analítics de les aigües residuals depurades si és procedent, aportant documentació fotogràfica de les mesures de revegetació i minimització de l'impacte visual.
  
8) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
9) Els materials sobrants del moviment de terres es traslladaran a abocadors autoritzats.
  
10) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 26 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 298/99-AIA
  
Títol: Legalització de l'ampliació de l'explotació porcina de cicle tancat
  
Promotor: Juan Antonio Ramos Serrano
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alpuente (València)
  
Objecte del projecte: obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació de l'explotació porcina de cicle tancat
  
Localització: partida la Lloma de la Carrasca, polígon 3, parcel·les 456 i 457, en el terme municipal d'Alpuente (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a legalitzar l'ampliació de l'explotació porcina de cicle tancat les característiques de la qual segons la documentació aportada són:
  
L'explotació que es dedica a la cria de porcs, està constituïda per cinc naus, dues naus destinades a esquer, dues naus destinades a maternitat i gestació i una nau destinada a transició (aquesta última objecte de l'ampliació sol·licitada, amb capacitat per a 576 porcs). La capacitat total de l'explotació és de 1.676 porcs.
  
Els cadàvers són retirats per empresa gestora autoritzada a l'efecte.
  
La producció total de purins és de 633,6 m3/any, que queden retinguts en fosses de purins i bassa exterior, per a passar a utilitzar-se com a adob orgànic en camps de cultiu; es necessiten 33,28 ha de superfície on aplicar-los, i es disposa de 46,23 ha. El purí serà sotmés a tractament amb complex bacterià enzimàtic, perquè es reduïsca l'emissió d'amoníac i altres gasos causants de males olors, entre altres propietats.
  
L'explotació se situa a 250 m del nucli de població.
  
El volum de purins generat anualment s'ha calculat erròniament, ja que en els càlculs no s'ha considerat el volum de purins generat per la nau de transició, a més d'haver infravalorat el volum de purins generat en les naus d'esquer, maternitat i gestació. Es calcula que el volum de purins serà aproximadament de 3.191 m3/any, per la qual cosa serà necessari disposar d'una superfície agrícola total de 60 ha. Per tant, la superfície agrària disponible haurà d'ampliar-se en un total de 13,8 ha.
  
L'activitat inicial disposa de llicència d'activitat, per a la qual es va dictar estimació d'impacte ambiental en data 3 d'agost de 1995. En aquell moment es va declarar que la capacitat total de l'explotació en cicle tancat era de 1.300 animals. Per tant, la informació és contradictòria pel que fa a la capacitat de l'explotació, ja que la nau objecte d'ampliació té una capacitat per a 576 animals, superant així la capacitat total que s'indica en la documentació presentada.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient, constituït per estudi d'impacte ambiental, el projecte d'activitat i l'expedient municipal, va ser remés per la Direcció Territorial de Medi Ambient, el 12 de maig de 1999.
  
La informació pública es realitza als veïns confrontants a l'explotació, en l'Ajuntament d'Utiel, com també en el BOP núm. 47, de 25 de febrer de 1999, sense que s'hagen presentat al·legacions.
  
2. Petició d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 2 d'agost de 1999, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament:
  
- Autorització prèvia de la Conselleria d'Obres Públiques Urbanisme i Transports (COPUT).
  
- Proposta de tractament de purins, a base d'aplicació de complex bacterià enzimàtic o semblant, de manera que es disminuïsca la càrrega contaminant del purí, millorant al mateix temps les seues característiques com a adob orgànic.
  
- Justificació de la disposició de parcel·les agrícoles on aplicar el purí com a adob orgànic.
  
- Característiques constructives de les fosses de dejecció, de manera que quede garantida la seua impermeabilitat.
  
- Contracte de retirada de cadàvers per empresa gestora autoritzada.
  
En data 20 de setembre de 1999, l'Ajuntament remet còpia de l'autorització prèvia de la COPUT.
  
En data 2 de juliol de 2001, la Direcció Territorial de Medi Ambient remet l'ampliació sol·licitada.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la següent informació:
  
- Informe favorable de l'enginyer municipal.
  
- Informe favorable de veterinari col·legiat.
  
