Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9721, del 09-11-2023 (2023/10449)

RESOLUCIÓ de 4 d'octubre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió dels espais RN als termes municipals d'Almenara, Benavites, Moncofa, Quartell, Sagunt i Xilxes. Expedient 95/6215-RMK.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9721

Data del DOGV
:   09-11-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/10516


Data del document
:   04-10-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 4 d'octubre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió dels espais RN als termes municipals d'Almenara, Benavites, Moncofa, Quartell, Sagunt i Xilxes. Expedient 95/1831-QFR. [2023/10714]  
  
De conformitat amb l'article 56.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 95/3642-YJL.  
«Declaració ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió dels espais RN 2000  
Tràmit: Avaluació Ambiental i Territorial Estratègica de les NG RN2000  
Promotor: Direcció General del Medi Natural i d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana  
Títol: Normes de Gestió dels Espais de la Xarxa Natura 2000: ZEC Marjal d'Almenara (ES5223007) i Platja de Moncofa (ES5222006) i ZEPA Marjal i Estanys d'Almenara» (ES0000450).  
Municipis: Almenara, Benavites, Moncofa, Quartell, Sagunt i Xilxes.  
Expedient: 95/8276-RIT  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 28 de gener de 2021, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta de Declaració Ambiental i Territorial Estratègica de les Normes de Gestió dels Espais de la Xarxa Natura 2000: ZEC Marjal d'Almenara (ES5223007) i Platja de Moncofa (ES5222006) i ZEPA Marjal i Estanys d'Almenara» (ES0000450), en els termes següents:  
L'objecte de la Declaració Ambiental i Territorial Estratègica (DATE) és valorar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de la Norma de Gestió dels Espais de la Xarxa Natura 2000: ZEC Marjal d'Almenara (ES5223007) i Platja de Moncofa (ES5222006) i ZEPA Marjal i Estanys d'Almenara (ES0000450) subjecta a avaluació ambiental estratègica ordinària d'acord amb la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). Per a això, la DATE verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació de les respectives Normes de Gestió, i establirà, en el seu cas, les condicions finals que s'hi hagen d'incorporar prèviament a la seua aprovació.  
Documentació rebuda de la Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental  
El 2 de desembre de 2020 es va rebre del Servei de Vida Silvestre la proposta del projecte de Decret.../... de... del Consell pel qual es declaren com a zones especials de conservació dels llocs d'importància comunitària Marjal d'Almenara (ES5223007) i Platja de Moncofa (ES5222006) i s'aprova la norma de gestió d'aquestes zones d'especial conservació i de la zona d'especial protecció per als ocells Marjal i Estany d'Almenara» (ES0000450).  
La proposta del projecte de decret inclou en l'annex III la norma de gestió dels espais protegits de la Xarxa Natura 2000 abans citats.  
  
La documentació remesa en format digital per a l'emissió de la present DATE és la següent:  
1. Estudi ambiental i territorial estratègic.  
2. Memòria tècnica de la norma de gestió.  
3. Proposta del projecte de decret del Consell  
4. Proposta de Norma de Gestió dels espais RN 2000 (s'adjunta com a annex de la proposta del projecte de decret del Consell).  
5. Segona informació pública del projecte de Decret del Consell (25.04.2019):  
- Anunci de la informació pública en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV), núm. 8535 de 25 d'abril de 2019 per un termini de 45 dies hàbils.  
- Còpia de les consultes realitzades  
- Còpia dels informes i al·legacions rebuts  
6. Informe d'al·legacions.  
7. Certificat d'informació pública del cap de Servei de Vida Silvestre en el qual s'indica que es va efectuar la informació pública per període de 45 dies hàbils i les consultes del projecte de decret juntament amb l'estudi d'avaluació ambiental estratègica.  
  
A. Anàlisi del procés d'avaluació  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
 Norma de Gestió  
Presentació del document inicial estratègic: 18.12.2012  
Emissió del document d'abast: 15.02.2017  
Fase de participació pública i consultes de la versió preliminar i EATE: 45 dies hàbils 25.04.2019  
Certificat d'informació pública 04.06.2020  
  
  
És necessari ressaltar que la present norma se sotmet a avaluació ambiental estratègica pel procediment ordinari en compliment de l'acord de la Comissió d'Avaluació Ambiental de 12 de setembre de 2014, pel qual s'acorda, sobre la base de l'informe de l'Advocacia General de la Generalitat de 25 de juliol de 2014, sotmetre a avaluació ambiental pel procediment ordinari les Normes de Gestió dels espais Xarxa Natura 2000.  
  
B. Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic  
B.1. Continguts concords amb l'annex VII de la LOTUP  
L'Estudi Ambiental i Territorial Estratègic de les Normes de Gestió presenta un contingut que s'ajusta, en línies generals, a l'establit en l'annex VII de la LOTUP, i s'estima suficient per a dur a terme l'avaluació ambiental de les normes esmentades.  
B.2. Continguts concords amb el document d'abast  
En el document d'abast de l'Estudi Ambiental i Territorial Estratègic de la Norma de Gestió esmentada per l'Acord de la Comissió d'Avaluació Ambiental de 15 de febrer de 2017 s'especifica, fonamentalment, en els seus respectius apartats E) i F) la informació i documentació que ha d'aportar-se en la següent fase de la tramitació ambiental de les normes de gestió. En concret, es requereix:  
  
a) Contingut de l'EATE  
Després de l'anàlisi de l'EATE es considera que el seu contingut s'ajusta en línies generals, tant a l'especificat en l'annex VII de la LOTUP com en el document d'abast.  
b) Consideracions tècniques que ha de recollir l'EATE i la norma de gestió  
Amb caràcter genèric, les normes de gestió recullen les consideracions realitzades en el respectiu document d'abast en relació amb les normes d'aplicació directa i règim d'avaluació de repercussions que es recull en l'apartat 5 de les normes de gestió proposades.  
No obstant això, en l'apartat de valoració de possibles impactes s'analitzarà amb detall les repercussions sobre la zona de determinades activitats tal com s'indicava en el document d'abast.  
c) Contingut de la norma de gestió  
Les Normes de Gestió aportades ajusten el seu contingut a l'establit en l'article 47 ter.1 de la Llei 11/1994 d'espais naturals de la Comunitat Valenciana. A més, la memòria tècnica, que acompanya la respectiva norma de gestió, complementa la informació de la norma amb la següent documentació, que no és contingut d'obligat compliment segons la Llei 11/1994:  
- Síntesi descriptiva de l'àrea i les seues característiques principals, incloent-hi l'àmbit de la norma de gestió, les característiques geogràfiques generals i característiques socioeconòmiques.  
- Identificació de pressions, impactes i amenaces.  
En conseqüència, el contingut de les normes de gestió citada s'adapta en línies generals a l'indicat en el document d'abast.  
B.3. Descripció de l'alternativa elegida: proposta de norma de gestió  
  
