Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6358, del 20-09-2010 (2010/9967)

RESOLUCIÓ de 17 de setembre de 2010, de la directora general de Comercialització, per la qual es reconeix El Terrerazo com a vi de finca.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6358

Data del DOGV
:   20-09-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/9967


Data del document
:   17-09-2010

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * empresa privada

RESOLUCIÓ de 17 de setembre de 2010, de la directora general de Comercialització, per la qual es reconeix El Terrerazo com a vi de finca. [2010/9967]  
En la Llei 24/2003, de 10 de juliol, de la Vinya i del Vi, en l'article 24, es regula la figura dels vins de finca com una categoria reconeguda en l'àmbit estatal, i s'establix una sèrie d'elements que necessiten de determinació reglamentària per l'administració competent sobre la base de les característiques pròpies de cada comunitat autònoma.  
En la Llei 2/2005, de 27 de maig, d'Ordenació del Sector Vitivinícola de la Comunitat Valenciana, també es fa menció expressa als vins de finca en l'àmbit autonòmic.   
El Decret 8/2007, de 19 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/2005, de 27 de maig, de la Generalitat, d'Ordenació del Sector Vitivinícola de la Comunitat Valenciana, determina reglamentàriament els extrems que cal limitar als quals fa referència l'esmentada Llei 24/2003, i a més fa referència al desplegament normatiu posterior que es complix amb l'aprovació de l'Orde de 14 de juliol de 2009, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aproven les normes dels vins de finca a la Comunitat Valenciana.  
D'acord amb allò que es preveu en l'article 12 de l'esmentada Orde de 14 de juliol de 2009, Vins El Terrerazo va presentar la corresponent sol·licitud de reconeixement el 24 de juliol de 2009. La Direcció General de Comercialització ha revisat la sol·licitud, ha tramitat el corresponent expedient administratiu i ha emés l'informe proposat de caràcter tècnic favorable al reconeixement.  
Per açò que s'ha exposat, sobre la base d'allò que es preveu en l'Orde de 14 de juliol de 2009, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aproven les normes dels vins de finca a la Comunitat Valenciana, resolc:  
Primer  
El reconeixement als vins d'El Terrerazo com a vins de finca d'acord amb les característiques tècniques que per a este vi es recullen en l'annex d'esta resolució.   
Segon   
Esta resolució produirà efectes des del dia que es publique en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Este acte posa fi a la via administrativa i contra este es pot interposar, potestativament, recurs de reposició davant de la consellera d'Agricultura, Pesca i Alimentació en el termini d'un mes, comptat des de l'endemà de la seua notificació, o impugnar-se directament davant de l'orde jurisdiccional per mitjà de la interposició de recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos, des de l'endemà de la notificació, de conformitat amb allò que es disposa en els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
València, 17 de setembre de 2010.- La directora general de Comercialització: Marta Valsangiacomo Gil.  
ANNEX  
1. Nom de la finca i delimitació de l'àrea vitícola  
a) Nom de la finca: El Terrerazo.  
b) Delimitació de l'àrea vitícola: la superfície de vinya actualment establida segons registre és de 62,6624 ha al terme municipal d'Utiel (València), distribuïdes de la manera següent:  
- Polígon 8, parcel·les: 442, 443, 444, 445, 446, 447, 448, 449, 450, 451, 452, 453, 454, 456 i 488.  
- Polígon 14, parcel·les: 381, 382, 383, 384, 385 i 373 a.   
- Polígon 15, parcel·les: 312 a i c, 313 a, 362 a, 363 a, 364 a, 366 a, 365 a, 487, 488, 591, 593, 589 a y q, 507 508, 509, 510, 483, 484, 485, 486, 557, 558, 559, 560, 561, 562, 576, 512 a, 513 a y 514 a.  
2. Òrgan de gestió  
La gestió del vi de finca El Terrerazo serà assumida pel Comité de Certificació i cos de veedors de l'Associació per a la Promoció del Vi de Finca El Terrerazo, el qual s'encarregarà d'establir i de mantindre els requisits del producte i del seu procés d'obtenció, les obligacions dels responsables de les instal·lacions inscrites i els criteris de certificació d'acord amb la Norma UNE-EN 45483.  
3. Varietats de vinya aptes  
- Negres: Boval, Tempranillo, Syrah, Cabernet Sauvignon, Merlot i Garnatxa.  
4. Pràctiques culturals  
a) Marc de plantació  
En les tècniques tradicionals de cultiu s'aplica marc de plantació 2-2,45x2-2,5 metres. Es tracta de ceps curts, de les varietats Boval, Garnatxa i Tempranillo.  
Les tècniques modernes de cultiu s'apliquen en totes les varietats situades en parcel·les amb un sòl que determina més vigor a la planta. El disseny de les unitats d'explotació deriva d'una planificació específica a la cerca de la major superfície exposada amb l'òptima competència entre plantes, de manera que el marc de plantació s'establix segons el vigor que determina el sòl en la planta: Boval amb distància entre files de 2,45 i 2,7 metres i distància entre ceps contigus de la fila entre 1 i 2 metres; Tempranillo, amb 2,2-2,5x1-2,5; Cabernet, 2,7x1,25; Merlot, 2,7x1,25; i Syrah, 2,7x1,25.  
b) Sistemes de conducció  
En les tècniques tradicionals de cultiu el sistema de conducció és en vas. Utilitzat per a les varietats Boval, Garnatxa i Tempranillo.  
Dins de les pràctiques modernes s'ha implantat el cultiu en espatllera alta. Utilitzat per a les varietats Boval, Cabernet Sauvignon, Syrah, Merlot i Tempranillo.   
c) Conjunt de pràctiques culturals  
La planificació anual del cultiu establix el règim de treball, i es troben també parcel·les en no-conreu. El conreu es realitza segons el règim establit en les parcel·les i de les pluges.  
