Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5128, del 04-11-2005 (2005/11861)

RESOLUCIÓ de 14 d'octubre de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5128

Data del DOGV
:   04-11-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/11692


Data del document
:   14-10-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Forcall
    * Elx
    * Bocairent
    * Benidorm
    * Loriguilla
    * Zorita del Maestrazgo
    * Pinet
    * Llombai
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 14 d'octubre de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/11028]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 182/03-AIA Bocairent, 205/04-AIA Benidorm, 522/01-AIA Llombai, 001/04-AIA Loriguilla, 457/02-AIA Pinet, 023/02-AIA Forcall, Morella, Palanques, Zorita del Maestrazgo i 051/02-AIA Elx, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 14 d'octubre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 182/03-AIA.
  
Títol: Línia subterrània trifàsica a 20 kV des del suport que s'ha de col·locar en la línia cra. Alcoi de la ST Banyeres de Mariola, al CTI Campana fins al CT projectat.
  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU.
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructura i Transport.
  
Objecte del projecte: Instal·lació de línia elèctrica de 20 kV i xarxa en baixa tensió.
  
Localització: Terme municipal de Bocairent (València).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
L'objecte del projecte és la instal·lació de línia elèctrica de 20 kV i xarxa en baixa tensió per al subministrament elèctric a un grup d'habitatges a la partida l'Ansari.
  
La línia de 20 kV s'executarà en subterrani i transcorre per un camí rural existent no asfaltat. Aquesta línia té el seu origen en la línia aèria de 20 kV que alimenta el Centre de transformació a la intempèrie denominat La Campana, intercalant entre el suport on s'instal·larà l'entroncament aereo-subterrani del tipus 14C-2000.
  
L'entroncament es realitzarà en el suport, on es col·locaran 3 parallamps autovalvulars com també 3 seccionadors unipolars per a talls de la tensió en la línia i els 3 terminals de connexió del cable sec per a exterior. La línia de 20 kV en subterrani baixarà per una cara del suport.
  
El conductor serà d'alumini del tipus DHZ-1 12/20 kV 1x150 mm² de secció Al+H 16.
  
El suport que s'ha d'instal·lar serà metàl·lic, galvanitzat per immersió en calent i de la resistència adequada a l'esforç que ha de suportar. El suport serà del tipus C-2000.
  
Les línies quedaran soterrades en el fons d'unes rases d'1,3 m de profunditat, convenientment preparades.
  
La xarxa de baixa tensió discorre en alguns trams per l'emplaçament de la xarxa de 20 kV i en general molt pròxim, a escassos metres.
  
El traçat de la xarxa de baixa s'efectua també per camins rurals. Les línies quedaran soterrades en el fons d'unes rases de 90 cm de profunditat.
  
L'estructura de la xarxa serà del tipus anellat. S'estendran diversos circuits, els quals alimentaran els distints armaris de seccionament prevists.
  
2. Alternatives
  
No s'hi han plantejat alternatives en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Tramitació administrativa
  
El projecte tècnic, l'estudi d'impacte ambiental i el resultat del període d'informació pública, han sigut remesos a través del Servei Territorial d'Indústria de València.
  
El Servei Territorial d'Indústria ha procedit al tràmit d'informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la província núm. 173, de 23 de juliol de 2003.
  
Segons certificat emés pel director territorial durant el període d'informació pública no s'hi han presentat al·legacions.
  
S'han efectuat consultes a l'Ajuntament de Bocairent, a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, i als Serveis de Prevenció d'Incendis Forestals, Conservació i Gestió de la Biodiversitat, i parcs naturals.
  
Informes sectorials
  
De les consultes efectuades s'han rebut informes dels diferents organismes de què cal ressaltar:
  
- No es veu afectat cap camí ramader del terme municipal de Bocairent.
  
- Una vegada realitzada la prospecció arqueològica requerida no s'han localitzat en l'àmbit d'actuació restes de cultura material antiga ni jaciment arqueològic. Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica haurà de ser comunicada immediatament a aquesta Administració i que l'incompliment de l'esmentada obligació pot ser objecte de sanció. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, s'emet informe favorable sobre el projecte de referència.
  
- No s'afecta forests d'utilitat pública consorciades gestionades per la secció forestal.
  
- Les parcel·les afectades per l'actuació es troben dins de la unitat de zonificació denominada Parc Natural de la Serra Mariola, segons allò que s'ha establert pel Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra Mariola (PORN), aprovat per Decret 76/2001, de 2 d'abril, (DOGV núm. 3978, d'11 d'abril de 2001, i en àrees de protecció paisatgística.
  
- Ha de justificar-se la legalitat de les edificacions a què es pretén donar subministrament elèctric i que justifique la condició d'aquestes de construccions tradicionals (masos).
  
Afeccions legals
  
La xarxa de mitjana tensió i baixa tensió discorren pel Parc Natural de la Serra Mariola, àrees de protecció paisatgística.
  
El sòl està qualificat com a no urbanitzable comú.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els elements del medi susceptibles de veure's afectats per les obres són: coberta vegetal, paisatge, condicions d'assossec públic, usos recreatius.
  
En la fase de construcció, instal·lació o muntatge les actuacions que poden incidir sobre els elements del medi són:
  
- Moviments de terra per a l'obertura de rases. L'estudi considera la importància baixa d'aquests ja que l'amplària de les rases és mínima i no afecta la vegetació, atés que es realitzarà pel camí rural existent.
  
- Emmagatzemament de materials i de residus.
  
- Producció de sorolls durant la construcció.
  
En fase de funcionament:
  
- Com a impacte positiu destaca la revisió del sistema elèctric existent amb ocasió de la instal·lació d'aquesta nova línia, disminuint el perill d'incendis forestals com a conseqüència de possibles avaries i mal funcionament.
  
- Augment de la qualitat de vida i de serveis per als usuaris de les cases que obtindran servei, compatibles amb l'ordenació prevista en el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra Mariola.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han valorat com a negatius l'afecció a la coberta vegetal, al paisatge i les condicions d'assossec públic per l'obertura de rases, emmagatzemament de materials i residus i producció de sorolls.
  
Com a impacte positiu i en la fase de funcionament s'ha valorat l'augment de la qualitat de vida, la revisió del sistema elèctric sobre la coberta vegetal.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que es proposen en l'estudi d'impacte ambiental són, entre altres, les següents:
  
- Les restes produïdes no podran utilitzar-se com a material de farciment. L'abocament de qualsevol tipus de líquid quedarà prohibit, i s'haurà de disposar de depòsits per a deixar les restes d'obra.
  
- Els residus seran traslladats a abocadors controlats legals.
  
- No s'emmagatzemaran materials en llocs pròxims als cursos d'aigua o a llits amb avinguda de tipus torrencial, especialment olis, hidrocarburs, etc.
  
- Quedarà prohibit l'abocament de restes d'obra.
  
- No s'afectarà o ocuparà per trànsit de personal o maquinària cap sòl que no haja sigut destinat a això. Això comporta reduir el sòl ocupat als camins on s'obriran les rases.
  
- En totes les operacions s'evitaran danys innecessaris a la vegetació.
  
- Les àrees afectades per maquinària, personal i emmagatzemament de terres, es deixaran, en acabar l'obra, en condicions el més paregudes possibles a les condicions inicials sense necessitat de dur a terme neteja o transport de materials.
  
- Els treballs es realitzaran en l'horari diürn.
  
El projecte i estudi d'impacte ambiental que s'avalua substitueix un expedient anterior 536/00-AIA en el qual es proposava la xarxa elèctrica tant de 20 kV com la de baixa tensió en aeri. Li va ser comunicat al promotor que la xarxa hauria d'executar-se en subterrani i justificar-se la legalitat dels habitatges a què es destina el subministrament elèctric.
  
Formen part d'aquest expedient l'informe elaborat per l'Ajuntament de Bocairent per a la secció de gestió i disciplina urbanística. En aquest informe s'indica que el sòl és no urbanitzable comú segons les normes subsidiàries vigents, i especifica la situació urbanística de cada un dels cinc habitatges a què es destina el subministrament elèctric.
  
Les edificacions tenen llicència d'obres o antiguitat superior a 50 anys.
  
Amb data 26 de març de 2002, el director general d'Urbanisme i Ordenació Territorial declara d'interés comunitari la sol·licitud formulada pel Sr Juan Francés Andrés per a l'atribució de l'ús i aprofitament (instal·lació de centre de transformació i línia de tensió), que s'ha d'executar a partida l'Ansari, en sòl no urbanitzable del terme municipal de Bocairent.
  
Respecte a la finalitat de la línia i atés que s'emplaça en el Parc Natural de Serra Mariola, cal recordar el comunicat elaborat pel cap d'àrea de Gestió del Medi relativa a la definició de construcció tradicional (masos) en relació amb el que estableix al respecte d'aquesta figura el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Parc Natural de la Serra Mariola.
  
Aquesta comunicació respon a allò que s'ha reflectit en l'article 58.2 que disposa que: en els edificis i instal·lacions existents dins de la unitat de zonificació denominada Parc Natural de la Serra Mariola diferents de les construccions tradicionals (masos) no podran realitzar-se obres de consolidació, augment de volum, modernització o increment del seu valor d'expropiació, però sí les xicotetes reparacions que exigiren la higiene, ornament i conservació de l'immoble.
  
Del condicionant de l'article 58.2 s'exclouen les construccions tradicionals (masos).
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent
  
Declaració d'Impacte Ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que hi siguen preceptives, el projecte de línia subterrània d'energia elèctrica de 20 kV i xarxa de baixa tensió també en subterrani, al terme municipal de Bocairent (València) el promotor del qual és Iberdrola Distribución Eléctrica SAU, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i es complisca el que disposa l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
  
1. Si del desenvolupament de les obres s'observen restes d'interés per al patrimoni artístic, històric, etnològic, etc. es comunicarà de forma immediata a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports.
  
2. Es presentarà en aquesta Direcció General la restauració duta a terme mitjançant informe i reportatge fotogràfic passats dins dels tres primers mesos de la finalització del camí.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 de setembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 205/04-AIA
  
Objecte del projecte: Declaració d'interés comunitari per a ampliació de campament de turisme de 1a categoria
  
Promotor: CAMPING VILLAMAR,SL
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial
  
Localització: Situat a la partida Assagador del polígon 12, parcel·les 57a i altres al terme municipal de Benidorm (Alacant).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte:
  
La documentació presentada correspon a la fase d'avantprojecte i s'hi indica que es tracta d'una ampliació de l'activitat ja existent, afegint a les 648 parcel·les existents una ampliació de 746, que donen com a resultat 1.394 parcel·les en total, i suposen una capacitat equivalent per a 4.182 persones.
  
La superfície que ha d'ocupar l'ampliació es troba situada en el polígon 12 a les parcel·les 57 a, 58, 59, 60, 61a, 63,70,71,73 i 85a. La finca sobre la qual s'ha de realitzar l'actuació té una superfície de 111.520 m² (segons dades de la memòria són 97.157 m²) que s'afegeixen als 96.432 m² ocupats pel càmping ja existent. Actualment la zona d'ampliació proposada està diferenciada en dues parts, la situada confrontant en direcció nord a l'existent està dedicada a l'agricultura corresponent a les parcel·les 70 i 73, és la part més pròxima a la carretera de l'Albir i es troba plantada de tarongers, mandariners i llimeres. La segona part de l'ampliació proposada es troba ocupada per pins i bosc baix, corresponent a les parcel·les 57 a, 58, 59, 60, 61a, part de la 63 i 71 (la 85a no s'ha localitzat en els plànols cadastrals aportats).
  
Les infraestructures bàsiques existents a les quals es connectarà l'ampliació que es projecta són:
  
- Sistema de sanejament i depuració: mitjançant la connexió existent amb la xarxa de clavegueram municipal que es depura en l'EDAR de Benidorm. La suficiència de la capacitat del sistema de depuració per a les aigües residuals generades per l'ampliació ve informada pels serveis tècnics municipals.
  
- Per al proveïment d'aigua potable, mitjançant la connexió existent amb la xarxa general de proveïment municipal. La suficiència de disponibilitat per al proveïment de l'ampliació del càmping ve així mateix informada pels serveis tècnics municipals. Disposa de depòsits amb una capacitat d'emmagatzemament de 800 m³ major d'un dia, amb una dotació d'almenys 200 litres per parcel·la i dia (278.800 l).
  
- Per a la gestió dels residus sòlids s'indica que es distribuiran estratègicament contenidors específics per a vidre, paper i llanda per a facilitar el reciclatge posterior d'aquests materials. En l'avantprojecte s'indica que s'establirà un servei de recollida diària de fems i l'emmagatzemament d'aquests fins a la seua retirada en recintes reservats a aquest efecte.
  
- El subministrament elèctric parteix del ja existent en les instal·lacions del càmping.
  
- L'accés principal es realitza des de la via de penetració que va al Racó de Loix, aprofitant l'entrada principal del càmping ja existent.
  
2. Alternatives
  
No es plantegen altres alternatives d'ubicació, i es justifica la triada per ser parcel·les confrontants a l'activitat ja existent, aprofitant els serveis, comunicacions i infraestructures ja realitzats.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El 2 d'agost de 2004, dels Serveis Territorials d'Alacant de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial es remet el projecte i estudi d'impacte ambiental del projecte esmentat, juntament amb el certificat d'informació pública. Per part del promotor es remet certificació tècnica de l'Ajuntament i s'acredita la disponibilitat de les infraestructures d'aigua i sanejament municipals per a les necessitats generades pel projecte d'ampliació del càmping.
  
El projecte i estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés a informació pública mitjançant anunci en el DOGV núm. 4676, de data 23 de gener de 2004, i no s'hi han formulat al·legacions a aquest en el període establert, segons s'indica en el certificat remés.
  
2. Informes obrants en l'expedient:
  
- Informe dels serveis tècnics municipals de l'Ajuntament de Benidorm, remés pel promotor, en el que s'indica en extracte que:
  
- El subministrament d'aigua potable quedarà garantit per la xarxa municipal d'aigua potable, sempre que es realitzen les modificacions necessàries en les instal·lacions interiors i en la connexió existent. S'hauran de prendre mesures per a facilitar l'estalvi de consum de l'aigua a fi de garantir una adequada gestió dels recursos hídrics disponibles.
  
- Xarxa de sanejament i depuració: consultades les dades d'explotació i després de realitzar els càlculs d'increment de cabal que generarà l'ampliació de l'activitat de càmping projectada, es dedueix que el sistema de depuració municipal garanteix la capacitat per a assumir sense dificultat aquest volum d'aigua i més si es té en compte les obres d'ampliació de l'EDAR que actualment es duen a terme.
  
Hauran de complir les condicions de connexió i abocament a la xarxa municipal de clavegueram.
  
Per al manteniment de zones verda i neteja s'haurà d'implantar un sistema de reg mitjançant aigua reutilitzada.
  
- Informe tècnic arqueològic dels Serveis Territorials d'Alacant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, remés pel promotor, en el que s'indica respecte a la prospecció arqueològica realitzada sobre el projecte, que l'estudi aportat s'ha sotmés a informe tècnic i s'ha posat de manifest que dels resultats de la prospecció es deriva la inexistència de jaciments arqueològics, Per la qual cosa no són necessàries cauteles d'aquesta naturalesa en el moment de la redacció i autorització dels projectes urbanístics planificats. No obstant això, recorda la necessitat de compliment de la Llei de patrimoni cultural valencià.
  
- Informe de la Direcció General d'Interior obrant en l'expedient remés pels Serveis Territorials de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant, en els quals s'assenyalen com a principals riscs el risc sísmic, i el risc d'incendis forestals.
  
Per això indica la necessitat que els titulars del terreny elaboren un estudi en què es preveja la documentació sobre els riscs recollida en l'Ordre, de 8 de març de 1999, de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de terratrèmols i incendis forestals.
  
Per part del promotor es va remetre en data 16 de març de 2004 documentació sobre l'esmena de les deficiències detectades.
  
Afeccions legals
  
L'actuació es troba situada en sòl classificat com a no urbanitzable en el Pla general d'ordenació urbana de Benidorm. En certificat de l'Ajuntament de Benidorm s'indica que correspon a sòl no urbanitzable comú.
  
En les proximitats es troba un camí ramader, per la qual cosa qualsevol afecció a aquesta haurà de complir el que estableix la Llei 3/1995, de camins ramaders.
  
La ubicació es troba pròxima a la delimitació prevista inicialment per al Pla d'ordenació de recursos naturals de la serra Gelada el document de la qual es troba actualment en fase d'informació pública.
  
Part de l'ampliació, concretament la que es troba poblada amb vegetació natural de pins i matoll, es troba inclosa en el Pla forestal de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat:
  
En la fase de construcció els principals elements que poden resultar afectats es deriven de les operacions de moviment de terres, canvi de l'orografia del terreny, modificacions en l'escorriment, tala i desbrossament de la vegetació natural existent en la part est de l'ampliació. Per la qual cosa resultaran afectats la flora, la fauna, el paisatge i l'escorriment del terreny.
  
En la fase de funcionament els principals impactes previsibles són els derivats de la contaminació per residus líquids i sòlids; el risc derivat d'incendis forestals, ja que és confrontant a massa forestal; i la possibilitat de produir efectes d'inundació si no es realitza bé el disseny de la recollida de pluvials generada per les aigües d'escorriment.
  
Un capítol que cal assenyalar són els efectes derivats del risc sísmic, ja que el municipi de Benidorm segons la Norma de construcció sismoresistent (NCSR-02) posseeix una acceleració sísmica bàsica de càlcul de 0'09 g, la qual cosa situa el municipi en la zona de risc sísmic intermedi; risc d'incendi forestal, ja que els terrenys del sector est de l'ampliació són terrenys englobats en una àrea forestal poblada d'arbres més àmplia, que podrien veure's afectats per un incendi forestal; risc de contaminació d'aqüífers, ja que en el mapa geocientífic de la província d'Alacant qualifica la zona d'emplaçament com d'alta vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers per porositat.
  
Per això, i atés que l'ampliació proposada afecta dues zones de naturalesa perfectament diferenciada, sent una part de naturalesa agrícola (corresponent a les parcel·les 70 i 73), sense valors ambientals que ressenyar. Però, no obstant l'altra part de l'ampliació que ocupa les parcel·les 57 a, 58, 59, 60, 61a, part de la 63 i 71, es tracta de terrenys de naturalesa forestal inclosos en el Pla forestal de la Comunitat Valenciana, que constitueixen la continuïtat d'una zona forestal més àmplia que es prolonga fins a la delimitació del PORN de la serra Gelada i el lloc d'interés comunitari (LIC) de la serra Gelada i litoral de la Marina.
  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental:
  
Els efectes negatius que es descriuen en l'estudi són principalment la desaparició de l'actual plantació de cítrics i la pinada de la part est de la parcel·la, l'emigració de la fauna durant la fase de construcció, el canvi d'ús del sòl d'agrícola a serveis i les incomoditats de soroll i pols mentre dure la construcció.
  
.
  
Cal assenyalar que la documentació presentada correspon a un avantprojecte en què no s'ha arribat a entrar en detall, entre altres coses, en la quantificació del moviment de terres a realitzar que resulta necessari realitzar per a explanar les parcel·les efectuant un nou aterrassat, on s'indique que les terres sobrants de les excavacions s'utilitzaran en el farciment.
  