A continuació, es descriu de manera succinta el contingut de les normes de gestió:  
B.3.1. Àmbit territorial  
En la memòria tècnica que acompanya la respectiva Norma de Gestió es complementa la informació territorial aportant, de manera genèrica, les característiques geogràfiques generals, relleu i hidrografia d'aquest àmbit, a més, de la caracterització socioeconòmica, incloent-hi els usos predominants del sòl, l'estructura de la propietat, els nuclis de població i les infraestructures de comunicació. S'afig, finalment, la relació dels instruments i figures de protecció de la biodiversitat en l'àmbit de les normes de gestió (catàleg de zones humides, microrreserves vegetals, etc,).  
L'àmbit territorial de la present norma de gestió se situa a l'est dels termes municipals de Moncofa, Xilxes, la Llosa i Almenara, a la comarca de la Plana Baixa, al sud de la província de Castelló, i els termes municipals de Benavites, Sagunt i Quartell, a la comarca del Camp de Morvedre, al nord de la província de València. Abarca una superfície de 1.497 ha i inclou la ZEPA Marjal i Estanys d'Almenara», i les ZEC Marjal d'Almenara» i Platja de Moncofa.  
Aquest últim LIC se circumscriu a un enclavament dins de la ZEC Marjal d'Almenara en el terme municipal de Moncofa i coincideix amb la microreserva de flora del mateix nom. L'àrea ocupada per la ZEC i la ZEPA Marjal d'Almenara» i Marjal i Estanys d'Almenara coincideix en la majoria de la seua superfície, amb lleugeres diferències en els seus respectius perímetres. La ZEC Platja de Moncofa està enclavat a l'interior de tots dos recintes, al nord de l'àmbit  
  
Imatge I. Àmbit territorial de la Norma de gestió. Font: projecte de decret.  
B.3.2. Objectius  
L'objectiu de la Norma de Gestió és l'establiment de les mesures de conservació i de les mesures necessàries per a previndre la deterioració i les alteracions dels hàbitats i espècies dels espais de la Xarxa Natura 2000 del seu àmbit territorial, amb la finalitat de mantindre'ls o portar-los a un estat de conservació favorable, contribuint a fer front a la pèrdua de biodiversitat i donar, així, compliment a la normativa comunitària (directives 92/43/CEE, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, i Directiva 2009/147/CE, de 30 de novembre de 2009, relativa a la conservació dels ocells silvestres), estatal (Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat) i autonòmica (Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana).  
  
La norma de gestió, com a instrument de planificació ambiental dels espais RN 2000 corresponents, incorpora els seus objectius de gestió relatius als hàbitats i espècies presents en el seu àmbit territorial.  
  
B.3.2. Contingut de la norma de gestió  
Les determinacions contingudes en la referida norma per a aconseguir l'objectiu específic de fer front a la pèrdua de biodiversitat són les següents:  
• Inventari de tipus d'hàbitats naturals i espècies presents en els espais, descripció del seu estat de conservació i dels criteris utilitzats per a interpretar-lo. Incorpora la determinació de l'estat de conservació dels hàbitats i espècies presents en els espais i criteris de valoració.  
  
Els hàbitats són propis de zones de marjal i dunes com per exemple: estepes salines mediterrànies (1510\*), torberes calcàries de Cladium mariscus i amb espècies del Caricion davallianae (7210\*) i igualment les espècies d'interés: Valencia hispanica (samaruc), Emys orbicularis (tortuga d'estany) i un gran nombre d'espècies d'ocells com Circus aeruginosus (esparver cendrós) o Marmarenetta angustirostris (xarxet marbrenc).  
• Objectius de conservació i gestió.  
• Zonificació de l'àmbit d'aplicació de la norma de gestió:  
El criteri determinant de la zonificació és la presència o no d'hàbitats i espècies per als quals s'estableixen objectius de conservació en la norma de gestió, així com el caràcter prioritari o no d'aquests.  
  
Així, l'àmbit d'aplicació de la norma de gestió se zonifica orientativament a efectes normatius i de gestió, en 4 categories de zones (zona A, zona B, zona C i zona D i zona de connectivitat ecològica).  
  
La superfície i contribució relativa de cadascuna d'aquestes categories de zonificació dins del corresponent espai de la RN 2000 és la següent:  
  
 Normes de gestió  
Categoria de zonificació Superfície (hectàrees) % de l'àmbit de la norma de gestió  
Zona A 173,38 10,5 %  
Zona B 428,90 25,9 %  
Zona C 947,85 57,2 %  
Zona D 2,75 0,1 %  
Zona connectivitat Ecològica (ZCE) 104,67 6,3 %  
Superfície TOTAL 1.657,56 100 %  
  
