Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8461, del 10-01-2019 (2018/11513)

RESOLUCIÓ d'11 de desembre de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 22/18-EAE Mutxamel i 26/18-EAE Alacant.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8461

Data del DOGV
:   10-01-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/11163


Data del document
:   11-12-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Mutxamel
    * Alacant
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'11 de desembre de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 22/18-EAE Mutxamel i 26/18-EAE Alacant. [2018/11266]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 22/18-EAE Mutxamel i 26/18-EAE Alacant.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental del decret de declaració del Paratge Natural Municipal Bec de l'Àguila  
Promotor: Direcció General de Gestió del Medi Natural i Avaluació Ambiental  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat  
Localització: Municipi de Mutxamel (Alacant)  
Expedient: 022-2018-EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 25 d'octubre de 2018, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del decret de declaració del Paratge Natural Municipal Bec de l'Àguila en el terme municipal de Mutxamel, en els termes següents:  
En data 8 de maig de 2018 es va rebre documentació del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits en relació amb la necessitat de submissió al procediment d'avaluació ambiental estratègica. El Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica va comunicar que analitzada la documentació podia ser-li aplicable l'article 46, apartat 3 b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
Documentació aportada  
En data 8 de maig de 2018 es va rebre del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits la documentació següent en format digital: còpia de la memòria informativa i dossier informatiu i de l'esborrany del projecte del decret. S'adjuntava també l'expedient administratiu.  
  
La documentació aportada, tenint en compte l'objecte i característiques de la proposta de decret, es considera suficient per a poder dur a terme el procediment d'avaluació ambiental estratègica.  
  
Planejament vigent  
El municipi de Mutxamel disposa, com a document de planejament urbanístic, d'homologació de normes subsidiàries aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant el 30 de gener de 1998. Les normes subsidiàries no es van sotmetre a avaluació ambiental en ser aprovades en data 29.11.1989. L'homologació posterior no es va sotmetre a avaluació ambiental per no suposar una reclassificació de sòl no urbanitzable d'acord amb la legislació sectorial en aqueix moment.  
  
D'acord amb la informació disponible en la web de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, en el sistema d'informació urbanística del planejament municipal en vigor, es distingeixen els tipus de sòls següents:  
- Sòl no urbanitzable de protecció especial: per raó del seu excepcional valor agrícola, forestal, paisatgístic, històric i cultural per a la defensa del seu equilibri ecològic. Zona 13.  
Es permet únicament la producció agropecuària tradicional, sempre que no supose menyscapte de la qualitat del medi objecte de protecció. Només es permetran edificacions vinculades al manteniment del medi natural i al dels serveis públics i infraestructures. Com a excepció, es permetrà la rehabilitació, recuperació i revitalització del patrimoni arquitectònic i masies tradicionals en els termes establits en l'article 6.2.0.7.e. Les ampliacions no superaran en cap cas una ocupació de més del 30 % de l'actual i els 200 m² totals.  
  
- Sòl no urbanitzable comú o agrícola: en relació al seu relatiu valor natural, agrícola o potencial explotació dels seus recursos naturals ha de constituir un necessari equilibrador ecològic del territori i ha de limitar-s'hi l'edificació i els usos, no alterar la seua naturalesa o destinació, excloent-lo de tot desenvolupament urbanístic, excepte les facultats derivades de la Llei 4/1992 del sòl no urbanitzable de la Comunitat Valenciana. Zona 11.  
No es podran realitzar altres construccions que les expressament permeses pels articles seté i huité de la Llei 4/1992, sobre sòl no urbanitzable.  
  
D'acord amb la Llei 4/92:  
Article 7: obres, instal·lacions i serveis públics.  
Article 8:  
- Amb llicència urbanística prèvia:  
· Habitatge unifamiliar i aïllat.  
· Magatzem vinculat a activitat agrícola, ramadera o forestal.  
· Instal·lacions per a explotació agrícola, forestal o cinegètica  
· Explotació de pedreres o extracció d'àrids o terres.  
  
· Activitats de serveis vinculades funcionalment a les carreteres.  
- DIC:  
· Activitats mineres i extractives.  
· Activitats industrials i productives.  
· Activitats turístiques, esportives, recreatives, d'oci, i esplai i terciàries.  
· Activitats terciàries i industrials d'especial importància.  
  
No obstant això, la normativa urbanística indica en la norma 11 el següent:  
- Els usos permesos seran: residencial privat unifamiliar, residencial públic i hostalatge, bars, cafeteries i restaurants, sociocultural o religiós, recreatiu i espectacles, sanitari, docent, esportiu i cementeri.  
- No es permeten els usos següents: residencial privat col·lectiu, administratiu públic, oficines, comercial, proveïments, industrial i garatge i aparcament.  
L'alçària màxima seran 2 plantes, 7 metres.  
- Sòl no urbanitzable de protecció de llits: format per aquelles zones del territori per on discorren les aigües cap al mar en èpoques de grans pluges. Zona 10.  
  
  
Imatge I - Pla de classificació del sòl d'acord amb el vigent planejament. Sòl no urbanitzable de protecció especial (zona 13), sòl no urbanitzable agrícola o comú (zona 11) i sòl no urbanitzable de protecció de llits (lineal, que travessa la zona de NO a SE). Font: Web de la conselleria d'habitatge, obres públiques i vertebració del territori, en el sistema d'informació urbanística del planejament municipal en vigor.  
  
  
El 10 de juny de 2011, la Comissió d'Avaluació Ambiental va emetre document de referència del Pla general de Mutxamel. En la versió preliminar remesa (2010) Per a l'emissió del DR, i a la qual fa referència aquest, l'àmbit del paratge es proposa quasi íntegrament com a sòl no urbanitzable de protecció ambiental.  
  
D'acord amb l'article 8 del Decret 15/2016, de 19 de febrer, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals de la Comunitat Valenciana: «El planejament urbanístic dels municipis inclosos en l'àmbit del paratge haurà d'adaptar-se a la normativa bàsica de protecció i ordenació d'usos establida pel corresponent decret de declaració del paratge natural municipal. Mentre no es produïsca aquesta adaptació, en cas de conflicte prevaldran les determinacions establides en el decret de declaració esmentat.»  
  
Objecte del decret  
El decret de declaració té el contingut mínim següent, d'acord amb la legislació reguladora d'aquestes figures de protecció:  
a) Una exposició de motius.  
b) La delimitació textual i gràfica del paratge.  
c) L'aprovació de la normativa bàsica de protecció i ordenació d'usos del paratge natural municipal.  
d) La composició del Consell de Participació del paratge natural municipal, com a òrgan col·legiat consultiu, col·laborador i assessor en la gestió de l'espai protegit. En aquest òrgan hi haurà representació de la conselleria competent en matèria de medi ambient i de l'ajuntament o ajuntaments promotors.  
e) L'habilitació a l'ajuntament per a dictar una ordenança de gestió del paratge natural  
  
El present decret pretén la declaració com a paratge natural municipal, amb la denominació de Bec de l'Àguila, d'una superfície de 468,52 hectàrees situada al nord-oest del municipi de Mutxamel, la zona més muntanyenca, i que comprén les zones del Bec de l'Àguila, barranc dels Cocons i Tossal Redó.  
  
Imatge II - Delimitació de l'àmbit del Paratge Natural Municipal Bec de l'Àguila  
(línia roja).  
  
  
El decret regula l'administració, gestió i assessorament del paratge, les dues primeres corresponen a l'ajuntament, i l'última a la Direcció General del Medi Natural.  
Regula igualment el consell de participació del paratge, així com els mitjans econòmics i el règim d'infraccions i sancions.  
El decret estableix el règim de protecció del paratge i prohibeix aquells usos i activitats el desenvolupament dels quals puga suposar una deterioració o regressió dels valors naturals la protecció dels quals es pretén. Se n'exclou en tot cas la utilització urbanística dels terrenys inclosos en l'àmbit de l'espai natural protegit.  
Estableix igualment unes normes d'ordenació bàsica que desenvolupa en l'annex III, i faculta l'ajuntament perquè en el marc d'aquestes desenvolupe una ordenança municipal de gestió del paratge que contindrà l'ordenació detallada dels usos i activitats en el seu àmbit.  
  
  
De les normes bàsiques de protecció, annex III, es destaca el següent:  
Les normes seran aplicables directament, prevaldran sobre el planejament urbanístic municipal, i s'hauran d'adaptar als instruments de planejament urbanístic que s'aproven amb posterioritat. Igualment, aquestes normes s'aplicaran amb preferència sobre la legislació sectorial sempre que siguen més detallades o protectores, i que no entren en contradicció amb la finalitat de la legislació sectorial.  
  
Estableix un règim d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent, i que haurà de consultar-se a l'òrgan gestor del paratge natural municipal.  
Es distingeixen dos grans grups de normes, el primer sobre protecció de recursos de domini públic (capítol I) i el segon sobre regulació d'activitats i infraestructures (capítol II).  
  
1) Respecte a la protecció de recursos es regulen els següents en huit seccions: recursos hidrològics, sòls, vegetació silvestre, fauna, Xarxa Natura 2000, paisatge, patrimoni cultural, interés geològic, geomorfològic i coves. Es fa referència en línies generals a la regulació existent en la matèria, però s'estableixen una sèrie d'especificacions sobre aquest tema.  
Es destaca pel seu interés la regulació següent referent a aquestes matèries:  
- Recursos hidrològics: es prohibeixen les canalitzacions o dragatges de llits excepte en els casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja.  
En les zones de domini públic hidràulic (dph), de servitud i policia es conservarà la vegetació de ribera i no es permetrà la transformació a cultiu de terrenys erms o destinats a usos forestals.  
S'estableix que les edificacions i instal·lacions en l'àmbit del paratge hauran de disposar d'un sistema de depuració adequat capaç d'evitar el risc per a la qualitat de les aigües superficials i subterrànies.  
  
- Sòls: es prohibeix amb caràcter general la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establiment de noves àrees de cultiu, excepte aquelles que tinguen per finalitat la recuperació amb finalitats ecològiques, d'antics camps de cultiu abandonats.  
Es prohibeix la destrucció de bancals i dels seus marges.  
  
- Vegetació silvestre: s'indiquen les formacions vegetals d'interés.  
S'estableixen els criteris per a realitzar l'extracció de fusta o llenya, sense perjudici de la necessària obtenció de l'autorització corresponent de l'administració forestal amb l'informe previ de l'òrgan competent en espais naturals.  
- Fauna: es regulen els períodes de realització d'actuacions que siguen potencialment pertorbadores de la fauna.  
- Xarxa Natura 2000: indica que les normes de gestió de Xarxa Natura 2000 prevaldran en cas de contradicció sobre les del decret.  
- Paisatge: estableix que l'ajuntament en les seues autoritzacions o informes respecte al paratge haurà de tindre en compte els efectes sobre el paisatge.  
- Patrimoni cultural: fa referència fonamentalment a la legislació sectorial. S'estableix que els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir usos turístics i recreatius amb l'obtenció prèvia d'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.  
- Interés geològic geomorfològic i coves: fa referència a la legislació sectorial.  
  