Les mesures correctores que es proposen es refereixen, en la fase de construcció, al manteniment de la maquinària i regs per a evitar l'emissió de pols durant el moviment de terres. Distribució de les aigües d'escorriment en la part més interna cap a la séquia situada en la part inferior que actuarà de col·lector i en la part exterior cap a la carretera de l'Albir. Construcció de carrers i parcel·les amb pendent suau i contínua per a evitar fenòmens d'estancament d'aigües.
  
L'espècie arbòria prevista per a la revegetació en la zona d'acampada és la morera pel ràpid creixement i complir amb la condició de donar ombra a l'estiu i permetre la insolació a l'hivern. Per a parterres i jardins de vores s'indica que s'empraran les espècies que millor s'adapten a la zona.
  
En la fase d'explotació indica que s'elaborarà un pla de manteniment i reglament d'ús per als campistes en què es preveuen activitats potencialment perillosa com l'encesa de foc per a barbacoes o planxes, i s'habilitaran zones amb aquest fi que complisquen amb les normes de seguretat usuals. S'habilitarà zona de llavament de vehicles. S'habilitarà zona de recollida de residus en contenidors.
  
No obstant això, no s'ha entrat a valorar l'efecte de la desaparició de la zona de vegetació natural, la proximitat a la LIC de serra Gelada, com tampoc els riscs que comporta el funcionament de l'actuació, tant d'origen com propagació d'incendis forestal en resultar confrontant amb la massa forestal que resulta ser continuïtat de la delimitació del Pla d'ordenació de recursos naturals de serra Gelada, i es troba inclosa en el Pla forestal de la Comunitat Valenciana.
  
Es considera, per l'anteriorment exposat, que la preservació dels valors naturals d'aquesta part de l'ampliació proposada no resulta compatible amb l'actuació que es projecta dur a terme, resultant a més un agreujant per al risc d'incendi forestal en una zona que constitueix una continuïtat amb el PORN i LIC de serra Gelada.
  
Per un altre costat no s'estableix un programa de vigilància ambiental, per la qual cosa s'haurà d'incorporar el que s'estableix a través del condicionat de la present resolució.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 20 i disposició addicional 5a de la Llei 4/1992, del sòl no urbanitzable.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel que estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'Impacte Ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, únicament la part del projecte d'ampliació de càmping de 1a categoria que comprén les parcel·les 70 i 73 del polígon 12, del terme municipal de Benidorm (Alacant), projecte promogut per CAMPING VILLAMAR,SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat tercer d'aquesta resolució.
  
Segon
  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, la part del projecte d'ampliació del càmping de 1a categoria presentat que comprén les parcel·les 57 a, 58, 59, 60, 61a, part de la 63 i 71 del polígon 12, per no resultar compatible l'execució del projecte amb els valors ambientals existents anteriorment exposats.
  
Tercer
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte en les parcel·les admeses, al compliment dels següents condicionants:
  
1. Es disposarà un sistema de recollida de pluvials que garantisca l'absència d'efectes d'inundació tant en els terrenys de l'actuació com en parcel·les confrontants, camins, etc. deguda a la modificació en l'escorriment dels terrenys.
  
2. Es preveuran les exigències sobre els riscs sísmics i incendis forestals recollida en l'Ordre de 8 de març de 1999, de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports. Es disposaran les mesures necessàries per a prevenir el risc d'incendis forestals derivat aquest de la seua proximitat a massa arborada, mitjançant la instal·lació dels dispositius antiincendis pertinents (xarxes d'aigua per a extinció, depòsits, etc.), i evitar les activitats de risc d'incendi en les zones pròximes.
  
3. En les operacions de moviment de terres s'evitarà provocar desnivells significatius en relació amb les parcel·les confrontants, evitant efectes negatius en l'impacte paisatgístic. En el cas de necessitar aportació externa de materials caldrà ajustar-se al que estableix la matèria i disposar de les autoritzacions corresponents.
  
4. Hauran de complir les condicions de connexió i abocament a la xarxa municipal de clavegueram.
  
5. S'haurà d'efectuar una adequada gestió dels recursos hídrics, promovent l'estalvi del consum d'aigua, i implantar així mateix un sistema de reg mitjançant aigua reutilitzada per al manteniment de zones verdes i neteja.
  
6. S'adoptarà com a mesura d'integració paisatgística de les instal·lacions l'execució de murets de pedra. I s'utilitzarà en la revegetació dels parterres i jardins espècies autòctones, intentant en la mesura del possible preservar els pins de determinat port en aquelles zones en què puga evitar-se la tala d'aquests. S'evitarà la utilització d'elements brillants, i adaptar a l'entorn els acabaments de façanes, etc.
  
7. Tots els residus generats per l'activitat s'hauran de gestionar d'acord amb les característiques d'aquests. Els materials sobrants del moviment de terres es traslladaran a abocadors autoritzats.
  
8. En el cas d'afecció a camí ramader es complirà el que estableix la Llei 3/1995, de camins ramaders.
  
9. El programa de vigilància ambiental inclourà la gestió realitzada amb els diversos tipus de residus generats en l'execució i funcionament de les obres projectades, com també les mesures adoptades per a prevenir el risc sísmic i el risc d'incendi forestal.
  
I es remetrà un informe aquesta Direcció General amb periodicitat anual amb el resultat de l'esmentat programa, incloent documentació fotogràfica de les mesures de revegetació i minimització de l'impacte visual.
  
10. Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptarà les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
11. Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen derivades de l'aplicació de la normativa reguladora dels campaments de turisme, com també les disposicions contingudes en les ordenances municipals i la resta de normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
  
Quart
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Cinqué
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 de setembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 522/01-AIA
  
Títol: Legalització d'explotació avícola
  
Promotor: Granja Lafragua, SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Llombai (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació de l'activitat avícola
  
Localització: Polígon 16, parcel·la 603, del terme municipal de Llombai (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per dues naus de planta rectangular, una de dues plantes de 2.300 m² de superfície construïda, i una altra d'una única planta, de superfície construïda equivalent a 3.640 m². L'explotació ha sigut ampliada amb la construcció d'una tercera nau, d'1.300 m², de dues plantes. La capacitat inicial de l'explotació era de 17.000 aus, i és la capacitat de la nova nau, de 5.000 aus més.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte (el contracte subscrit és per a un total d'animals).
  
En l'explotació no es projecta la construcció de femer, ja que es retira la gallinassa després de cada cicle reproductor, una vegada a l'any, i es ven a una empresa aliena a l'explotació, Jesús Ortiz Roig, amb NIF núm. 41.602.168-V.
  
Com a mesures higienicosanitàries adoptades en l'explotació, s'inclou la instal·lació de tela metàl·lica en les finestres de les naus, com també la construcció de gual sanitari a l'entrada.
  
L'explotació es localitza a 2,5 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 17 de desembre de 2001, amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'Impacte ambiental i expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el DOGV núm. 4209, de 13 de març de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.
  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 18 de maig de 2004 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació de documentació complementària, relativa a:
  
- Aclariment de la capacitat de l'explotació.
  
- Justificació quantitat de gallinassa generada i sistema de gestió.
  
- Justificació dimensions del femer.
  
- Ubicació del femer.
  
- Justificació superfície agrària receptora de fem.
  
- Justificació eliminació de cadàvers.
  
- Sistema desinfecció de vehicles.
  
L'ampliació es remet en data 9 de juliol de 2004.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Informe favorable de l'alcaldia.
  
- Autorització prèvia de la COPUT.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola (futur regadiu), segons normes subsidiàries municipals.
  
El municipi de Llombai està inclòs en l'annex del Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de regadiu, amb la presència d'explotacions ramaderes pròximes.
  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, i correspon a una zona agrícola de regadiu, amb la presència d'explotacions ramaderes pròximes, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la utilització d'aquests per empresa externa a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics I presència d'animals principalment.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat, identificats en l'estudi d'impacte ambiental són: sobre l'aire, per l'emissió d'olors, associats a la presència d'animals i a la gallinassa; i sobre el paisatge, per la introducció d'elements estranys.
  
No s'ha realitzat valoració d'impactes en l'estudi d'impacte ambiental.
  
La distància de l'explotació al nucli de població minimitza l'impacte ambiental associat a l'emissió d'olors, el qual queda també mitigat en retirar la gallinassa de l'explotació després de cada cicle reproductor.
  
L'explotació es troba franquejada de nord-oest a nord-est pel barranc de l'Arc, per la qual cosa hauran d'adoptar-se mesures preventives encaminades a evitar abocaments incontrolats o problemes de contaminació per deficient impermeabilització d'algun elements constructiu de l'explotació on es continga la gallinassa.
  
L'impacte que l'activitat pot causar sobre el sòl es considera irrellevant ja que la gallinassa no s'acumula en l'explotació i es gestiona per empresa aliena a aquesta.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
- En l'estudi d'impacte ambiental s'han proposat mesures correctores per a la fase de construcció com per a la de funcionament. En tractar-se d'una legalització, no es considera les mesures correctores proposades en la fase de construcció. Entre les mesures recollides per a la fase de funcionament, s'inclou la de retirar la gallinassa una vegada a l'any, en finalitzar el cicle reproductor, per a evitar aguditzar els problemes associats a l'emissió d'olors.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb l'adopció de les recollides a continuació:
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, o sistema de desinfecció equivalent.
  
- Haurà de dotar-se a l'explotació de femer i fossa de lixiviats, amb capacitat per a emmagatzemar la producció d'excretes d'un cicle productiu complet, en previsió de possibles demores de l'empresa encarregada de retirar la gallinassa (en la visita de camp realitzada a l'explotació, s'ha observat l'acumulació de gallinassa en diversos punts de l'explotació).
  
- El contracte de retirada de gallinassa té vigència fins a abril de 2008. Haurà de disposar-se novament de contracte en el moment que finalitze el subscrit actualment, de manera que assegure la retirada periòdica de l'explotació de la gallinassa generada després de cada cicle d'engreixament.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'Impacte Ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de la granja avícola, situada al terme municipal de Llombai (València), promoguda per Granja Lafragua, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, tal com estableix l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un cicle d'engreixament. El femer haurà de ser de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida de lixiviats.
  
- Tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, els establiments diferents de les explotacions ramaderes que realitzen activitats de recollida, concentració i tractament de fems i purins, hauran d'efectuar la comunicació de les seues activitats a la Conselleria competent, en un termini màxim de tres mesos des de l'entrada en vigor de la Llei, comunicació que haurà de realitzar l'empresa a nom de Jesús Ortíz Roig, amb NIF núm 36.555.553-Z.
  
- S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que hi accedisquen.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 de setembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 01/ 04-AIA
  
Títol: Legalització d'explotació bovina d'engreixament
  
Promotor: Ángeles Aliaga Sáez
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Loriguilla (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització d'una activitat de boví d'engreixament
  
Localització: Partida del Pozo, polígon 1, parcel·la 63, del terme municipal de Loriguilla (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació bovina d'engreixament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per tres parts diferenciades: una coberta mitjançant una nau d'estructura metàl·lica porticada a dues aigües, una altra paral·lela a l'estructura principal, amb coberta d'una sola vessant i un tercer espai envoltant de les naus anteriors, no cobert, en conjunt constitueix un total de 504 m² construïts.
  
L'activitat bovina consisteix en l'engreixament de vedells que arriben a l'explotació amb 5-6 mesos de vida, on són alimentats fins a aconseguir els 500 kg. de pes viu. Es disposa d'una capacitat per a 500 animals, i es realitzen 1,5 cicles/any.
  
Els animals s'engreixaran sobre llit de palla. Es genera un total de 2421 t de fem/any, que és destinat com a adob orgànic a camps de cultiu de la zona, on predomina el cultiu de cítrics.
  
La retirada de cadàvers es realitza a través d'un gestor autoritzat, amb el qual s'ha subscrit contracte a aquest efecte.
  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa general de proveïment municipal.
  
L'explotació es localitza aproximadament a 1 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
L'expedient, constituït per projecte d'activitat i expedient administratiu, és remés en data 23 de maig de 2003 per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge. En data 29 de maig de 2003 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament de Loriguilla, la presentació de l'estudi d'impacte ambiental.
  
En data 12 de gener de 2004 es rep l'estudi d'impacte ambiental sol·licitat el qual completa l'expedient, per la qual cosa es procedeix en aquesta mateixa data a obrir expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 284, de 29 de novembre de 2002, també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informe favorable del tècnic municipal.
  
- Autorització prèvia de la COPUT.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons les normes subsidiàries municipals.
  
El Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries, inclou el municipi de Loriguilla.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han relacionat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: aire, sòl, aigua, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola amb predomini d'explotacions citrícoles, que no presenta valors ambientals destacables.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat un estudi de la incidència bàsica de cada efecte impactant sobre el medi atenent a la magnitud d'aquest i a la probabilitat que succeïsca aquest dany o benefici. A continuació, s'ha elaborat una taula de caracterització dels diversos factors ambientals. En valorar els diversos paràmetres caracterizadors dels efectes d'impactes ambientals i partint de la incidència bàsica calculada per a cada efecte, s'obté el valor ponderat d'aquests. Els efectes ambientals amb major incidència sobre el medi, seran els prioritaris per a proposar-hi mesures correctores.
  
Els impactes més rellevants que causa l'actuació són, l'emissió d'olors, associada a la presència d'animals i a la generació de residus.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de vigilància ambiental.
  
Les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte inclouen les següents.
  
- Per a evitar l'emissió d'olors, s'afegirà al llit de palla periòdicament, superfosfat de calç.
  
- S'haurà de portar un programa en l'explotació de gestió del fem, amb l'objectiu d'evitar que s'acumule fem en el recinte, a més d'assegurar la coincidència entre el volum de fem demandat i el generat.
  
- S'instal·larà un gual sanitari a l'entrada de l'explotació, per a assegurar la desinfecció dels vehicles que accedeixen a l'interior d'aquesta.
  
- Les baixes que es produïsquen en l'explotació hauran de ser retirades per un gestor autoritzat a aquest efecte.
  
Les mesures correctores que hauran d'adoptar-se en l'explotació són:
  
- Haurà de construir-se depòsit de fem, tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. El femer haurà de construir-se amb una capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans de l'aprofitament posterior d'aquestes. Haurà de construir-se amb lleuger pendent, de manera que puguen dirigir-se els lixiviats a la fossa de lixiviats, els quals podran ser novament incorporats al muntó.
  
- Haurà de situar-se l'explotació en una àrea cercada en la que es puguen aplicar mesures de protecció contra agents transmissors de malalties.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'Impacte Ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'expedient relatiu a la legalització de l'explotació bovina d'engreixament, situada en el terme municipal de Loriguilla (València), promoguda per Ángeles Aliaga Sáez, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- A l'entrada de l'explotació es col·locarà un sistema de desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de presentar-se un contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte, tal com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Haurà de construir-se un femer, tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. El femer haurà de construir-se amb una capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans de l'aprofitament posterior d'aquestes. Haurà de construir-se amb lleuger pendent, de manera que puguen dirigir-se els lixiviats a la fossa de lixiviats, els quals podran ser novament incorporats al muntó.
  
- A causa de la vulnerabilitat de la zona a la contaminació per nitrats procedents de fonts agrícoles, haurà de presentar-se previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, la relació de les parcel·les agrícoles on s'aplica el fem com a adob orgànic, com també l'autorització firmada pels propietaris de les esmentades parcel·les que accepten l'aportació de fem, justificant no sobrepassar els 170 kg de N/ha i any aplicats en el terreny, tal com estableix el Reial decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 20 de setembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'Impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 457/6857-CHL
  
Títol: Pla general d'ordenació urbana
  
Promotor: Ajuntament de Pinet
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV
  
Localització: Terme municipal de Pinet
  
Objecte del projecte avaluat i descripció de les característiques més rellevants d'aquest
  
I. L'objecte del Pla general és definir el model territorial del municipi de Pinet. El model territorial proposat recull l'estructura territorial i econòmica actual del municipi i pretén donar resposta a les necessitats futures d'aquest.
  
II. Són diversos aspectes els que condicionen el planejament proposat. Així, la classificació i qualificació de sòl proposada és:
  
- Sòl urbà: Coincideix bàsicament amb el sòl urbà definit en el projecte de delimitació de sòl urbà vigent.
  
- Sòl urbanitzable d'ús residencial: Es proposa un sector de sòl urbanitzable residencial de baixa densitat amb ordenació detallada al sud del nucli urbà, concebut com a creixement natural del nucli urbà cap al sud, recolzat en el traçat de la carretera CV-608. (Sup: 16.943 m²)
  
- Sòl urbanitzable d'ús industrial: Es proposen dos sectors de sòl urbanitzable industrial:
  
- SUI-1: Situat al sud del nucli urbà i pensat per a la implantació de xicotets magatzems i tallers no contaminants, que siguen compatibles amb els usos residencials confrontants. (Sup: 8.812 m²)
  
- SUI-2: Situat en la confluència dels barrancs del Castellet i dels Lleses, vinculat a l'ús miner proposat. (Sup: 22.671 m²)
  
- Sòl no urbanitzable: Es classifica com a sòl no urbanitzable la resta del terme municipal, amb les següents qualificacions de sòl:
  
- Sòl no urbanitzable d'ús mixt:
  
Es correspon amb la gran majoria dels terrenys de cultiu de la vall de Pinet.
  
En aquesta categoria de sòl es permet la implantació de les obres i instal·lacions requerides per les infraestructures i els serveis públics estatals, autonòmics o locals. Amb l'autorització prèvia de la Conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme, es permet l'habitatge unifamiliar aïllat, el magatzem vinculat a explotació agrícola, forestal o cinegètica, les instal·lacions necessàries per al funcionament de les esmentades activitats, i estacions de servei vinculades a carreteres, sempre complint els paràmetres establerts i amb una parcel·la mínima de 10.000 m per a habitatges unifamiliars i magatzems agrícoles. Es permeten les activitats subjectes a declaració d'interés comunitari que recull la Llei 4/92, sobre el sòl no urbanitzable, entre les quals es troben les activitats mineres.
  
- Sòl no urbanitzable d'ús agropecuari:
  
Comprén una superfície important de terrenys de la vall de Pinet, on es troben implantades la totalitat de les granges del municipi. Els terrenys elegits s'emplacen a més de 500 m del nucli urbà i limiten a l'est amb la carretera CV-608 i a l'oest amb sòl no urbanitzable de protecció forestal. El límit nord el constitueix un barranc mentre que el sud el forma un camí. Aquesta categoria de sòl es proposa a fi de regular la implantació de futures granges en el municipi.
  
L'elecció d'aquests terrenys per a la construcció de futures granges es justifica en la voluntat de l'Ajuntament, que consisteix en el fet que les noves activitats agropecuàries se situen al marge esquerre de la carretera CV-608, a fi de donar major entitat a aquesta. L'esmentada decisió es basa en una voluntat política municipal, més que en una justificació de caràcter ambiental.
  
Les normes urbanístiques regulen la situació urbanística de les granges existents que queden situades en sòl no urbanitzable d'usos mixtos, i s'estableixen uns terminis per a la legalització de les activitats existents.
  