- Autorització prèvia de la COPUT. S'indica que en data 2 d'abril de 1997, pel director general d'Urbanisme i Ordenació Territorial es va procedir a denegar la present construcció donat l'incompliment de la separació a límits i l'edificabilitat. No obstant això, amb data 23 de març de 1998 per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València s'aprova la modificació núm. 7, edificacions agropecuàries, de les normes subsidiàries d'Alpuente, entre els objectius de la qual està reduir la separació a límits i augmentar l'edificabilitat. L'autorització supedita la concessió de la llicència municipal a l'asfaltat, en una amplària de 5 metres, del camí d'accés fins a la VV-6143 i a la prèvia inscripció registral de vinculació de la total superfície real de la parcel·la a la construcció, amb expressió de les concretes limitacions a la seua edificabilitat i divisibilitat imposades per la present autorització.
  
No s'ha inclòs l'informe del veterinari d'àrea ni del cap local de sanitat.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'ubica l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normes subsidiàries d'Alpuente.
  
L'actuació proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni a cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: clima, sòl, hidrogeologia, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
L'explotació s'ubicarà en una zona agrícola de secà i ramadera amb predomini d'explotacions porcines i avícoles. En general no es detecta en la zona la presència de valors ambientals rellevants.
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que no es preveuen impactes negatius si es gestiona l'explotació conforme a les mesures descrites en la memòria.
  
Els impactes més rellevants que pot causar l'actuació sobre el medi són:
  
- Sobre l'aire, per emissió d'olors associades als residus orgànics generats.
  
- Sobre el sòl, per contaminació associada a la manipulació inadequada dels purins com a adob orgànic, o en la mateixa explotació, per deficiències en la impermeabilització de fosses i bassa de purins i per una mala gestió del purí.
  
- Sobre l'aigua, per contaminació per abocament o per aplicació a dosi incorrecta en camps de cultiu, o per gestió inadequada en la mateixa explotació.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental inclouen les següents:
  
- S'instal·larà gual sanitari i tanca perimetral.
  
En les explotacions agrícoles en les quals s'usen els residus com a adob orgànic es tindrà la precaució de llaurar i soterrar els purins una vegada escampats per a minimitzar la propagació de les males olors a l'atmosfera.
  
Les mesures correctores proposades es consideren insuficients, per la qual cosa hauran d'ampliar-se amb les que es recullen a continuació (i desenvolupar-se a més els condicionants establerts en aquesta declaració d'impacte ambiental):
  
- Haurà de disposar-se de malla en els buits de les naus que impedisca l'accés de vectors de malalties.
  
- L'explotació haurà de disposar en l'explotació de bassa de contenció de purins, construïda a base de formigó impermeabilitzat, encerclada, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, de manera que permeta la gestió adequada d'aquests.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i l'annex II, apartat 1.h.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/11374, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'art. 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte d'explotació porcina de cicle tancat, situada en el terme municipal d'Alpuente (València), promogut per Juan Antonio Ramos Serrano, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establertes a continuació:
  
- Haurà de disposar en l'explotació de bassa de contenció de purins, construïda a base de formigó impermeabilitzat, encerclada, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció de com a mínim tres mesos, de manera que permeta la gestió adequada d'aquests.
  
- S'extremaran les mesures higienicosanitàries tant en l'exterior com en l'interior de la nau.
  
- S'impermeabilitzaran les naus, com també les fosses i bassa de purins, per a evitar possibles filtracions en el terreny.
  
- Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, s'haurà de justificar l'eliminació de cadàvers conforme al que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Haurà de sotmetre's a tractament el purí prèviament a la seua utilització com a adob orgànic, per a disminuir la seua càrrega contaminant i millorar les seues característiques fertilitzants, com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental.
  
- Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà d'ampliar-se la superfície cultivada on aplicar els purins en 13,8 ha, amb un total de 60 ha, i presenta documentació justificativa davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.
  
- Sobre la distribució del purí sobre el terreny, es respectarà com a distància mínima la de 100 metres, respecte a altres explotacions del grup primer, i 200 metres, respecte a les explotacions incloses en la resta dels grups segon, tercer i especial i als nuclis urbans. En relació amb els cursos d'aigües, es respectarà el que estableix el Reglament de domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminar I, IV, i, VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, i el que disposa els diferents plans hidrològics de conca, tot això en base al Reial Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- En les explotacions agrícoles en les que s'use el purí com a adob orgànic es tindrà la precaució de llaurar i soterrar els purins una vegada escampats per a minimitzar la propagació de les males olors a l'atmosfera.
  