La poda en les parcel·les amb viticultura tradicional es realitza en brocs, de 4 a 6 per cep, de dos gemmes cada un. En parcel·les en espatllera la poda es realitza en doble cordó Royat, amb 6 o 7 brocs de mitjana per planta, amb dos gemmes vistes. Cada campanya i en cada parcel·la s'establixen els criteris de poda per a obtindre la màxima exposició foliar, contrarestar el vigor de les plantes jóvens i així obtindre un fruit més homogeni. En ambdós tipus de cultiu, el podador, en cada cep, avalua la conformació i el vigor de la planta i aplica els criteris anuals establits en la parcel·la per a establir el tractament individual de poda que cal realitzar.  
La pràctica d'espampolament (esporgada o poda en verd) es realitza de manera habitual en les parcel·les en espatllera i, segons la campanya, en les de vas. L'aclarida (verema en verd) es realitza en totes les parcel·les, tant en cultiu tradicional com en espatllera, i el seu nivell s'establixen, per a la campanya, en cada parcel·la, per a influir en la conformació del xanglot i garantir la maduresa adequada del fruit, i la seua homogeneïtat. El podador, en cada cep, avalua la distribució de xanglots, la superfície exposada i l'estat de la planta i aplica els criteris anuals establits en la parcel·la per a establir l'aclarida individual que cal realitzar.  
En les parcel·les amb conducció en espatllera alta hi ha reg gota a gota en la línia o enterrat en el centre del carrer, i només s'utilitza com a suport en els moments crítics determinats amb l'ajuda d'aparells de mesura que informen de la situació del sòl i atmosfèrica. Durant l'època de fructificació es du a terme una regulació hídrica per mitjà del goteig, que genera un estrés per falta d'aigua, i forma xanglots més allargats, amb la baia de menys dimensió i menys atapeïdes entre si.  
d) Condicions ecològiques  
Màxim respecte al medi ambient, la fertilització de les parcel·les s'acomoda a les referències d'aplicació en les parcel·les: agricultura ecològica o producció integrada.  
5. Zona de transformació  
La transformació del raïm collit en les vinyes delimitades es realitzarà en el celler ubicat en El Terrerazo.   
6. Grau alcohòlic volumètric natural mínim  
Grau alcohòlic volumètric adquirit mínim de 13,0% en volum, amb una tolerància admissible de ± 0,25%vol.  
7. Mètode de vinificació i elaboració  
Selecció dels xanglots en taula de selecció on s'eliminen els xanglots amb podridura, maduració incompleta, s'eliminen les fulles, es desqualifiquen els xanglots amb calibre superior a l'establit per a la varietat i el conjunt de carrolls.  
Els xanglots seleccionats entren en l'etapa d'esgranament, en la qual s'eliminen les rapes i s'aplica, quan es decidix, un premsatge lleu. Immediatament després el raïm s'introduïx en els depòsits de fermentació.  
Es procedix a la fermentació de cada varietat per separat, en depòsits amb control de temperatura. Fermentació alcohòlica sobre 28-30ºC, amb una duració de 10 a 12 dies, amb xicotets remuntatges diaris, més 5-10 dies de maceració postfermentativa, depenent de la varietat, i sempre en presència de les pells.  
El descubament es realitza amb el premsatge del contingut dels depòsits de fermentació, i s'aprofita només el vi flor que es destina a barriques de 225 litres, de roure francés i americà, aproximadament 80% de noves i la resta de segon ús.  
La fermentació malolàctica es realitza en barrica, de 5 a 8 setmanes amb battonage i 22 mesos de repòs en barrica. En el procés d'envelliment s'intercalen etapes de tast, barrica a barrica, de manera que es van destinant cada una d'estes a la referència comercial, o bé es desqualifica quan el comportament no és el previst.   
L'embotellament i la confecció del producte final es realitzarà en l'envasadora ubicada en El Terrerazo. La clarificació, si és procedent, es realitzarà amb clarificants d'origen natural.  
Cada lot embotellat s'analitza minuciosament. Posteriorment, el producte confeccionat s'emmagatzema en una cambra específica, amb condicions d'humitat i temperatura constants durant tot l'any.  
Especificacions tècniques als processos d'elaboració:  
El procés anteriorment descrit, s'aplica de manera general per a l'obtenció dels vins de finca El Terrerazo, les tècniques específiques per a cada un dels vins elaborats en el celler és la següent:  
a) Vi negre  
El vi negre procedix de la unió, en proporcions variables, dels varietals Boval, Tempranillo i Cabernet Sauvignon.  
Fermentació en depòsits de vinificació de roure francés de 35 a 80 hl, amb control de temperatura. Maceració en fred de 24 a 36 hores sobre 8-10ºC. Fermentació alcohòlica durant 10-12 dies amb xicotets remuntatges i enfonsament del barret. Maceració postfermentativa de 5 a 10 dies, depenent de la varietat i parcel·la de l'any. El rendiment de raïm/vi és del 78%.  
La maduració es realitzarà durant 18 mesos en barriques de roure francés de 225 litres.  
b) Vi negre monovarietal  
El vi negre monovarietal procedix de l'envelliment del raïm de la varietat Boval.  
Fermentació en depòsits de vinificació de roure francés de 35 hl amb control de temperatura i barrica oberta de 225 litres. Maceració en fred de 24 a 36 hores sobre 6-8ºC. Fermentació alcohòlica durant 10-12 dies només amb enfonsament del barret entre un dos diaris. Maceració postfermentativa de 10 a 15 dies, depenent de la parcel·la i moment de verema. El rendiment de raïm/vi és del 74%.   
La maduració es realitzarà durant 22 mesos en barrica de roure francés de 225 litres.  
8. Pràctiques enològiques especials  
Segons el marc legal establit per la legislació de l'OIV, UE i Espanya EM.  
9. Rendiments per hectàrea  
  