Es permeten les obres i instal·lacions requerides per les infraestructures i serveis públics estatals, autonòmics o locals, i amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en ordenació del territori i urbanisme, els magatzems i instal·lacions vinculades a explotacions agrícoles, ramaderes, forestals o cinegètiques. Sempre sobre una parcel·la mínima de 10.000 m.
  
- Sòl no urbanitzable d'ús extractiu:
  
Es correspon amb els terrenys on s'emplaça una activitat minera que es troba inactiva en l'actualitat, com també els terrenys circumdants, a fi de possibilitar la futura explotació d'aquesta. Se situa a l'est de la carretera CV-608, a la vora del barranc dels Lleses.
  
En aquesta categoria de sòl es permet l'ús miner i la construcció de magatzems vinculats a l'activitat agrícola o forestal.
  
- Sòl no urbanitzable de protecció viària:
  
Es correspon amb el domini públic i amb les zones de protecció de la carretera CV-608, que finalitza el traçat d'aquestes en el nucli urbà de Pinet.
  
- Sòl no urbanitzable de protecció forestal:
  
Comprén la zona muntanyosa del municipi, que configura la vall de Pinet i s'estén a la zona nord-est del terme municipal. Ocupa en superfície la gran majoria del terme municipal.
  
Es tracta dels terrenys que per l'especial valor forestal o ambiental d'aquests han de preservar-se de tota acció transformadora.
  
Es prohibeixen expressament les transformacions agrícoles que comporten alteració del relleu o del paisatge, com també les activitats extractives. Es consideren usos compatibles els destinats a repoblar zones deforestades, contenir la degradació del relleu, conservar o millorar les condicions cinegètiques, i en definitiva tots aquells que no minven els valors que motiven la seua protecció.
  
Es prohibeix expressament qualsevol actuació que implique l'alteració o destrucció de la sureda de Pinet.
  
- Sòl no urbanitzable de protecció agrícola i forestal:
  
Es qualifiquen com a tal les bosses de terrenys amb aprofitament agrícola actual que es troben enclavades dins de la gran superfície de sòl no urbanitzable de protecció forestal que comprén la majoria del terme municipal.
  
En aquesta categoria de sòl no es permet l'ampliació de les àrees de cultiu existents. Únicament es permet la construcció de xicotetes edificacions vinculades a l'ús agrícola amb una superfície màxima de 50 m².
  
- Sòl no urbanitzable de protecció llits:
  
Es correspon amb els terrenys pertanyents als llits dels barrancs que discorren pel terme municipal, com també la zona de servitud de 5 m i la zona de policia de 100 m.
  
- Sòl no urbanitzable de protecció camins ramaders:
  
Es correspon amb els camins ramaders classificats en el terme municipal, que es descriuen més endavant.
  
III. Les futures reclassificacions de sòl únicament podran dur-se a terme en el sòl no urbanitzable d'ús mixt, i mai al nord del nucli urbà. Les que siguen d'ús industrial hauran de situar-se, a més, a més de 300 m de sòl no urbanitzable de protecció forestal.
  
IV. El terme municipal de Pinet es troba en la comarca de la Vall d'Albaida, i aconsegueix una superfície d'11,7 km²
  
V. El Catàleg de béns i espais protegits del Pla general de Pinet incorpora com a elements protegits l'església de Sant Pere, la sureda de Pinet i la microreserva Pla de Junquera.
  
VI. Els municipis confrontants a Pinet qualifiquen els terrenys adjacents al terme municipal de Pinet com a protegits, i ja que els terrenys perimetrals del municipi de Pinet es troben qualificats com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, excepte els terrenys pròxims a la carretera CV-608 d'accés a Pinet, es considera compatible el planejament proposat amb el dels municipis confrontants.
  
VII. No s'hi han presentat alternatives de projecte. S'intenta justificar ambientalment la classificació i qualificació de sòl proposada.
  
Tramitació administrativa
  
1. Admissió a tràmit
  
En data 9 de desembre de 2002 la secció de planejament del Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre documentació tècnica, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu relatius al projecte Pla general d'ordenació urbana de Pinet, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
2. Informació pública
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Levante, de data 24 d'agost de 2001 i en el DOGV núm. 4086, de 14 de setembre de 2001.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar 15 al·legacions, segons consta en els certificats emesos per la secretaria de l'Ajuntament de Pinet, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i la contestació a les al·legacions presentades.
  
3. Resum de les al·legacions
  
Les al·legacions presentades de caràcter ambiental són:
  
- Se sol·licita el canvi de qualificació de determinades parcel·les que alberguen granges avícoles i una porcina, que passen d'estar qualificades com a sòl no urbanitzable d'usos mixts a qualificar-se com a sòl no urbanitzable d'ús agropecuari.
  
- Se sol·licita el canvi d'ubicació de l'EDAR proposada, per entendre que es troba massa prop del nucli urbà.
  
4. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 24 d'abril de 2003, se sol·licita a l'Ajuntament de Pinet una ampliació o justificació de la documentació presentada en relació amb els aspectes següents:
  
- Justificació de la delimitació del sòl no urbanitzable d'ús agropecuari.
  
- Correcció gràfica d'errors per la superposició de distintes classificacions i qualificacions de sòl.
  
- Regulació normativa i legal de les granges ubicades en sòl no urbanitzable comú.
  
- Correcció de discordances entre les normes urbanístiques i els plans d'ordenació.
  
- Classificar com a sòl no urbanitzable protegit Les bosses aïllades de sòl no urbanitzable comú que queden dins de la gran superfície de sòl forestal, regulant normativament l'ús agrícola actual dels terrenys afectats.
  
- Identificació i reconeixement del LIC Serres del Montdúver i Marxuquera. Estudi de compatibilitat entre el sòl no urbanitzable d'ús extractiu i l'esmentat LIC.
  
- Sòl no urbanitzable d'ús extractiu qualificat sobre forest d'utilitat pública.
  
- Identificació de les zones del terme municipal amb risc de lliscament i despreniment i anàlisi de la seua qualificació urbanística.
  
- Grafiar en els plànols de classificació de sòl i de xarxa primària els camins ramaders del municipi, on s'indique el nom i l'amplada legal i necessària d'aquests.
  
- Coincidència de sòl urbanitzable residencial i industrial amb el llit d'un barranc.
  
- Prohibició de construir a menys de 20 m a cada costat dels llits, de conformitat amb el que disposa la Llei 6/89, d'ordenació del territori.
  
- Delimitació gràfica de les zones incendiades del terme municipal.
  
- Identificació i representació gràfica de la microreserva Pla de Junquera.
  
- Adequada descripció del tipus de vegetació present al terme municipal.
  
- Disseny de xarxa separativa de sanejament en els sòls urbanitzables proposats.
  
- Acreditació de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients per a atendre les previsions del Pla general.
  
- Coherència entre les solucions proposades per a la depuració de les aigües residuals, tant a escala sectorial com a escala municipal.
  
- Identificació del gestor de residus sòlids urbans.
  
- Identificació de l'abocador autoritzat d'inerts en el qual es depositen els residus d'aquesta naturalesa generats en el municipi.
  
- Completar la informació topogràfica.
  
- Respecte de l'afecció al patrimoni cultural valencià, remissió d'informe emés per la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.
  
- Remissió del document de síntesi.
  
En data 19 de juliol de 2004, l'Ajuntament de Pinet va remetre un annex a l'estudi d'impacte ambiental en contestació a la petició de documentació efectuada mitjançant ofici de data 24 d'abril de 2003.
  
Sol·licitud d'informes sectorials
  
En data 10 d'abril de 2003, es va efectuar consulta al Servei de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi de l'extingida Conselleria de Medi Ambient.
  
En data 11 d'abril de 2003, es va efectuar consulta a la Direcció Territorial de Medi Ambient de València.
  
En data 27 de maig de 2003, la Direcció Territorial de Medi Ambient de València va emetre un informe sobre el projecte de referència. El contingut d'aquest informe és, en síntesi:
  
- El municipi de Pinet disposa de la forest catalogada núm. 20 d'utilitat pública, V-3006 la Serra, que queda classificada com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, per la qual cosa es considera adequada la qualificació proposada.
  
- Es considera correcta la identificació dels camins ramaders classificats en el municipi.
  
- S'emet informe favorable ja que el pla proposat no afecta cap espai natural protegit de la província de València, ni cap espai natural inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits, de la Comunitat Valenciana. També s'informa que l'esmentada microreserva es troba situada en terreny protegit.
  
En data 15 de desembre de 2003, l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori emet un informe sobre l'afecció del Pla general al LIC Serres del Montdúver i Marxuquera, el contingut del qual és:
  
- La major part del LIC queda classificat com a sòl no urbanitzable de protecció del medi natural, per la qual cosa no s'observen, en principi, afeccions sobre aquest espai.
  
- Respecte del sòl no urbanitzable d'ús extractiu, s'informa que l'àrea situada per damunt de la cota 400 queda inclosa dins del LIC, per la qual cosa es proposa que el sòl d'ús extractiu s'implante per sota de l'esmentada cota, quedant la resta classificat com a sòl no urbanitzable protegit. Com a solució alternativa es proposa que la declaració d'impacte ambiental exigisca la necessitat estudiar en detall la repercussió que l'esmentada activitat generarà sobre l'esmentat LIC, i pot resultar l'esmentada activitat no autoritzable sense perjudici de la classificació i qualificació urbanística d'aquesta.
  
Afeccions legals
  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, en el municipi de Pinet s'ha designat el lloc d'interés comunitari o LIC denominat Serres del Montdúver i Marxuquera. Es tracta d'una zona muntanyosa prelitoral, que posseeix un gran interés geològic, geomorfològic i paisatgístic, i alberga una gran varietat d'espècies vegetals, on destaquen les espècies pròpies dels penyals, els boscs de llorer i les sureres sobre sòls calcaris descarbonatats. És destacable així mateix el gran nombre de formacions càrstiques, que permeten la presència de nombroses espècies de quiròpters. També destaca la presència de nombroses aus en la zona.
  
Excepte xicotetes superfícies aïllades del LIC al nord del nucli urbà, la totalitat d'aquest espai es troba qualificat com a sòl no urbanitzable de protecció forestal. La delimitació del LIC aportada no coincideix amb la descripció d'aquest realitzada per l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori, que estableix com a límit del LIC la cota 400. L'ordenació proposada qualifica part dels terrenys situats per damunt de l'esmentada cota com a sòl no urbanitzable d'ús miner i extractiu.
  
2. El terme municipal de Pinet alberga la microreserva de flora anomenada Pla de Junquera, declarada per Ordre de 22 d'octubre de 2002, de la Conselleria de Medi Ambient. Aquesta es troba situada dins de l'àmbit de LIC Serres del Montdúver i Marxuquera, i per tant es troba qualificada com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.
  
Les espècies prioritàries de la microreserva són: Quercus suber, Cistus crisprus, Dictamnus hispanicus, Cephalantera damasonium, Lavandula stoechas i Tuberaria lignosa.
  
La nova documentació presentada recull el contingut de la declaració de l'esmentada microreserva, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
3. Són nombroses les cavitats presents en el terme municipal de Pinet, a causa de les característiques càrstiques de la zona.
  
Destaca, entre altres, l'avenc Sancho, pel seu interés botànic.
  
No s'ha representat en els plànols la situació de les distintes coves existents en el terme municipal.
  
4. Els camins ramaders classificats al terme municipal de Pinet són:
  
- Assagador del Corral Vell, d'amplada 9,00 m i la longitud del qual al terme municipal és de 2.500 m.
  
- Assagador de Lluxent, d'amplada 5,00 m i la longitud del qual al terme municipal és de 4.500 m.
  
Ambdós camins queden recollits en els plànols d'informació i ordenació i queden qualificats com a sòl no urbanitzable de protecció de camins ramaders.
  
5. Pinet disposa de la forest catalogada núm. 20 de U P, V-3006 la Serra, pertanyent a l'Ajuntament.
  
El MUP queda qualificat com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.
  
6. Són nombrosos els barrancs existents en el terme municipal de Pinet. Tots ells naixen en la zona muntanyosa del terme municipal i desemboquen en el barranc de la Vinya Vella, que naix al terme municipal de Quatretonda, travessa Pinet de nord a sud i continua cap al municipi de Llutxent. Tots els barrancs del terme municipal estan qualificats com a sòl no urbanitzable de protecció de llits.
  
Els sòls urbanitzables pròxims al nucli urbà i que són confrontants al llit del barranc recullen en les respectives fitxes de gestió d'aquests la necessitat de canalitzar el barranc com a condició d'integració i connexió. També s'indica que aquesta canalització haurà de disposar de l'autorització de l'òrgan de conca.
  
7. L'estudi d'impacte ambiental afirma que no es coneixen al terme municipal zones d'interés arqueològic.
  
No s'aporta l'informe emés per la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, segons estableix l'article 11 de la Llei 4/98, del patrimoni cultural valencià.
  
8. Dues línies elèctriques d'alta tensió travessen el terme municipal de Pinet en l'extrem nord-est d'aquest, i discorren per sòl no urbanitzable de protecció forestal.
  
Consideracions ambientals
  
1. El nucli urbà de Pinet s'emplaça en el final d'una vall configurada per un conjunt muntanyós que l'envolta per tots els costats d'aquest, excepte en l'extrem sud del terme municipal per on discorre la carretera que comunica Pinet amb Llutxent.
  
La zona de vall està composta per materials d'origen quaternari, en concret per cantells, graves, arenoses i argiles, la zona muntanyosa a l'est i oest de la vall està composta per materials d'origen terciari, on es donen les roques calcàries i les margues, mentre que la zona muntanyosa al nord-oest del terme municipal és d'origen cretaci, on predominen les roques calcàries i dolomies.
  
Pel que fa a la hidrologia subterrània, en estudi d'impacte ambiental expressa que els aqüífers més importants són els que apareixen en les muntanyes calcàries i dolomítiques del cretaci superior. El municipi de Pinet s'assenta sobre el subsistema aqüífer de la serra Grossa. Comprén l'alineació muntanyosa calcària que discorre des de la Font de la Figuera fins a Gandia, com també la vall terciària margosa de la Vall d'Albaida.
  
Respecte del risc de contaminació de l'aqüífer sobre el qual s'assenta el municipi de Pinet, la cartografia temàtica publicada per la COPUT diferencia dins del terme municipal dues zones amb distint grau de risc, que divideixen el terme municipal en dues meitats. La meitat oest del municipi, on es troba el nucli urbà i totes aquelles activitats potencialment contaminants de les aigües subterrànies, presenta un risc alt a la contaminació d'aquestes, per la qual cosa s'hauran d'extremar les mesures preventives i correctores per a evitar la contaminació de l'aqüífer. La meitat est del terme municipal, coincident amb la zona muntanyosa del municipi, presenta un risc de grau mitjà i coincideix amb un sòl qualificat com a no urbanitzable de protecció forestal.
  
Excepte la zona corresponent a la vall de Pinet, que presenta un relleu poc ondulat, la resta del terme municipal es presenta com un relleu accidentat amb nombrosos barrancs que vertebren el territori.
  
Aquesta orografia fa que el terme municipal presente diverses zones amb risc de despreniment o de lliscament.
  
El risc de despreniment apareix en dues zones al nord-oest i nord-est del nucli urbà. Part de la zona nord-est coincideix amb terreny qualificat com a sòl no urbanitzable d'ús extractiu.
  
El risc de lliscament, amb els diversos graus d'aquest, es dóna a l'oest i sud del nucli urbà. La zona amb risc baix de lliscament afecta distintes categories de sòl, en concret el sòl no urbanitzable mixt, el sòl no urbanitzable d'ús agropecuari i el sòl no urbanitzable protegit. Per a cada una d'aquestes categories de sòl, les normes urbanístiques exigeixen que les actuacions que es duguen a terme tinguen en compte aquest risc i justifiquen que no incideix sobre l'activitat que s'ha de realitzar.
  
2. La vall de Pinet està destinada a l'activitat agrícola, on predomina el cultiu d'ametler i olivera, i a l'activitat agropecuària vinculada a la cria de pollastres. Es tracta, per tant de terrenys transformats on la vegetació existent és la pròpia d'aquests cultius. També destaca la vegetació natural pròpia dels nombrosos barrancs que naixen en les cotes més altes i travessen els camps de cultiu a la recerca de l'eixida natural cap a Llutxent.
  
La resta del terme municipal, que es correspon amb la zona muntanyosa, presenta una vegetació forestal, molt castigada pels incendis forestals. Amb caràcter general predomina un matoll ben desenvolupat on es troben grups arboris aïllats, com també determinades masses poblades d'arbres d'alguna entitat, com la que constitueix la microreserva Pla de Junquera, on destaca la presència de la surera com a espècie més representativa. Tota la zona forestal, inclosa l'esmentada microreserva, apareix qualificada com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.
  
La superfície de terreny forestal representa el 69,7% de la superfície del terme municipal.
  
La zona muntanyosa de Pinet s'integra en una serra de major extensió que comprén els termes municipals de Barx, Quatretonda, Gandia i Llutxent, i els terrenys confrontants dels quals al municipi de Pinet es qualifiquen amb diversos graus de protecció.
  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que entre els anys 1988 i 2000, al terme municipal de Pinet s'han produït 4 incendis forestals, amb una superfície total afectada de 118,25 ha, encara que només un d'ells, el de l'any 1997, es troba cartografiat. La zona cremada se situa en el turó de la Solana, a l'oest del terme municipal, i es tracta de terrenys qualificats com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.
  
No obstant això, la cartografia existent en aquesta Direcció General recull un altre dels incendis forestals esmentats, en concret un de l'any 2000 que va arrasar unes 78 ha de forests. Els terrenys afectats se situen immediatament al nord-est del nucli urbà i coincideixen parcialment amb sòl urbà. La zona incendiada també comprén terrenys qualificats com a sòl no urbanitzable d'usos mixts i sòl no urbanitzable de protecció forestal.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental realitza una descripció molt general de la fauna que pot habitar en el terme municipal, diferenciant entre fauna associada a camps de cultiu, fauna de riberes fluvials i barrancs, i fauna pròpia de zones muntanyoses.
  
En la visita de camp realitzada, en la zona muntanyosa es va poder observar un grup de perdius, com també un exemplar presumiblement d'àguila reial en els voltants de la microreserva de Pla de Pinet.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental diferencia en el terme municipal de Pinet dues unitats morfodinàmiques, que es corresponen amb el sistema 1, anomenat Relleus carbonatats molt carstificats, que coincideix amb la zona muntanyosa del terme municipal, i el sistema 2, anomenat Argiles i conglomerats de Pinet, coincidents amb la vall de Pinet. Al primer dels dos sistemes li assigna una qualitat ambiental mitjana mentre que al segon li assigna una qualitat ambiental baixa.
  
5. S'adjunta un informe emés per EGEVASA, en qualitat d'empresa gestora del proveïment d'aigua potable al municipi de Pinet, sobre la capacitat de proveïment d'aigua potable als nous sòls urbanitzables proposats, tant residencials i industrials.
  
Pinet s'abasteix del pou de Buixcarró, amb un cabal d'extracció de 350 l/minut i 10 hores de bombament al dia. La demanda futura de les noves zones classificades s'estima en 175.000 L/dia, per la qual cosa augmentant en 8 el nombre d'hores de bombament s'estaria en condicions de garantir el proveïment d'aigua potable al municipi de Pinet en quantitat i qualitat suficients.
  