- Haurà de disposar de gual sanitari o sistema equivalent els accessos a l'explotació, per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que entren o isquen, com també d'un sistema apropiat per a la desinfecció de la resta del vehicle.
  
- Es tancarà perimetralment l'explotació.
  
- Haurà de disposar-se de malla en els buits de les naus que impedisquen l'accés de vectors a l'interior.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 29 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 234/7552-CRN
  
Títol: Modificació puntual número 9 del Pla General d'Ordenació Urbana, camí vell d'Alcàsser
  
Promotor: Ajuntament de Silla
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: al nord-oest del municipi, en la zona industrial, situat entre l'autovia CN-332-340, la carretera que comunica amb Alcàsser i l'avinguda d'Espioca - Via Augusta
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
El present projecte planteja l'ampliació del sector de sòl urbanitzable industrial d'Aliaga classificat pel planejament vigent, per mitjà de la reclassificació de sòl no urbanitzable i el desenvolupament detallat.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
L'àmbit d'actuació del present projecte presenta un elevat grau de consolidació per a les indústries existents. Per aquest motiu es reclassifica sòl actualment classificat com a no urbanitzable, i s'incrementa la superfície inicial del sector i permet obtenir major superfície de sòl industrial, com també complir els estàndards del Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana.
  
L'àmbit del present projecte abraça la superfície inicial del sector industrial d'Aliaga, de superfície 160.500 m², més 65.181 m² de sòl actualment classificat com a no urbanitzable.
  
Superfície total del sector: 225.681 m²
  
Superfície de xarxa primària externa: 8.431 m²
  
El sòl no urbanitzable objecte de reclassificació tindrà els següents usos:
  
Superfície destinada a zones verdes: 20.231 m²
  
Superfície destinada a vials: 28.262 m²
  
Superfície destinada a ampliació sòl industrial: 16.688 m²
  
L'ús dominant és industrial i magatzem. Els usos prohibits són els mateixos que preveu el PGOU vigent.
  
Es proposa l'ordenació de la nova zona classificada com a continuació de l'ordenació aprovada pel Pla general d'ordenació urbana vigent per a la delimitació inicial.
  
3. Alternatives
  
L'estudi d'impacte ambiental no presenta alternatives de projecte. L'afecció del present projecte a sòl no urbanitzable es justifica per la necessitat d'ampliar un sòl urbanitzable industrial classificat pel planejament vigent.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 4 de juny de 2002 l'Ajuntament de Silla remet documentació urbanística i estudi d'impacte ambiental corresponents al projecte de modificació puntual núm. 9 del Pla General d'Ordenació Urbana de Silla. En data 13 de juny de 2002 el Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre documentació urbanística i expedient administratiu relatius a l'esmentat projecte, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental. La documentació que obra en l'expedient consisteix en: modificació puntual, document d'homologació, pla parcial i estudi d'impacte ambiental.
  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat del resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante, de data 13 de desembre de 2001 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4165, de 10 de gener de 2002.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar 5 al·legacions a l'instrument urbanístic en tramitació i 6 al·legacions sobre canvis de titularitat, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament de Silla.
  
2. Resum de les al·legacions de caràcter ambiental
  
- Al·legació presentada pel Sr. Juan Antonio Delgado Aleixandre, en nom i representació de la Sèquia Reial del Xúquer.
  
Sol·licita, entre altres, que es desvien els recs que connecten amb altres sectors.
  
- Al·legació presentada pel Sr Francisco Rico Azorín
  
Sol·licita, entre altres, que la zona de servitud de l'autovia com també el sòl no urbanitzable afectat haurien de quedar exclosos de l'ampliació del polígon. El polígon hauria de mantenir el seu caràcter rústic. Així mateix expressa que no s'ha tingut en compte el nivell de protecció del magatzem de Moret ni el fet que es considere que està fora d'ordenació en el Pla General d'Ordenació Urbana vigent.
  
Al·legació presentada pel Col·legi Territorial d'Arquitectes de València.
  
