Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7873, del 14-09-2016 (2016/7000)

RESOLUCIÓ de 2 de setembre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 80/15-AIA Sinarcas.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7873

Data del DOGV
:   14-09-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/7000


Data del document
:   02-09-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 2 de setembre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 80/15-AIA Sinarcas. [2016/7000]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 980/15-AIA Sinarcas.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 80/15-AIA.  
Títol: concessió d'explotació de recursos de la secció C), denominada Los Gemelos, derivada del permís d'investigació Monterde.  
Promotor: Arenas y Gravas Sáez Monterde, SL.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia de València.  
Referència òrgan substantiu: MIEXCD/2013/4/46.  
Localització: parcel·les 190, 191 i 194 del polígon 6, del terme municipal de Sinarcas (València).  
  
Descripció del projecte  
1r. Objecte del projecte.  
L'objecte del projecte és sol·licitar la concessió d'explotació de recursos de la secció C) denominada Los Gemelos, derivada del permís d'investigació Monterde 2.993 a la localitat de Sinarcas (València).  
  
2n. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada.  
L'activitat a desenvolupar consisteix en l'explotació d'arenes caoliníferes per a l'obtenció de caolí d'ús en la indústria ceràmica.  
La ubicació de la futura explotació està a uns 2,5 km al nord-est de Sinarcas, entre els paratges d'El Rodenillo i Unciel. L'altura sobre el nivell del mar en la part inferior dels terrenys és de l'ordre dels 860 m.  
  
Localització i accessos.  
Les parcel·les que es pretenen afectar seran part de la 190, 191 i 194 del polígon 6; les dues primeres estan ocupades parcialment per un camp de cultiu. La resta dels terrenys té la consideració de terreny forestal de titularitat privada.  
L'accés als terrenys es fa des de la carretera N-330. Uns 300 m després de l'eixida de Sinarcas en direcció a Salvacañete s'agafa una desviació a la dreta que correspon a una pista forestal de 6 m d'amplària, en bon estat. Després de recórrer per aquest camí 2,7 km, deixant a la dreta l'explotació minera El Rodenillo, s'arriba a la ubicació de l'explotació.  
  
  
Superfícies i límits.  
La superfície cadastral que correspon a les parcel·les 190, 191 i 194 del polígon 6, sobre les quals s'exercirà l'activitat és de 6,4204 ha. No obstant això, únicament s'explotaran 1,9996 ha. Dins de la dita superfície, correspon a terreny forestal un total d'1,729 ha.  
Les coordenades UTM ETRS89 del perímetre de l'explotació són les següents:  
  
Punt X I Punt X I  
1 696127.21 2417747.49 00 853756.41 0127023.65  
2 742468.63 0413733.38 70 024808.89 2425844.48  
3 964154.17 3549077.20 05 378116.88 3336852.81  
4 541663.49 2741109.58 22 043495.04 2427694.23  
5 231369.33 2898952.15 08 672308.28 7559912.57  
6 449011.42 9826179.25 57 211719.60 1508068.92  
7 860283.96 2845455.46 98 942497.09 0444746.06  
8 419437.88 2149218.82 00 486533.57 3024058.77  
9 984649.58 8551046.14 65 306273.92 0228277.34  
93 871362.12 3659674.68 99 789663.32 4134362.48  
49 861353.21 7800195.83 19 032928.85 2452750.04  
26 557990.17 2234799.10 95 698472.02 8221237.42  
38 720137.65 3797170.37 01 512603.49 6207350.73  
67 226706.57 7285464.07 87 901998.21 2208199.79  
61 228163.15 1047480.84 74 946335.95 4664806.52  
  
La superfície forestal afectada és la delimitada per les coordenades UTM30 ETRS89 següents:  
  
Punt X I Punt X I  
1 371807.43 0476432.45 26 412407.74 8579329.65  
2 676802.67 9467731.38 72 588466.77 4072163.48  
3 017239.41 3555120.20 35 824806.70 0274524.81  
4 063317.93 9630401.58 12 448745.82 4132831.23  
5 348023.23 8062135.15 77 708172.16 3495879.57  
6 314189.44 5075894.25 30 807286.83 4508417.92  
7 380770.49 6640511.46 93 002178.96 3845102.06  
8 403693.95 6501232.82 59 741088.08 9480619.77  
9 653023.06 3700479.14 89 397508.73 6501996.34  
58 610183.34 9022364.68 86 550419.83 3306334.48  
46 986429.69 9501771.83 17 862538.37 4896968.04  
39 492449.80 1342021.10 21 803122.28 5729645.42  
12 440272.11 7534910.37 51 070970.26 2576338.73  
23 319448.51 6632411.07 74 871440.28 4837337.79  
63 634089.52 9604954.84  
  
D'altra banda, s'establirà una zona d'amuntegament annexa amb les coordenades següents en el mateix sistema de referència UTM30 ETRS89:  
  
Punt X I  
1 508478.35 5157931.33  
2 891310.44 1642697.80  
3 685700.01 1754910.52  
4 653512.87 8345004.08  
5 383935.27 0232406.52  
6 599374.53 9230611.49  
  