2) En relació a la regulació d'activitats i infraestructures es regulen les següents en deu seccions: activitats extractives i mineres, activitats agràries, apicultura, gestió forestal, activitat cinegètica, activitat industrial, ús públic, activitats d'urbanisme i edificació, infraestructures i activitats d'investigació.  
Es destaca pel seu interés la regulació següent referent a aquestes matèries:  
- Activitats extractives i mineres: es prohibeixen.  
- Activitats agràries: amb caràcter general es prohibeixen les pràctiques agrícoles sota la modalitat d'hivernacle o túnel. Els terrenys forestals no es podran transformar en agrícoles ni ser considerats com a tals.  
  
Les construccions o instal·lacions vinculades a les explotacions agropecuàries existents en el moment d'aprovació d'aquestes normes podran continuar exercint la seua activitat conformement a la normativa sectorial aplicable, i podran ampliar la seua superfície amb una sèrie de condicions: la superfície ocupada per les construccions i els elements arquitectònics no podrà excedir de l'1 % de la superfície de la parcel·la i no podrà ser superior en tot cas a 200 m².  
- Apicultura, gestió forestal i activitat cinegètica: es fa referència a la legislació sectorial.  
No obstant això, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà determinar limitacions específiques respecte a espècies abatibles i períodes hàbils. Els aprofitaments forestals requeriran l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
L'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del paratge i queda subjecta als períodes i condicions establits en la legislació sectorial específica.  
Es prohibeix amb caràcter general la transformació a usos agrícoles dels terrenys forestals.  
- Activitat industrial: es prohibeix.  
- Ús públic: regula diferents activitats com ara senderisme, muntanyisme, circulació motoritzada, actes públics, etc.  
Es prohibeixen els càmpings i campaments públics i privats llevat que ja existiren a l'entrada en vigor del present decret, l'acampada, la construcció d'edificacions turístiques i recreatives i la construcció d'instal·lacions esportives.  
Es permet l'allotjament públic en el paratge en la modalitat de casa de turisme rural, i només es permet en les edificacions existents, incloent-hi els usos de restauració i adequació per a allotjament en el règim de turisme rural.  
- Activitats d'urbanisme i edificació: es prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta, i amb caràcter general es permet la rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents, sempre que l'ús al qual es destinen estiga permés per les presents normes de protecció, especialment aquelles edificacions que puguen preveure's com a equipament públic i edificacions destinades a serveis públics relacionats amb la gestió del paratge natural municipal o amb les activitats de gestió dels recursos naturals.  
Els terrenys del paratge hauran de qualificar-se en la normativa urbanística de Mutxamel com a sòl no urbanitzable protegit paratge natural municipal.  
- Infraestructures: en l'àmbit del paratge es prohibeix, amb caràcter general, la realització de noves infraestructures de qualsevol tipus com ara línies elèctriques, de comunicacions, xarxa viària, o abocadors, amb excepció de les obres d'infraestructura a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com, aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, en el cas de requerir-la legalment. Hauran d'obtindre a més informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
No es permet la instal·lació de noves torres de comunicació en l'àmbit del paratge.  
En la memòria informativa presentada no s'aporten programes d'actuació, encara que s'indica que la presència d'antigues mines de l'Ocre té un important potencial turístic i que es podria aprofitar aquest recurs, rehabilitant-lo i permetent que els visitants coneguen el valor històric d'aquestes mines.  
  
Justificació del decret  
La figura dels paratges naturals municipals, establida per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, s'orienta a la creació d'espais naturals protegits d'àmbit municipal, promoguts i gestionats per les corporacions locals, amb la col·laboració de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
L'article 9 de la Llei 11/1994 fixa la definició d'aquesta figura com «les zones compreses en un o diversos termes municipals que presenten especials valors naturals d'interés local que requerisquen la seua protecció, conservació i millora i siguen declarades com a tals a instàncies de les entitats locals». Estableix, aquest mateix article, que únicament s'admetran en aquests paratges els usos i activitats compatibles amb les finalitats que van motivar la seua declaració, excloent-ne de manera expressa la utilització urbanística dels seus terrenys.  
Aquesta figura permet, per tant, habilitar mecanismes de protecció, ordenació i gestió per a valors significatius del patrimoni natural dels municipis, amb la finalitat de preservar-los per a les generacions futures i de fer-los valdre com a recurs ambiental. En el règim jurídic dels paratges, aquests mecanismes es tradueixen en normes d'ús, en directrius de gestió i en programes d'actuació concrets, dirigits tots ells a la conservació, l'aprofitament sostenible i l'ús públic ordenat d'aquests valors.  
  
L'espai proposat com a paratge natural Bec de l'Àguila posseeix valors ecològics, paisatgístics, geomorfològics i socioculturals per a la seua declaració com a paratge natural municipal, i disposa de resolució de la Direcció General del Medi Natural que li atorga el criteri de conformitat positiu a la proposta.  
La declaració com a paratge natural municipal es realitza mitjançant decret del Consell, amb un informe de la Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental, en un procediment que s'inicia a proposta de l'ajuntament, d'acord amb la legislació sectorial que el regula.  
  
El decret permet la declaració com a paratge natural municipal d'aquest espai alhora que estableix el seu règim de protecció, les normes bàsiques d'ús, i les qüestions relatives a la seua gestió.  
  
Consultes realitzades  
Per part d'aquesta direcció general s'ha sotmés a consultes la documentació inicial remesa, conforme al que es disposa en l'article 51 de la LOTUP, amb la finalitat de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII d'aquesta llei.  
Per això, tenint en consideració les característiques de la proposta de decret presentada i els aspectes ambientals en els quals pot incidir, es consulta les administracions següents:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
11/06/18 05/10/18 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
11/06/18 10/07/18 Servei d'Ordenació del Territori, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. (PATRICOVA)  
11/06/18 Subd. General de Medi Natural: servei de vida silvestre  
11/06/18 Subd. General de Medi Natural: Servei d'Ordenació i Gestió Forestal  
11/06/18 09/07/18 Subd. General de Medi Natural: Servei de Caça i Pesca  
11/06/18 11/09/18 Servei de Prevenció d'Incendis Forestals, Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals.  
  
11/06/18 20.08.2018  
10.07.2018 Servei Territorial d'Agricultura d'Alacant  
Informe enginyer agrícola  
Informe veterinari  
11/06/18 19/10/18 Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
11/06/18 02/07/18 Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències  
11/06/18 28.06.2018  
11.07.2018 Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant  
  
Mines  
Línies elèctriques  
11/06/18 25/07/18 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
11/06/18 Direcció General de Patrimoni Cultural  
11/06/18 18/06/18 Agència Valenciana de Turisme  
11/06/18 07/09/18 Demarcació de Carreteres d'Alacant, Ministeri de Foment  
11/06/18 Ajuntament d'Alacant  
11/06/18 26/07/18 Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig  
 23/08/18 Informe tècnic d'espais naturals protegits, Direcció Territorial d'Alacant  
21/09/18 01/10/18 Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits  
  
  
Els informes rebuts juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic es publicaran en la següent pàgina web: www.agroambient.gva.es/eae  
  
- Servei de planificació, Agència de Seguretat i Emergències (02.07.2018): informa respecte a la necessitat de modificar la redacció de l'article 34.3 de l'annex III de la proposta de decret per a tindre en compte que les competències d'aprovació dels plans de prevenció d'incendis forestals i per a l'homologació dels plans d'actuació municipal enfront del risc d'incendis municipals depenen de dos departaments: el competent en prevenció d'incendis forestals i el competent en emergències i protecció civil, respectivament.  
- Servei d'Infraestructures Turístiques, Agència Valenciana de Turisme (18.06.2018): indica que no es derivaran efectes significatius sobre el medi ambient en l'àmbit turístic. S'indica que els establiments d'allotjament rural que s'autoritzen hauran d'ajustar-se a les normes d'ordenació turística que corresponguen segons la naturalesa de l'establiment que es tracte.  
- Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig (26.07.2018): el cap de la Secció de Medi Ambient informa que seria convenient que l'Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig s'adherira a la proposta de paratge de Mutxamel afegint un sector nord del seu municipi o promovent la declaració de forma independent.  
- Servei Territorial d'Indústria i Energia: Mines (28.06.2018): indica que d'acord amb l'article 122 de la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de mines, qualsevol prohibició continguda en els instruments d'ordenació sobre activitats incloses en la Llei de mines haurà de ser motivada i no podrà ser de caràcter genèric.  
S'informa que no consten drets miners ni sol·licitats ni atorgats afectats per la proposta de decret.  
- Servei d'Ordenació del Territori (10.07.2018): s'informa que la proposta de decret es troba afectada per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, sempre que es complisquen les consideracions efectuades.  
  
S'estableix la consideració final següent: s'incorporarà en les normes sobre regulació d'activitats i infraestructures del paratge natural municipal l'obligació del compliment de la normativa PATRICOVA en els àmbits que es troben afectats per perillositat d'inundació.  
  
- Servei de Caça i Pesca (09.07.2018): s'informa que per a compatibilitzar usos com l'acampada, senderisme, etc. amb l'aprofitament cinegètic i amb la finalitat de protegir la seguretat de les persones i els seus béns es tindrà en compte el que disposa l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana en matèria de zones de seguretat.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (25.07.2018): es remet informe de novembre de 2016 al qual es fa referència més endavant.  
- Informe veterinari, Direcció Territorial d'Alacant, Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (10.07.2018): tenint en compte que existeixen en les proximitats (menys de 500 m) cinc explotacions equines no comercials de xicoteta capacitat i que la proposta de decret regula les pràctiques d'esplai i esport però s'oblida de la pràctica eqüestre i que es considera que ha de ser autoritzada en l'àmbit del paratge per ser compatible amb la conservació, així com les instal·lacions o quadres que alberguen o donen recer a aquests animals. S'efectua una proposta de modificació per a incloure la pràctica eqüestre i les instal·lacions per a albergar aquests animals.  
  