Shi ?expressa, entre altres, que el règim de protecció del magatzem de Moret i les edificacions puristes de Danisco és confús.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
El 05/12/2002 es remet un ofici a l'Ajuntament de Silla pel qual es torna la documentació presentada i se sol·licita la redacció d'un nou estudi d'impacte ambiental que esmene les deficiències observades en la documentació presentada inicialment.
  
En dates 23/01/2003, 05/03/2003 i 23/05/2003 l'Ajuntament de Silla remet nova documentació per tal d'esmenar les deficiències observades en l'estudi d'impacte ambiental i prosseguir la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental. L'esmentada documentació conté l'informe emés pel tècnic municipal de medi ambient.
  
En data 17/09/2003 la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport remet a aquesta Direcció General còpia dels informes emesos pels serveis tècnics sobre l'afecció del projecte referenciat al patrimoni cultural valencià.
  
Informes sectorials
  
- En data 17/09/2003 la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià remet còpia dels informes emesos pels serveis tècnics, el qual assumeix en la integritat i el contingut dels quals, que se sintetitza, és el següent:
  
- Servei de Patrimoni Arqueològic, Etnològic i Històric:
  
En aquest informe s'indica que del terme municipal de Silla es troba realitzat l'Inventari de béns etnològics corresponent a patrimoni industrial, per la qual cosa es desconeix tot el patrimoni etnològic existent. Com a conclusió s'expressa:
  
?A la vista dels antecedents i consideracions exposades, es considera que el projecte pot ser informat favorablement sempre que es porte a terme íntegrament el programa de mesures correctores i protectores, tenint en compte que si hi ha algun altre element no conegut per aquesta Direcció General, aquest haurà de ser documentat i valorat, i s'haurà de remetre l'esmentada informació a aquesta Direcció General perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú?.
  
- Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental:
  
S'expressa que no hi ha jaciments paleontològics en l'àrea d'actuació ni en les proximitats. També s'indica que, des del punt de vista geològic, els materials existents en la zona no presenten cap valor científic o didàctic que puga aconsellar la conservació. Així mateix, s'assenyala que no hi ha documentació que indique que aquests materials puguen albergar restes paleontològiques d'interés. Finalment es conclou:
  
?A la vista de tot allò que s'ha exposat es proposa a la Direcció General de Patrimoni Artístic que s'informe favorablement l'esmentat projecte, ja que en principi es considera que la incidència de l'obra sobre el patrimoni paleontològic valencià és nul·la. No obstant això, s'ha de recordar que qualsevol troballa paleontològica que es realitze durant l'execució del projecte haurà de ser comunicada a la Conselleria de Cultura i Educació, o als ajuntaments implicats, segons el que disposa l'article 65 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià?.
  
- Unitat d'Inspecció del Patrimoni Històric Artístic De la Direcció Territorial de Cultura, Educació i Esport:
  
S'indica que, consultats els inventaris de patrimoni arquitectònic d'interés historicoartístic i de jaciments arqueològics, no hi ha elements afectats per l'actuació ni jaciments coneguts. També es recorda que totes les remocions de terres que puguen afectar zones amb restes arqueològiques o paleontològiques hauran de disposar de la deguda autorització de conformitat amb la legislació sectorial vigent. Com a conclusió es proposa:
  
?A la vista dels antecedents i les consideracions exposats i des del punt de vista del patrimoni historicoartístic i arqueològic, aquesta unitat estima compatible i autoritzable el projecte de referència, sempre que es porte a terme íntegrament el programa de mesures correctores i protectores. Vista la possible afecció sobre elements del patrimoni etnològic, El Servei d'Etnologia haurà de valorar l'esmentada afecció.-.
  
Afeccions legals
  
1. L'estudi d'impacte ambiental no analitza la possible afecció del projecte al Parc Natural de l'Albufera. L'actuació projectada no afecta de manera directa l'esmentat espai protegit, això no obstant els abocaments accidentals o les fugues d'aigües residuals com també les aigües pluvials que arriben a les séquies de reg existents en la zona, podrien afectar el llac de l'Albufera.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental no analitza la possible afecció del projecte a camins ramaders. No obstant això, comprovada la cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport, no s'observa cap tipus d'afecció als camins ramaders existents al terme municipal de Silla.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental indica que no hi ha llits d'importància que travessen la zona objecte del projecte. Sí que es fa al·lusió a la important xarxa de sèquies existent.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental incorpora com a annex, les fitxes de jaciments arqueològics i l'inventari d'immobles etnològics a Silla i indica que, consultada aquesta documentació, no es té constància de l'existència de jaciments arqueològics en l'àrea d'actuació. Sí que es té constància de l'existència d'un immoble catalogat, nomenat Magatzem de Moret, com també d'un tancament perimetral d'una fàbrica que pel seu disseny arquitectònic s'estima convenient la conservació.
  