6. Pinet no disposa d'un sistema municipal de depuració d'aigües residuals. Es troba en projecte la futura estació depuradora municipal, que s'executarà mitjançant un conveni amb la Diputació de València. No s'hi aporta informació gràfica sobre l'emplaçament de la futura depuradora municipal.
  
Les fitxes de gestió dels diversos sòls urbanitzables proposats preveuen com a condició d'integració i connexió la necessitat de construir una estació depuradora pròpia per a cada un d'ells si en el moment del desenvolupament de cada un dels sectors l'EDAR municipal no es troba executada, en servei i amb capacitat de tractament suficient. El sòl urbanitzable industrial SUI-2 haurà de construir la seua pròpia estació depuradora davant de la llunyania a la futura depuradora municipal.
  
Aquestes fitxes també indiquen que la xarxa de sanejament a executar serà separativa, encara que no defineixen la solució prevista per A la recollida, evacuació i abocament de les aigües pluvials.
  
La normativa urbanística exigeix la depuració mitjançant sistemes homologats dels abocaments d'aigües residuals produïts per les activitats o usos implantats en sòl no urbanitzable.
  
7. S'aporta un certificat emés per la secretaria de la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Abaida en el qual s'afirma que Pinet es troba adherit al Pla de minimització de residus aprovats per la Mancomunitat.
  
Així mateix, se cita que l'empresa RECICLADOS INTEGRALES SA (RECISA), és la concessionària del servei de recollida de residus i del transport d'aquests a la planta de tractament i eliminació d'Ador.
  
Aquest document ve acompanyat d'un certificat emés per l'esmentada empresa en què afirma que disposa de suficients recursos humans i materials per a prestar el servei de recollida dels residus sòlids urbans al municipi de Pinet, tant en el moment actual com després del creixement urbanístic d'aquest.
  
No es descriu el mecanisme de gestió dels residus inerts generats en el municipi.
  
8. En relació amb aspectes relacionats amb el clima de Pinet, no hi ha risc d'inundació al terme municipal reconegut pel PATRICOVA. No obstant això, ja que els barrancs que discorren per la vall recullen les aigües caigudes en la zona muntanyosa, els llits poden presentar puntualment crescudes importants que poden afectar el nucli urbà o les activitats agropecuàries instal·lades en el municipi.
  
No s'hi aporta una descripció dels vents dominants en el municipi, a fi de poder valorar la incidència sobre el medi de les emissions atmosfèriques generades per les activitats potencialment contaminants que es puguen instal·lar en el municipi. A aquest respecte, s'ha de prestar espacial atenció a les activitats industrials que s'implanten en el sector industrial SUI-1, per la seua proximitat a sòl urbà i urbanitzable residencial. El sòl no urbanitzable d'ús miner se situa a uns 700 m del nucli urbà, per la qual cosa atesa la distància existent entre ambdós, com també la dimensió de la mina actual, no es pressuposa una afecció important al nucli urbà per sorolls, vibracions i emissions atmosfèriques.
  
Cal destacar també, l'olor produïda per la fermentació dels residus orgànics emmagatzemats en les granges avícoles, que a causa de l'important nombre d'aquestes, es pot fer realment significatiu, i es poden arribar a percebre's des del nucli urbà.
  
9. L'estudi d'impacte ambiental no té descripció paisatgística del municipi.
  
10. L'economia del municipi es basa principalment en l'agricultura i en l'activitat avícola, dedicada a la cria de pollastres.
  
11. En la visita de camp s'ha observat l'existència d'un incendi d'època recent a l'oest del poliesportiu municipal, que ocupa els camps de cultiu pròxims.
  
12. La descripció del medi és excessivament general, realitzada en molts aspectes a escala comarcal i no té un estudi de detall a escala municipal.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'Impacte Ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana de Pinet (València), promogut per l'Ajuntament de Pinet, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. La normativa urbanística del sòl no urbanitzable d'ús mixt permet en aquesta categoria de sòl les declaracions d'interés comunitari que recull l'article 8.2 de la Llei 4/92, sobre el sòl no urbanitzable, entre les quals es troben les activitats mineres. D'altra banda es qualifica expressament un sòl no urbanitzable per a ús extractiu en la zona est del terme municipal. Per aquest motiu, ja que es qualifica un sòl específicament per a ús extractiu, aquesta activitat ha de quedar prohibida en la resta de categories de sòls proposades, especialment en el sòl no urbanitzable d'ús mixt on la normativa proposada permet l'ús apuntat.
  
II. Es proposa la redelimitació del sòl no urbanitzable d'ús extractiu, d'acord amb allò que s'ha informat per l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge sobre l'afecció del Pla general de Pinet al LIC Serres del Montdúver i Marxuquera. Així, els terrenys situats per damunt de la cota 390 hauran de quedar qualificats com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, ja que el LIC queda delimitat per la cota 400 i s'estableix una distància de protecció de 10 m. Els terrenys afectats per la pedrera actual que queden per damunt de l'esmentada cota hauran de ser restaurats amb l'explotació d'aquesta. Es proposa així mateix, ampliar el sòl no urbanitzable d'ús extractiu cap a les cotes inferiors a les afectades, a fi de donar continuïtat al sòl miner amb el sòl urbanitzable d'ús industrial vinculat a aquest, ja que, encara que es tracte d'usos distints, s'entén com una actuació conjunta.
  
III. Les granges existents que queden emplaçades en sòl no urbanitzable d'ús mixt hauran de promoure en el termini màxim de 2 anys la regulació de la situació legal d'aquestes, com queda recollit en les normes urbanístiques. Així mateix, es permet el creixement de les granges en un màxim del 15% de la superfície de les instal·lacions, sempre que siga justificat per a complir a la normativa sectorial aplicable.
  
Ara bé, aquesta regulació normativa ha de completar-se afegint que en cap cas l'ampliació de les instal·lacions actuals comportarà l'augment de la capacitat de granja.
  
IV. Les granges existents haurien d'aplicar productes desodorizants sobre els residus orgànics per a minimitzar o eliminar l'olor generada per la fermentació dels mateixos.
  
V. S'han de representar gràficament les coves i avencs existents en el terme municipal.
  
De conformitat amb el que disposa l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, les coves, avencs i cavitats subterrànies del municipi hauran de ser recollides en el Pla general com a elements protegits, i regular els usos permesos en aquestes.
  
VI. Aquelles activitats que es pretenguen implantar en terrenys afectats per risc de despreniment o lliscament, independentment de la qualificació urbanística d'aquests, hauran de realitzar prèviament un estudi geotècnic que determinarà la viabilitat de l'activitat proposada en aqueix emplaçament i conclourà sobre la necessitat adoptar mesures preventives davant de l'esmentada situació de risc.
  
VII. El sòl no urbanitzable de protecció de llits ha de restringir-se a l'espai que ocupa el llit i la zona de servitud de 5 m a cada costat d'aquest, excloent la zona de policia de la categoria de sòl protegit, sense perjudici de l'autorització prèvia per l'organisme de conca per als nous usos o activitats que es vullguen implantar en ella.
  
VIII. S'haurà de canviar la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció agrícola i forestal per la de sòl no urbanitzable de protecció forestal, pel fet que aquesta qualificació de sòl comprén bosses de terrenys d'ús agrícola dins d'una gran superfície de sòl forestal, i per tant predomina l'ús global forestal en la major part del terme municipal. La doble protecció atorgada a aquests terrenys resulta incoherent i pot portar a confusió. Per aquest motiu resulta més adequat qualificar aquests terrenys com a sòl de protecció forestal, com a conseqüència d'una interpretació global de la zona, i regular normativament els usos actuals i futurs dels terrenys que en l'actualitat posseeixen un aprofitament agrícola.
  
A més, la normativa específica del sòl no urbanitzable de protecció forestal ha d'indicar clarament els usos permesos i prohibits en aquesta categoria de sòl, i han de ser els primers aquells el fi dels quals siga conservar i recuperar la vegetació forestal de zona.
  
IX. S'ha de regular normativament la implantació de nous usos, tant en la vall de Pinet com en les vessants que el delimiten, a fi que la seua implantació no comporte un impacte paisatgístic en el conjunt de la vall de Pinet, perceptible tant des de les cotes més baixes de la vall com des de les muntanyes circumdants.
  
X. L'incendi forestal patit l'any 2000 va afectar el sòl urbà del municipi, en concret els voltants del depòsit municipal d'aigua. El Pla general proposa uns reajustaments en la delimitació del sòl urbà en aquesta zona, que comprén terrenys afectats per aquest incendi. L'òrgan substantiu haurà de pronunciar-se sobre la possibilitat d'incorporar al sòl urbà terrenys afectats per l'esmentat incendi.
  
XI. Respecte de l'afecció al patrimoni cultural valencià, s'estableix una reserva a favor dels criteris tècnics i d'idoneïtat del projecte que la Conselleria de Cultura, Educació i Esport puga establir en el marc de les funcions i competències d'aquesta en la Comissió Territorial d'Urbanisme.
  
XII. S'haurà de presentar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València una còpia de la documentació completa refosa, on es recullen les modificacions introduïdes com a conseqüència del tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 20 de setembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 23/02-AIA
  
Promotor: RENOMAR
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports
  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques, zona 1
  
Localització: Termes municipals de Forcall, Morella, Palanques i Zorita del Maestrazgo (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
D'acord amb la documentació exposada a informació pública les instal·lacions projectades per a la zona eòlica 1, tenen les següents característiques:
  
- Es projecta la instal·lació de 2 parcs eòlics que produiran una potència total de 99 Mw.: Torre Miró I i Torre Miró II. L'energia produïda s'evacua en 20 KV subterràniament a una subestació que recull l'energia produïda en els parcs de Torre Miró I i II.
  
Els 66 aerogeneradors que s'han d'instal·lar tenen una potència unitària d'1,5 Mw i es distribueixen de la manera següent:
  
- Parc eòlic Torre Miró I, amb un total de 33 aerogeneradors dividits en dues alineacions:
  
A1, 12 aerogeneradors
  
A2, 21 aerogeneradors
  
- Parc eòlic Torre Miró II, amb un total de 33 aerogeneradors distribuïts en dues alineacions:
  
A1, 31 aerogeneradors
  
A2, 2 aerogeneradors
  
Es preveu la construcció d'una subestació transformadora de 132/20 KV, situada en el parc eòlic de Torre Miró I, amb una capacitat de 100 MW i 2 transformadors, que s'encarregaran d'elevar a 132 KV tota l'energia produïda en la zona eòlica 1.
  
L'evacuació de l'energia produïda és conduïda a la subestació transformadora (ST) de 400/132 KV. situada en el paratge Mas del Frare al terme municipal de Morella.
  
Amb aquest fi es planteja la construcció d'un línia elèctrica comuna a tota la zona eòlica 1 que realitzarà el recorregut des de la subestació de Torre Miró a la zona de Morella i la unió amb la línia d'evacuació de la zona 2, abans d'arribar a la subestació de 400/132 KV de Morella.
  
El parc de Torre Miró II es connecta a la subestació de Torre Miró I per canalització subterrània.
  
Les característiques de la línia elèctrica són bàsicament les següents:
  
- La línia elèctrica és de 132 KV de tensió nominal i una longitud de 15 km.
  
- És de simple circuit; un conductor per fase tipus LA- 280 (Hawk). Cable de terra de fibra òptica.
  
- L'aïllament estarà constituït per un conjunt de 20 aïlladors de vidre en les cadenes de suspensió.
  
- Els suports seran del tipus 11 T metàl·lics, constituïts per perfils angulars, de costats iguals; creus a portell i una banya en la part superior per al cable de terra. L'alçària és variable entre 26 i 28 metres. El nombre de suports previst és de 54.
  
- La fonamentació dels suports es realitza mitjançant quatre sabates i formigó en massa. La superfície ocupada per cada sabata és de 2,25 m².
  
La subestació de Torre Miró està formada per un parc intempèrie de 132 KV amb dos transformadors de potència i un sistema de 20/132 KV. A més disposarà d'un edifici d'una sola planta que tindrà dues sales principals: la sala de control i cel·les, a més d'un magatzem.
  
L'àrea a ocupar és de 1.701,5 m². L'edifici té unes dimensions de 276,80 m².
  
L'alçària de les instal·lacions elèctriques del recinte intempèrie són per al pòrtic 11 metres i aparellatges de 6,20 m.
  
L'edifici de control i cel·les serà d'una sola planta i es distribuirà en diverses sales principals, control, sala de cel·les i magatzem a què es podrà accedir des de l'exterior amb un vehicle.
  
El tancat exterior estarà constituït per pals metàl·lics galvanitzats.
  
Alternatives
  
En relació amb les alineacions per a la ubicació dels aerogeneradors es presenten 31 emplaçaments, gran part d'ells no viables d'entrada per pertànyer a zones no aptes, segons el que estableix el Pla eòlic valencià o bé que no tenen recurs eòlic suficient. Es defineixen finalment 2 parcs eòlics amb un total de 66 aerogeneradors i és inferior el nombre d'aerogeneradors respecte al màxim abastable per a aquesta zona, segons el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, però supera la potència de referència.
  
Es relacionen les possibles alternatives en la selecció del tipus d'aerogenerador, com també la solució adoptada finalment (aerogenerador model EW-1,5-sl) que exigeix la ubicació del transformador en una caseta externa a l'aerogenerador, s'adjunta un informe tècnic que avala els avantatges tècnics d'aquest model.
  
S'apunten els accessos triats per a l'aproximació als parcs d'entre els existents en l'actualitat i la construcció de nous camins per les cimes dels turons que unisca els aerogeneradors en cada alineació.
  
També s'han plantejat alternatives en la posició I nombre de subestacions dels parcs eòlics de la zona 1, com també distints corredors per a l'evacuació de l'energia cap a la ST Morella.
  
Inicialment es va plantejar tres subestacions de 132/20 kV, una per a cada parc eòlic ja que en principi es va plantejar el parc eòlic de Pinar junt amb els parcs de Torre Miró. Aquesta opció implicava la necessitat de construir tres línies elèctriques que presumiblement s'haurien d'unir en un tronc comú per a la connexió final a la subestació de Morella.
  
L'empresa després de l'estudi d'alternatives va considerar la construcció d'una única subestació transformadora per a Torre Miró I i Torre Miró II era adequada perquè són parcs annexos amb una producció satisfactòria, la distribució de la potència instal·lada està prou pròxima i per tant és viable des del punt de vista econòmic comunicar subterràniament els circuits elèctrics.
  
Es va desestimar plantejar el parc eòlic de Pinar per la proximitat a les masies de la zona, el fort impacte paisatgístic sobre les poblacions de Morella i Chiva de Morella, i l'ajustat recurs eòlic.
  
Respecte a l'evacuació de l'energia elèctrica es plantegen en l'estudi tres alternatives per a la línia elèctrica (alternatives 1, 2 i 3).
  
El traçat de l'alternativa 1, discorre en un primer tram (d'est a oest) per una zona aclarida amb vegetació formada principalment per pastius amb taques aïllades de pineda i carrascar. En un segon tram (des del barranc de Pontet fins a la vall del Bergantes, seguint el curs del riu Xiva), la vegetació és més forestal dominada principalment per pinedes i carrascars. L'últim tram de la línia elèctrica discorre seguint el curs del riu Bergantes sobre camps de cultiu, terrasses abandonades, timonedes i coscollars. Des del punt de vista de la fauna, aquest corredor és el més delicat per la proximitat de la mola d'En Camaràs on crien espècies d'interés. Aquest corredor té un impacte visual indiscutiblement menor perquè s'allunya de nuclis de població i en especial de Morella. Quant als accessos, en discórrer per valls agrícoles, aquest corredor té major accessibilitat.
  
L'alternativa 2 comparteix el primer tram amb l'alternativa 1 per a després prendre direcció sud amb 8 km i després girar novament aquesta vegada cap a l'oest. Es tracta d'una zona més muntanyosa amb un continu de xicotetes moles i valls. La vegetació predominant són carrascars abaldufats, timonedes i alguna sureda. Una vegada en la vall del barranc de Mastre es fan més predominants els camps de cultiu i les terrasses abandonades. Des del punt de vista de la fauna i en especial de l'avifauna podria ser més adequat. No obstant això, el paràmetre d'accessibilitat és en aquest cas prou poc favorable i paisatgísticament seria vist des de Morella.
  
L'alternativa 3, parteix directament de la ST de Torre Miró en direcció sud-oest fins a la masia la Rourera des d'on el traçat seria comú a l'alternativa anterior. Aquests últims dos trams són semblants a l'alternativa 2. Pel que fa al tram inicial cal dir que es tracta realment de la pitjor solució. La baixada fins al barranc dels Plans és un entorn molt forestal amb predomini d'un bon carrascar, després cal salvar la serra de Sant Isidre amb un pineda en la seua ombria i un carrascar en solana. Per la qual cosa les característiques de la vegetació i la falta d'accessos impliquen que aquesta siga l'alternativa més desfavorable.
  
L'alternativa seleccionada en l'estudi d'impacte ambiental és l'1.
  
Documentació complementària
  
El 15 de març de 2004, sobre la documentació exposada a informació pública, es va remetre sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental referits a aspectes específics del projecte presentat.
  
En primer terme se sol·licitava la reubicació o eliminació de diversos aerogeneradors de l'alineació núm. 2 del parc Torre Miró I ja que s'emplacen sobre formacions de carrascar que formen part d'una àrea qualificada en el Pla eòlic com a zona no apta. Aquests aerogeneradors són 1, 3 i 4 (collet de la Tareola), i 11, 12 i 13 (mola del Carrascal).
  
L'accés a l'alineació núm. 2 s'haurà de realitzar aprofitant el camí existent a través de la masia Torre del Ciprés arribant al carener a través del collet de la Tareola donant accés als aerogeneradors de l'1 al 7.
  
De forma independent partint del mateix camí es realitzarà un accés cap a l'oest a través de la plataforma intermèdia per a arribar a la ubicació dels aerogeneradors del 8 al 13.
  
Les rases d'evacuació de la línia subterrània es realitzaran amb el mateix traçat que els camins.
  
En segon terme se sol·licitava com a imprescindible per a completar l'estudi d'impacte ambiental, la realització d'un estudi específic de la fauna (concretament sobre l'avifauna) de la zona, que definira la situació preoperacional i permetera adoptar com a solució definitiva l'alternativa d'emplaçament i disseny dels parcs de menor impacte sobre l'avifauna i els quiròpters.
  
Així mateix s'indicava la falta de concreció pel que fa a l'afecció dels camins ramaders classificades i al patrimoni històric.
  
Quant al sistema d'evacuació, li va ser sol·licitada ampliació en els termes següents:
  
- Millora del traçat de la línia entre els pals 15 al 20, desplaçant-lo al nord del proposat de manera que discórrega pel terreny agrícola confrontant amb l'assagador denominat Mas de la Gasulla. Aquesta modificació disminueix la visibilitat general de la línia des del nucli de Chiva de Morella, a més de disposar del millor accés.
  