  
La representació cartogràfica d'aquesta zonificació es recull en les següents imatges:  
Imatge II. Zonificació de les normes de gestió, zona Nord. Font: projecte de decret.  
Imatge III. Zonificació de les normes de gestió, zona Sud. Font: projecte de decret.  
• Normativa d'aplicació directa i règim d'avaluació de repercussions  
A l'efecte d'aquesta norma de gestió la normativa d'aplicació directa queda agrupada de la següent manera:  
a) Normes per a la protecció d'hàbitats naturals d'interés comunitari d'especial prioritat.  
S'esmenten les actuacions considerades incompatibles en les àrees de la zona A, així com en aquelles àrees del territori en les quals apareguen els hàbitats naturals d'especial prioritat que s'indiquen en l'apartat V.1 de la norma de gestió.  
b) Normes per a la protecció d'altres hàbitats naturals d'interés comunitari.  
Per a les àrees incloses en la zona B, s'opta per establir algunes incompatibilitats específiques a les actuacions, canvis d'ús i/o plans, programes i projectes que puguen desenvolupar-se en aquesta zona, sense perjudici de l'aplicació de les limitacions establides en les diferents legislacions sectorials que concorren i del que s'estableix en l'apartat corresponent de la norma de gestió respecte a l'avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000.  
S'estableix en concret que no es permetran alteracions mitjançant moviments de terres en determinats hàbitats dunars que no siguen necessàries per a l'execució de projectes i accions que disposen d'avaluació de repercussions favorable incloses les accions de regeneració de platges.  
c) Normes per a la protecció d'espècies de fauna i flora.  
S'esmenten les activitats considerades incompatibles en les àrees zonificades com a A, B i C, així com en la zona de connectivitat ecològica (ZE) en tant que no estiguen relacionades directament amb mesures de gestió del lloc establides en la mateixa norma de gestió i/o siguen considerades com a tals per part de l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000.  
S'introdueixen algunes qüestions:  
- Les zones de l'estany d'Almenara i la marjal de Sagunt són àrees restringides d'ús cinegètic.  
- Sistema de neteja de séquies per a protecció d'Unio mancus.  
- Prohibicions i limitacions de vols d'aeronaus sobre l'àmbit de les normes.  
Pel que respecta al règim d'avaluació de repercussions, la respectiva norma de gestió indica:  
a) Plans, programes i projectes que clarament queden inclosos en el camp d'aplicació material del Decret 60/2012, de 5 d'abril, d'avaluació de repercussions sobre els espais de l'RN 2000 objecte d'aquesta norma de gestió.  
S'introdueixen com a novetats:  
1. Les activitats de competicions, esdeveniments esportius o lúdics en els quals participen més de 100 persones.  
2. La construcció d'edificacions aïllades o instal·lacions en sòl no urbanitzable protegit, destinades a activitats agrícoles (quan aquestes tinguen superfícies superiors a 10 m²), ramaderes, forestals o cinegètiques, així com la construcció, d'habitatges unifamiliars aïllats en sòl no urbanitzable amb qualsevol qualificació. Igualment, la reconstrucció o remodelació d'aquestes edificacions o instal·lacions quan suposen un increment de la superfície (més de 10 m² en les destinades a activitats agrícoles)  
b) Plans, programes i projectes que clarament queden exclosos de l'obligació d'avaluar les seues repercussions sobre els ZEC i ZEPA d'aquesta norma de gestió.  
Com a novetat s'introdueix:  
4.8. Totes aquelles actuacions previstes en els plans de prevenció d'incendis (de demarcació i/o locals) que disposen de l'avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 emesa per l'òrgan competent.  
  
c) Resta de supòsits. Quedaran subjectes a avaluació detallada de les seues repercussions sobre els espais protegits de l'RN 2000 objecte d'aquesta norma de gestió.  
La norma de gestió recull en una taula resum les normes d'aplicació directa i la concreció de l'obligació d'avaluar atenent la zonificació (A, B, C, D i ZE) establida. En aquesta taula es distingeix entre:  
  
• Actuacions no autoritzables (excloses d'avaluació de repercussions per incompatibilitat amb la conservació)  
• Actuacions que no requeriran avaluació de repercussions (sense afecció previsible sobre hàbitats o espècies)  
• Actuacions que requeriran avaluació de repercussions  
• Criteris orientadors i mesures de gestió activa  
- Criteris orientadors  
La norma de gestió conté una relació de criteris que tenen com a objectiu orientar els planificadors i gestors sobre la millor manera de compatibilitzar l'ordenació i la gestió de determinades actuacions relacionades amb aquests àmbits amb les exigències derivades de la normativa de la Xarxa Natura 2000, en particular amb l'exigència d'aconseguir o mantindre l'estat de conservació favorable dels hàbitats i les espècies que han motivat la declaració dels espais LIC i ZEPA que constitueixen l'àmbit d'aquesta norma de gestió.  
En concret, s'estableixen els següents:  
• Criteris orientadors per a la restauració d'hàbitats aquàtics i palustres  
• Criteris orientadors per a la restauració d'hàbitats dunars  
• Criteris orientadors per a la restauració d'hàbitats de saladar  
• Criteris orientadors per a la protecció de determinades espècies de fauna.  
S'estableixen conseqüència del DA mesures orientatives per al drenat de séquies i canals per a la protecció de l'espècie de nàiades Unio mancus.  
• Criteris orientadors per a la gestió hídrica  
• Criteris orientadors per a l'agricultura i la ramaderia  
S'inclou la novetat de: Reforçar la importància i el control de les vies pecuàries al seu pas dins de l'àmbit de la norma de gestió, especialment en les zones amb presència d'hàbitats i espècies.  
• Criteris orientadors per a la mineria (exclusivament l'extracció de torba)  
• Criteris orientadors per a la restauració de platges  
• Criteris orientadors per a l'ordenació cinegètica i pesca  
• Criteris orientadors per a la creació i manteniment de llacunes  
• Criteris orientadors per a la construcció o modificació d'infraestructures  
- Mesures de gestió activa  
Les mesures de gestió activa constitueixen el conjunt d'actuacions necessàries que han d'executar-se amb la finalitat que els hàbitats i/o espècies en l'àmbit de les normes de gestió i especialment aquells que s'hagen proposat com a objectiu, mantinguen o aconseguisquen un estat de conservació favorable.  
En aquest sentit, les normes de gestió contenen un conjunt de mesures, de diversa naturalesa, que poden englobar-se, de manera genèrica, en els següents apartats:  
  