Article 27. Títol: Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats «agràries».  
Article 27.2. 1a oració: La construcció de magatzems, «quadres, corrals, mallades» i instal·lacions vinculades a l'explotació agrícola «o ramadera extensiva» requerirà la superfície mínima de parcel·la de 10.000 m²-  
Article. 29. Afegir nou punt 4: «Es considera autoritzable l'explotació per a la pràctica eqüestre dins de l'àmbit del paratge natural, segons el que es disposa en l'article 37.5»  
Article 37.5. 1a oració: La normativa d'ús públic recollida en les ordenances de gestió haurà de contindre necessàriament la regulació de la pràctica d'activitats de muntanya com ara senderisme, cicloturisme, «passejos i turisme eqüestre», etc.  
Article 48.1. Es prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta en l'àmbit del paratge natural municipal, «sense perjudici del que es disposa en l'article 27.»  
(entre cometes els canvis proposats)  
  
En relació amb aquest informe, el present IATE considera que el turisme eqüestre, és a dir els passejos a cavall, és un ús que no s'ha plantejat en la proposta de decret, no obstant això, es tracta d'una activitat que és possible que s'estiga donant en existir en la proximitat explotacions equines no comercials, i en conseqüència caldria regular-la. Aquesta activitat, el turisme a cavall, s'estima que en principi pot ser compatible amb la conservació dels valors del medi si es regula adequadament, seguint determinades senderes o camins, intensitat, etc., però ha de ser el Servei de Gestió d'Espais Naturals protegits qui valore i considere que pot donar-se i determine la seua regulació establint sota quines condicions.  
Respecte a la possibilitat de modificar l'articulat per a permetre instal·lacions o quadres per a aquests animals es considera que el decret efectua una proposta sobre aquest tema, tan sols permet en relació a les instal·lacions agropecuàries les existents en el moment de l'aprovació de les presents normes, i no les instal·lacions de nova creació amb finalitat agropecuària. Aquesta és la proposta que es valora per aquest IATE.  
  
- Informe de l'enginyer agrícola, Direcció Territorial d'Alacant, Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (10.07.2018): s'indica que s'observen de la proposta de decret efectes significatius en l'àmbit agrícola, ja que existeixen parcel·les qualificades de sòl no urbanitzable de caràcter agrícola que figuren en SIGPAC com a terres arables que actualment es troben com a reserva de sòl per a ser destinat al cultiu de fruites i hortalisses en hivernacle i aquest ús es troba prohibit pel futur decret (article 26).  
  
S'indica a més que no s'observa que la proposta siga totalment o parcialment incompatible amb la legislació sectorial vigent en matèria d'agricultura.  
Respecte a l'article 26 del decret, com les pràctiques agrícoles que es realitzen sota túnel o hivernacle són principalment cultius de regadiu, es considera pertinent demanar informació a la comunitat de regants afectada (Sindicats de Regs de l'Horta d'Alacant la direcció de la qual és: plaça Nova núm. 26, entresòl, 03730 Mutxamel, l'amplitud i nivell de detall amb què ha de ser estudiat aquest aspecte en l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
El criteri fonamental que ha de ser considerat en l'elaboració de la versió inicial de la proposta de decret, és que la implantació del paratge natural no impedisca el desenvolupament de les activitats agrícoles que es desenvolupen en la zona afectada.  
En relació a l'informe, el present IATE considera que la regulació proposada en l'esborrany que prohibeix amb caràcter general les pràctiques agrícoles en la modalitat d'hivernacle o túnel és adequada per a la conservació dels valors de l'àmbit, entre aquests el paisatge i la fauna de zones obertes, i no ocasionarà efectes negatius significatius ambientals, al contrari els evitarà.  
  
- Informe del tècnic d'espais naturals protegits, Direcció Territorial d'Alacant, Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (10.07.2018): informa desfavorablement sobre la proposta de declaració del paratge natural municipal formulada per l'Ajuntament amb els arguments següents en síntesis:  
1. S'indica que la principal motivació per a la seua declaració és, a priori, el proteccionista/conservacionista, no obstant això en la memòria s'indica expressament que hi ha la intenció d'ampliar l'oferta de serveis ambientals als ciutadans (oci en la naturalesa, oferta educativa, etc.) i que l'ajuntament té l'interés a assumir la gestió perquè així s'agilitaran els tràmits burocràtics relacionats amb aqueix espai.  
  
En la mateixa memòria s'indica que la declaració del paratge podria contribuir a incrementar significativament la presència humana en la zona el que ocasionaria una sèrie d'amenaces (per exemple risc d'incendis forestals, increment del trànsit de vehicles, etc.). Indica que s'ha pogut comprovar en la zona l'ús intensiu d'aquest espai pels ciclistes que contribueixen a la degradació de l'entorn.  
En conseqüència es donaria la paradoxa que la declaració del paratge podria contribuir, en la pràctica a agreujar els problemes ambientals que pateix aquest espai com a conseqüència de l'efecte crida i el consegüent increment de l'afluència de visitants en la zona.  
2. La memòria no revela els mecanismes de gestió i de finançament de l'espai una vegada declarat aquest, la qual cosa denota la falta de compromís real per part de l'ajuntament en l'adequada administració i maneig de l'espai, ja que considera la declaració com un fi en si mateix i no com el que és, un mitjà per a poder gestionar convenientment el dit espai, per a això es necessita una adequada planificació i suficient dotació de recursos econòmics.  
3. L'existència de la forest d'utilitat pública núm. 41 «Bec de l'Àguila» propietat de la Generalitat Valenciana i de la ZEPA «Riu Montnegre» planteja un conflicte de competències entre l'administració local i l'autonòmica i incorre en una duplicitat administrativa manifesta. S'indica que ambdues figures de protecció ofereixen a aquest espai un règim de protecció proporcionat i suficient als valors existents que es veu complementat per la normativa reguladora del medi natural (forestal, vida silvestre, etc.).  
En relació a l'informe, el present IATE valora la proposta de regulació d'usos efectuada en l'esborrany de la declaració. La proposta efectuada regula els usos públics de forma concreta i s'estima ambientalment acceptable, en l'àmbit de pla, per a evitar efectes negatius significatius sobre els valors del medi, alguns dels quals segons l'informe es donen actualment. No obstant això, la seua eficàcia dependrà de la gestió que es duga a terme per part de l'ajuntament.  
La proposta de regulació d'usos respecta la legislació sectorial forestal i dels espais Xarxa Natura 2000.  
  
- Informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits (01.10.2018): aquest informe es va emetre a sol·licitud del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica i en relació amb l'informe del tècnic d'espais naturals protegits de la Direcció Territorial d'Alacant de data 10.07.2018.  
S'indica el següent:  
Com a antecedents es destaquen:  
- El 14/VI/2016 el Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits emet informe favorable en relació al criteri de conformitat per a la tramitació del paratge denominat Bec de l'Àguila com a paratge natural municipal.  
- El 17/VI/2016, la Direcció General emet el criteri de conformitat per a la tramitació del paratge natural municipal Bec de l'Àguila.  
En relació al punt primer i segon de l'informe: «Però la figura de paratge natural municipal té, entre altres funcions, l'ús públic sostenible ordenat del medi natural i, en aquest sentit, la seua protecció es regula mitjançant unes normes bàsiques d'ordenació. Aquesta regulació té com a finalitat, entre altres impactes, la protecció dels esmentats així com garantir la sostenibilitat de l'ús ordenat del medi.».  
  
«En relació al tercer punt, cal esmentar que l'Ajuntament de Mutxamel aporta un programa de gestió en el qual es descriuen les actuacions principals a dur a terme en el paratge natural proposat.»  
En relació al quart punt s'indica que els òrgans competents (Servei de Vida Silvestre i Servei d'Ordenació i Gestió Forestal) en les matèries relatives a les afeccions esmentades no han informat que amb la declaració del Paratge Natural Municipal Bec de l'Àguila s'incorre en la duplicitat administrativa adduïda en l'informe de la Direcció Territorial d'Alacant.  
«A més, es donen casos en què en el mateix àmbit territorial hi ha espais naturals protegits (parcs naturals), forests d'utilitat pública i/o espais de la Xarxa Natura 2000.  
La legislació forestal regula els aspectes sectorials de la seua matèria deixant els aspectes relatius a la protecció integral del patrimoni natural (els ecosistemes, els hàbitats, la fauna, la flora, ?) i del territori a la legislació d'espais naturals protegits.  
Finalment, cal esmentar que l'Ajuntament de Mutxamel entraria a participar en l'administració de la protecció i la gestió de l'espai natural protegit en l'àmbit local amb la declaració del Paratge Natural Municipal Bec de l'Àguila. Un exemple, seria la possibilitat d'adopció conjunta de mesures per a afavorir la presència d'espècies d'ocells amb la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural».  
L'informe conclou en el següent sentit: «Per tot el que s'ha exposat, el Paratge Natural Municipal Bec de l'Àguila compleix les condicions per a la seua tramitació i, en conseqüència, la proposta d'avaluació del Paratge Natural Municipal Bec de l'Àguila, iniciada per l'Ajuntament de Mutxamel, compta amb l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits que va emetre informe favorable el 14/VI/2016 al qual em remet.».  
  
- Informe Servei de Prevenció d'Incendis (11.09.2018): conclou que de les normes bàsiques de la proposta de decret no és previsible que es deriven efectes negatius significatius sobre el medi ambient, en l'àmbit de les competències de la Direcció General de Prevenció d'Incendis.  
  
Es donen referències legals a tindre en compte respecte a prevenció d'incendis forestals i s'adjunta informe general del servei en relació a les mesures de prevenció a adoptar en zones d'interfície urbana-forestal.  
  
S'indica a més que en la prevenció d'incendis forestals a Mutxamel s'ha de considerar com a document de referència el Pla de prevenció d'incendis forestals de la Demarcació d'Altea aprovat segons resolució de 2 de juliol de 2013. El municipi no té aprovat el Pla local de prevenció d'incendis forestals que seria el document amb caràcter normatiu més eficaç en relació amb les afeccions en prevenció d'incendis en la interfície urbana-forestal. Aquesta normativa podria fer-se efectiva en forma d'ordenances municipals, o d'una altra índole, que puga dictar l'ajuntament de Mutxamel. Recorden que és de compliment obligatori disposar del pla referit.  
A l'efecte d'afeccions en la interfície indiquen que caldria ressenyar i assumir en el pla local l'indicat en l'article del Decret 98/2013, de 3 de maig, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial de la Comunitat Valenciana, a més d'altres mesures d'autoprotecció, les urbanitzacions situades en terreny forestal, o en els seus voltants.  
  
S'indica que el municipi disposa de pla local de cremes a l'efecte de la regulació de l'ús del foc en l'eliminació de restes agrícoles.  
  
El present IATE estima que no cal modificar l'esborrany del decret respecte a aquest assumpte en tractar-se de qüestions que en tot cas s'hauran de complir legalment per establir-se així en la normativa o plans sectorials.  
  
- Informe de l'enginyer cap de la demarcació de carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana (07.09.2018): informa que respecte a les matèries de competència del Ministeri de Foment la proposta resulta parcialment incompatible amb la legislació sectorial de carreteres aplicable a la Xarxa de Carreteres de l'Estat.  
Per tant, ha de modificar-se la proposta de decret en els aspectes següents:  
1. La delimitació de l'àmbit del paratge natural ha d'excloure expressament les zones de servitud i de limitació a l'edificabilitat de l'AP-7, circumval·lació d'Alacant, definida en la Llei 37/2015, de 29 de setembre, de carreteres, i excloure'n, així mateix, les zones de servitud acústica definides en la Llei 37/2003, de 17 de novembre, del soroll.  
  