- A causa de la proximitat de la línia elèctrica a la mola d'En Camaràs i de Garumba amb la repercussió important que sobre l'avifuana tindria, s'ha de desplaçar la línia elèctrica des del suport núm. 30 cap al nord-oest fins a l'entroncament del riu Bergantes amb el barranc Folch, podent llavors entroncar amb una de les línies elèctriques de la zona 2 amb dues alternatives:
  
1a) Sense arribar a creuar el riu, i des d'aquest punt direcció sud (paral·lel al traçat proposat en l'estudi d'impacte ambiental però desplaçat cap a l'oest), dins de l'àrea d'estudi definit per l'elecció del traçat adequat fins a les proximitats del punt sud-est del Pilón de San Marcos en el qual creuaria la línia de 400 kV existent per a unir-se a la línia d'evacuació de la zona 2.
  
2a) Creuar la línia de 400 kV i el riu Bergantes a nivell del Barranc de Torre Folch rodejant pel nord el Pilón de San Marcos i el pujol de la moleta de Liborio fins a entroncar a nivell de la masia de Torre Selló amb la línia de 132 kV que evacuaria el parc de Refoyas i part del parc de la Muela de Todolella.
  
L'impacte derivat de l'establiment d'un perímetre de 1.000 metres, sobretot en la zona dels Ports en què una part important de la població viu i treballa en el medi rural, pot arribar a ser crític. En aquest sentit els articles 5, 13 i 15 de la normativa proposada han de ser modificats de manera que la incidència sobre les possibles activitats econòmiques i d'utilització del medi rural s'elimine o almenys es minimitze fins a nivells acceptables.
  
D'acord amb l'informe que s'adjunta al certificat d'aprovació provisional, la Direcció General de l'Energia ha estimat una sèrie d'al·legacions referides a l'amplada de la franja de servitud dels aerogeneradors i dels camins, que no s'han inclòs entre les modificacions del Pla especial. Sí que es fa menció del canvi proposat per la mateixa empresa promotora consistent en l'eliminació dels centres de transformació exteriors a l'aerogenerador encara que no s'han comunicat les característiques d'aquests nous aerogeneradors i la repercussió que aquest canvi té en el disseny de les infraestructures.
  
Els dies 7 i 23 d'abril, i 9 i 24 de juny de 2004 l'empresa promotora va presentar la documentació complementària sol·licitada, el contingut de la qual es resumeix en els punts següents:
  
1r) Modificació del disseny o tipus d'aerogenerador, la qual cosa permet eliminar els centres de transformació externs a l'aerogenerador.
  
2n) Canvis en la disposició dels aerogeneradors.
  
En Torre Miró I:
  
- Es reubica l'aerogenerador número 1 de l'alineació A1 de Torre Miró I en la mateixa alineació ja que va ser exclòs pel departament de carreteres del Ministeri de Foment per la situació en què es trobava, molt pròxim a la carretera nacional N-232 i sobre un talús considerat inestable. Aquesta reubicació ha motivat el canvi d'orientació de l'alineació entre els molins 8 al 12 i la instal·lació de l'antic molí 1 a continuació del molí 12.
  
- Es replanteja l'alineació A2 de Torre Miró I, de manera que no s'envaïsca l'espai ocupat per l'alzinar i considerat com a zona no apta. La nova ubicació ocupa un espai físic semblant a l'anterior però només consta de 5 aerogeneradors. Així mateix l'ocupació espacial generada pels aerogeneradors de 6 al 13 ha sigut replantejada i en aquest espai en la nova disposició s'ubiquen els aerogeneradors del 6 a l'11, situats en tot moment en zona apta i no ocupant zona de domini de carrascar.
  
- S'han reubicat els aerogeneradors eliminats en la zona de la A2 pròxima al carrascar, de manera que en un espai físic semblant s'instal·len els aerogeneradors necessaris per a completar el potencial instal·lat de 49,5 MW.
  
A Torre Miró II:
  
- Eliminació dels aerogeneradors 1 i 2 de l'alineació A2 i reubicació dels mateixos en l'alineació A1.
  
- Replantejament de l'alineació A1 millorant els paràmetres ambientals i de rendiment energètic.
  
- El camí d'unió entre els aerogeneradors 11 i 19 de l'antic avantprojecte no s'utilitzarà com a camí del parc eòlic. Aquest camí només serà utilitzat per a permetre el pas de formigoneres o maquinària de l'obra civil i maquinària auxiliar, per la qual cosa en tractar-se de vehicles de dimensions menors les millores del camí es limitaran a la construcció d'una cuneta i a l'estesa d'una capa de llasts sense haver de realitzar cap modificació del camí.
  
3r) Canvis en el traçat dels accessos i les rases
  
S'analitzen les alternatives proposades i s'indica que l'elecció de l'accés a l'alineació 2 es realitzarà utilitzant un camí existent que partint just darrere d'on se situa la subestació i discorre paral·lel a camps de labor existents entre el mur de pedra que delimita pel sud la zona d'implantació de la subestació i els tallats de la mateixa mola del Carrascal. Aquest camí ascendeix a la part superior de la mola per un camí que accedeix a un camp de cultiu que se situa entre els aerogeneradors 6 i 7 del nou plantejament de Torre Miró I.
  
En arribar a aquest bancal el camí es bifurca en dos, una part que es dirigeix a l'est, passant just al nord del Molí 6 i pujant fins al Molí 5 per una terrassa oculta a la vista. A l'altura del Molí 5 unes rodades que boten a l'altra vessant ja que en la vessant nord la terrassa s'estreny, adquireix pendent i està ocupada per xicotets peus de carrasca. Des del Molí 5 fins a l'1 es desenvoluparà un accés seguint les rodades existents, sempre per zones de pastiu i evitant els peus aïllats d'alzina o ginebre que es troben dispersos pel pastiu. L'accés als aerogeneradors 1, 2 i 3 es replantejarà sobre el terreny, aplicant les tècniques selvícoles necessàries per a minimitzar l'afecció a peus arboris.
  
Per a accedir a l'alt de mola del Carrascal, s'escometrà l'accés oest seguint la traça d'un camí que està obert per a l'accés de ramaders a l'abeurador i zona d'alimentació existent al sud del Molí 9. És millor utilitzar aquesta traça millorant alguna revolta que obrir un nou camí ja que el camí existent és menys problemàtic des del punt de vista constructiu. Una vegada se supera aquesta zona s'avançarà fins a l'aerogenerador 11 a través de zones de pastiu i evitant els peus aïllats d'alzina o ginebre que es troben dispersos pel pastiu.
  
Les rases van paral·leles als camins a un metre de separació aproximadament. En la A2 de Torre Miró I en la part superior de la mola del Carrascal la rasa se separa del camí ja que és menys impactant allunyar-la del camí i portar-la per zones de pastiu que portar-la paral·lela al camí en zones arborades. En cas d'anar paral·leles al camí en zones de dificultat topogràfica o per presència de vegetació a preservar, la rasa en longituds de no gran distància, pot anar adossada al camí, situada davall de la cuneta o al costat del camí i protegida per mollons.
  
4t) Respecte al patrimoni s'indica la intenció de realitzar els estudis determinats per la Conselleria de Cultura, Educació i Esports. En aquests estudis es tindrà en compte la declaració de Parc cultural tal com recull la Llei 4/1998.
  
En el cas de Torre Miró I i II es desenvoluparan els estudis geològics que inclouran una anàlisi estratigràfica i estructural de la formació geològica argiles de Morella.
  
Es realitzarà un estudi d'afeccions paisatgístiques al denominat Peirón de San Pedro.
  
5é) En relació amb els camins ramaders es proposa que una vegada determinada la implantació dels parcs eòlics es procedirà a determinar les afeccions del parc eòlic i les seues infraestructures associades sobre camins ramaders. La metodologia que s'ha de seguir consistirà a determinar el traçat dels camins ramaders; una vegada determinat el traçat s'analitzaran les afeccions. En cas que l'afecció siga per aerogenerador i el cos se situe dins del camí ramader es buscarà la manera de traure aquest cos de la camí, sempre que la topografia del lloc ho permeta o el departament de recurs eòlic ho veja viable. Les solucions poden anar encaminades a ocupacions temporals o modificació de traçat o desafecció de carrerada.
  
6é) Respecte al sistema d'evacuació s'analitzen les alternatives suggerides pel Servei d'Impacte Ambiental i es proposa una alternativa.
  
Els canvis proposats determinaven el pas de la línia d'evacuació de la zona 1 per la part nord del Pilón de San Marcos fins a entroncar amb la línia que prové del parc eòlic de Refoyas (zona 2), i una vegada entroncats dirigir la línia en doble circuit en direcció sud, cap a la vall del riu Cantavieja a través del barranc denominat de Torre Selló, situat entre la mola de San Marcos i la Moleta dels Frares.
  
Aquest traçat se situa a 300 metres del jaciment situat a la moleta dels Frares que segons la Conselleria de Cultura, Educació i Esports està declarat bé d'interés cultural.
  
Per aquesta raó i altres qüestions l'empresa opta per mantenir, en principi, el traçat original de l'evacuació de la zona 1.
  
Després de diverses reunions amb l'empresa i amb tècnics de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, es presenta un traçat que recull els canvis proposats pel Servei d'Impacte Ambiental.
  
En general aquest traçat discorrerà paral·lel al Pilón de San Marcos per la zona nord d'aquest i sobre camps de cultiu. Entre les dues moles (Pilón de San Marcos i Moleta dels Frares) s'unirà a la línia de la zona eòlica 2 (parc de Refoyas) i des d'ací aniran en conjunt fins a la ST de Morella.
  
El pas pel barranc situat a l'est de la Moleta dels Frares es realitzarà en subterrani. El traçat definitiu es realitzarà segons les dades obtingudes en les prospeccions arqueològiques a realitzar en la zona a causa de la presència d'una possible necròpolis.
  
El pas de subterrani a aeri es realitzarà al sud de la Moleta dels Frares, bastant allunyat del jaciment i la necròpolis d'aquest, i una vegada situat en l'àmbit de la vall del riu Cantavieja entre les poblacions de Forcall i Todolella, i en un punt determinat pel futur projecte de línia elèctrica d'evacuació dels parcs eòlics Mola de Todolella i Manzanera, pertanyents a la zona eòlica 2, es connectarà aquesta línia elèctrica que arribarà des de l'oest per la vall del riu Cantavieja amb la línia de la zona eòlica 1 més el parc eòlic de Refoyas per a anar conjuntament ambdues zones cap a la ST de Morella.
  
A 1 km. aproximadament del nucli urbà de Forcall la traça gira cap al sud-est per a pujar uns xicotets pujols situats al sud-oest de Forcall denominats els Freginals, més baix de cota que el presentat en la primera alternativa. Aquest pas està en part ocult a la localitat de Forcall a causa d'uns pujols arbrats situats entre la línia elèctrica i la vall on se situa la localitat de Forcall.
  
7é) En relació amb les determinacions de la documentació amb eficàcia normativa es fan les consideracions següents:
  
- Que l'alineació A2 del parc Torre Miró I s'ubica a la vora de zona qualificada com a no apta pel Pla eòlic. Que la franja de 200 metres que recull el Pla especial ha sigut reduïda en l'aprovació provisional del Pla especial de la zona 1, a 150 metres i que es modifica l'àrea de l'esmentat Pla especial prenent com a límit sud el de la zona no apta.
  
- Respecte al punt segon la Direcció General d'Energia ens assenyala que hem de modificar els articles ressenyats en l'informe perquè s'adeqüen a allò que s'ha recollit en les normes del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana aprovat per acord de 26 de juliol de 2001.
  
8é) Respecte a l'avifauna es proposa la realització d'un estudi en el qual s'especifique d'una manera exhaustiva i precisa els aspectes relacionats amb l'avifauna en temes relatius a abundància, reproducció, moviments locals, alimentació,etc.
  
9é) Es concreta i detalla la metodologia del Pla de seguiment de la incidència de parcs eòlics i línia elèctrica a la fauna (aus i quiròpters).
  
El dia 9 de juny de 2004 es va presentar la documentació següent:
  
- Informe sobre afecció de camins ramaders de la zona 1 en què es descriu els aerogeneradors i subestació de cadascun dels parcs que poden afectar camins ramaders classificats així com les reubicacions possibles si les esmentades afeccions es confirmaren en el replantejament definitiu.
  
- Metodologia per a la realització de l'estudi d'avifauna en situació preoperacional de parcs eòlics i línies elèctriques de la Comunitat Valenciana amb els apartats següents:
  
- Treballs de camp
  
- Tractament de la informació
  
- Perfil professional
  
- Pla de seguiment de la incidència de parcs eòlics i línies elèctriques en la fauna (aus i quiròpters) que introdueix xicotetes modificacions en la periodicitat de les eixides de camp respecte del presentat el dia 7 d'abril de 2004.
  
El dia 24 de juny es presenta una ampliació de la documentació de la zona 1 que bàsicament tracta les qüestions següents:
  
- S'assumeixen els canvis proposats en la línia elèctrica de 132 KV en concret dels suports 15 al 20.
  
- Els suports del 22 al 30 es mantenen mentre la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre informe respecte d'això perquè podria afectar domini hidràulic del riu Xiva.
  
- El traçat discorrerà paral·lel al Pilón de San Marcos per la zona nord d'aquest, des de l'encreuament del riu Bergantes i la línia de 400 kV fins a la Moleta dels Frares. la línia es construirà sobre camps de cultiu.
  
- Respecte al tram conjunt amb la zona 2, a partir de l'entroncament amb la línia d'evacuació del parc eòlic Refoyas, el barranc situat a l'est de la Moleta dels Frares es passarà en subterrani per aquesta zona, a causa de l'impacte visual que pot tenir la línia elèctrica sobre el jaciment arqueològic existent en la Moleta dels Frares i els seus voltants. Posteriorment es connectarà amb la línia elèctrica que arribarà des de l'oest per la vall del riu Cantavieja dels parcs de Mola de Todolella i Manzanera (zona 2) per a anar conjuntament a la ST Morella.
  
Tramitació administrativa
  
L'expedient va ser incoat el 21 de gener de 2002 amb la remissió des de la Direcció General d'Indústria i Energia de l'estudi d'impacte ambiental presentat per l'empresa preadjudicatària, sobre la qual es van emetre sengles informes d'esmena de deficiències els dies 14 de juny i 11 de juliol de 2002. El 5 de novembre de 2002 es va remetre una nova documentació que indicava que la mateixa contenia canvis en els parcs de la zones com també l'esmena i millores sol·licitades.
  
El dia 2 de juliol de 2003 es va rebre la documentació exposada a informació pública corresponent al de l'estudi d'impacte ambiental del sistema d'evacuació de la zona 1 i el dia 18 de febrer de 2003 es remet certificat de no al·legacions de l'expedient d'instal·lació de línia elèctrica de ST Torre Miró a ST Morella.
  
El dia 12 de març de 2004 es va remetre informe i sol·licitud d'esmena de deficiències al promotor.
  
L'avantprojecte dels parcs eòlics Torre Miró I i Torre Miró II, còpia de les publicacions de la resolució per la qual es va sotmetre a informació pública conjunta, resultat de la informació pública, i còpia de les al·legacions presentades, es va remetre el dia 25 de febrer de 2004.
  
El document del Pla especial el dia 19 d'abril de 2004.
  
El certificat d'aprovació provisional va ser rebut el 10 de febrer de 2004.
  
Com a contestació a la sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental el promotor va presentar documentació complementària els dies 7 i 23 d'abril, 9 i 24 de juny de 2004.
  
Informació pública
  
El Pla especial, els avantprojectes dels parcs eòlics i l'estudi d'impacte ambiental de la zona 1 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana van ser sotmesos a informació pública mitjançant una Resolució de 4 de juny de 2003, del Servei Territorial d'Indústria i es publicaren en:
  
- El Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4535, de 2 de juliol de 2003.
  
- El Butlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 80, d'1 de juliol de 2003
  
- El periòdic Mediterráneo, de 4 de juliol de 2003
  
El Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló ha procedit al tràmit d'informació pública de l'evacuació de l'energia elèctrica de la zona 1.
  
La línia elèctrica de 132 kV (ATLINE/2003/68) simple circuit en ST Torre Miró- ST Morella ha sigut sotmesa al tràmit d'informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la província de Castelló, amb data 10 de juliol de 2003; en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de data 18 de juliol de 2003; el periòdic Mediterráneo, de 4 de juliol de 2003 i en el tauler d'edictes dels ajuntaments de Morella i Forcall.
  
Segons certifica el cap del Servei Territorial d'Indústria durant el període d'informació pública no s'hi han presentat al·legacions.
  
L'aprovació provisional es va produir mitjançant una resolució de 20 de gener de 2004, del conseller d'Infraestructures i Transport que incloïa l'estimació o desestimació de les al·legacions, d'acord amb l'informe annex a aquesta en introduir una sèrie de rectificacions relatives a la normativa d'alguns articles del Pla especial.
  
Al·legacions
  
En el període d'informació pública s'han presentat 5 al·legacions al Pla especial, avantprojectes dels parcs eòlics i l'estudi d'impacte ambiental de la zona 1, que bàsicament fan referència als següents aspectes i impactes ambientals:
  
1a) S'infravalora el nombre d'espècies nidificants, el pas d'aus migratòries, i l'impacte global del projecte sobre les aus.
  
2a) No hi ha una relació real de les espècies vegetals presents en la zona, no es valoren adequadament els hàbitats de prats alpins i subalpins calcaris, i alzinars Quercus ilex i Q. Rotundifolia.
  
3a) La valoració sobre qualitat i fragilitat paisatgística és molt baixa.
  
Llista de consultes
  
- Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge
  
- DG de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià
  
- Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló
  
- Ajuntament de Morella
  
- Ajuntament de Forcall
  
Informes sectorials
  
- Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló
  
Remet informe on es reflecteixen els possibles impactes sobre els elements del medi que ocasionaria el sistema d'evacuació elèctrica de la zona 1. també s'enumeren els camins ramaders que es veuen afectades per la línia elèctrica proposada per a l'evacuació de l'energia elèctrica i pels parcs eòlics.
  
- Ajuntament de Forcall
  
Les obres objecte de l'estudi d'impacte ambiental es troben en sòl classificat com a no urbanitzable, afecten la zona est del terme, i analitzant el document de síntesi, es fa constar que no ha sigut identificat com a espai de valor paisatgístic la denominada mola de Garumba, que apareix identificada com a espai d'interés paisatgístic en el Pla de delimitació de sòl vigent de Forcall.
  
- Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat
  
L'informe és conjunt per a les zones 1, 2 i 3 i l'objecte principal d'aquest és la incidència sobre l'avifauna on s'indica que, tant pels parcs com per les línies elèctriques d'evacuació, són de les zones més problemàtics de les plantejades en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana ja que hi ha colònies de voltor en l'entorn pròxim d'alguns parcs i un continu trasbals d'exemplars d'aquesta espècie per tota la zona. Així mateix s'indica l'interés de la vegetació de l'àrea corresponent a quatre hàbitats d'interés comunitari, dos d'ells prioritaris d'acord amb la Directiva 92/43/CEE, encara que pel fet que aquest aspecte es va tenir en compte per a establir l'aptitud de les zones, l'informe únicament mencionarà, si és el cas, l'existència de microreserves o altres xicotetes àrees d'interés botànic que podrien veure's afectades per les infraestructures.
  