L'expedient que es tramita disposa dels informes favorables dels distints serveis tècnics de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
Les mesures proposades en l'estudi d'impacte ambiental passen per evitar qualsevol afecció a les construccions protegides que es troben en l'àmbit del projecte.
  
Consideracions ambientals
  
1. Des del punt de vista geològic, l'estudi d'impacte ambiental expressa que els materials que afloren en la zona objecte d'estudi pertanyen al quaternari. Es tracta de dipòsits mixtos, formats per una orla contínua de llims terrosos, corresponents a dipòsits recents de farciment.
  
Segons recull la cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport, la zona objecte del projecte presenta un risc de grau mitjà a la contaminació de les aigües subterrànies.
  
2. L'àrea d'actuació manca de vegetació natural susceptible de ser conservada. Els terrenys afectats estan destinats majoritàriament al cultiu hortícola de regadiu, mentre que la resta de l'àrea no té cap aprofitament agrícola.
  
Ateses les bones qualitats agrícoles de la zona, l'estudi d'impacte ambiental proposa la reutilització de la capa de terra vegetal retirada durant les obres.
  
S'estableixen les característiques de les noves zones verdes, pel que fa a tipus d'espècies vegetals que s'han de plantar, distàncies entre arbratge, canalitzacions de serveis, com també el compliment de l'ordenança municipal de zones verdes.
  
3. Pel que fa a la fauna present en la zona, l'estudi d'impacte ambiental indica que no hi ha espècies catalogades com d'especial interés o en perill d'extinció, a causa de la baixa qualitat ecològica de la zona i la forta presència dels nuclis industrials i vies de comunicació pròxims. S'indica que la fauna present en la zona serà traslladada a les zones confrontants amb les mateixes característiques ecològiques.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental indica que el clima de la zona objecte del projecte és del tipus mediterrani subtropical o marítim. S'hi aporten diverses dades climatològiques obtingudes en l'estació meteorològica de Silla.
  
No s'ha descrit el règim de vents existent en la zona, com també la possible afecció del projecte a l'entorn immediat, tant en fase d'execució de les obres com en fase de funcionament per l'activitat industrial. L'informe emés pel tècnic municipal de medi ambient fa referència a aquest respecte.
  
Es proposen diverses mesures correctores per a minimitzar les emissions atmosfèriques i acústiques, com per exemple realització de regs periòdics en zones amb materials pulverulents i camins sense asfaltar i recollida de materials a l'abric dels vents. En fase de funcionament es fa referència al compliment de l'ordenança municipal de protecció de l'ambient atmosfèric i la de protecció contra sorolls i vibracions. No s'hi adjunta còpia d'aquesta.
  
No hi ha risc d'inundació en la zona afectada pel projecte.
  
5. L'abastament d'aigua potable a la població està gestionat actualment per Aigües de l'Horta. S'aporta un escrit emés per l'esmentada entitat on es diu que d'acord amb la tipologia i la superfície del sector, no hi ha problema de subministrar el cabal demandat. Així mateix, s'indiquen els punts de la xarxa general on es poden realitzar els entroncaments amb la xarxa pròpia del sector.
  
Per tal de reduir el consum d'aigua, es proposa que les indústries opten per sistemes de reutilització o recuperació de les aigües de procés.
  
6. L'entitat metropolitana de l'Horta disposa d'una estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) a Pinedo on es realitza la depuració de les aigües residuals generades en el municipi de Silla. S'hi adjunta un informe tècnic emés pel Sr. Jesús Serra Catalá, en qualitat de cap del Servei de l'entitat metropolitana de serveis hidràulics, on s'afirma que considerant un cabal de 0.274 m³/s no hi ha inconvenient a autoritzar l'abocament de les aigües residuals generades.
  