2. La redacció de l'article 49.3 de les normes bàsiques del decret ha de fer esment exprés a la legislació sectorial estatal (Llei 37/2015, de 29 de setembre, de carreteres, Llei 8/1972, de 10 de maig, de construcció, conservació i explotació d'autopistes en règim de concessió i Reial decret 1812/1944 de 2 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament general de carreteres).  
El present IATE considera que ha de modificar-se la proposta en els aspectes indicats pel Ministeri de Foment. Les zones de servitud de protecció i de limitació de l'edificabilitat d'acord amb la Llei 37/2015 abans referida té límits precisos, 25 i 50 metres respectivament per a autopistes i autovies. La zona de servitud acústica depén d'un mapa de soroll que elaborarà l'administració competent, i es desconeix si està elaborat i la distància que suposarà. En conseqüència, respecte a l'exclusió de la zona de servitud acústica s'estima que haurà d'excloure's o modificar el decret de manera que s'hi incloga l'obligació de complir les condicions d'ús que impose la legislació sectorial o l'òrgan competent respecte a aqueixa infraestructura, i en aquest últim cas haurà d'obtindre informe favorable del Ministeri de Foment, demarcació de carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana.  
  
  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (05.10.2018.): informa que és de preveure que el pla proposat tinga efectes positius en el paisatge en tant que se li proporciona un règim jurídic per a la protecció dels valors ambientals, sempre que incorpore la documentació en matèria de paisatge i els canvis en la normativa plantejats en l'informe.  
Completarà la memòria justificativa:  
a) Caracterització i valoració del paisatge de l'àmbit mitjançant una breu descripció, escrita i gràfica, de les unitats de paisatge i els recursos paisatgístics que el configuren (apartat c de l'annex II de la LOTUP), de manera que es caracteritzen els valors paisatgístics, fites i elements singulars als quals fa referència l'article 21 (apartats 1, 2 i 5) de les normes bàsiques d'ordenació.  
b) Anàlisi visual bàsica mitjançant la determinació de la visibilitat del paisatge a partir de la identificació dels principals punts d'observació i recorreguts que puguen existir en l'àmbit, justificat mitjançant cartografia i fotografies (apartat 4t c) de l'annex I de la LOTUP), de manera que s'identifiquen, si escau, els llocs de gran incidència visual i les conques visuals indicades en els apartats 1 i 5 de l'article 21 esmentat anteriorment.  
c) Les normes d'ordenació bàsica han d'entendre's com a mesures d'integració paisatgística previstes en l'apartat g de l'annex II LOTUP. La memòria justificativa conté un Pla d'actuacions que podria ser la base del programa d'implementació previst en l'apartat i de l'annex II de la LOTUP.  
Respecte de les normes d'ordenació bàsica, que constitueixen les mesures d'integració paisatgística, ha de tindre's en compte les observacions següents:  
- En l'apartat 1 de l'article 21, referit a impacte paisatgístic s'opta exclusivament per mesures d'emmascarament i mimetització per a la integració dels usos i activitats que puguen generar un important impacte. Considerant que aquestes mesures no són suficients per a garantir la implantació d'usos, activitats i infraestructures amb el paisatge de rellevant valor afectat i la infraestructura verda, s'haurà de substituir la condició inicialment proposada per l'exigència per a qualsevol implantació en l'àmbit d'un estudi d'integració paisatgística que determine l'adequada localització dels usos i activitats a implantar i les mesures d'integració paisatgística a aplicar.  
En aquest sentit, es proposa la següent redacció alternativa per a l'apartat 1 de l'article 21:  
«Es consideraran els valors paisatgístics del paratge com un criteri determinant per a la ubicació de les diferents infraestructures i usos. En conseqüència, la implantació d'usos o activitats evitarà especialment la seua ubicació en llocs de gran incidència visual i requerirà l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística que determine la seua adequada localització i, en cas de resultar compatibles, establisca les mesures d'integració paisatgística a aplicar».  
- Així mateix, seria convenient fer referència expressa al manteniment de la cobertura, la topografia i el patró parcel·lari, per al manteniment del caràcter del lloc. Per a això, es proposa afegir al final de l'apartat 5 de l'article 21, el següent:  
«[?] i per al manteniment de la cobertura, la topografia i el patró parcel·lari, per a la preservació del seu caràcter paisatgístic».  
- Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant (19.10.2018): l'informe realitza una sèrie de consideracions territorials sobre aquest tema. S'indica que la legislació d'aplicació és el Decret 161/2004, de 3 de setembre, de regulació dels paratges naturals municipals. No obstant això, el present IATE indica que el mateix ajuntament, d'acord amb l'expedient de declaració del paratge, va manifestar l'adaptació del procediment per a la declaració del paratge a les determinacions del Decret 15/2016.  
  
Es destaquen les següents:  
- «El document definitiu haurà d'adequar el contingut de l'article 47 de la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV, és a dir zona rural protegida natural (ZRP-NA) i aclarir si les edificacions existents d'arquitectura tradicional permeten l'ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP.»  
- S'indica la incongruència entre els articles 38.2 i 3 i 48 que prohibeixen la construcció d'edificacions turístiques, recreatives i esportives i les construccions de nova planta, respectivament, l'article 27 que permet les construccions i instal·lacions agrícoles i l'article 49.5 que permet les d'obra pública.  
  
El present IATE estima respecte a les consideracions territorials efectuades que, prèviament a la seua aprovació definitiva, les haurà de prendre en consideració el Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, és a dir, valorar-les i, si escau, adoptar-les.  
I respecte a les qüestions següents:  
- S'adequarà l'article 47 de les normes de protecció (annex III) en relació a la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA) i es precisarà si en les edificacions existents d'arquitectura tradicional es permet o no l'ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda, de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP, però sempre que es tracte per a actuacions i usos permesos en el paratge.  
  
- S'aclarirà la redacció de l'article 48 que prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta en l'àmbit del paratge per a evitar confusió, atés que en l'article 27.3 es permet la construcció de nova planta de casetes d'eines i en els articles 27.2 i 49.5 s'entén que es permeten la construcció de nova planta de magatzems i instal·lacions vinculades a l'explotació agrícola i d'edificacions per a obres d'infraestructura (línies elèctriques, xarxa viària) d'interés general proposades per l'administració pública. En conseqüència, en l'article 48.1 es mantindrà la prohibició establida, però indicant que excepte en aquells casos en què es permet en el mateix decret.  
El present IATE considera que la regulació que estableix el decret en relació a la construcció d'edificacions noves que es permeten abans esmentades, agrícoles i d'obra pública, i a la construcció d'edificacions i instal·lacions que es prohibeixen abans referides (edificacions turístiques i recreatives i instal·lacions esportives) no genera en l'àmbit del pla efectes negatius significatius.  
  
En l'expedient administratiu remés pel Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits consten informes, dels quals es destaca:  
  
- Servei de Vida Silvestre (18.10.2016): «La zona que es pretén declarar com a paratge natural municipal s'inclou íntegrament dins de ZEPA (Zona d'Especial Protecció per a les Aus) denominada «Riu Montnegre» (ES0000460). La seua inclusió en la Xarxa Natura 2000 es va deure, entre altres motius, al fet que en aquesta zona es donen cita les millors poblacions de la Comunitat Valenciana de cuaenlairat (Cercotrichas galactotes) i pinsà trompeter (Bucanetes githagineus), ambdues espècies incloses en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada com a «vulnerables» (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat).  
La zona del Bec de l'Àguila a Mutxamel, que ocupa sobretot el vessant de solana, més abrupta i amb menys densitat de pins, mantenia fins fa uns pocs anys algunes parelles de cuaenlairat, concentrades sobretot als voltants de la microreserva de flora del Bec de l'Àguila, encara que en els últims anys no s'ha pogut comprovar la nidificació.  
  
- D'altra banda, i respecte al pinsà trompeter, les parelles censades en l'actualitat també se situen fora de la zona proposada com a paratge natural municipal, encara que és factible observar alguns exemplars en dispersió.»  
Si indica que amb la declaració del paratge natural municipal, l'Ajuntament, amb el suport de la conselleria, podria posar en marxa algunes mesures de gestió de les zones tendents a fer més atractiu l'hàbitat per a la fauna en general, i per al pinsà trompeter (Bucanetes githagineus) i el cuaenlairat (Cercotrichas galactotes) en particular. En concret, entre aquestes mesures es podria incloure el control de les poblacions de blanca (Pica pica), especialment perjudicials per al cuaenlairat, o la instal·lació d'algun punt d'aigua permanent que servira per a la reproducció d'amfibis i abeurador d'ocells, incloent-hi el pinsà.  
  
  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (04.11.2016):  
«Des del punt de vista de l'organisme de conca, hauria de tindre's en compte el principi rector del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües, perquè el projecte de paratge natural municipal siga compatible amb la gestió pública de l'aigua, l'ordenació del territori, la conservació i protecció del medi ambient i la restauració de la naturalesa, als efectes que aquest regula, i fonamentalment quant al domini públic hidràulic.  
  
Han de quedar estàlvies totes les competències que la legislació vigent atribueix a l'Estat en relació amb el domini públic hidràulic.  
D'acord amb el que es disposa en l'article 9 del reglament del domini públic hidràulic, en la zona de flux preferent dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables enfront de les avingudes ni activitats que suposen una reducció significativa de la capacitat de desguàs de l'esmentada zona de flux preferent.  
Les actuacions, si escau, previstes, hauran de complir la legislació d'aigües vigent i hauran de sol·licitar-se les autoritzacions administratives corresponents.  
Per l'àmbit del paratge discorre la conducció Rabassa-Fenollar-Amadorio.  
En tot cas, d'acord amb els articles 9.2 i 48.1 de les normes bàsiques d'ordenació del paratge que figuren en el projecte de decret, ha de resultar compatible la protecció del paratge amb les actuacions de manteniment de llits i gestió de recursos hídrics dels llits i de la conducció Rabassa-Fenollar-Amadorio, així com la realització d'obres d'infraestructura en aquests.»  
En l'expedient administratiu de declaració del paratge es respon a l'al·legació, i s'indica que es preveuen en l'esborrany les competències de l'Estat.  
  
- Enginyer de muntanyes de la demarcació forestal d'Altea (19.01.2017): s'indica que «no s'adverteix cap dificultat per a la seua viabilitat [...]» Si bé hauria de citar-se el Decret 58/2013, de 3 de maig del Consell (PATFOR). A més hauria de fer-se esment a les facultats d'administració i gestió que corresponen a la Generalitat Valenciana, en virtut de la normativa forestal vigent, com a titular de la forest pública catalogada núm. 41 Bec de l'Àguila.  
En la normativa d'esborrany del decret es recullen aquestes recomanacions.  
  
- Direcció General de Cultura i Patrimoni (19.05.2017): considera suficient la previsió que es fa en l'esborrany del decret respecte al patrimoni cultural immaterial, sense perjudici de la seua necessària identificació i protecció d'acord amb les categories que corresponguen de conformitat amb la normativa de patrimoni cultural que resulta aplicable.  
  