Norma de gestió  
a. Avaluació de comunitats  
1. Estudi i seguiment dels hàbitats d'interés comunitari, amb especial atenció a aquells considerats d'especial prioritat (\*7210, \*1150 i \*1510), incloent-hi el seguiment dels efectes de la gestió sobre aquests hàbitats (prioritaris i no prioritaris).  
2. Estudi i seguiment de la gestió de l'espai sobre les espècies amb interés per a la conservació, és a dir, catalogades i protegides i, per tant, incloses en la Directiva 2009/147/CE, Directiva 92/43/CE, Reial decret 139/2011, Decret 70/2009 i Decret 32/2004.  
3. Seguiment de les mesures de gestió aplicades sobre els esmentats hàbitats i espècies en aquelles àrees subjectes a maneig  
4. Seguiment de la qualitat de les aigües al llarg de la xarxa hídrica, amb especial atenció a aquells paràmetres amb major rellevància per a la conservació de les comunitats vegetals aquàtiques i la seua fauna associada.  
b. Millora, restauració i conservació  
1. Elaboració d'un Pla d'acció sobre la gestió de l'aigua en el ZEC Marjal i estanys d'Almenara.  
2. Creació de l'òrgan per a la coordinació de la gestió hídrica de l'espai RN2000 per a la millora i manteniment dels processos ecològics dels espais inclosos en aquestes normes de gestió.  
3. Coordinació amb la planificació hidrològica de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
4. Instal·lació de la turbina en la gola de Quartell per a la millora del nivell hídric en la zona de la marjal d'Almardà i el Quadro.  
5. Accions de connectivitat del sistema hídric entre els estanys d'Almenara i la marjal d'Almardà.  
6. Col·locació de basses de retenció naturals i filtres verds en la xarxa hídrica provinent de les EDAR i polígons adjacents a la marjal d'Almardà.  
7. Seguiment d'impactes sobre la fauna.  
8. Restauració de sistemes dunars per al foment i conservació dels hàbitats associats.  
9. Conservació, millora i foment d'hàbitats salins.  
10. Seguiment i correcció de línies elèctriques perilloses. Línia elèctrica de l'Ullal de Cavanilles.  
11. Pla de coordinació en aplicació de control biològic.  
12. Millora ambiental de la zona de Calamoc.  
c. Informació dels valors naturals per a fomentar la conservació i el desenvolupament sostenible de l'entorn  
1. Campanya d'informació i conscienciació ciutadana entre la població local  
  
  
  
X.4.1.3. Programa d'actuacions  
La norma de gestió presenta un programa d'actuació en el qual es recull el conjunt de les mesures i/o actuacions de gestió directa, indicant la seua prioritat d'execució en cada zona, la font de finançament, la seua estimació econòmica i la responsabilitat sectorial de l'actuació.  
  
El programa d'actuacions arriba a un pressupost estimat d'1.164.441 euros, però no s'indica el cronograma per a la seua aplicació.  
V.7.0.2. Règim d'avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i espècies  
L'avaluació dels resultats de les mesures de conservació (normativa i directrius i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i espècies presents en l'àmbit de la present norma de gestió es realitzarà periòdicament, coincidint en el temps amb la realització dels informes d'aplicació previstos en l'article 17 de la Directiva Hàbitats (Directiva 92/43/CEE) i en l'article 12 de la Directiva d'Ocells Silvestres (Directiva 2009/147/CE).  
Es proposen dos sistemes d'indicadors: indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la norma de gestió i indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats.  
  
• Indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la norma de gestió  
• Indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats  
- Indicadors de seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats.  
Els mateixos indicadors (paràmetres) que s'utilitzen per a establir l'estat de conservació serveixen per a valorar l'evolució dels elements de gestió, positiva o negativa respecte a aquest «estat de conservació favorable» a mantindre o aconseguir.  
- Indicadors per a quantificar el progrés de la norma de gestió en relació amb el seguiment  
S'estableixen dos indicadors:  
 1. Grau de seguiment: percentatge (%) d'espècies i hàbitats per a les quals s'ha avaluat l'estat de conservació als 6 anys.  
 2. Grau d'avanç en objectius de conservació: percentatge (%) d'espècies i hàbitats que:  
a) Mantenen l'estat de conservació  
b) Milloren l'estat de conservació  
c) Empitjoren l'estat de conservació  
A aquest efecte, el llindar per a quantificar un canvi en l'estat de conservació es defineix com el pas d'una categoria a una altra, de manera que, en la següent figura, qualsevol canvi de categoria de dreta a esquerra és una millora i un empitjorament en el sentit contrari:  
  
Favorable Desfavorable-inadequat Desfavorable-dolent  
 Empitjora l'estat de conservació  
 Millora l'estat de conservació  
  
  
El canvi de la categoria de desconegut a qualsevol altra categoria no es considera com una millora o empitjorament de l'estat de conservació, encara que sí un avanç en el grau de coneixement de l'espècie o l'hàbitat. De la mateixa manera, el pas d'un estat de conservació conegut a la categoria desconegut implica només un retrocés en el grau de coneixement.  
B.3.3. Infraestructura Verda  
La directriu 38 de l'ETCV defineix els espais que integren la Infraestructura Verda, així com els elements que garanteixen la connectivitat territorial i funcional entre aquests.  
De conformitat amb aquesta directriu 38 de l'ETCV, els espais que formen la Xarxa Natura 2000 en la Comunitat Valenciana, declarats d'acord amb la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i biodiversitat, constitueixen espais que integren la Infraestructura Verda.  
  
C. Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració  
C.1. Antecedents  
Tenint en consideració la tramitació sectorial i ambiental duta a terme fins a aquest moment, descrita en l'apartat A) Anàlisi del procés d'avaluació del present document, l'avaluació del resultat de les consultes es realitza sobre la base dels documents i informes que són objecte de l'esmentat informe d'al·legacions.  
C.2. Fase de posada a la disposició del públic i consulta a administracions  
Es va dur a terme una fase de consultes i informació pública mitjançant anunci en el DOGV número 8535, de 25 d'abril de 2019, i van quedar exposats la versió preliminar del projecte de decret, amb les normes de gestió, memòria tècnica, mapes de localització, pla de participació pública i estudi ambiental i territorial estratègic.  
S'han efectuat les consultes i rebut al·legacions i informes indicats en la taula que a continuació s'exposa.  
Tots els informes i al·legacions rebudes en aquesta fase que realitzaven observacions o consideracions als documents exposats al públic són objecte de consideració motivada en l'informe d'al·legacions redactat per l'òrgan promotor.  
Les al·legacions dels ajuntaments es refereixen bàsicament a evitar la prohibició de determinades activitats com la caça dels estanys d'Almenara, a la zona de la platja de Moncofa en la qual hi ha present una microreserva i a les actuacions de regeneració i protecció d'aquesta platja, així com a la delimitació de la zonificació respecte a determinats tipus de sòls (urbans i urbanitzables).  
Respecte a la caça, el Servei de Vida Silvestre indica que la zona on està permesa la caça en l'àmbit d'aquestes normes de gestió continua sent majoritària en el ZEC (87 % de la zona humida), coexistint amb zones on ja està prohibida (Reserva de Fauna Finca Penya, Sagunt), o on no es practica en estar incloses en vedats de reserva dels corresponents PTOC  
Pel que respecta als informes rebuts dels departaments de la Generalitat Valenciana, es refereixen a la compatibilitat amb altres planificacions; la consideració d'altres espècies no incloses en la proposta de norma i matisacions en relació a les activitats incloses en la normativa d'aplicació directa i règim d'avaluació de repercussions.  
  