10. Elements característics dels vins El Terrerazo  
a) Anàlisi fisicoquímica  
- Acidesa volàtil expressada en grams/litres d'àcid acètic, dels vins disposats per a consum, no ha de ser superior a 0,8 grams/litre, excepte per a aquells vins que hagen sigut sotmesos a algun procés d'envelliment, que s'han de regir per allò que s'establix en l'article 6.6.b del Reial Decret 409/201, de 20 d'abril.  
- Anhídrid sulfurós total màxim de 150 mil·ligrams/litre.  
- Acidesa total expressada en àcid tartàric compresa entre 4 i 7,5 grams/litre.   
- Sucres reductors menys de 5 grams/litre.   
- Grau alcohòlic volumètric adquirit mínim de 13% en volum, amb una tolerància admissible de ± 0,25%.   
- Índex de polifenols totals superior a 45 mg/l.   
- Intensitat colorant com a suma de DO 420, DO520 i DO620 superior a 14 n/a.  
b) Examen organolèptic  
Boval  
Fase visual: intensitat colorant molt alta, d'aspecte brillant amb colors roig i violeta.  
Fase olfactiva: intensitat mitjana-alta, predomina la fruita negra i bosc de rebrot mediterrani.  
Fase gustativa: amb cos, estructurats i amb taní ben present.  
Tempranillo  
Fase visual: intensitat colorant mitjana, color roig robí.  
Fase olfactiva: intensitat i qualitat alta, predomina la fruita roja.  
Fase gustativa: tanins dolços i elegants, consistència llarga i final redó. Cos mitjà.  
Syrah  
Fase visual: intensitat colorant alta, molt brillant, tons púrpures.  
Fase olfactiva: intensitat i qualitat molt alta, predominen les groselles i el bosc de rebrot.  
Fase gustativa: frescor, gras, amb cos, els tanins són molt fins.  
Cabernet Sauvignon  
Fase visual: intensitat colorant alta, roig granat.  
Fase olfactiva: intensitat alta, qualitat mitjana. Aromes balsàmiques, eucaliptus i menta.  
Fase gustativa: són vins amb cos i molta estructura, taní present de molta qualitat. Final de boca llarg i persistent.  
Merlot  
Fase visual: intensitat colorant mitjana-alta, roig granat.  
Fase olfactiva: intensitat mitjana-alta, aromes de grosella negra i regalíssia.   
Fase gustativa: tanins dolços i apetitosos, cos mitjà. Sensacions de qualitat al final de boca.  
Garnatxa  
Fase visual: intensitat colorant mitjana-baixa. Brillant.   
Fase olfactiva: intensitat i qualitat alta. Fruita roja, maduixa, menta i bosc de rebrot.   
Fase gustativa: estructura mitjana, vins cremosos amb cos mitjà i persistència llarga, bona acidesa.