Es projectarà una xarxa de sanejament separativa. Es proposa la col·locació d'arquetes de registre a les voreres per a les noves indústries com també per a les ja existents, per tal de realitzar controls sobre els abocaments realitzats. Pel que fa a les limitacions i prohibicions a l'abocament d'aigües residuals a la xarxa de clavegueram, s'adopten les previstes en el reglament regulador de l'abocament i depuració de les aigües residuals en els sistemes generals de sanejament de l'àrea metropolitana de València (subsistema Pinedo).
  
Pel que fa a la xarxa d'evacuació d'aigües pluvials, l'estudi d'impacte ambiental no defineix la solució adoptada per a l'evacuació i abocament d'aquestes. L'informe dels serveis generals municipals sobre el projecte d'urbanització integrant del programa d'actuació integrada, que no consta en l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, indica que hauria de considerar-se com a xarxa estructural les canalitzacions per a aigües pluvials que han de travessar el polígon industrial pel costat est amb direcció sud - nord, previstes en el projecte director d'evacuació d'aigües pluvials de la zones nord de la població.
  
7. Pel que fa a la gestió de residus generats per les indústries en l'àmbit del projecte, es proposa com a mesura correctora el compliment de l'ordenança de residus sòlids urbans de l'Ajuntament de Silla. Els residus sòlids urbans generats en el sector PI-3, del camí vell d'Alcàsser, són recollits regularment per l'empresa adjudicatària UTE Aguas de Valencia-Europea de Servicios Públicos SL.
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que els residus industrials seran tractats de conformitat amb la legislació vigent i de manera que no afecten els ciutadans. Així mateix, s'indica l'existència d'un ecoparc al municipi de Silla.
  
No s'hi especifica el tractament dels residus inerts generats durant les obres d'urbanització i edificació.
  
8. El terreny presenta una topografia sensiblement plana, amb lleuger pendent descendent cap a l'extrem nord-oest. Segons expressa l'estudi d'impacte ambiental, el paisatge es caracteritza per la presència de terrenys agrícoles, naus industrials i hivernacles.
  
L'estudi d'impacte ambiental justifica una millora paisatgística de l'àmbit del projecte basant-se en l'ordenació de les indústries existents i evitar un deteriorament progressiu dels camps de cultiu amb motiu de la proximitat a les edificacions industrials.
  
Per tal d'aconseguir una adequada integració paisatgística, es dissenyen dues àmplies zones ajardinades, una d'aquestes ocupa una zona intermèdia entre les parcel·les edificables i l'autovia CN-340, i crea una zona de transició, i l'altra constitueix part del front nord de l'actuació. Així mateix, es proposa cuidar les condicions estètiques de les noves edificacions.
  
9. Es realitza una identificació dels impactes ambientals generats sobre l'atmosfera, el sòl, la hidrologia, la vegetació i la fauna, el paisatge, patrimoni i factors socioeconòmics. No es justifica la valoració realitzada per a cadascun dels impactes ambientals descrits. L'estudi d'impacte ambiental conclou que si es compleixen les mesures correctores proposades, la present actuació serà compatible des del punt de vista ambiental.
  
10. El programa de vigilància ambiental estableix controls que s'han de realitzar durant la fase de construcció. En fase de funcionament es remet a l'obtenció de la llicència d'activitat de les indústries ubicades en el polígon i al control del compliment dels paràmetres ambientals determinats en aquesta llicència. Es recorda el compliment de la legislació ambiental vigent.
  
11. L'informe emés pel tècnic municipal de medi ambient sobre el projecte de referència expressa que, la zona residencial i d'oci existent es troba pròxima al sector industrial i en la direcció del vent dominant, per la qual cosa la implantació d'activitats amb un alt risc de perillositat comportari un elevat risc per a la seguretat de les persones. Per aquest motiu s'expressa la necessitat d'implantar activitats de baixa perillositat. S'indica les activitats que han de quedar excloses dels usos permesos de les compreses en l'annex II del Decret 54/1990, de 26 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses.
  
Així mateix s'indica que, de conformitat amb el que disposa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, els instruments de planejament han de contenir un estudi acústic que permeta avaluar els impactes acústics i adoptar les mesures correctores adequades.
  
També s'indica la necessitat de solucionar el problema de l'evacuació de les aigües pluvials, i d'evitar que es produïsca una evacuació cap a la zona residencial perquè no sobrecarregue aquesta zona.
  