  
Administració-entitats-associacions-particulars Consultes Informes -respostes  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer 17.04.2019 26.06.2019 (remissió)  
Demarcació Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana 17.04.2019   
Demarcació de Costes de la DG de Sostenibilitat de la Costa i la Mar; Ministeri de Transició Ecològica 17.04.2019   
   
Diputació Provincial de València 17.04.2019   
Ajuntament de Xilxes 16.04.2019   
Ajuntament de Moncofa 16.04.2019 04.07.2019  
Ajuntament de la Llosa 16.04.2019   
Ajuntament d'Almenara 16.04.2019 29.11.2019  
Ajuntament de Sagunt 16.04.2019   
Ajuntament de Quartell 16.04.2019   
Ajuntament de Benavites 16.04.2019   
   
Servei d'Ordenació i Gestió Forestal; Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica 16.04.2019 03.06.2019  
Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits; Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica 16.04.2019 09.09.2019  
Servei de Caça i Pesca; Conselleria d'Agricultura, Desenvolupamento Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica 16.04.2019 05.07.2019  
Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica 17.04.2019   
Direcció General de Qualitat de l'Aigua; Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica 17.04.2019   
Direcció General de Prevenció d'Incendis; Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica 17.04.2019 14.05.2019  
Direcció General d'Obres Públiques; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori 17.04.2019   
Direcció General del Territori, Urbanisme i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori 17.04.2019   
Direcció Territorial de València; Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica 17.04.2019   
   
Societat Valenciana d'Ornitologia 25.04.2019   
WWF 25.04.2019   
Federació d'Esports de Muntanya i Escalada de la Comunitat Valenciana 25.04.2019   
SEO Birdlife 25.04.2019 02.08.2019  
La Unió de Llauradors i Ramaders 25.04.2019   
Unió de Xicotets Agricultors 25.04.2019   
Federació de Caça de la Comunitat Valenciana 25.04.2019 27.06.2019  
Col·legi Oficial d'Enginyers Tècnics Agrícoles i Graduats de València i Castelló 25.04.2019   
Col·legi d'Enginyers Agrònoms de Llevant 25.04.2019   
Associació Valenciana d'Agricultors 25.04.2019   
Acció Ecologista Agró 25.04.2019 2019  
   
Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball; Sotssecretaria 18.04.2019 16.07.2019  
Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport; Sotssecretaria 18.04.2019 22.05.2019  
Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori; Sotssecretaria 18.04.2019 17.05.2019  
Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic; Sotssecretaria 18.04.2019 16.05.2019  
Vicepresidència de la Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives; Sotssecretaria 18.04.2019   
Conselleria de Justícia, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques; Sotssecretaria 18.04.2019 14.05.2019  
Presidència de la Generalitat; Sotssecretaria 18.04.2019 24.05.2019  
Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública; Sotssecretaria 18.04.2019   
Conselleria de Transparència, Responsabilidat Social, Participació i Cooperació; Sotssecretaria 18.04.2019 09.05.2019  
  
  
C.3. Modificacions introduïdes en els documents de la norma de gestió a conseqüència de la informació pública i consultes  
S'incorporen a la memòria tècnica de la norma de gestió i a la proposta de projecte de decret corresponent les següents modificacions derivades de l'exposició pública i consultes:  
1. S'inclouen entre els plans, programes i projectes exclosos de l'obligació d'avaluar detalladament les seues repercussions sobre l'espai: «4.8. Totes aquelles actuacions previstes en els plans de prevenció d'incendis (de demarcació i/o locals) que compten amb l'avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 emesa per l'òrgan competent.»  
2. S'inclou com a criteri orientador per a l'agricultura i la ramaderia el següent: reforçar la importància i el control de les vies pecuàries al seu pas dins de l'àmbit de la norma de gestió, especialment en les zones amb presència d'hàbitats i espècies.  
3. Es proposa una nova redacció en relació amb la referència que es fa en la memòria tècnica la declaració dels refugis per a la fauna per a incloure-la en relació amb l'article 40 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana.  
4. S'incorpora a la mesura de gestió activa a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer com a òrgan principal en la constitució d'aquest òrgan proposat en la Memòria al punt 7.5.1.d.  
5. S'afig en l'apartat de pressions i amenaces l'epígraf P.99.42.34. Modificació dels corrents marins (pàgina 64) en referència a la pressió que pateixen els hàbitats litorals, concretament en el ZEC Platja de Moncofa i l'amenaça futura que representa per a tota la part litoral d'aquest espai si la regressió marina continua actuant.  
6. Respecte als sòls urbans i urbanitzables en la zona Nord de la ZEC, es proposa la seua inclusió d'aquesta mena de sòls en la zona D, atés que, per la dificultat de la seua exclusió de la ZEC, resulta més pràctic la inclusió d'aquestes zones com a zona D que excloure-les de l'àmbit del decret.  
7. Incloure certs sòls edificats del municipi de Moncofa que es troben dins del ZEC, en la categoria zona D, per mancar de qualsevol rellevància des del punt de vista d'aplicació de la norma i del compliment dels seus objectius, i tindre característiques semblants a altres sòls del ZEC inclosos en la zona D.  
8. En relació amb la declaració dels refugis de fauna, s'afig al text de la memòria referencia a la Llei de Caça. En l'apartat VII.3. Normes per a la protecció d'espècies de fauna i de flora, en el punt 3: Les zones dels estanys d'Almenara de 73 ha se superfície i la marjal de Sagunt de 67 ha de superfície són àrees restringides a l'ús cinegètic. Aquestes àrees seran destinades a refugi de fauna d'acord amb el que es disposa en l'article 40 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana.  
9. Quant a la neteja de séquies i canals i entenent la intranquil·litat que això suposa per a l'Ajuntament, es lleva la referència als cinc anys, i es deixa obert al fet que l'autorització preceptiva per a cada cas autoritzable podrà establir una periodicitat concreta, i queda aquest punt redactat de la següent manera:  
«4. A fi de protegir l'espècie Unio mancus la neteja de séquies serà preferentment manual. La neteja mecànica del fons de les séquies i canals de la marjal i estanys d'Almenara podrà realitzar-se quan es complisquen els següents requisits  
(a) serà obligatori revisar minuciosament els sediments retirats transcorregudes les primeres 24 hores després de l'actuació (temps en el qual els individus ixen a la superfície del sediment) i tornar a la séquia els individus localitzats vius d'aquestes espècies.  
(b) En el cas de trams de séquies que alberguen poblacions molt significatives d'aquestes espècies, la neteja mecànica requerirà autorització prèvia de l'òrgan competent en matèria d'espècies catalogades, i complir els següents requisits.  
(b.1) es realitzarà entre l'1 d'octubre i l'1 de març (l'època menys desfavorable per a aquesta espècie),  
(b.2) Es realitzarà una primera revisió del sediment retirat transcorregudes 24 hores després del dragatge, recorrent el marge de la séquia en tots dos sentits. Repetir el procés en els dies successius fins a comprovar l'absència d'exemplars en el sediment. Tots els individus rescatats seran mantinguts en cubetes d'aigua mentre es facen les tasques de neteja i seran tornats al més prompte possible al llit de la séquia d'origen.  
(b.3) A aquest efecte, es consideren séquies que alberguen poblacions molt significatives d'aquestes espècies els següents: les séquies dels Estanys d'Almenara fins a la Ponderosa, el Racó i Calamocs a Almenara i, séquies de la Ratlla i del Molí a l'entorn de Casablanca a la Llosa.»  
  