En relació amb els parcs de la zona 1 s'hi indica:
  
Torre Miró I i II: la ubicació prevista per als aerogeneradors no presenta problemàtica derivada de l'existència de zones de nidificació pròximes, si bé cal mencionar l'existència d'una zona d'experimentació botànica en les proximitats de la pista forestal que discorre entre la masia de Torre Miró i el barranc de Repuz.
  
No obstant això, la línia d'evacuació discorre en les proximitats de zones de nidificació de rapaces rupícoles i forestals i d'un important posader de voltors. Això no obstant, el traçat previst per a aquesta al nord de la Muela d'En Camaràs, pel marge dret del riu de Xiva, evita els impactes derivats d'aqueixa situació. En tot cas, ha d'evitar-se que la línia discórrega per l'alt de la Muela.
  
També s'apunta la necessitat efectuar un seguiment exhaustiu durant els primers anys de funcionament dels aerogeneradors que permeta conéixer l'impacte d'aquests i prendre mesures per a reduir-lo si és el cas. Es considera necessari realitzar un estudi detallat de les aus residents i d'un mapatge de les rutes migratòries abans d'iniciar-se el funcionament del parc a fi d'estudiar, a més, detalls com ara la taxa de desaparició de restes en el camp freqüències, alçàries i tipus de vol de les diferents espècies d'aus en les proximitat de cada aerogenerador en diferents situacions climatològiques (principalment velocitat del vent) a fi d'establir models predictius. Posteriorment, almenys durant cinc anys, haurien de contrastar-se aquests models amb les dades de mortalitat obtinguts en camp, i considerar aquest període suficient per a la determinació de les mesures correctores més adequades i el disseny del seguiment a llarg termini.
  
- Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià
  
Entre altres qüestions s'indica en l'informe que:
  
- L'avantprojecte de parc eòlic Torre Miró II es localitza junt amb el Peirón de San Pedro. Els peirassos podrien considerar-se béns d'interés cultural d'acord amb la disposició addicional primera de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.
  
- Aquest avantprojecte no considera els valors pertinents als paisatges culturals.
  
- L'estudi d'impacte ambiental ha de considerar el patrimoni etnològic afectat.
  
- Respecte al patrimoni paleontològic cal indicar que hi ha nombrosos punts de la comarca dels Ports en què hi aflora una seqüència sedimentària coneguda com a capes roges de Morella, on apareixen ben sovint jaciments paleontològics de dinosaures i altres vertebrats mesozoics de gran interés científic i patrimonial.
  
El parc eòlic de Torre Miró I es localitza sobre una àrea en què hi ha afloraments d'aquestes seqüències sedimentàries. Se sol·licita al promotor un estudi geològic de detall a fi d'establir els condicionants oportunes. L'estudi haurà de preveure una anàlisi estratigràfica i estructural de la formació geològica Arcillas de Morella en l'entorn de l'àrea d'actuació. Ha d'incloure els resultats d'una prospecció paleontològica, i finalment, ha d'anar acompanyat d'una cartografia de detall, a escala 1:5.000 on queden cartografiats els afloraments de les capes roges de Morella en relació amb les zones en què es projecte la realització de moviments de terres (condicionament de camins d'accés, excavacions de rases, etc.).
  
En informe remés el passat 20 de maig respecte a l'evacuació de l'energia s'indica que:
  
- En línies generals l'estudi arqueològic documental és encertat en les seues propostes i tal com s'hi indica serà imprescindible la prospecció arqueològica completa del traçat.
  
- No s'hi considera els valors als paisatges culturals.
  
- Durant la fase de construcció del projecte haurà de realitzar-se un seguiment paleontològic d'aquelles obres que implicaren moviments de terra en els següents punts del traçat proposat:
  
- Entre la torre de línia elèctrica núm. 51 i la subestació transformadora de Morella.
  
- Entre les torres de la línia elèctrica números 6 i 8.
  
- El seguiment paleontològic haurà de ser autoritzat per la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.
  
- Si durant els treballs de camp es realitzaren troballes, restes de vertebrats fòssils, el fet haurà de ser comunicat a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport o als ajuntaments implicats.
  
- Han de documentar-se tots els elements construïts amb aquesta tècnica i que puguen ser afectats pel parc eòlic. De la mateixa manera s'han de reintegrar els paisatges a la manera tradicional, és a dir, mantenint o reposant terrasses, els marges i els límits de la pedra en sec.
  
- L'estudi d'impacte ambiental s'ha de preveure amb l'estudi del patrimoni etnològic, immaterial i industrial.
  
- Respecte a les ermites s'ha d'incloure l'estudi de les activitats rituals al llarg dels temps (anual o altres cicles temporals), relacionant-los amb els territoris afectats. Aquests usos espacials s'hauran de tenir en compte a l'hora d'avaluar la ubicació del corredor elèctric.
  
Afeccions legals
  
Xarxa Natura. La línia elèctrica de 132 kV del sistema d'evacuació de la zona 1, en el recorregut d'aquesta s'inclou un tram de la mateixa en el lloc d'interés comunitari riu Bergantes. L'àrea està constituïda pel llit alt del riu Bergantes i les elevacions que l'emmarquen, cobertes de boscs de ginebres, roures i pins negres.
  
Entre els hàbitats cal destacar la bona representació de matolls arborescents amb Juniperus, com també de la resta de formacions forestals presents en la zona (pinedes de P. nigra, rouredes de Q. faginea, alzinars, etc.). Pel que fa als hàbitats fluvials, apareixen ben representats els boscs de galeria de Salix i Populus alba, com també els rius mediterranis amb cabal permanent.
  
Les espècies més interessants són les ornítiques, amb representació de Neophron pernopterus, Gyps fulvus, Circaetus gallicus, Hieraaetus pennatus, etc.
  
El riu alberga bones poblacions de Lutra lutra, com també de Chondrostoma toxostoma. Cal destacar també la presència de Capra pyrenaica i de l'endemisme vegetal d'àrea restringida Petrocoptis pardoi.
  
Domini públic hidràulic. La zona 1 està solcada o limitada, entre altres, pel barranc de la Juncal, pel riu Bergantes i el de Xiva. Al seu torn cada un d'aquests cursos principals presenta una abundant xarxa de barrancs tributaris que conformen la geomorfologia de la zona.
  
Camins ramaders. L'àrea presenta diversos camins ramaders com són assagador de Gasulla; assagador de Gasulla a Chiva; sendera del Tossal Gros a Mirambel; assagador de la Font de la Felipeta; assagador dels Horts dels Flares.
  
Patrimoni cultural. La Conselleria de Cultura, Educació i Esports té inventariats en la zona un nombre important d'elements patrimonials, entre els quals destaquen les manifestacions rupestres, un elevat nombre de jaciments arqueològics relacionats amb els conjunts pintats, etnològic i un patrimoni paleontològic important.
  
Classificació i qualificació urbanística. Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que té caràcter de Pla d'acció territorial sectorial aprovat mitjançant un Acord, de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià.
  
Consideracions ambientals
  
Hi ha tres aspectes fonamentals en què l'estudi d'impacte ambiental i el Pla especial presenten unes deficiències molt importants i de les quals poden derivar-se afeccions notables:
  
1) La no-incorporació d'un estudi de l'avifauna real que permetera definir la situació preoperacional i per tant el disseny de les instal·lacions eòliques de menor impacte ambiental, d'aquesta manera el projecte proposat avalua la incidència sobre l'avifauna sobre un teòric coneixement de la mateixa. Per això es va sol·licitar a l'empresa promotora la realització d'estudis previs d'avifauna i quiròpters que esmenaren l'esmentada deficiència, havent presentat una metodologia que en principi es considera correcta, tot i que no s'ha comunicat, tal com es va sol·licitar, el compromís per a l'inici de aquests estudis.
  
2) La no-valoració de la incidència que el conjunt de les instal·lacions eòliques tindrà sobre la població dels municipis afectats i més concretament sobre la població dispersa en les masies i les activitats que en aquestes es desenvolupen
  
Hi ha diversos aspectes de la normativa proposada en el Pla especial que no són acceptables des del punt de vista ambiental per la incidència negativa que sobre la població rural i les activitats que la mateixa desenvolupa té sobre el desenvolupament i perspectives de la població rural. La normativa del Pla eòlic (article 25) va establir limitacions a les construccions aïllades de caràcter no industrial futures en un radi de 1.000 de qualsevol aerogenerador, norma que d'altra banda pareix excessiva ja que d'acord amb la característiques del medi i amb les criteris urbanístics el sòl no urbanitzable és la ubicació més adequada per a aquest tipus de construccions. No obstant això, (a diferència dels sòls classificats en el planejament vigent com a urbans o urbanitzables) no fixa cap distància per a les construccions existents (generalment masies), ni en el disseny de les instal·lacions eòliques s'ha tingut en compte la localització de les masies, com a aspecte limitant, per a l'elecció d'alternatives..
  
Per tant, es considera que no hi ha cap justificació per a declarar les masies existents fora d'ordenació ja que aquesta situació, d'acord amb allò que s'ha expressat en l'article 58.6 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística es fixarà quan hi haja manifesta incompatibilitat amb la determinació dels plans. No obstant l'anterior, l'execució de les instal·lacions eòliques produirà efectes negatius sobre les activitats preexistents que serà necessari corregir a càrrec de l'empresa promotora.
  
Com a conseqüència de tot l'anterior, s'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació a les edificacions aïllades de caràcter no industrial com a règim aplicable a les edificacions existent (article 15 de la documentació amb eficàcia normativa) per l'impacte crític que genera sobre la població rural dels nuclis en què tradicionalment s'ha exercit l'activitat agrària i ramadera (masies) i perquè, d'acord amb allò que s'ha expressat en el mateix estudi i impacte ambiental i el projecte de parcs, no hi ha manifesta incompatibilitat dels usos actuals amb les instal·lacions eòliques.
  
3) La solució adoptada en el sistema d'evacuació.
  
L'anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental planteja tres possibles alternatives i es decanta per l'alternativa 1 a pesar de reconéixer que és la més delicada des del punt de vista de la fauna i considera com a avantatge una evacuació conjunta amb la zona 2 que finalment no es materialitza com a proposta definitiva.
  
El primer tram (fins al pal 30) discorre a través d'un corredor ambientalment acceptable encara que es poden introduir lleugeres variacions en el traçat d'alguns trams que disminueixen la incidència ambiental, com ara:
  
Suport 15-20: el recorregut definitiu serà el que se situa al nord de la mol de la Horteta que discorre per camps de cultiu i antics erms i queda més ocult.
  
Suport 22-30: les propostes realitzades per part d'aquesta Conselleria han de mantenir-se excepte en els suports que es considere que afecta terreny de domini públic hidràulic (riu Xiva) d'acord amb la informació que emeta la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre. En cas d'haver de modificar els suports s'ha de presentar estudi de detall sobre la nova ubicació que haurà de tenir informe favorable de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
En l'entorn d'afecció a les masies Barbera del riu Xiva i Torre Atmella el traçat serà el proposat per la Conselleria de Territori i Habitatge amb estudis de detall que analitzen puntualment l'impacte sobre aquestes i incorpore les mesures protectores i correctores que els resolguen.
  
A partir del pal 30 la línia transcorre per zona que el mateix estudi d'impacte estableix com a zona sensible per a la fauna (mola d'En Camaràs i mola de Garumba), a més d'afectar formacions vegetals d'àrees no aptes, i té una incidència visual molt notable sobre el nucli de Forcall i sobre l'ermita de la Mare de Déu de la Consolación, lloc de pelegrinatge tradicional pels seus habitants. Per tot això es va considerar necessari replantejar el traçat que mitigara els impactes indicats i al mateix temps unificara l'evacuació amb la zona 2.
  
En aquest sentit i entre les alternatives proposades finalment la solució acceptada pel promotor el dia 24 de juny de 2004 es correspon amb el traçat següent:
  
- El traçat discorrerà paral·lel al Pilón de San Marcos per la zona nord d'aquest, des de l'encreuament del riu Bergantes i la línia de 400 kV fins a la moleta dels Frares. La línia es construirà sobre camps de cultiu.
  
- Respecte al tram conjunt amb la zona 2, a partir de l'entroncament amb la línia d'evacuació del parc eòlic Refoyas, el barranc situat a l'est de la moleta dels Frares es passarà en subterrani per aquesta zona, a causa de l'impacte visual que pot tenir la línia elèctrica sobre el jaciment arqueològic existent en la moleta dels Frares i els voltants d'aquesta. Posteriorment es connectarà amb la línia elèctrica que arribarà des de l'oest per la vall del riu Cantavieja dels parcs de muela de Todolella i Manzanera (zona 2) per a anar conjuntament a la ST Morella.
  
Respecte a les mesures protectores o correctores es considera necessari matisar les qüestions següents:
  
- Ateses les característiques de l'entorn pel qual discorre la línia elèctrica, les mesures anticol·lisió a tota la longitud de la línia en aeri tal com es proposa en l'estudi i incloent els trams que es modifiquen mitjançant aquesta resolució, senyalitzant amb instal·lació de tires en X de neopré de 35 cm x 5 cm, subjectes per mordassa d'elastòmer amb cinta luminiscent, els cables de terra tant els normals com els que porten incorporada fibra òptica, es considera adequat.
  
La senyalització es realitzarà a portell de manera que la distància entre elements siga visualment de 5 metres.
  
- La limitació d'execució de les obres en l'època reproductiva de l'avifauna no està inclosa en el capítol de mesures correctores, només es menciona en l'anàlisi de l'impacte residual, pel que haurà de ser esmenada l'esmentada deficiència per entendre que constitueix la principal mesura preventiva per a evitar en impacte sobre la fauna.
  
- Tal com s'apunta en l'informe de patrimoni la comarca dels Ports és rica en jaciments paleontològics, especialment en els estrats corresponents a les denominades capes roges de Morella, en les quals la densitat de restes és molt elevada i per tant és molt probable que aquestes hi apareguen si es produeix remoció de terres.
  
Consideracions jurídiques
  
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.
  
- En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'Impacte Ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable des del punt de vista ambiental el projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 1, inclòs el sistema d'evacuació elèctrica fins a la subestació de Morella 400/132 KV, sense perjudici de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, promogut per RENOMAR sempre que s'ajuste a allò que s'ha proposat en la documentació o si és el cas en el punt segon d'aquesta resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. Emplaçament de les instal·lacions eòliques
  
- La ubicació dels aerogeneradors, el traçat de les rases, de les subestacions i dels vials d'accés tant interiors com exteriors seran, en principi, els descrits o grafiats en la documentació complementària presentada el dia 7 i 23 d'abril de 2004, quedant en qualsevol cas supeditat el replantejament definitiu en els casos en els quals puguen afectar-se la superfície pertanyent als camins ramaders, a jaciments arqueològics inventariats o que es puguen detectar en les prospeccions prèvies, flora endèmica, amenaçada o d'interés o als resultats dels estudis previs de fauna.
  
En la reubicació dels aerogeneradors se seguiran els criteris següents:
  
- La reubicació dels aerogeneradors i de les subestacions s'haurà de realitzar, en tot cas, dins de l'àmbit del Pla especial, d'acord amb els criteris de delimitació que es marquen en l'apartat 4 del punt segon d'aquesta resolució.
  
- Els aerogeneradors que no puguen ser reubicats hauran de ser eliminats.
  
- El traçat de la línia elèctrica d'evacuació es correspondrà amb el de l'alternativa, el dia 24 de juny de 2004, excepte en els trams que a continuació s'hi detallen:
  
Tram ST Torre Miró - Encreuament línia de 400 kV de REE:
  
Suport 15-20: el recorregut definitiu serà el que se situa al nord de la mola de la Horteta que discorre per camps de cultiu i antics erms i queda més ocult.
  
Suport 22-30: les propostes realitzades per part d'aquesta Conselleria han de mantenir-se, excepte en els suports que es considere que afecten terreny de domini públic hidràulic (riu Xiva) d'acord amb la informació que emeta la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre. En cas d'haver de modificar els suports s'ha de presentar estudi de detall sobre la nova ubicació que haurà de tenir informe favorable de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
En l'entorn d'afecció a les masies Barbera del riu Xiva i Torre Atmella el traçat serà el proposat per la Conselleria de Territori i Habitatge amb estudis de detall que analitzen puntualment l'impacte sobre aquestes i incorpore les mesures protectores i correctores que els resolguen.
  
En un termini no superior a 6 mesos, des de la notificació d'aquesta resolució i en tot cas abans del replantejament definitiu, es presentarà la cartografia del traçat de la línia elèctrica a escala més detallada (1:10.000) el traçat definitiu, tenint en compte les indicacions apuntades en els apartats anteriors.
  
- La reubicació dels aerogeneradors, o de la subestació transformadores, com també el replantejament definitiu d'aquestes infraestructures, de les línies elèctriques d'evacuació dels camins, rases de cablejat i totes les instal·lacions auxiliars de la zona 1 es realitzaran en coordinació amb la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
2) La metodologia de l'estudi d'avifauna en situació preoperacional de parcs eòlics i línies elèctriques, serà la presentada oficialment el dia 9 de juny de 2004.
  
L'inici d'aquest estudi es realitzarà transcorregut un mes des de la recepció de la notificació d'aquesta resolució.
  
3) L'inici de les obres quedarà supeditat a la presentació de la documentació següent:
  
- A la presentació, supervisió i vistiplau de la memòria final de l'estudi d'avifauna en situació preoperacional de parc eòlics i línies elèctriques.
  
- A l'informe de la Conselleria de Cultura emés sobre les prospeccions prèvies.
  
4) En la documentació amb eficàcia normativa haurà de procedir-se a les modificacions següents:
  
4.1) La franja o amplària que delimita l'àmbit del Pla especial per als aerogeneradors i subestacions (àrea en què es declara compatible les instal·lacions eòliques) independentment de l'extensió que arbitràriament es fixe, exclourà en tot cas:
  
- Les àrees declarades no aptes en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.
  
- Qualsevol superfície que es trobe a menys de 1.000 m de sòl classificat com a urbà o urbanitzable en el planejament vigent del municipi en qüestió, i podrà ser exigible, motivadament i excepcionalment, una major distància per a aquells municipis que, per condicions topogràfiques o de confrontament amb sòl d'especial protecció tinguen com a única alternativa possible el creixement del nucli urbà en la direcció del parc eòlic.
  
- Els camins ramaders classificats confrontants a les alineacions.
  
- La superfície inclosa en el perímetre de protecció de jaciments arqueològics o determinada per l'òrgan competent després de la corresponent prospecció arqueològica.
  
4.2) S'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació a les edificacions aïllades de caràcter no industrial com a règim aplicable a les edificacions existent (article 15 de la documentació amb eficàcia normativa) per l'impacte crític que genera sobre la població rural dels nuclis en què tradicionalment s'ha exercit l'activitat agrària i ramadera (masies) i perquè, d'acord amb allò que s'ha expressat en el mateix estudi d'impacte ambiental i el projecte de parcs, no hi ha manifesta incompatibilitat dels usos actuals amb les instal·lacions eòliques,
  
4.3) S'inclourà una norma en la documentació amb eficàcia normativa sobre l'obligació de sol·licitar la declaració de zones de seguretat, tant per a la fase de construcció (impacte temporal) com per a la fase de funcionament (impacte permanent), per a aquelles en què l'ús d'aprofitament eòlic se superposa amb l'ús cinegètic preexistent, d'acord amb el que preveu la Llei 1/1970, de 12 d'abril, sobre caça, i la Resolució de 26 d'abril de 198, de la Direcció General de la Producció Agrària, per la qual es donen normes per a la senyalització dels terrenys sotmesos a règim especial de caça i pesca continental i camins ramaders.
  