S'assenyala la necessitat de dotar el polígon de les infrastructures necessàries, com proveïment d'aigua, hidrants, etc. per a minimitzar els efectes d'un possible incendi.
  
S'indica que cal preveure la ubicació dels contenidors dels residus sòlids urbans.
  
Es marquen uns requisits mínims per a les zones verdes.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte modificació núm. 9 del Pla general d'ordenació urbana del municipi de Silla (València), promogut per l'Ajuntament de Silla, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb les condicions establertes a continuació.
  
2. Condicions per a l'aprovació i el desenvolupament del projecte:
  
Pel que fa a la depuració de les aigües residuals generades en el sector industrial, si s'entén que l'informe emés per l'entitat metropolitana de serveis hidràulics fa referència a l'autorització d'abocament de les aigües residuals al col·lector oest als ramals XI i XV, i que l'esmentat informe no parla de la capacitat de l'estació depuradora d'aigües residuals de Pinedo-2, a la qual són conduïdes les aigües residuals generades, i si se considera que actualment les indústries instal·lades en el polígon no es troben connectades a la xarxa de col·lectors municipals per la qual cosa, una vegada urbanitzat el polígon es connectaran a la xarxa de clavegueram i les aigües residuals seran conduïdes a l'esmentada EDAR, es considera necessari que l'entitat de sanejament informe sobre la capacitat de l'estació depuradora d'aigües residuals de Pinedo-2 per a admetre la totalitat de les aigües residuals generades en el sector industrial, tal com ha informat en un altre projecte en el municipi de Silla de característiques semblants a l'informe que es tramita.
  
S'haurà de presentar la solució prevista per a l'evacuació de les aigües pluvials, identificant els punts d'abocament d'aquesta i tenint en compte la necessitat d'obtenir l'autorització d'abocament de l'òrgan competent. Previ als punts d'abocament previstos es disposarà un sistema de pretractament en continu de les aigües pluvials evacuades, que continga almenys desbast, desarenat i desgreixat, per tal d'eliminar les partícules o substàncies arrossegades per l'aigua de pluja. Aquest sistema es col·locarà seguit d'una arqueta enregistrable per a presa de mostres de l'aigua abocada per tal de comprovar-ne la qualitat. S'haurà de realitzar un manteniment periòdic de la instal·lació descrita.
  
S'haurà d'exigir la implantació d'una arqueta separadora d'olis i greixos en l'interior de la parcel·la, i prèvia a l'arqueta de registre i control situada a la vorera, a aquelles indústries que per les característiques de la seua activitat siguen potencials manipuladores de les esmentades substàncies.
  
S'evitarà la recollida dels materials destinats a les obres i dels residus inerts generats en aquestes fora de l'àmbit de l'actuació proposada, evitant qualsevol tipus d'afecció als camps i activitats confrontants. S'evitarà l'emmagatzematge prolongat d'aquests en l'obra, s'haurà de disposar en llocs poc visibles i protegits dels vents. S'haurà d'identificar l'abocador autoritzat a què seran traslladats els residus inerts. Els residus generats durant les obres que per la seua naturalesa no tinguen la qualificació d'inerts, es gestionaran d'acord a les seues característiques fisicoquímiques.
  
Les restes vegetals originades amb motiu de les accions de desbrossament es gestionaran de manera adequada a les seues característiques. Queda prohibida la crema d'aquestes restes.
  
S'haurà de garantir la continuïtat de la xarxa de séquies que es veja afectada amb motiu de les obres d'urbanització. Qualsevol actuació sobre les mateixes haurà de realitzar-se seguint les indicacions de l'òrgan competent.
  
En l'enjardinament de les zones verdes s'optarà per espècies vegetals de port per tal que crear una pantalla visual en part de la zona industrial, a fi de tamisar les vistes que d'aquesta es tindran des de l'autovia i des dels camps confrontants.
  
El programa de vigilància ambiental haurà d'ampliar o actualitzar algunes de les referències legislatives especificades en aquest, en matèria de residus, aigües i contaminació acústica. S'haurà de determinar el mode en què es portaran a terme els controls i actuacions proposades com també el període de temps en què es realitzaran.
  
S'haurà d'atendre al que disposen els informes emesos pels serveis i tècnics municipals en allò que no entre en contradicció amb els condicionants ací exposats.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.