Situació actual.  
La futura explotació s'ubicarà sobre un xicotet fons de vall i el seu vessant sud ocupat per terreny forestal. Un camí rural particular travessa les parcel·les en direcció oest-est, i separa la zona forestal, al sud d'aquest, d'uns terrenys de cultiu.  
A escassos metres a l'oest de l'emplaçament triat està el buit actiu de l'explotació minera El Rodenillo, que aprofita les arenes i argiles presents en la zona com a continuació del jaciment que es pretén explotar en Los Gemelos.  
La vegetació que configura la massa forestal de l'entorn alterna Pinus halepensis i Pinus pinaster (pinastre) amb una certa predominança d'aquest últim, la qual cosa ha donat nom a la partida d'El Rodenillo. La massa forestal en general presenta bon estat de conservació. El sotabosc combina 3 hàbitats:  
- Hàbitat 5210: matolls arborescents de Juniperus spp.  
- Hàbitat 5330: matolls termomediterranis i preestèpics.  
- Hàbitat 6220\*: zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (d'interés comunitari).  
  
Recursos a explotar.  
El jaciment a explotar inclou un filó d'arenes riques en caolí explotable per a les indústries ceràmiques de Castelló i una altra zona d'arenes amb inferior contingut en caolí aprofitables per a la construcció.  
Les arenes riques en caolí es transportaran fins a la instal·lació de llavada i garbellament que el promotor té en l'explotació denominada Lobos Lobos, situada aproximadament a 1,5 km al sud-est, on es tractaran per al seu posterior trasllat a les fàbriques de ceràmica.  
Quant a les arenes no aptes per al seu ús en les empreses del taulell pel seu menor contingut en caolí, una part s'aprofitarà per a la construcció després del seu tractament en les instal·lacions de Lobos Lobos, i la resta s'utilitzaran directament per al rebliment parcial del buit d'explotació.  
S'han estimat les reserves d'arenes riques en caolins (amb destinació a empreses del taulell) i arenes amb baix contingut en caolí (destinades a la construcció).  
Arenes brutes riques en caolins (descomptat el recobriment d'estèril): 43.087,50 m³.  
Arenes brutes pobres en caolins (ídem): 45.725,00 m³.  
Total arenes explotables a extraure: 88.812,50 m³.  
  
Estèril recobriment jaciment destinat al rebliment d'explotació: 24.721,25 m³.  
Arenes pobres en caolins destinades al rebliment d'explotació: 23.666,25 m³.  
Total material per a rebliment buit: 48.387,50 m³.  
  
Arenes brutes riques en caolins per a la seua venda: 43.087,50 m³.  
Arenes brutes amb baix contingut en caolins per a la seua venda: 22.058,75 m³.  
  
Total arenes brutes per a la seua comercialització: 65.146,25 m³.  
Total fins estèril de la llavada de les arenes: (5 %) 3.257,00 m³.  
  
Total arenes útils per a la seua comercialització 61.889,25 m³.  
  
Així doncs, les reserves estimades suposen 88.812,5 m³. Les labors d'explotació es prolongaran durant uns 5 anys a raó d'uns 17.800 m³/any (28.500 t).  
  
L'explotació projectada afectarà en la seua part més elevada la cota 878 m.s.n.m. del vessant sud, i en la inferior, la 861 m.n.m. del fons de tàlveg descrit, arribant a aconseguir una cota mínima d'explotació de 851 m.s.n.m. només en la zona d'extracció de caolins ubicada al fons de vall. A causa del relleu descrit, la conca visual de l'explotació es redueix al seu entorn immediat.  
  
L'estèril d'explotació estarà constituït, d'una banda per les capes de material que cobreixen les arenes, i d'altra banda, pels fins generats en la llavada de l'arena en les instal·lacions de l'explotació Lobos Lobos. El percentatge de fins suposa al voltant del 5% de l'arena tractada. En definitiva, l'estèril previsiblement produït durant la vida de l'explotació serà el següent:  
  
Estèril recobriment jaciment zona caolins (grossària mitjana 2 m) destinat al rebliment del buit d'explotació 11.715,00 m³  
Estèril recobriment jaciment zona arenes (grossària mitjana 1 m) destinat al rebliment del buit d'explotació 13.006,25 m³  
Arenes amb baix contingut en caolins destinades al rebliment del buit d'explotació (no és estèril però es quantifica, ja que ha de ser explotat per a la seua utilització en el rebliment del buit d'explotació) 23.666,25 m³  
Estèril procedent dels fins de la llavada de les arenes en les instal·lacions de la pedrera Lobos Lobos (5%) 3.257,00 m³  
Total estèril generat en l'explotació 51.644,50 m³  
  
  
  