  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Conforme al que s'estipula en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, la submissió al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Descripció de l'àmbit:  
Comprén una superfície de 468,52 hectàrees al nord-oest del municipi de Mutxamel, d'acord amb el projecte de decret, constituïda en gran part per relleus muntanyencs abruptes de calcàries i margues cretàciques. Es tracta de terrenys que presenten, en una part important, una erosió alta, destacant els cims del Bec de l'Àguila, el Savinar i el Tossal Redó per damunt de 400 metres, travessant el paratge de NO a SE el barranc dels Cocons. És un paisatge obert amb vegetació majoritàriament de baix port.  
Són quasi íntegrament terrenys forestals, una part estratègics, encara que una part àmplia d'aquests són antics bancals de cultiu de secà, majoritàriament d'ametlers. La zona sud-est de l'àmbit presenta un relleu ondulat o fortament ondulat amb una gran superfície d'antics cultius abandonats colonitzada per vegetació forestal d'acord amb el visor de l'Institut Cartogràfic Valencià. Una part important de la superfície de l'àmbit és forest catalogada Bec de l'Àguila.  
  
Bioclimàticament es tracta d'una zona termomediterrània semiàrida. La vegetació forestal està constituïda en gran part per matolls tipus timoners (Stipo tenacissimae-Sideritidetum leucanthae), fenassars (Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi), espartars (Lapiedro martinezii-Stipetum tenacissimae) i espartars bords (Dactylido hispanicae-Lygeetum sparti), i en determinades zones es presenten pinedes de pi blanc (Pinus halepensis), procedents en alguns casos de repoblació. En algunes zones, puntualment, queden restes d'espinars i llentiscles (Chamaeropo humilis-Rhamnetum lycioidis).  
La major part de la zona es troba en l'àmbit de la ZEPA Riu Montnegre en la qual destaquen diferents espècies d'ocells de zones obertes com el cuaenlairat i el pinsà trompeter, ambdues espècies incloses en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada com a «vulnerables» (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat). En el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica s'està tramitant l'avaluació ambiental de les normes de gestió, entre altres, de l'espai de Xarxa Natura 2000 Riu Montnegre (Exp.: 17/1043ZSE), i sobre les quals es va emetre document d'abast en data 9 de febrer de 2017.  
  
En l'àmbit del paratge es troba la microreserva vegetal Bec de l'Àguila, en la qual destaca la presència de Vella lucentina, present també en altres zones de l'àmbit.  
Hi ha en determinades zones risc de lliscament baix i mitjà, així mateix perillositat d'inundació geomorfològica.  
Hi ha poques edificacions en l'àmbit del paratge, però en el seu entorn hi ha tres zones amb edificacions tipus habitatge unifamiliar aïllat: al sud-oest i al sud en sòl no urbanitzable, part de protecció especial i part agrícola, i al nord-est en sòl urbà.  
Al sud i sud-est de l'àmbit del paratge hi ha grans superfícies amb cultius sota plàstic.  
També cal assenyalar la presència de les antigues mines d'ocre en el barranc de Cocons.  
  
Anàlisi de la proposta:  
Es procedeix a analitzar la proposta de decret fonamentalment en relació a les normes bàsiques d'ordenació, ja que aquestes concreten el règim de protecció i tindran una repercussió sobre el medi.  
  
Respecte a les característiques del decret, i en concret respecte a les normes bàsiques d'ordenació: el decret suposarà en un futur el canvi de qualificació de part de l'àmbit del paratge en passar de sòl no urbanitzable agrícola a sòl no urbanitzable protegit. Respecte a la resta de l'àmbit continuarà sent sòl no urbanitzable protegit però la regulació d'usos suposa un canvi respecte a l'actual existent. Aquesta regulació és més precisa i adaptada a la conservació dels valors de l'àmbit.  
  
El decret regula, en l'àmbit de les seues competències, els usos i activitats per a aconseguir una adequada conservació dels valors que posseeix el paratge. La regulació establida fa referència a la legislació sectorial, i matisa i estableix una sèrie d'especificacions sobre aquest tema amb la finalitat de millorar la conservació dels valors de la zona. Estableix que se seguirà el que es disposa en les normes proposades sempre que siguen més detallades o protectores que la legislació sectorial i no entren en contradicció amb la finalitat d'aquesta.  
La regulació establida suposa un marc per a projectes, igual que l'actual planejament, i en aquesta es recorda l'obligació de sotmetre els projectes al procediment d'avaluació d'impacte ambiental quan així ho establisca la legislació sectorial vigent.  
La regulació establida respecte a l'avaluació ambiental de plans i projectes s'estima adequada, però la terminologia utilitzada ha d'adaptar-se a la legislació sectorial vigent: s'ha de fer referència al règim d'avaluació ambiental i no d'avaluació d'impacte ambiental en fer referència a plans i projectes, i en conseqüència ha de modificar-se la redacció de l'article 5.  
Es modificaran les referències a la necessitat d'informe de l'article 49.4 de la conselleria competent en matèria de medi ambient per l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits.  
Es considera necessari modificar la redacció de l'article 49.1 en el sentit de l'exigència de l'avaluació d'impacte ambiental:  
On diu: «[?]amb excepció de les obres d'infraestructures a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, en el cas de requerir-la legalment.»  
Ha de dir: «[?]amb excepció de les obres d'infraestructures o actuacions competència de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, així com aquelles declarades d'interés general propostes per les administracions públiques, sempre que, es demostre la impossibilitat o inviabilitat d'ubicacions alternatives i es tramite, quan així ho exigisca la legislació sectorial vigent, l'avaluació d'impacte ambiental.».  
  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
La regulació proposada en el decret (annex III) tindrà en tot cas efectes positius sobre els elements del medi que pretenen protegir-se (vegetació, fauna, flora, paisatge, etc.). La magnitud dels efectes positius dependrà de l'adequada aplicació del decret.  
La proposta de decret regula els usos i estableix la prohibició de determinats usos incompatibles com l'activitat minera i en uns altres s'estableixen determinades limitacions. La regulació efectuada serà beneficiosa per a la conservació dels valors de la zona.  
En relació amb la prohibició d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del paratge establida en l'article 25 de la proposta de decret, es considera justificada per no estimar-se compatible amb la conservació dels valors aquest tipus d'activitat. Tenint en compte la informació proporcionada pel Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant no resulta necessari l'establiment de perímetres de protecció.  
  
D'acord amb l'informe del Servei d'Ordenació del Territori s'incorporarà en les normes sobre regulació d'activitats i infraestructures del paratge natural municipal l'obligació del compliment de la normativa PATRICOVA en els àmbits que es troben afectats per perillositat d'inundació.  
En relació amb la secció de Xarxa Natura, es rectificaran les referències a l'article 45 de la Llei 42/2007 atés que no han tingut en compte la modificació efectuada per la Llei 33/2015 que va canviar la redacció i el número de l'article (46).  
En relació amb l'afecció al paisatge es preveuen efectes positius en aquest, no obstant això, s'efectuaran canvis en la normativa proposada d'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, així com es modificarà la memòria justificativa d'acord amb el referit informe, i s'haurà d'obtindre l'informe favorable del servei esmentat.  
  
S'efectuarà la correcció sol·licitada per l'Agència Valenciana de Seguretat i Emergències.  
En relació amb l'activitat cinegètica i d'acord amb l'informe del Servei de Caça i Pesca es farà referència al que es disposa en l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana en matèria de zones de seguretat.  
Es considera necessari que la memòria informativa identifique totes aquelles edificacions existents que són susceptibles d'usar per a l'allotjament de turisme rural, incloses aquelles existents susceptibles de restauració i adequació.  
Tenint en compte el que s'ha indicat no es considera que es produïsquen efectes negatius significatius sobre el medi ambient en l'àmbit del pla, al contrari, tindrà efectes positius sobre el medi, no obstant això, hauran de dur-se a terme les modificacions apuntades en aquest punt de l'informe.  
  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Proposta d'acord  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació al Decret de declaració del Paratge Natural Municipal Bec de l'Àguila en el terme municipal de Mutxamel (Alacant), d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, i tenint en compte les consultes realitzades i l'anàlisi efectuada, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que el referit decret no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la seua tramitació conforme a la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste als condicionants següents:  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva del decret es modificarà el següent:  
1.1. Respecte a la proposta de decret:  
a. Es modificarà la redacció de l'article 34.3 d'acord amb l'informe del Servei de Planificació de l'Agència Valenciana d'Emergències de manera que es tinga en compte que la competència d'aprovació dels plans de prevenció d'incendis forestals i per a l'homologació dels plans d'actuació municipal enfront del risc d'incendis municipals depenen de dos departaments diferents: el departament competent en prevenció d'incendis forestals i el departament competent en emergències i protecció civil, respectivament.  
  
b. Si incorporarà en les normes sobre regulació d'activitats i infraestructures del paratge natural municipal l'obligació del compliment de la normativa del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) en els àmbits que es troben afectats per perillositat d'inundació.  
  
c. La redacció de l'article 5 en el sentit següent:  
On diu: «Article 5. Règim d'avaluació d'impactes ambientals».  
  
Ha de dir «Article 5. Règim d'avaluació ambiental.»  
On diu: «1. Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge se sotmetran al «règim d'avaluació ambiental» establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre avaluació d'impacte ambiental vigent en aqueix moment.»  
Ha de dir: «1. Els plans projectes, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge se sotmetran al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre aqueixa matèria vigent en aqueix moment.».  
  
On diu: «2. Totes les declaracions i estimacions d'impacte ambiental que afecten l'àmbit del paratge natural municipal se sotmetran a consulta de l'òrgan gestor del paratge natural municipal.»  
Ha de dir: «2. En tots els procediments d'avaluació ambiental (ja es tracte de plans o projectes, que seguisquen la legislació sectorial autonòmica o estatal en aquesta matèria) que afecten l'àmbit del paratge natural municipal se sotmetrà a consulta de l'òrgan gestor del paratge natural municipal.»  
d. Es corregirà la redacció de l'article 49.1 de les normes, que quedarà de la manera següent:  
On diu: «[?] a excepció de les obres d'infraestructures a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, en el cas de requerir-la legalment.»  
Ha de dir: «[?] a excepció de les obres d'infraestructures o actuacions competència de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, així com aquelles declarades d'interés general proposades per les administracions públiques, sempre que, es demostre la impossibilitat o inviabilitat d'ubicacions alternatives i es tramite, quan així ho exigisca la legislació sectorial vigent, l'avaluació d'impacte ambiental.».  
e. La redacció de l'article 49.4:  
On diu: «[...] serà necessària l'obtenció d'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient [...]»  
  