5) Les mesures preventives i correctores proposades en el capítol 11 de l'estudi d'impacte ambiental es complementaran amb les següents :
  
5.1) Mesures de protecció de qualitat de l'aire i prevenció de soroll durant la construcció
  
- Mesures per a minimitzar la contaminació en la fase de construcció
  
- S'efectuaran regs periòdics dels camins que suporten trànsit rodat i els abassegaments de material. La freqüència s'adaptarà a l'estació l'any i a les condicions meteorològiques de cada moment i sempre que es faça perceptible l'emissió de partícules.
  
- Els vehicles de transport de material circularan amb les caixes cobertes amb lona.
  
- Mesures per a la prevenció de la contaminació acústica
  
- S'efectuarà un manteniment periòdic dels silenciosos de les fugues, rodaments, engranatges i mecanismes en general de tota la maquinària que intervinga en l'obra
  
- Les voladures com a mètode d'excavació s'utilitzaran puntualment i només en els supòsits en què no existisquen tècniques alternatives.
  
5.2) Protecció del sistema hidrològic i hidrogeològic durant la fase de construcció
  
El promotor haurà de presentar previ a l'inici de les obres la inscripció en el registre de xicotets productors de la Comunitat Valenciana, com també el document d'acceptació del gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos, que haja de fer-se càrrec de qualsevol residu d'aquesta naturalesa que es genere, tant en la fase de construcció com en la de funcionament.
  
5.3) Protecció a la fauna
  
- S'inclourà com a mesura preventiva prioritària per a evitar impactes sobre la fauna durant la fase de construcció, la programació de les obres fora del període reproductiu de les espècies més sensibles, és a dir, des de finals de l'estiu al començament de la primavera (entre els mesos d'agost a febrer), en adaptar el calendari d'actuacions de l'execució de les instal·lacions eòliques de la zona 1 a l'esmentada mesura preventiva.
  
- La senyalització dels cables de terra i fibra òptica comprendrà tot el recorregut de la línia elèctrica d'evacuació. Els elements antiocells s'instal·laran a portell de manera que queden a una separació de 5 metres.
  
- La reubicació dels abocadors o de les àrees d'aportació d'animals esporàdic es posposarà al resultat de l'estudi d'avifauna, de parcs eòlics i línies elèctriques.
  
5.4) Protecció del sòl i la vegetació
  
- Durant la fase de construcció, el condicionament dels camins no sobrepassarà els 4 metres d'amplada, amb excepció de les cunetes, els sobreamples de les revoltes i els eixamplaments per a l'encreuament de maquinària que distaran almenys 500 metres entre ells i es faran coincidir amb alguna de les plataformes habilitades per a la instal·lació dels aerogeneradors o per a la instal·lació de la subestació.
  
Finalitzada la fase d'obres, l'amplada dels camins que s'hagen preparat es reduiran a 3,5 metres, i es procedirà a la restauració de tota superfície alterada que sobrepasse l'esmentada amplària.
  
- La forma d'accés per a la instal·lació de la línia elèctrica respondrà als criteris següents:
  
- No es permet, com a norma general, l'obertura de nous camins.
  
- S'utilitzaran camins existents o els camins ramaders per a accedir al punt més pròxim a la ubicació del suport, des d'on s'efectuarà un rodament superficial amb maquinària apropiada, sense afectar exemplars arboris.
  
- Si el rodament superficial es realitza sobre una zona abancalada, cada bancal s'utilitzarà com a plataforma de camí, en practicar en els extrems dels bancals rampes d'unió entre ells per a permetre-hi l'accés
  
- Encara que els criteris per al tractament de carrers de la línia elèctrica es consideren adequats, es presentarà a aquesta Direcció General una memòria concreta de l'actuació, a mesura que es vaja desenvolupant, per a la seua aprovació abans de l'execució d'aquests.
  
5.5) Si fóra necessària la utilització de materials (tant àrids com terra vegetal) no provinents de les mateixes excavacions de les obres (sabates, plataformes, rases, etc,) s'obtindran de pedreres autoritzades i l'eliminació de materials sobrants s'efectuarà en un abocador inert legalitzat. Si no existiren pedreres o abocadors legals als voltants de l'obra, es tramitarà el corresponent estudi d'impacte ambiental d'acord amb el que preveu el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell del Govern Valencià pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, considerats adequats els criteris ambientals d'ubicació i restauració, proposats en l'apartat 13.4, de l'estudi d'impacte ambiental del Pla especial
  
5.6) Protecció al patrimoni
  
Durant la fase de moviment de terres dels parcs i en els trams de línia d'evacuació, en aquelles àrees en què l'excavació puga afectar les formacions denominades capes roges de Morella la vigilància arqueològica serà exhaustiva ja que la probabilitat de troballes paleontològiques és molt elevada, i procedir, si hi aparegueren restes, segons el que preveu la Llei de patrimoni.
  
Especialment sensible es considera també l'entorn de la moleta dels Frares on se seguiran les indicacions que la Conselleria de Cultura, Educació i Esports considere oportunes.
  
5.7) Abans de l'entrada en funcionament, es presentarà a aquesta Direcció General, el pla d'emergència per a cas d'incendi.
  
5.8) La restauració ambiental es realitzarà d'acord amb allò que s'ha proposat en el punt 13.3 de l'estudi d'impacte ambiental, a més d'incloure i pressupostar entre elles les mesures proposades per a la integració paisatgística de la subestació en l'entorn.
  
5.9) Si del desenvolupament de les obres o del funcionament de les actuacions previstes s'observen danys a tercers no prevists, es procedirà a l'estudi i correcció d'aquests.
  
6) En relació amb el Pla de vigilància ambiental
  
6.1) En relació amb el Pla de seguiment de la incidència de parcs eòlics i línies elèctriques en la fauna aus i quiròpters), es considera adequada la metodologia presentada en la documentació complementària, de data 23 d'abril de 2004, amb les matisacions que a continuació s'hi detallen:
  
- La banda de quantificació d'exemplars morts a cada costat de la línia elèctrica serà la mateixa que per als aerogeneradors, és a dir, 50 metres.
  
- La comunicacació de l'informe anual es complementarà amb l'avís escrit immediat (fax, correu electrònic...) de les dades de mortalitat o de qualsevol incidència ressenyable corresponents a aus rapaces i d'aquelles espècies incloses com a catalogades en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana).
  
- Els cadàvers trobats seran recollits i mantinguts en condicions de refrigeració adequades, i es traslladaran una vegada al mes a un centre de recuperació oficial, dependent de la Conselleria de Territori i Habitatge, a fi de realitzar proves forenses que aclarisquen o complementen les dades registrades en camp.
  
- El període establert de cinc anys per al pla de seguiment es considera, en principi, suficient. El pla de seguiment es reiniciarà per a aquells aerogeneradors o trams de línia que, transcorreguts sis mesos des de la posada en marxa de les instal·lacions eòliques, i que per qualsevol causa s'hagen reubicat o modificat.
  
6.2) Es realitzarà un estudi sobre el grau d'acceptació de les instal·lacions eòliques per part de la població, tant dels nuclis pròxims com de les masies, com també de la incidència sobre l'activitat econòmica de la zona.
  
6.3) Durant el primer any de funcionament del parc eòlic, a més de l'estudi d'afeccions sonores, es realitzarà un estudi de l'afecció per ombres que inclourà inexcusablement mesures en totes les masies, habitades o no, en les quals hi ha activitat agrícola i ramadera. S'inclourà una anàlisi dels resultats i es proposaran les mesures protectores o correctores a realitzar sobre els nuclis agropecuaris preexistents. L'empresa promotora finançarà les mesures necessàries per a corregir-hi els possibles impactes ambientals.
  
7) Mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural
  
- S'eliminarà d'aquest apartat, en destinar el pressupost assignat a altres mesures, aquelles que es consideren mesures correctores o protectores del programa de vigilància ambiental i que són d'obligat compliment. Aquestes mesures són la creació d'abocadors, integració de les subestacions i el finançament d'un estudi comparat de les afeccions dels aerogeneradors a les aus i l'eficàcia de les mesures correctores.
  
- Respecte a la mesura de rcuperació d'hàbitats naturals de significat ecològic per a la zona, es considera adequada però és motiu d'un estudi detallat en atendre les necessitats ambientals de la zona 1, seguint les directrius d'aquesta Conselleria i entitats locals. Ací es podrà incloure algun pla de recuperació de fauna. Per tant, aquesta proposta es matisarà i desenvoluparà per part d'aquesta Direcció General en el termini d'un any després de la notificació d'aquesta resolució.
  
- Respecte a línies elèctriques (mesures 2, 3 i 4), la realització d'un estudi de la problemàtica de les línies elèctriques aèries de la zona es considera adequat, però ha de fer-se per al conjunt de la zona 1, amb la identificació i quantificació de trams i suports perillosos i aplicació de mesures protectores i correctores (senyalització, modificació de suports, etc.).
  
Per tant, les propostes de les mesures 2 i 3 han d'incloure's en la 4.
  
Respecte a la quantia econòmica el pressupost haurà d'ajustar-se al resultat de l'estudi.
  
- Per a la resta de les mesures compensatòries proposades i en un termini no superior a un any comptat després de la notificació d'aquesta resolució, s'ha de presentar per part de l'empresa el calendari d'aplicació d'aquestes mesures amb un desenvolupament exhaustiu de les propostes, localitzacions, abast, pressupost actualitzat, etc.
  
8) Pla de desmantellament
  
Els criteris exposats en el capítol 16 de mesures a adoptar per al cessament de l'activitat que es corresponen al Pla de desmantellament sol·licitat en la normativa del Pla eòlic es consideren correctes, i ha de ser presentat, per a l'aprovació d'aquest, el projecte específic de restauració ambiental a partir de l'estat dels terrenys en el moment de cessament de l'activitat.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.
  
València, 21 de setembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 051/5812-YXA
  
Títol: Pla parcial de millora del sector MR-9. El Pinet
  
Promotor: Ajuntament d'Elx
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV
  
Localització: A la partida de la Marina, a la vora de la platja del Pinet
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Es pretén la creació d'un nucli residencial de temporada o segona residència, sense descartar la possibilitat que es convertisca parcialment en un nucli de residència permanent, amb tipologies d'habitatge unifamiliar adossat i apartaments turístics, principalment.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. No es tracta d'un projecte nou, sinó que arrossega un llarg historial administratiu, el marc del qual es resumeix a continuació:
  
- El projecte del Pla parcial la Marina - el Pinet va ser aprovat provisionalment per l'Ajuntament de l'Elx en el Ple de data 19 de desembre de 1989. L'expedient va ser elevat a la Comissió Territorial d'Urbanisme per a informe no vinculant previ a l'aprovació definitiva d'aquest de conformitat amb l'article 5 del Reial decret - Llei 16/1981, de 16 d'octubre. La Comissió Territorial d'Urbanisme, en sessió celebrada el dia 2 de març de 1990, va acordar informar favorablement l'expedient de referència.
  
- El 2 d'abril de 1990 s'aprova definitivament per l'Ajuntament d'Elx el Pla parcial la Marina - el Pinet. Aquest Pla parcial, publicat en el Butlletí Oficial de la província d'Alacant núm. 101, de 5 de maig, té com a objecte la regulació de les activitats d'edificació i ús del sòl dins de l'àmbit del sector el Pinet.
  
- En haver-se iniciat la tramitació de l'expedient amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental, al projecte del Pla parcial la Marina - el Pinet no se li apliquen les disposicions relatives a l'elaboració d'un informe ambiental.
  
- Las Salinas de Santa Pola, complex humit en què s'integren las salines del Pinet, es declaren paratge natural el 1988 mitjançant el Decret 190/1988, de 12 de desembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, publicat en el DOGV núm. 992, de 26 de gener de 1989.
  
- Posteriorment i en compliment de l'article 5 del Decret 190/1988, es redacta el Pla rector d'ús i gestió del paratge natural de les Salines de Santa Pola, aprovat mitjançant Decret 202/1994, de 13 de setembre, del Govern Valencià, publicat en el DOGV núm. 2360, de 5 d'octubre de 1994, com a instrument específic per a l'ordenació i gestió d'aquest paratge natural.
  
- L'aprovació definitiva del Pla parcial per l'Ajuntament d'Elx, el 1990, és anterior a l'aprovació del PRUG, el 1994, i no queda, per tant, afectat per aquest. No obstant això, la promotora, de manera voluntària, revisa l'esmentat Pla parcial i l'acomoda a les disposicions del Decret 202/1994, de 13 de setembre, pel qual s'aprova el PRUG del Paratge Natural de les Salines de Santa Pola.
  
- La modificació del Pla parcial té com a objectiu principal l'alliberament de majors superfícies d'espais lliures, la disminució de la superfície de parcel·les edificables i la introducció de mesures correctores en relació amb el parc natural.
  
- En la revisió d'aquest Pla es tenen en compte els informes emesos respecte d'això pel director - conservador dels parcs naturals del sud d'Alacant, per la demarcació de Costes de València i pel departament de Medi Ambient de l'Ajuntament d'Elx, introduint les indicacions i mesures correctores i compensatòries que s'hi s'estableixen. És a dir, es tracta d'una millora de l'ordenació des del punt de vista ambiental, ja que eleva la protecció de les Salines i minimitza l'impacte paisatgístic de la urbanització sobre l'entorn.
  
- D'aquesta manera i després d'obtenir l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient, amb data 27 de març de 2000, l'Ajuntament d'Elx va aprovar definitivament el Pla parcial de millora i projecte d'urbanització per al desenvolupament urbanístic de l'actuació integrada del sector MR-9 del Pla general d'ordenació urbana d'Elx.
  
- L'esmentada ordenació és més favorable en termes ambientals que la pròpia del Pla general d'ordenació urbana d'Elx, aprovat pel conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports en data 25 de maig de 1998, i que disposa de declaració d'impacte ambiental favorable.
  
- L'Acord del Ple de l'Ajuntament d'Elx, de 27 de març de 2000, per raó del qual es va aprovar el Pla parcial de millora i el projecte d'urbanització del sector MR-9 va ser recorregut mitjançant el contenciós administratiu número 955/00 interposat per l'Associació d'Amics dels Aiguamolls del Sud d'Alacant.
  
- La demanda es basa en l'omissió del tràmit d'avaluació d'impacte ambiental que l'esmentada associació considera obligatori en trobar-se el Pla parcial de millora i projecte d'urbanització del sector MR-9 subjecte a les disposicions del PRUG. Aquest, en l'apartat 1 de l'article tercer, estableix un perímetre de protecció de 500 metres als voltants del límit del paratge, i en el seu apartat 3k) determina que estaran subjectes a estimació d'impacte ambiental tot tipus d'instruments i projectes d'urbanització que afecten, totalment o parcialment, al perímetre de protecció i que desenvolupen figures urbanístiques sense declaració o estimació d'impacte ambiental. El Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en sentència 1396/2003, va estimar aquest recurs contenciós - administratiu referent al sector MR-9.
  
- En conseqüència, davant de la situació d'esmenar aquest tràmit i d'acord a l'apartat 8g) de l'annex I del Decret 162/1990, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, referent als instruments d'ordenació del territori, se sotmet a avaluació d'impacte ambiental.
  
- Durant l'elaboració de l'estudi d'impacte ambiental es va publicar en el DOGV de 25 de novembre de 2003 l'Ordre de 14 de novembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'acorda iniciar el procediment d'elaboració i aprovació del Pla d'ordenació dels recursos naturals del sistema de zones humides del sud d'Alacant, com també l'Acord de 21 de novembre del 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual es determina la forma d'aplicació de les mesures cautelars previstes en l'àmbit territorial afectat pel projecte del Pla d'ordenació dels recursos naturals del sistema de zones humides del sud d'Alacant.
  
II. La superfície del sector ascendeix a 296.533 m², amb una previsió de 1.185 habitatges de dues o de quatre alçàries. S'acosta, per tant, a una densitat de 40 habitatges per hectàrea.
  
III. En les dotacions públiques s'han inclòs 56.871 m² de superfície de jardins, adscrits a la xarxa secundària.
  
3. Alternatives
  
No s'hi presenten alternatives de localització del sector, però sí s'informa sobre diverses alternatives de l'ordenació interior.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 3 de març de 2003, l'Ajuntament d'Elx va remetre projecte tècnic, a més de l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla parcial de millora del sector MR-9. El Pinet, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons un anunci publicat en el DOGV núm. 4.671, de 16 de gener de 2004.
  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar tres al·legacions, segons consta en el certificat emés pel vicesecretari, en funcions de secretari general de l'Ajuntament d'Elx, en el qual s'incloïa l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.
  
2. Resum d'al·legacions
  
Les al·legacions fan referència als següents aspectes ambientals:
  
- Incompliment, en la tramitació, de l'Acord de 21 de novembre de 2003, del Consell, pel qual es determina la forma d'aplicació de les mesures cautelars previstes en l'àmbit territorial afectat pel projecte del PORN del sistema de zones humides del sud d'Alacant.
  
- Definició incorrecta de l'estat zero o situació preoperacional anterior a la tramitació del Pla parcial de millora, i s'ha de realitzar la comparació, a l'efecte de la valoració d'impactes ambientals, amb la situació dels ecosistemes amb anterioritat als començaments dels treballs d'urbanització del sector.
  
- Les obres d'urbanització incompleixen la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i el Reial decret legislatiu 1302/1986, d'avaluació d'impacte ambiental, i s'exigeix la paralització de les obres.
  
- En compliment de la Directiva 92/43/CEE s'han d'avaluar els impactes sobre els llocs proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000.
  
Afeccions legals
  
1. La parcel·la d'actuació queda dins del límit de protecció del parc natural de Las Salinas de Santa Pola. Així qualsevol de les actuacions que es realitzen en el medi biòtic haurien d'estar subjectes en un principi a la normativa del Pla rector d'ús i gestió establert pel Decret 202/1994, de 13 de setembre, del Govern Valencià (DOGV núm. 2360, de 5 d'octubre de 1994). Al seu torn, el parc natural de les Salines de Santa Pola està inclòs en el Catàleg de zones humides com a zona RAMSAR, igual que també forma part de la xarxa Natura 2000, i constitueix tant una zona ZEPA com un LIC.
  
A més de l'esmentat parc natural es localitza un altre element de la xarxa Natura 2000 denominat les Dunes de Guardamar. Aquestes dunes constitueixen un dels millors cordons dunars de la costa mediterrània valenciana, amb quasi 14 quilòmetres continus.
  
2. Consultada la llista de microreserves vegetals s'ha pogut comprovar l'existència d'aquestes tant en el mateix municipi com en els termes del voltant, concretament les conegudes com a dunes de la Marina i Salines del Pinet. A pesar d'estar prop de la zona d'estudi no hi ha relació directa entre la flora que apareix en el sector amb els taxons prioritaris pels quals es van declarar aquestes microreserves.
  