10. Pel que fa a les visites escolars s'accepta l'al·legació de l'Ajuntament d'Almenara: s'exclou d'aquesta avaluació els grups escolars organitzats i altres visites i queda a avaluació els esdeveniments esportius, lúdics. El text queda de la següent manera.  
1. Les activitats de competicions, esdeveniments esportius o lúdics en els quals participen més de 100 persones.  
11. Es considera convenient incloure la zona sud de la reserva de fauna de Casa Penya com a zona Per albergar presència puntual de l'hàbitat prioritari (7210) en zones restaurades després de la finalització de l'explotació de torba.  
12. Atesa la necessitat d'afermar els objectius de conservació d'aquesta norma mitjançant la reducció de les amenaces i pressions existents en l'espai, millorar la qualitat ambiental dels seus ecosistemes i com a resposta a les necessitats dels agents socials relacionats amb aquest espai natural, s'ha introduït una referència normativa en relació als vols tripulats dins de la ZEPA i una mesura de gestió en atenció a les peticions realitzades per l'Ajuntament d'Almenara en el procés d'estudi i contestació a les seues al·legacions. Les referències incloses són les següents:  
1. A fi de protegir i disminuir les pertorbacions a les espècies d'ocells presents en l'àmbit d'aquestes normes, es proposa la prohibició del sobrevol d'aeronaus des del nivell del sòl fins a l'altitud de 304,8 metres (1000 ft AGL), excepte les aeronaus espanyoles de l'Estat quan així ho exigisca el compliment de la seua comesa o bé per motius d'emergència. Per a això, la Direcció General de Medi Natural proposarà a la Direcció General d'Aviació Civil del Ministeri de Foment, la designació de l'àmbit d'aquestes normes com a zona sensible per a la fauna. En aquesta zona es podrà prohibir el vol de manera permanentment o per a determinades èpoques de l'any. Així mateix, es podran establir altres restriccions de vol que es consideren necessàries tant per a la protecció d'avifauna resident com per a la migratòria.  
  
2. S'inclou la mesura de gestió activa: «Millora ambiental de la zona de Calamoc», amb l'objectiu de millorar ambientalment la zona de Calamoc per a l'avifauna aquàtica mitjançant la gestió hídrica i maneig de la vegetació.  
13. A part dels canvis ací indicats s'han introduït xicotets canvis de redacció i estructura de text que s'han detectat al llarg del procés d'informació pública i redacció del present informe.  
  
D. Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació de la norma de gestió  
La norma de gestió que inclou el projecte de decret del Consell es desenvolupa de conformitat amb la legislació comunitària, estatal i autonòmica d'aplicació i permet integrar les consideracions ambientals, en concret, a través de les mesures de conservació i de les mesures necessàries per a previndre la deterioració i les alteracions dels hàbitats i espècies dels espais de la Xarxa Natura 2000 del seu àmbit territorial, i promou un desenvolupament sostenible, harmonitzant, a més, les seues previsions i determinacions amb els usos preexistents en aquest territori, tot això amb l'objectiu de fer front a la pèrdua de biodiversitat.  
  
Les normes d'aplicació directa que s'estableixen en les normes de gestió no modificaran de manera significativa les regulacions establides en altres instruments de planificació ambiental presents en aquest àmbit. D'altra banda, les normes de gestió respecten la planificació urbanística referent als sòls urbans i urbanitzables classificats en el seu àmbit, fet que queda patent en incloure aquestes àrees en l'esmentada zona D.  
  
En relació amb els possibles efectes sobre la planificació territorial i sobre la planificació sectorial implicada, cal recordar que la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals de la Comunitat Valenciana (article 47 quater) indica que les normes de gestió «són vinculants tant per a les administracions públiques com per als particulars, prevalent sobre el planejament territorial i urbanístic i sobre qualsevol altre instrument sectorial d'ordenació o gestió de recursos naturals».  
Tenint en consideració l'anterior, cal indicar que tots els espais sobre els quals s'apliquen les normes de gestió se situen en sòl no urbanitzable sobre el qual, a més, com indicàvem, i així recull la documentació tècnica que acompanya les normes de gestió, hi ha altres planificacions sectorials i ambientals que la norma de gestió recull i considera.  
  