Ha de dir: «[?] serà necessària l'obtenció d'informe favorable previ de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits [...]».  
   
f. En relació amb la secció de Xarxa Natura es rectificaran les referències a l'article 45 de la Llei 42/2007 sobre la base de la modificació efectuada per la Llei 33/2015.  
  
g. En relació amb l'activitat cinegètica es farà referència al que es disposa en l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana en matèria de zones de seguretat.  
h. Es compliran les condicions establides en l'informe de l'enginyer cap de la demarcació de carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana:  
  
1. La delimitació de l'àmbit del paratge natural ha d'excloure expressament les zones de servitud i de limitació a l'edificabilitat de l'AP-7, circumval·lació d'Alacant, definida en la Llei 37/2015, de 29 de setembre, de carreteres, i excloure'n, així mateix, les zones de servitud acústica definides en la Llei 37/2003, de 17 de novembre, del soroll.  
  
2. La redacció de l'article 49.3 de les normes bàsiques del decret ha de fer esment exprés a la legislació sectorial estatal (Llei 37/2015, de 29 de setembre, de carreteres, Llei 8/1972, de 10 de maig, de construcció, conservació i explotació d'autopistes en règim de concessió i Reial decret 1812/1944 de 2 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament general de carreteres).  
No obstant això, respecte a l'exclusió de la zona de servitud acústica, es podrà optar per aquesta opció, o modificar el decret de manera que s'incloga l'obligació de complir en aquesta les condicions d'ús que impose la legislació sectorial o l'òrgan competent respecte a aqueixa infraestructura, en aquest últim cas s'haurà d'obtindre l'informe favorable del Ministeri de Foment, demarcació de carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana.  
i. Es modificarà la redacció dels apartats 1 i 5 de l'article 21 del decret en el sentit següent:  
- Nova redacció de l'apartat 1 de l'article 21:  
«Es consideraran els valors paisatgístics del paratge com un criteri determinant per a la ubicació de les diferents infraestructures i usos. En conseqüència, la implantació d'usos o activitats evitarà especialment la seua ubicació en llocs de gran incidència visual i requerirà l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística que determine la seua adequada localització i, en cas de resultar compatibles, establisca les mesures d'integració paisatgística a aplicar».  
- S'afegirà al final de l'apartat 5 de l'article 21 el següent: «[?] i per al manteniment de la cobertura, la topografia i el patró parcel·lari, per a la preservació del seu caràcter paisatgístic».  
j. El Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits en relació al possible ús de turisme eqüestre (passejos a cavall) serà qui valore i considere que pot donar-se aquest ús i, si escau, determine la seua regulació.  
  
k. S'adequarà l'article 47 de les normes de protecció (annex III) en relació a la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA) i es precisarà si en les edificacions existents d'arquitectura tradicional es permet o no l'ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda, de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP, però sempre que es tracte per a actuacions i usos permesos en el paratge.  
  
l. Es mantindrà la prohibició establida en l'article 48.1 però indicant que excepte en aquells casos en què es permet en el mateix decret.  
  
1.2. Les consideracions territorials efectuades en l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant de data 19.10.2018 les haurà de prendre en consideració, és a dir, valorar-les i, si escau, adoptar-les, el Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits.  
1.3. Es completarà la memòria justificativa del paratge natural municipal d'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, i s'obtindrà informe favorable d'aqueix servei:  
a) Caracterització i valoració del paisatge de l'àmbit mitjançant una breu descripció, escrita i gràfica, de les unitats de paisatge i els recursos paisatgístics que el configuren (apartat c de l'annex II de la LOTUP), de manera que es caracteritzen els valors paisatgístics, fites i elements singulars als quals fa referència l'article 21 (apartats 1, 2 i 5) de les normes bàsiques d'ordenació.  
b) Anàlisi visual bàsica mitjançant la determinació de la visibilitat del paisatge a partir de la identificació dels principals punts d'observació i recorreguts que puguen existir en l'àmbit, justificat mitjançant cartografia i fotografies (apartat 4t c) de l'annex I de la LOTUP), de manera que s'identifiquen, si escau, els llocs de gran incidència visual i les conques visuals indicades en els apartats 1 i 5 de l'article 21 esmentat anteriorment.  
1.4. La memòria informativa s'ampliarà identificant totes aquelles edificacions existents que són susceptibles d'usar per a l'allotjament de turisme rural, incloses aquelles existents susceptibles de la seua restauració i adequació.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació del decret en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del decret.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica en relació al Decret de declaració del Paratge Natural Municipal Bec de l'Àguila en el terme municipal de Mutxamel, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que es notifica perquè en prenguen coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conformement ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 30 d'octubre de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental modificació puntual núm.5 del Pla especial del port d'Alacant  
Promotor: Autoritat Portuària d'Alacant  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.  
  
Localització: terme municipal d'Alacant (Alacant)  
Expedient. 26-18-EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 25 d'octubre de 2018, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm.5 del Pla especial del port d'Alacant, en els termes següents:  
  
En data 1 de juny de 2018 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm.5 del Pla especial del port d'Alacant.  
  
1. Documentació aportada. El Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant remet al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la documentació relativa a la modificació puntual núm.5 del Pla especial del port d'Alacant, consistent en un esborrany de la modificació puntual i un document inicial estratègic (DIE), segons el que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP); s'adjunta ofici de l'Autoritat Portuària d'Alacant en què sol·licita l'inici de l'avaluació ambiental simplificada de la modificació. La documentació, amb data de redacció abril de 2018, es presenta en format paper i digital.  
  
2. Model territorial vigent.  
2.1. Informació territorial. El municipi d'Alacant, capital de la província del mateix nom, amb una superfície de 201,27 km² i una població de 329.988 habitants (segons dades de l'INE per a 2017) Pertany a la comarca de l'Alacantí i dista 420 km de la capital de l'Estat. Limita amb termes municipals següents:  
- al sud: Elx  
- a l'oest: Monforte del Cid i Agost  
- al nord: Tibi, Sant Vicent del Raspeig, Mutxamel, Sant Joan d'Alacant i el Campello  
- a l'est: el mar Mediterrani.  
2.2. Planejament vigent. El planejament vigent en el municipi d'Alacant és el Pla general municipal d'ordenació urbana d'Alacant (PGMOOA), aprovat definitivament per Resolució del conseller competent en urbanisme en data 27 de març de 1987; la normativa del pla es va publicar en el BOP de 14 de maig de 1987. Aquest Pla, per les dates de redacció i aprovació, no va ser sotmés a avaluació ambiental.  
  
En data 14 de juliol de 2008, l'Ajuntament d'Alacant presenta en la Direcció General de Gestió del Medi Natural document consultiu per a donar inici a l'avaluació ambiental estratègica de la revisió del Pla general (exp. 54-2009-EAE). En data 1 d'octubre de 2008 la directora de Gestió del Medi Natural emet document de referència.  
  
El 6 de febrer de 2015 per Acord del Ple de l'Ajuntament es desisteix de la revisió del Pla general «a fi de confeccionar un altre planejament més concorde amb les necessitats actuals.» Aquest desistiment es publica en el DOGV número 7475 de 27.02.2015.  
Els instrumentes urbanístics que regeixen en l'àmbit del port d'Alacant són el PGMOUA de 1987 i el Pla especial del port d'Alacant (PEPA), aprovat definitivament el 4 de desembre de 1992. Des de llavors s'han produït 4 modificacions puntuals del PEPA, en 1998, 2000, 2003 i, l'última aprovada definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant en data 27 de maig de 2009.  
3. Descripció de la proposta  
3.1. Antecedents. El Pla general municipal d'ordenació urbana d'Alacant actualment vigent, va proposar un Pla especial del port (PEPA) com a instrument d'ordenació per a desenvolupar el que es preveu en l'Operació Integrada/3-Port (OI/3), l'objecte del qual era el de compatibilitzar el desenvolupament i funcionament del port amb el seu emplaçament en una situació estratègica de la ciutat; el PEPA es va redactar en 1989 i es va aprovar definitivament el 4 de desembre de 1992; aquest Pla especial va assignar als sectors 3TL i 3PL del port, els usos de terminal de passatgers i transbordadors i, possible dàrsena pesquera, respectivament.  
Mitjançant l'Ordre FOM/2491/2006, de 19 de juliol, es va aprovar el Pla d'utilització dels espais portuaris del port d'Alacant (PUEP), aquest pla va assignar l'ús nàutic-esportiu als sectors 3TL i 3PL.  
  
El 5 de setembre de 2011 s'aprova el Text refós de la Llei de ports de l'Estat i marina mercant (TRLPEMM) mitjançant Reial decret legislatiu 2/2011; en l'article 56 € Articulació urbanística dels ports, recull entre altres aspectes que:  
- Els plans generals i altres instruments d'ordenació urbanística hauran de qualificar la zona de servei dels ports estatals, com a sistema general portuari.  
- Aquest sistema general portuari es desenvoluparà a través d'un pla especial o instrument equivalent.  
- La competència per a formular aquest pla especial correspon a l'Autoritat Portuària.  
- Amb caràcter previ a la formulació del pla especial haurà de trobar-se delimitada la zona de servei del port mitjançant l'aprovació de la delimitació d'espais i usos portuaris d'aquest port (DEUP).  
  
Actualment es troba en fase final de tramitació la delimitació d'espais i usos portuaris (DEUP) del port d'Alacant, que substitueix el PUEP de 2006, i que preveu l'ús nàutic-esportiu per a la dàrsena objecte de la present modificació del PE, i l'ús complementari i auxiliar per a les esplanades dels molls que conformen aquesta dàrsena.  
  
3.2. Objecte i justificació. La modificació núm.5 del Pla especial del port d'Alacant, que es tramita ara, pretén actualitzar els usos de dues zones concretes del port d'Alacant: la dàrsena exterior, en el seu extrem est, en la qual es localitzen els sectors 3TL i 3PL i, una part del sector 3MP de la unitat de ponent dedicat a concessions per a usos industrials i de magatzematge; sense introduir canvis en la configuració de l'actual infraestructura portuària ni ocupar nous espais terrestres o marins i, amb la finalitat de dinamitzar aquestes superfícies que en aquests moments presenten una manifesta falta d'activitat i atractiu per a la iniciativa privada, a causa de l'obsolescència dels usos que els assigna el Pla especial vigent.  
3.3. Àmbit. La modificació opera en dos àmbits concrets del port d'Alacant:  
  
A. Dàrsena exterior est. L'àmbit d'actuació se cenyeix a la superfície de terra que conformen els sectors 3TL i 3PL del Pla especial. Al principi, el PEPA de 1992 va destinar aquesta dàrsena al trànsit de passatgers i com a possible instal·lació pesquera, mentre que, posteriorment, el PUEP-2006 li va assignar l'ús nàutic-esportiu. (Es pretén amb la modificació que el PEPA assumisca l'ús nàutic-esportiu).  
B. Illes de concessions per a usos industrials i de magatzematge. Aquest sector presenta una delimitació discontínua.  
- Zona nord-est, al costat de la dàrsena interior nàutica-esportiva, que disposa d'instal·lacions industrials pertanyents a concessionaris del port, edificis administratius (oficines de l'Autoritat Portuària i seu de la Capitania Marítima), barri Heliodoro Madrona, un pàrquing en altura i l'estació d'autobusos d'Alacant. La modificació proposada actua únicament sobre una part d'aquest àmbit, aquella a la qual la DEUP, en tramitació, assigna l'ús vinculat a la interacció port-ciutat.  
  