3. No s'aprecia afecció a forests d'utilitat pública ni a zones incendiades després de la consulta a la cartografia corresponent.
  
4. Tampoc s'aprecia cap interferència amb camins ramaders ni amb jaciments arqueològics, si bé no s'ha facilitat l'informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.
  
Consideracions ambientals
  
1. Tot i que en la parcel·la d'estudi no hi ha cap curs d'aigua natural permanent sí que cal destacar la presència en els seus voltants d'una zona humida coneguda com les Salinas del Pinet, que al seu torn forma part del complex aiguamoll de les Salines de Santa Pola. L'alimentació d'aquesta zona es basa en l'aigua marina, l'aigua de pluja i els retorns de reg.
  
La topografia, més o menys plana amb lleugeres pendents cap a la costa, condiciona la direcció i sentit preferent de l'escorriment superficial.
  
2. Hidrogeològicament el projecte es localitza sobre l'aqüífer conegut com a Camp d'Elx, que es caracteritza per un sistema multicapa on s'alternen nivells argilosos impermeables amb altres de graves i arenes permeables. El flux subterrani segueix una direcció general NW-SE, cap al mar Mediterrani, la qual cosa indica que l'alimentació es produeix en les serres d'Elx.
  
Les principals característiques de l'aigua d'aquest aqüífer són la salinitat i l'alt contingut en nitrats d'aquesta, això últim com a conseqüència de les labors agrícoles. La salinitat augmenta en l'entorn de l'aprofitament saliner, que condiciona els usos perifèrics però que també pot veure's afectat per aquests en allò que es refereix a l'aportació d'aigua dolça que disminuïsca la concentració de sals en l'aigua.
  
Es desprén, per tant, que la salinitat natural no representa un problema per a l'ecosistema, sinó que és la contaminació derivada de l'activitat humana el principal focus d'alteració d'aquest.
  
3. Geològicament el sector es localitza en una conca neogenoquaternària que podria denominar-se plana al·luvial d'Elx, el substrat de la qual és la unitat prebètica d'Alacant. Els sediments postmantell són depòsits predominantment marins, excepte en algun curt episodi del tortonià superior i gran part del quaternari, els quals són continentals. Els materials de la zona d'estudi i l'entorn més immediat d'aquest pertanyen a un quaternari de diversos tipus.
  
Des del punt de vista litològic es pot dividir la parcel·la en tres grans zones:
  
- Quaternari marí: Conjunt compost per calcarenites grolleres de fàcies litoral amb multitud de restes fòssils, principalment de gasteròpodes i bivalves, que arriben a formar gran part de la roca. Apareixen afloraments d'aquest material en la zona central i nord, encara que es troben molt transformats majoritàriament per accions antròpiques.
  
- Depòsits detrítics quaternaris: Són formacions més recents, d'origen al·luvial o col·luvial, representades per llims argilosos de color fosc (negres o rogencs) i rics en matèria orgànica, amb nivells de conglomerat de còdols, de característiques típiques de terrenys de horta. Apareixen en la major part de la parcel·la d'estudi.
  
- Quaternari marí actual i eòlic: Es corresponen amb els típics depòsits de platja i dunes eòliques holocèniques, amb arenes fixes i mòbils, molt pròxims a la costa i per tant, a l'est de l'actuació. La platja del Pinet i l'entorn d'aquesta constitueix un punt d'interés geològic, ja que les estructures i cossos sedimentaris que alberga es poden extrapolar com a model geomorfològic general per als sistemes: platja arenosa - dunes eòliques - marjal o llacuna salina, típics en el nostre litoral.
  
4. Pot descriure's l'entorn del projecte com una àrea deprimida que tendeix a curullar-se, afectada per una forta subsidència i amb gran quantitat d'aportacions de sediments. Forma part del típic sistema costaner del litoral alacantí: platja - cordó dunar - llacuna costanera.
  
Els cordons dunars d'aquest sistema geomorfològic són els responsables, en part, d'aïllar aquestes depressions ja que formen una barrera natural al mar.
  
5. Els sòls de la zona d'estudi es corresponen amb depòsits de sediments quaternaris, i presenten, per tant, una extrema joventut. L'aigua de mar ha entrat en contacte amb la totalitat dels sòls, marcant les condicions edàfiques d'aquests que es caracteritzen per la concentració de la sal i l'elevat nivell freàtic.
  
6. En relació amb els riscs d'inundació, consultat el PATRICOVA, es desprén que la parcel·la d'estudi està afectada en part per dos tipus de riscs, identificats amb les claus 3 (freqüència inferior a 25 anys i calat inferior a 0'8 m) i 6 (freqüència compresa entre 100 i 500 anys i calat inferior a 0'8 m) La zona de major risc, pertanyent a l'entorn de la salina del Pinet, es localitza a l'est de la parcel·la, mentre que la de menor risc se situa al nord d'aquesta.
  
7. L'ús proposat resulta compatible en relació amb la vulnerabilitat dels aqüífers a la contaminació, sense perjudici de l'adopció de mesures correctores adequades per a garantir la gestió eficaç per al medi dels seus residus.
  
Sobre la capacitat de càrrega, s'han detectat zones que podrien presentar problemes per a algunes fonamentacions, per la qual cosa resultaran necessaris estudis geotècnics de detall. Aquests problemes poden complementar-se amb la presència d'un nivell freàtic elevat, en contacte amb els elements constructius, i de clorurs que puguen atacar a determinats materials de construcció.
  
Finalment cal citar l'alt risc sísmic que presenta la zona d'estudi.
  
8. La flora que apareix en l'àrea d'estudi es caracteritza per una significativa importància ecològica derivada de la seua adaptabilitat a viure i colonitzar uns nínxols i ambients en condicions extremes com ara sequera, altes temperatures, salinitat, inundabilitat, alteració del substrat per antropització, pràctiques agràries, etc. No obstant això, no s'ha trobat, després de l'estudi detallat de l'àrea d'actuació, cap taxó que estiga inclòs en alguna de les ordres, decrets, catàlegs o llistes que recullen flora sensible subjecta a alguna normativa.
  
S'hi han identificat dues unitats de vegetació: l'halòfila i la ruderoarvense.
  
La primera unitat es pot dividir al seu torn en dues subunitats: la zona limítrofa a les Salines de Santa Pola per l'oest i la zona limítrofa pel sud-est.
  
La primera subzona queda englobada entre l'actual carretera del Pinet i el parc natural de les Salines de Santa Pola, i queda englobada pel projecte en una àrea SJL. No presenta separació física amb l'esmentat parc excepte la tanca perimetral d'aquest, i és la seua vegetació, per tant, molt semblant encara que en pitjor estat de conservació a causa de l'aparició d'espècies pròpies de vores de camins segurament per dispersió de llavors mitjançant fems o transport de terres. Es tracta d'una zona de sòls salins que no sol presentar inundació, on predominen les jonqueres i espècies halòfiles de la família Quenopodiàcia. Donen lloc a formacions de matoll halòfil mediterrani i matoll halonitròfil ibèric, amb representació de les comunitats següents: Cistancho luteae - Arthrocnemetum fruticosi, Frankenio corymbosae - Arthrocnemetum macrostachy, Atriplicetum glauco - Halimi, Salsolo oppositifoliae - Suadetum verae i Chenopodietum muralis. El seu diagnòstic ecològic visual indica una progressió lenta però evident cap a estadis successionals més madurs, a causa principalment a l'acció antròpica, resultant un hàbitat en estat de conservació mitjana - baixa que, depenent del tipus d'actuacions que en el seu dia puguen desenvolupar-s'hi, haurà de preveure's la possibilitat de protegir-lo, integrar-lo o conservar-lo parcialment.
  
La segona subzona comprén el sòl proposat com a SQL pel planejament proposat, i presenta una part inundable per aigües d'escorriment. Els punts de menor cota estan ocupats per canyars d'Arundo donax, entremesclats amb formacions de Juncus maritimus. A mesura que es desplaça cap a l'oest apareixen espècies de matoll descrites en la zona anterior, amb predomini de les Quenopodiàcies, esguitades per individus aïllats de Tamarix canariensis, Tamarix boveana i alguna Phoenix dactylifera. Com a formacions vegetals dominants apareixen els pastius salins mediterranis, matolls halòfils mediterranis i matolls halonitròfils ibèrics, representats per les formacions Inulocrithmoidis - Tamaricetum boveanae, Scirpetum compacto - littoralis, Elymo elongati - juncetum maritimi, Schoeno nigricantis - Plantaginetum crassifoliae, Atriplicetum glauco - Halimi, Salsolo oppositifoliae - Suadetum verae. Les actuals obres d'explanació, compactació del terreny, etc. que es realitzen per al condicionament del vial que discorre paral·lel al càmping han produït en gran part la ruptura de la continuïtat de la vegetació en deslligar el sistema dunar en el qual s'assenta el càmping de la pròpia mallada, i perjudica notablement les condicions de conservació. El diagnòstic visual i la interpretació és el mateix que en el cas anterior.
  
En aquesta unitat hi ha formacions incloses dins dels hàbitats costaners i vegetació halofítica que la Directiva 92/43 CC, de 21 de maig, considera d'interés i susceptible de conservació.
  
La segona unitat comprén la resta del territori, i ocupa la major part de la superfície. Aquesta zona es caracteritza per xicotetes urbanitzacions d'adossats, unifamiliars, cases de camp amb parcel·les, com també antics bancals de cultiu, amb representació de garroferes, oliveres, magraners i palmeres datileres. Malgrat el valor estètic d'aquests, alguns dels exemplars presenten deficiències fitosanitàries a causa de l'absència de tractaments agrícoles en els últims temps. Les formacions vegetals més destacades són les Sisymbrio irinois - Malvetum parviflorae, Asphodelo fistulosi - Hordetum leporini, Inulo viscosae - Oryzopsietum miliaceae, Plantagini albicantis - Stipetum parviflorae i Chenopodietum muralis. Presenta una progressió molt lenta o quasi nul·la cap a estadis successionals més madurs a causa de l'aïllament físic de les formacions de les primeres etapes de les sèries de vegetació, i constitueix un hàbitat molt degradat i sense interés per a la conservació.
  
9. La fauna que caracteritza a la zona d'estudi i el seu entorn és tan diversa com extensa, i s'ha descrit àmpliament en la documentació remesa. Així, tant la riquesa de les salines com els sistemes dunars degradats de la costa d'Alacant, mesurada en nombre d'espècies i en la seua importància com a àrea d'hivernada, pas migratori i reproducció, i per albergar, com a zones amb farratge, espècies sensibles, posa de manifest les justificacions per què la zona perifèrica ha sigut protegida. L'estudi d'impacte ambiental, sent conscient d'això, indica que després de l'anàlisi de les conseqüències derivades del desenvolupament del sector aprovat qualsevol mesura de millora repercutirà positivament sobre l'ecosistema de les salines i les dunes del Pinet, tocant a ell. Es recomana, llavors, i en la mesura que siga possible, preveure un perímetre d'amortiment (com a zones verdes) entre l'àrea edificable i les llacunes salines especialment.
  
10. En relació amb el paisatge, la zona s'aprecia com un espai tancat per la mateixa orografia del terreny i les urbanitzacions confrontants, amb vista panoràmiques al mar i al parc natural.
  
11. En atendre la reduïda extensió de la proposta i la ubicació del sector, s'ha considerat que aquest s'emmarca dins d'una única unitat ambiental pertanyent a les zones deprimides del sistema geomorfològic platja - cordó dunar - marjal o llacuna salina, sent predominants les zones antropitzades respecte de les àrees de marjal.
  
12. L'estudi d'impacte ambiental considera la distinció de dues àrees dins del sector proposat, denominades B i C. Per la seua banda, i atenent als antecedents del projecte, descarta la identificació d'una àrea o categoria A que fóra objecte de consideració com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.
  
Així, la delimitació de les àrees susceptibles de ser proposades per a la seua integració en el sector o categoria B es basa en la conjunció de les següents afeccions territorials i ambientals externes i internes:
  
- Es considera limitant l'afecció d'àrees sensibles dins del sector, constituïdes per un comunicat per la presència de zones de la xarxa Natura 2000. Aquestes zones es corresponen amb el LIC i la ZEPA de les Salines de Santa Pola i el LIC de les Dunes de Guardamar. D'altra banda estan les zones del perímetre de protecció del mateix parc natural de les Salines de Santa Pola, que al seu torn es troba inclòs dins del Catàleg de zones humides com a àrea RAMSAR.
  
- De la descripció de la vegetació s'extrau que la unitat de paisatge vegetal, vegetació halòfila, mereix la seua integració i conservació, com també la regeneració de la mateixa zona per representar hàbitats d'interés comunitari.
  
- Existència d'un enclavament geològic d'interés patrimonial com són les Salines del Pinet i el sistema dunar, com també els terrenys pertanyents a antigues marjals, avui antropitzades, que formen part d'un sistema geomorfològic típic de les nostres costes constituït per platja - cordó dunar - marjal o llacuna salina. La Salina del Pinet i l'entorn d'aquesta és un dels pocs enclavaments restants on es dóna la successió completa d'aquest sistema, i es pot distingir les diverses fàcies i mitjans sedimentaris tant de platja com de dunes i marjals.
  
- Afeccions per riscs d'inundació previstos en el PATRICOVA.
  
- Afeccions territorials causades per la línia de servitud de protecció de costes, a partir de la qual, cap a la costa, hi ha la prohibició d'edificacions d'ús residencial i els distints usos estan subjectes a autorització de l'administració competent.
  
Per la seua banda, els criteris per a establir les zones amb limitacions, o categoria C, són les següents:
  
- Àrees amb limitacions, a causa de la presència d'una zona amb risc d'inundació 6 previst en el PATRICOVA. Les limitacions vénen imposades per la mateixa normativa urbanística del Pla d'acció territorial, pel que fa a les mesures correctores o preventives a introduir en els distints usos que s'han de desenvolupar.
  
- D'acord a l'estudi d'impacte ambiental del PGOU d'Elx, referent al sector MR-9, es van establir les limitacions següents:
  
- Es prohibeix la construcció de cap tipus de vial que vorege perimetralment el parc natural de les Salines de Santa Pola.
  
- Vorejant l'esmentat parc es crearà un talús de terra d'1'5 m amb un clos viu de Tamarix ssp. per a minimitzar l'impacte paisatgístic sobre l'espai protegit. Aquest talús haurà de ser creat i revegetat amb anterioritat a qualsevol altre tipus d'activitat relacionada amb l'execució del projecte urbanitzador, a fi de minimitzar els impactes associats a la construcció.
  
- Al costat del talús s'habilitarà una construcció de drenatge que reculla les aigües pluvials o de qualsevol altre origen, que impedisca la seua acumulació i entollada. Aquesta aigües es recolliran en depòsits, basses, etc. per a la posterior reutilització d'aquestes com a reg de zones verdes.
  
- Les zones lliures i dotacionals es localitzaran formant una orla després de la pantalla vegetal, sense cap tipus d'intersticis.
  
- En la dotació de la zona residencial s'evitarà la instal·lació de punts de llum que puguen suposar qualsevol tipus de contaminació lluminosa sobre els espais naturals adjacents. El mobiliari urbà amb què siga dotada aquesta zona haurà d'adequar-se al medi i respondre a característiques respectuoses amb l'entorn natural.
  
- El període constructiu evitarà l'època de nidificació (primavera) de l'avifauna del parc natural i es concentrarà fonamentalment en la tardor, coincidint amb els fluxos de vent de ponent, que impediran en gran manera que la contaminació acústica i atmosfèrica (pols) es dirigisquen cap a les Salines de Santa Pola, tractant d'evitar d'aquesta manera les possibles afeccions que aquesta situació podria arribar a tenir sobre la flora i fauna d'aquest espai natural protegit.
  
13. La valoració de l'impacte en funció de la delimitació es realitza tenint en compte la situació preoperacional, de manera que en no modificar-se els límits de l'actual sòl urbanitzable es considera que l'impacte és nul, o si és el cas compatible, amb l'alternativa zero que consistiria a desenvolupar el sector tal qual es troba projectat.
  
Per la seua banda, la valoració de l'impacte en funció de les accions pròpies de l'execució presenta resultats positius després de l'anàlisi d'alternatives, tot això en relació amb els valors ambientals detectats en l'estudi de capacitat d'acollida del territori. Els canvis amb major rellevància ambiental corresponen a la redistribució de les illes i la reculada de les edificacions allunyant-se del parc natural. Així, segons el Pla parcial aprovat, s'elimina amb la nova alternativa les illes 4 i 7, l'aparcament de 3.150 m² i l'àrea d'equipaments de 12.000 m², passant a formar part de les zones verdes. D'altra banda, cal considerar els acords entre la promotora i l'Ajuntament.
  
Així, mentre que la redistribució de vials i illes dins del sector no produeix un increment dels impactes ambientals inicials, la reculada d'edificacions a favor de les zones verdes es considera de caràcter positiu.
  
14. Les mesures correctores s'estructuren en dos blocs. El primer correspon a les accions puntuals del projecte/actuació proposada i que poden ser considerades de caràcter concret per al projecte avaluat. El segon correspon a mesures de minimització genèriques per a aquest tipus d'actuacions i que no tenen major importància.
  
Es produeix una anàlisi de les mesures correctores recollides en la declaració d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana, on s'apunten determinades desviacions causades per l'escala de l'instrument de planejament i el nivell de detall de l'estudi d'impacte ambiental d'aquest.
  
15. En concret, les propostes de millora passen per incrementar la zona d'amortització d'impactes, ja incorporada en el projecte, amb revegetació i restauració paisatgística de les parcel·les designades com SJL i SQL, com també de la parcel·la SRD, aquesta última com a proposta de modificació del projecte, i tractament específic de la vegetació que s'ha d'implantar en les parcel·les urbanitzable, també incorporat en el projecte avaluat.
  
Es proposa igualment la modificació del viari, com també mesures per al control del risc d'inundació, i, finalment, que les illes privades M12 i M14, i també part de les M4, M5 i M20 no s'edifique, i que les activitats que es realitzen en elles siguen compatibles amb els fins que es persegueixen amb la reculada i creació d'un perímetre d'amortiment.
  
16. S'aporta Programa de vigilància ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1 S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi son d'aplicació, el projecte sobre el Pla parcial de millora del sector MR-9, El Pinet del municipi d'Elx (Alacant), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2 Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte a béns culturals o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport i obtenir l'informe favorable en relació amb el compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny.
  
II. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a abastir la població i els usos complementaris sense cap perjudici per als usos actuals. De la mateixa manera s'acreditarà la capacitat de depuració de l'EDAR actual i si no n'hi ha la reserva corresponent per a la seua ampliació d'acord amb les expectatives del projecte presentat, segons informe i condicions de l'òrgan competent en la matèria.
  
III. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb la legislació sectorial d'aquests i si és el cas a la planificació que en desplegament del Pla integral de residus establisca la Generalitat Valenciana.
  
IV. En particular per als residus de construcció i demolició de les obres d'urbanització es requerirà un acord previ amb un gestor autoritzat per a aquest tipus de residus amb caràcter previ a l'autorització de les obres.
  
V. Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que es tracten habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla integral de residus.
  
3 Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.