En relació amb els possibles efectes previsibles sobre elements estratègics del territori, cal tindre en compte que la Xarxa Natura 2000, i els diferents espais que la formen, ja són, en si mateixos, un element estratègic del territori, fonamental de la infraestructura verda prevista en el Decret 1/2001, de 13 de gener, del Consell, pel qual s'aprova l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV, directrius 37, 38 i 39) i que també recull el títol I de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP). Per això, les normes de gestió tindran efectes positius sobre els elements estratègics del territori sobre els quals incideixen, i contribueixen a donar compliment a l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana.  
Respecte als efectes ambientals previsibles de les normes de gestió sobre la biodiversitat, la fauna i la flora en el seu àmbit geogràfic seran positius, ja que es tracta d'un instrument d'ordenació orientat a la conservació dels hàbitats i espècies que han determinat la seua inclusió en els espais de la Xarxa Natura 2000 i a l'establiment de les mesures necessàries per a previndre la deterioració i les alteracions d'aquests hàbitats i espècies amb la finalitat de mantindre'ls o portar-los a un estat de conservació favorable.  
D'igual manera es consideren positius els efectes sobre el paisatge que tindrà l'aplicació de les normes de gestió, ja que sent els espais de la Xarxa Natura 2000 recursos paisatgístics, de conformitat amb la legislació protectora del paisatge, la mateixa norma de gestió pot ser considerada com un instrument que contribuirà a fixar els objectius de qualitat paisatgística per a aquests espais.  
No obstant això, tenint en compte que l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de la fase de formulació del document d'abast establia que en matèria de paisatge, per a la realització de plans i projectes haurà de seguir-se el que s'estableix en la legislació sectorial en la matèria, garantint l'estudi de paisatge i la integració paisatgística de les actuacions, mitjançant l'elaboració d'estudis de paisatge o estudis d'integració paisatgística, d'acord amb la Llei 5/2014 d'ordenació del territorio, urbanisme i paisatge.  
La consideració de les normes d'aplicació directa, així com dels criteris orientadors, que s'estableixen en la norma de gestió tindran efectes positius en relació amb els factors climàtics i, especialment, sobre el problema del canvi climàtic, atés que augmentaran la capacitat de resiliència del territori, això és, la seua capacitat d'adaptació a aquest problema.  
D'igual manera, també poden considerar-se com a positius, en general, els efectes sobre la terra, l'aigua i l'aire, atés que les normes de gestió promouen un ús racional d'aquests dirigit a la seua millora i conservació en bon estat, en l'àmbit dels espais de la Xarxa Natura 2000.  
  
Es consideren positius els efectes sobre la població, en la mesura que contribuiran a garantir la seguretat jurídica a l'hora de desenvolupar les seues actuacions en el marc de la Xarxa Natura 2000 i possibilitaran l'arribada de recursos financers en el marc de les polítiques comunitàries, estatals i autonòmiques de caràcter agrari i regional.  
En relació a l'afecció sobre el patrimoni cultural s'estima que les normes de gestió no és previsible per la seua regulació que afecten negativament el patrimoni cultural; no obstant això les actuacions, projectes i plans inscrits en l'àmbit de les normes de gestió podrien suposar una afecció a elements del patrimoni cultural i en conseqüència s'estima que, tenint en compte l'informe del Servei de Patrimoni Cultural obtingut en la fase de formulació del document d'abast, les actuacions, projectes i plans inscrits en aquest àmbit hauran de sol·licitar informe a la Direcció General de Patrimoni Cultural, de manera que prèviament a la seua autorització o aprovació disposen d'aqueix informe i l'avaluació, en el seu cas, de la repercussió sobre els elements del patrimoni cultural que pogueren veure's afectats. Aquest és el moment en què s'estima més adequada la possible valoració d'aquests efectes tenint en compte que la norma de gestió no concreta prou els possibles projectes, plans, zones, etcètera perquè l'avaluació siga eficaç.  
No obstant això, i en relació amb l'indicat en el document d'abast s'estima respecte a la zona A el següent: es tracta de la zona en la qual es constata la presència d'hàbitats prioritaris i la presència d'espècies de major interés. És una àrea en la qual la conservació de la biodiversitat adquireix la màxima rellevància.  
En aquesta zona en el document d'abast s'indicava el següent: «En relació amb les construccions cal considerar que en sòls no urbanitzables protegits i, en particular, en les superfícies corresponents a la zonificació A d'aquestes normes no haurien d'admetre's construccions, edificacions o instal·lacions excepte aquelles necessàries i compatibles amb la conservació, cura i restauració dels recursos naturals existents o necessàries per a la gestió dels béns de domini públic o dels serveis públics o activitats d'utilitat pública. No hauria d'admetre's, per tant, en aquestes zones la possibilitat de realitzar actuacions que comporten un increment en la superfície de les construccions existents. Referent a això, les actuacions de manteniment, reconstrucció o remodelació d'habitatges unifamiliars aïllats quan suposen un increment de la superfície d'aquests no hauria d'admetre's en sòl no urbanitzable protegit o en zona A d'aquestes normes de gestió.»  
  