- Zona sud-oest, al costat de l'actual dàrsena pesquera, és l'espai on es concentren les instal·lacions amb usos relacionats, directament, amb les activitats logístiques del port (ZAL). La seua posada en servei va ser posterior a la primera zona abans descrita, i forma part del desenvolupament del port cap al sud; el seu ús no es modifica.  
  
  
3.4. Descripció d'alternatives  
- Alternativa 0. Segons s'indica en el DIE «l'opció de no escometre cap canvi resulta la pitjor alternativa, ja que l'obsolescència dels usos que el Pla especial assigna a aquests sectors, impedeix el seu aprofitament. De fet, ja s'estan desenvolupant, en algun cas, activitats diferents de les previstes en el Pla especial, encara que emparades pel Pla d'utilització d'espais portuaris (PUEP) vigent.»  
- Alternativa 1. Alternativa seleccionada, opta per actualitzar els usos d'aquestes àrees sobre la base de les d'àrees adjacents, i que presenten usos similars en el planejament més recent o en elaboració (PUEP i la DEUP); tot això, amb la finalitat d'aconseguir una millor integració amb l'entorn i la ciutat d'Alacant.  
  
3.5. Descripció de la proposta.  
Quant a la dàrsena exterior est, s'han analitzat els usos de les zones de la dàrsena interior que presenten usos complementaris i auxiliars de l'activitat nàutica-esportiva, utilitzant com a referència el sector més pròxim: sector 1, zona I (en roig en la imatge).  
En el cas d'aquesta dàrsena, la modificació del PEPA planteja fusionar els dos sectors, el 3TL i 3 PL, en un únic sector que passaria a denominar-se 3NL amb l'ús nàutic-esportiu, complementari i auxiliar, que li assigna el PUEP vigent, i la DEUP en tramitació. «A més, es pretén detallar els usos i ordenances urbanístiques de la superfície actual de la dàrsena en qüestió, amb la finalitat de permetre el desenvolupament de projectes, principalment per la iniciativa privada en règim de concessió o autorització administrativa.»  
D'altra banda, quant a l'illa de concessions industrials i de magatzematge (sector 3MP), en la zona I (en groc en la imatge inferior), s'ha buscat la seua adaptació a la nova realitat del port, que ha anat desplaçant la seua activitat logística cap al sud. Per a això, s'han tingut en compte els sectors més pròxims geogràficament que presenten característiques similars, com la de la seua ubicació en la vora del port, al costat de la ciutat, i la de disposar d'espais de lliure accés ciutadà, que permeten la implantació d'usos terciaris que fomenten la integració amb la ciutat.»  
  
  
Per a aquest àmbit, la MP núm.5 manté les ordenances i els usos del PEPA, afegint a aquests 3 nous usos:  
  
Proposta d'usos de la MP núm.5 del PEPA  
Sector 3MP - Concessions industrials i de magatzematge  
Zona I (àmbit objecte de la modificació) Zona II (es mantenen els usos del PEPA)  
Producció industrial Producció industrial  
Magatzematge i comerç majorista Magatzematge i comerç majorista  
Tallers de reparació Tallers de reparació  
Producció artesanal Producció artesanal  
Estacionament Estacionament  
Oficines Oficines  
Comerç. Per la naturalesa de l'activitat s'inclouen:  
- Comercial: compravenda al detall.  
- Serveis personals i d'hostaleria.  
- Sales de reunió de qualsevol tipus.  
- Sales de cinema, teatres, conferències, exposicions, etc.   
Esportiu   
Dotacional de transports: instal·lacions destinades a estació d'autobusos.   
  
  
3.6. Efectes previsibles sobre el medi ambient. En el DIE s'aporta diagnòstic de la situació del medi ambient prèvia a l'aplicació del pla, i una aproximació en matèria de qualitat ambiental en els àmbits següents:  
- Sòls. Segons s'indica en el DIE «l'àmbit de modificació se situa sobre infraestructura portuària guanyada al mar amb material de rebliment, per la qual cosa no es desenvolupa sobre sòl natural. No obstant això, on s'han desenvolupat activitats incloses dins dels epígrafs assenyalats en l'annex I del RD 9/2005, referit a la Classificació Nacional d'Activitats Econòmiques, ja es va procedir amb anterioritat al sanejament dels terrenys, com va ser l'emplaçament de l'antiga factoria de productes asfàltics (PROES)».  
- Aigua. L'Autoritat Portuària d'Alacant té identificades 5 unitats de gestió aquàtiques portuàries (UGAP), considerant el que estableix la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. «La dàrsena sobre la qual pot tindre influència l'àrea subjecta a modificació correspon a la dàrsena exterior o principal (UGAP-4). D'acord a aquesta identificació, les aigües del port d'Alacant pertanyen a la categoria CM3 - aigües costaneres mediterrànies de renovació baixa i classe MM - aigües molt modificades.  
Les aigües molt modificades es corresponen amb aigües superficials que, com a conseqüència d'alteracions físiques produïdes per l'activitat humana, han experimentat un canvi substancial en la seua naturalesa. La consecució del bon estat ecològic d'aquestes aigües implicaria modificacions estructurals que resultarien inviables per a l'activitat portuària [?]. En tot cas, es disposa de xarxa de sanejament, connectada a la xarxa de clavegueram de l'Ajuntament d'Alacant, i separativa de pluvials.»  
  
  
- Aire. «En l'àmbit en qüestió no es desenvolupen activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, per la qual cosa no estan subjectes a autorització d'emissions a l'atmosfera. No obstant això, l'APA disposa d'una xarxa perimetral de quatre captadors en continu per al control de contaminació particulada (PM10) i connectats a la xarxa valenciana (RVVCCA) en continu (24h/365dies). [?] També es disposa de 3 estacions meteorològiques per al control efectiu de la qualitat de l'aire en l'entorn portuari.»  
- Acústica. «Respecte al soroll, els usos actuals són propis d'usos recreatius, celebració d'espectacles i industrial portuari.»  
Es conclou indicant que els nous usos previstos no introdueixen impactes ambientals significatius respecte a la situació actual, ja que suposen una continuïtat dels existents en el seu entorn immediat, «les úniques variables ambientals susceptibles de ser impactades ho són en fase d'explotació i, per això, sotmeses a altres instruments d'intervenció ambiental (autoritzacions i llicències)».  
«No obstant això, el Pla sí que té capacitat d'introduir alguns condicionants en matèria de paisatge per a millorar i fer valdre l'entorn, facilitant el compliment dels objectius de qualitat paisatgística que s'han definit per l'Autoritat Portuària atesa l'especialització esportiva/terciària de l'entorn, així com de la terminal de creuers, de manera que a més es facilite l'accessibilitat als recursos paisatgístics identificats.»  
  
3.7. Mesures d'integració paisatgística del pla. Es proposa incorporar en el Pla especial condicionants d'integració paisatgística i visual en les àrees de major potencial visual, com és el cas de la dàrsena esportiva, de manera que es garantisca que les construccions que s'implanten en els àmbits de modificació no introduïsquen elements discordants que deterioren la qualitat paisatgística del seu entorn.  
Es proposen els criteris paisatgístics següents:  
«a) Les construccions tindran en consideració l'entorn existent, i no introduiran elements lluminosos i/o cromàtics discordants, excepte els estrictament necessaris en virtut de marques, funcionalitat, singularitat arquitectònica, etc.  
b) Es respectaran els elements culturals com a elements conformadors del caràcter dels paisatges, considerant-los condicionants i referents dels projectes. Per a això, es garantirà l'accessibilitat i visibilitat de l'edifici del mareògraf, fent-lo valdre.  
c) Totes les actuacions garantiran la correcta visualització i accés al paisatge. En concret, està garantida la visibilitat del castell de Santa Bàrbara, element cultural identitari de la ciutat d'Alacant, a través de la passarel·la existent.  
d) El Pla especial garantirà que el disseny dels espais públics i el viari resulte funcional amb la resta de la infraestructura verda i el manteniment de les principals vistes i perspectives que el caracteritzen.»  
  
  
4. Consultes realitzades  
Per part d'aquesta direcció general, com a òrgan ambiental, i conforme al que es disposa en l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació presentada s'ha sotmés a consulta a les administracions següents perquè, si ho estimen oportú, formulen suggeriments:  
  
Data consulta Data informe Administració pública consultada  
- 28.05.2018 Servei Territorial d'Urbanisme  
14.06.2018 12.07.2018 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. Servei d'Ordenació del Territori. PATRICOVA.  
 11.07.2018 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. Servei d'Ordenació del Territori. PAT Alacant-Elx.  
 11.07.2018 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. Servei d'Ordenació del Territori. PATIVEL.  
 23.10.2018 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
 - Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. SDG de Ports, Aeroports i Costes.  
 - Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Servei de Gestió de Residus  
 - Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. DT de Medi Ambient. Contaminació Acústica.  
 - Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport. Unitat d'Inspecció del Patrimoni Historicoartístic.  
 - Ministeri d'Agricultura i Pesca, Alimentació i Medi Ambient. Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i el Mar.  
 04.10.2018 Ministeri de Foment. Direcció General d'Aviació Civil  
 04.10.2018 Ministeri de Foment. Direcció General d'Infraestructures ferroviàries  
 - Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
 - Ajuntament d'Alacant - Servei de Planejament  
  
  
  
Els informes rebuts es publiquen en la web www.agroambient.gva.es/eae on es podrà consultar el contingut integre d'aquests.  
  
5. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
Conforme al que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, la submissió al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certitud de la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
5.1. Paisatge. El 23 d'octubre de 2018 el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge informa que la modificació del Pla especial sí que tindrà incidència en la infraestructura verda i el paisatge del municipi, i que és necessària la redacció d'un instrument de paisatge, per la qual cosa atés l'àmbit i abast del Pla especial, s'haurà d'incorporar un estudi d'integració paisatgística, amb el contingut establit en l'annex II de la LOTUP.  
5.2. Risc d'inundació. PATRICOVA. El 12 de juliol de 2018 el Servei d'Ordenació del Territori informa que l'actuació proposada no està afectada per risc d'inundació, analitzada la documentació relativa a la modificació puntual núm.5 del Pla especial del port d'Alacant, i tenint en compte les cartografies d'inundabilitat aplicades en virtut de l'article 10 de la normativa del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), constituïdes per la cartografia del PATRICOVA i la del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI).  
  
5.3. Pla d'acció territorial de la infraestructura verda i el litoral (PATIVEL). L'11 de juliol de 2018, el Servei d'Ordenació del Territori informa que el PATIVEL no estableix cap determinació que tinga una incidència directa en l'àmbit i en l'objecte de la modificació que es proposa; per això s'emet informe favorable i s'indica que de l'actuació proposada no es derivaran efectes significatius en matèria de protecció del litoral.  
5.4. Pla d'acció territorial de les àrees metropolitanes d'Alacant-Elx (PAT Alacant-Elx). L'11 de juliol de 2018, el Servei d'Ordenació del Territori informa que el PAT Alacant-Elx es troba en fase de tramitació.  
  
El PAT identifica el port d'Alacant com un important actiu territorial, en una posició estratègica respecte al Corredor Mediterrani, a les relacions amb Àfrica i amb l'interior peninsular, per a acollir activitats logístiques, amb independència del potencial que presenta en matèria turística, recreativa i d'acolliment d'usos relacionats amb la innovació.  
  
Si informa que la modificació proposada es considera adaptada a les determinacions indicades en l'esborrany del PAT, en la mesura que suposa una diversificació d'usos i activitats que potencien l'actiu territorial que representa el port d'Alacant en l'àrea metropolitana d'Alacant-Elx. Per això s'emet informe favorable i s'indica que de l'actuació proposada no es derivaran efectes significatius en matèria de l'ordenació territorial de l'àrea metropolitana d'Alacant-Elx.  
5.5. Aviació Civil. La Direcció General d'Aviació Civil del Ministeri de Foment, en data 4 d'octubre de 2018 informa que: «La totalitat de l'àmbit de la modificació puntual núm.5 del Pla especial del port d'Alacant es troba inclosa en les zones de servituds aeronàutiques corresponents a l'aeroport d'Alacant-Elx. [?] Tenint en compte les cotes del terreny, segons la cartografia disponible, i les cotes de les servituds aeronàutiques, i atés que en l'àmbit d'estudi el marge mínim entre ambdues és de 225 metres, es considera que hi ha cota, en principi, suficient perquè les servituds aeronàutiques no siguen sobrepassades per les construccions o instal·lacions que pogueren permetre's a través de la modificació puntual núm.5 del Pla especial del port d'Alacant, les quals, en tot cas, hauran de quedar per davall d'aquestes servituds, inclosos tots els seus elements (com: antenes, parallamps, ximeneres, equips d'aire condicionat, caixes d'ascensors, cartells, rematades decoratives, etc.), incloses les grues de construcció i similars.».  
  
Conclou l'informe indicant que «aquest centre directiu informa favorablement sobre la modificació puntual núm.5 del Pla especial del port d'Alacant, pel que fa a servituds aeronàutiques, amb les condicions imposades per aquest informe, sempre que les construccions proposades o objectes fixos (pals, antenes, cartells, etc.) no vulneren les servituds aeronàutiques.»  
5.6. Ferrocarrils. La Subdirecció General de Planificació Ferroviària del Ministeri de Foment, el 4 d'octubre de 2018 informa que: «la modificació puntual núm.5 del Pla especial del port d'Alacant no resulta incompatible amb la línia ferroviària present en l'entorn ni amb la planificació ferroviària.  
No obstant això, part de la denominada zona II de les illes de concessions per a usos industrials i de magatzematge és confrontant a la línia ferroviària d'accés a l'antiga estació de Benalua, actualment en desús. Per aquest motiu, el desenvolupament futur d'aquesta zona haurà de tindre en compte les limitacions imposades en relació amb els terrenys immediats al ferrocarril que estableix la Llei 38/2015, de 29 de setembre, del sector ferroviari.  
Finalment es recorda que qualsevol activitat prevista dins de les zones amb protecció ha de ser autoritzada prèviament per part d'ADIF.»  
  
5.7. Urbanisme. El 28 de maig de 2018 el Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant informa que «l'Autoritat Portuària d'Alacant està tramitant en l'actualitat la modificació de la delimitació dels espais i usos portuaris (DEUP), instrument previ que regeix els aspectes bàsics per a establir les determinacions del Pla especial per al desenvolupament del sistema general portuari, segons estableix l'article 56 del RDL 2/2011 text refós de la Llei de ports de l'Estat.  
  
Prèviament a la seua aprovació definitiva, l'Autoritat Portuària planteja aquesta modificació núm.5 en dos àmbits concrets del PEPA, que indica que són coherents amb les determinacions que ve desenvolupant en el PEPA i amb les determinacions pròpies del PEPA vigent en l'actualitat.  
Des del punt de vista de les competències d'aquest servei territorial, no s'adverteix que la proposta contravinga la normativa urbanística d'aplicació.»  
  
6. Anàlisi i valoració. Es proposa modificació de Pla especial del port d'Alacant de 1992, que incideix en sòl urbà qualificat pel PGMOOA com a dotacional xarxa primària múltiple. Aquest Pla especial es va redactar a fi d'instrumentar l'Operació integrada/3-Port (OI/3) del PGMOUA; amb posterioritat es va redactar el PUEP (Ordre FOM/2491/2006) que fixava a la dàrsena exterior est un ús diferent; i actualment es troba en tramitació la DEUP, que assumeix l'ús del PUEP i a més proposa per a l'àmbit confrontant amb el cas urbà (sector 3MP) usos vinculats a la interacció port-ciutat. Són aquests successius canvis d'ús els que porten a l'òrgan promotor a proposar la present modificació.  
- Diagnòstic de la situació actual. Dels dos àmbits en els quals opera la modificació, la dàrsena exterior est és íntegrament terreny guanyat al mar dedicat estrictament a l'ús portuari, mentre que el sòl integrat en l'illa de concessions presenta, per la seua contigüitat amb la ciutat, una certa vocació urbana (barri Heliodoro Madrona); en l'actualitat es tracta d'un sòl ocupat per instal·lacions industrials de caràcter portuari, algunes en desús, i per equipaments públics i oficines.  
  
- Descripció de l'alternativa plantejada en el document inicial estratègic. El present informe ambiental i territorial estratègic (IATE) es realitza sobre la base de la informació continguda en el document inicial estratègic presentat, redactat a l'abril de 2018. Vist l'abast i objecte de la modificació no es plantegen alternatives, únicament es presenten les determinacions proposades per als dos àmbits objecte de la modificació.  
  
- Descripció de l'única alternativa presentada. Aquesta alternativa proposa dues actuacions concretes:  
1. Unificar els sectors 3TL i 3PL, amb ús actual de terminal de passatgers i possible dàrsena pesquera, en un únic sector 3NL d'ús nàutic-esportiu.  
2. Modificar els usos del sector 3MP-Zona I, actualment concessions industrials i magatzematge, pels proposats en la DEUP d'interacció port-ciutat; el que es concreta a afegir als actuals usos permesos l'ús comercial, esportiu i dotacional de transports.  
- Valoració. En la dàrsena exterior est es localitzen els mareògrafs 1 i 2 d'Alacant, que el DIE assenyala com a recursos visuals, culturals o científics d'interés d'àmbit; no s'indica si aquests elements disposen de caràcter patrimonial d'acord amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià (LPCV), ni el tractament que el Catàleg de Béns i Espais Protegits els confereix.  
Tampoc s'esmenten en el DIE determinacions particulars respecte al tractament del barri Heliodoro Madrona, conjunt representatiu dels models utòpics de colònies obreres del primer quart de segle XX a Espanya.  
És de preveure que l'adopció de la modificació en els termes plantejats (ús comercial, esportiu, infraestructures de transport), genere un augment en la mobilitat entre la ciutat i el port. No obstant això, vist que l'ús nàutic-esportiu ja ve desenvolupant-se des de fa una dècada en la dàrsena exterior est, i que l'àmbit del sector 3MP inclòs en la modificació, es troba obert al trànsit públic, rodat i per als vianants, i connectat amb sistemes de mobilitat sostenible (bici, bus) amb la ciutat, no són previsibles efectes desfavorables sobre la mobilitat general de la zona.  
  
- Valoració de la proposta. Analitzada l'alternativa proposada atenent la documentació presentada i els informes emesos, s'observa que la proposta de modificació d'usos en la dàrsena exterior est i en l'illa de concessions del port d'Alacant, es realitza sobre terrenys urbans amb qualificació com a dotacional xarxa primària múltiple, sense que en aquest àmbit es produïsquen incidències sobre elements del patrimoni natural, ni sobre el model territorial establit en la planificació urbanística municipal; els àmbits no es troben afectats per risc d'inundació; per això aquesta alternativa es podria considerar compatible a efectes ambientals en els termes proposats, i d'acord amb les consideracions finals del present acord.  
  
7. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
8. Proposta d'acord  
Conforme al que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, la submissió al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat.  
Segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, la modificació puntual núm.5 del Pla especial del port d'Alacant no té incidència significativa en el model territorial vigent en el municipi, no afecta elements del patrimoni natural; incideix únicament sobre un àmbit de sòl urbà consolidat pels usos als quals s'ha estat destinant. Respecte al patrimoni cultural, la modificació atendrà les determinacions que indique l'administració competent en matèria de patrimoni cultural.  
  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm.5 del Pla especial del port d'Alacant, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per considerar que no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la seua tramitació conforme a la seua normativa sectorial, sempre que es complisquen les determinacions següents:  
  
Prèviament a l'aprovació definitiva:  
1. D'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, s'elaborarà un estudi d'integració paisatgística sobre el qual emetrà informe aquest servei, i s'incorporaran, si escau, les determinacions que s'hi establisquen a la documentació amb eficàcia normativa de la modificació del Pla especial, així com la resta de mesures amb incidència sobre la qualitat del paisatge.  
2. La modificació incorporarà entre els seus plans normatius, el Pla de servituds aeronàutiques de l'aeroport d'Alacant-Elx, i s'haurà de deixar constància expressa en la normativa de la seua documentació que cap construcció sobrepassarà les alçàries indicades en el pla de servituds (inclosos tots els seus elements com ara antenes, parallamps, ximeneres, equips d'aire condicionat, caixes d'ascensors, cartells, rematades decoratives, etc.), modificacions del terreny o objecte fix (pals, antenes, aerogeneradors incloses les pales, cartells, etc.) així com el gàlib de viari o via fèrria.  
3. S'obtindrà l'informe preceptiu i vinculant en matèria de costes de la Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i del Mar del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient.  
4. Se sol·licitarà informe de la Subdirecció General de Ports, Aeroports i Costes de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
5. Se sol·licitarà informe de l'administració competent en la matèria de patrimoni cultural, respecte del tractament dels edificis preexistents (mareògrafs i barri Heliodoro Madrona). Si indica que per a poder obtindre l'informe previ i vinculant exigit en l'article 11 de la Llei de patrimoni cultural valencià, s'hauran de satisfer prèviament, per a l'àmbit afectat, les exigències de l'article 47 d'aquesta llei. Concretament s'haurà de complir el que es disposa en el Decret 208/2010, de 10 de desembre, del Consell, per a l'àmbit esmentat.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació de la modificació puntual núm.5 del Pla especial del port d'Alacant en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica d'aquesta.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de quant antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm.5 del Pla especial del port d'Alacant, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que es notifica perquè en prenguen coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conformement ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 30 d'octubre de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 11 de desembre de 2018.- El director general de Medi natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.