Referent a això, en la proposta de normes s'inclouen les següents actuacions en el grup sotmés a avaluació de repercussions:  
«2. La construcció d'edificacions aïllades o instal·lacions en sòl no urbanitzable protegit, destinades a activitats agrícoles (quan aquestes tinguen superfícies superiors a 10 m²), ramaderes, forestals o cinegètiques, així com la construcció, d'habitatges unifamiliars aïllats en sòl no urbanitzable amb qualsevol qualificació. Igualment, la reconstrucció o remodelació d'aquestes edificacions o instal·lacions quan suposen un increment de la superfície (més de 10 m² en les destinades a activitats agrícoles) o un canvi d'ús d'aquestes.  
3. La construcció d'edificacions aïllades o instal·lacions en sòl no urbanitzable destinades a ús turístic, com a allotjaments rurals, establiments de restauració, campaments i similars.»  
Tenint en compte les característiques concretes de la zona A, es considera que les actuacions abans indicades no són compatibles en aqueixa zona amb la conservació dels valors d'aquesta per la qual cosa hauran d'eliminar-se del grup d'avaluació de repercussions i incloure's en el grup d'actuacions no autoritzables i reflectir-se igualment en les taules aportades.  
Igualment, respecte de la zona A en el projecte de decret s'indica que s'avaluaran les repercussions de les següents actuacions: «7. L'aplicació de llots de depuradora i purins com a esmenes agrícoles en àrees compreses en aquelles àrees considerades sensibles per a la protecció d'hàbitats aquàtics, les quals hauran de definir-se en desenvolupament de la present norma.» Les característiques de la zona A abans indicades, de màxima rellevància des del punt de vista de la conservació i que a més es tracta de terrenys forestals o naturals, sense cultius agrícoles fa que aquest tipus d'actuacions hagen d'excloure's d'aquesta zona i no ser autoritzables en aquesta, ja que podrien ocasionar impactes negatius significatius en la vegetació i fauna.  
Per tot l'anterior, es considera que la proposta de les normes de gestió són adequades per a aconseguir els objectius de conservació que persegueixen per als espais de la Xarxa Natura 2000 inclosos en els seus respectius àmbits territorials i la tramitació duta a terme s'ajusta als requeriments de l'avaluació ambiental estratègica.  
E. Accions de seguiment de l'aplicació de la norma de gestió  
En l'apartat 8. Règim d'avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i espècies de les normes de gestió es proposen dos sistemes d'indicadors per al seguiment: d'una banda els indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la respectiva norma de gestió i, d'altra banda, els indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats.  
L'avaluació dels resultats de les mesures de conservació (normativa i criteris i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i espècies presents en les ZEC objecte de les Normes de Gestió incloses en el projecte de decret es realitzarà periòdicament, coincidint en el temps amb la realització dels informes d'aplicació previstos en l'article 17 de la Directiva Hàbitats (Directiva 92/43/CEE) i en l'article 12 de la Directiva d'Ocells Silvestres (Directiva 2009/147/CE).  
F. Acord d'emissió. Determinacions finals.  
De conformitat amb el que es disposa en l'article 12 de la LEAE, d'acord amb els fonaments que s'han exposat, es proposa donar la conformitat a la proposta de Declaració Ambiental i Territorial Estratègica de les Normes de Gestió dels Espais de la Xarxa Natura 2000: ZEC Marjal d'Almenara» ES5223007) i Platja de Moncofa» (ES5222006) i ZEPA Marjal i Estanys d'Almenara» (ES0000450), presentades totes dues per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, la qual s'haurà d'acompanyar del present document, així com incorporar a la respectiva norma de gestió, abans de la seua aprovació definitiva, les següents determinacions:  
1. Les següents actuacions incloses en el grup sotmés a avaluació de repercussions s'eliminaran d'aquest i s'inclouran en el grup d'actuacions no autoritzables, reflectint-se igualment en les corresponents taules, de les normes de gestió:  
«2. La construcció d'edificacions aïllades o instal·lacions en sòl no urbanitzable protegit, destinades a activitats agrícoles (quan aquestes tinguen superfícies superiors a 10 m²), ramaderes, forestals o cinegètiques, així com la construcció, d'habitatges unifamiliars aïllats en sòl no urbanitzable amb qualsevol qualificació. Igualment, la reconstrucció o remodelació d'aquestes edificacions o instal·lacions quan suposen un increment de la superfície (més de 10 m² en les destinades a activitats agrícoles) o un canvi d'ús d'aquestes.  
3. La construcció d'edificacions aïllades o instal·lacions en sòl no urbanitzable destinades a ús turístic, com a allotjaments rurals, establiments de restauració, campaments i similars.  
….  
7. L'aplicació de llots de depuradora i purins com a esmenes agrícoles en àrees compreses en aquelles àrees considerades sensibles per a la protecció d'hàbitats aquàtics, les quals hauran de definir-se en desenvolupament de la present norma.»  
2. S'incorporarà a la part normativa de les normes de gestió el següent:  
2.1. Per a la realització de plans i projectes inscrits en l'àmbit definit per les normes de gestió, haurà de seguir-se el que s'estableix en la legislació sectorial en la matèria, garantint l'estudi de paisatge i la integració paisatgística de les actuacions, mitjançant l'elaboració d'estudis de paisatge o estudis d'integració paisatgística, d'acord amb la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
2.2. Les actuacions, projectes i plans inscrits en l'àmbit de les normes de gestió hauran de sol·licitar informe a la Direcció General de Patrimoni Cultural, de manera que prèviament a la seua autorització o aprovació disposen d'aqueix informe i l'avaluació, en el seu cas, de la repercussió sobre els elements del patrimoni cultural que pogueren veure's afectats.  
La Declaració Ambiental i Territorial Estratègica conté les determinacions finals de caràcter ambiental que han d'incorporar-se a les normes de gestió dels Espais de la Xarxa Natura 2000: ZEC «Marjal d'Almenara» i «Platja de Moncofa» i ZEPA «Marjal i Estanys d'Almenara», sense perjudici de qualssevol altres que s'establisquen en els informes i/o autoritzacions que li siguen aplicable, la Declaració Ambiental i Territorial Estratègica és preceptiva i determinant i ha de ser tinguda en compte immediatament abans de l'aprovació definitiva i és un document integrant de la documentació definitiva d'aquestes normes de gestió.  
Respecte als plans i programes que puguen implementar-se en l'àmbit de les normes de gestió no s'eximeix del seu sotmetiment al tràmit d'avaluació ambiental si així està previst en la normativa en matèria d'avaluació ambiental d'aplicació. De la mateixa manera, aquells projectes, actuacions i activitats que es pretenguen desenvolupar en aquest àmbit, que encara respectant les condicions establides en aquestes normes de gestió, no s'eximeixen, tampoc, del seu sotmetiment al tràmit d'avaluació ambiental si així està previst en la normativa en matèria d'avaluació ambiental d'aplicació.  
D'acord amb l'article 56 de la LOTUP (Llei 5/2014, de 25 de juliol) una vegada aprovades definitivament les normes de gestió avaluades, l'òrgan promotor posarà disposició de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, com a òrgan ambiental, i de les altres administracions públiques afectades i del públic la següent documentació:  
a) Còpia de les normes de gestió aprovades  
b) Una declaració expressiva que resumisca els següents aspectes:  
1. De quina manera s'han integrat en aquestes normes de gestió els aspectes ambientals i territorials  
2. Com s'han pres en consideració l'estudi ambiental i territorial estratègic, la declaració ambiental i territorial estratègica i el resultat de les consultes, discrepàncies i al·legacions.  
c) Un resum no tècnic sobre la documentació continguda en els punts a) i b)  
Aquesta Declaració Ambiental i Territorial Estratègica per a les normes de gestió dels Espais de la Xarxa Natura 2000: ZEC «Marjal d'Almenara» i «Platja de Moncofa» i ZEPA «Marjal i Estanys d'Almenara» es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i es posarà a la disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria.  
La Declaració Ambiental i Territorial Estratègica conjunta perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'adopció o aprovació de la respectiva norma de gestió en el termini màxim de dos anys des de la seua publicació.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de quant antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000: ZEC «Marjal d'Almenara» (ES5223007) i «Platja de Moncofa» (ES5222006) i ZEPA «Marjal i Estanys d'Almenara» (ES0000450), i caldrà incorporar a la respectiva norma de gestió les determinacions finals assenyalades.  
  
Notificar als interessats que, en contra de la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que els notifique perquè en prenguen coneixement i efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, d'acord amb el que autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 5 de febrer de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 4 d'octubre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Angel Ivorra Devesa.