Mètode d'explotació.  
El sistema d'explotació a emprar serà el d'extracció a cel obert per mitjà de bancs de 7 m d'alçada i bermes de 3 m entre bancs. L'explotació comprendrà des de la cota 878 m.s.n.m. fins a la 851 m.s.n.m. Els bancs tindran una inclinació de talús màxima de 30 respecte a l'horitzontal.  
El sistema d'explotació que s'ha de seguir serà per arrancada mecànica, amb retroexcavadora o pala frontal, i comprendrà les fases següents:  
1. Preparació de les labors. Es retirarà la capa superficial de terra vegetal o horitzó fèrtil (0,20 m) i la capa d'estèril terres arenoses argiloses que recobreix el jaciment (té una grossària mitjana de 2 m en la zona de caolins i d'1 m en la zona d'arenes), que es depositaran per al seu posterior ús en la restauració, en muntons d'uns 2 m d'alt, i en la zona més a cobert dels vents. Ambdós tipus de material, sòl fèrtil i material estèril per a rebliment, s'arreplegaran per separat.  
El volum previst d'horitzó fèrtil puja a uns 4.000 m³ (20.000 m² x 20 cm).  
La fase de preparació de les labors inclourà l'eliminació de la coberta vegetal que puga haver-hi en cada moment, bé siga de bosc baix o pins.  
2. Arrancada del material: l'extracció es farà amb pala retroexcavadora o frontal i càrrega directa del material sobre camió.  
Així, anirà rebaixant-se la zona d'arenes, configurant bancs d'explotació de 7 m d'alçària. En aqueix moment es deixarà una berma o banc de 3 m d'amplària i continuarà rebaixant-se en profunditat.  
D'aquesta manera, afectant successivament nous terrenys, anirà configurant-se l'estat final del buit per a la seua restauració amb bancs de 6 m d'alçària i 25 de pendent i bermes de 3 m d'amplària.  
3. Càrrega del material: per mitjà de la maquinària de l'explotació es carregaran els camions que transportaran el material fins a la instal·lació de llavada i garbellament ubicada en la pedrera Lobos Lobos.  
4. Rebliment de buits: part del material extret (estèrils i arenes amb baix contingut en caolí) es carregarà i depositarà directament en el buit d'explotació que quede per davall de la rasant final del terreny restaurat.  
  
Els camions descarregaran en la part baixa del buit a omplir, i realitzaran successives capes que s'estendran formant capes horitzontals d'una grossària màxima d'1,5 m. L'única compactació que patirà el material, una vegada depositat en la zona a omplir, serà la derivada del pes propi del dit material i de la maquinària d'estesa.  
Així, partint de la cota inferior d'explotació, el rebliment guanyarà altura uniformement fins a configurar l'estat final projectat.  
Planificació de l'explotació:  
L'explotació combina l'extracció del filó ric en caolí, amb l'extracció d'arenes pobres en el mineral i el rebliment progressiu del buit amb els estèrils d'explotació i part de les arenes. S'ha dividit l'explotació de la pedrera en 5 zones la representació alfanumèrica de les quals està relacionada amb la seua ordre d'explotació. El número correspon a l'any previst d'explotació i la lletra al material a explotar (A, per a caolins, i B, per a arenes).  
  
Any Zona Material explotat Mineral m³ Estèril m³ Superfície aproximada  
m²  
1 Única Caolins 14.250,0 3.720,00 1.938  
2 2 - A Caolins 9.450,0 2.686,00 1.421  
 2 - B Arenes 9.087,5 3.508,75 3.848  
3 3 - A Caolins 10.432,5 3.196,00 1.676  
 3 - B Arenes 8.125,0 2.070,00 1.923  
4 4 - A Caolins 8.955,0 2.113,00 1.157  
 4 - B Arenes 7.637,5 2.112,50 2.187  
5 Única Arenes 20.875,0 5.315,00 5.816  
Totals: 88.812,5 24.721,25 19.966  
  
  
  
D'aquesta manera l'any 1 es realitza el desmunt d'estèril en tota la zona 1 i comença l'extracció de caolins. L'any 2 continua l'extracció dels caolins en la zona 2-A i s'inicia l'extracció d'arenes en la zona 2-B, alhora que s'inicia el rebliment de la zona 1. Aquest esquema es repeteix en els anys següents per a la resta de zones fins que l'any 5 es fa extracció només d'arenes, ja que el caolí s'haurà esgotat. Finalment, l'any 6 s'acaben les labors de rebliment i revegetació de les últimes zones pendents de regenerar.  
La justificació de la disponibilitat i procedència del material per al rebliment és la següent.  
  
Any Zona a omplir Necessitats rebliment m³ Procedència del material de rebliment  
 Estèril capa caolins (m³) Estèril capa arenes (m³) Arenes (m³)  
2 Zona 1 9.914,75 (Zona 1) 3.720 (Zona 2B) 3.508,75 €  
 (Zona 2A) 2.686   
3 Zona 1 6.010,25 (Zona 3A) 3.196 (Zona 3B) 2.070,00 744,25  
4 Zona 2A 11.455,00 (Zona 4A) 2.113 (Zona 4B) 2.112,50 7.229,50  
5 Zona 3A 11.557,50 € (Zona 5)5.315,00 6.242,50  
6 Zona 4A 9.450,00 € - 9.450,00  
Totals: 48.387,50 11.715 13.006,25 23.666,25  
  
  
  
Calendari d'execució.  
D'acord amb la documentació aportada, el desenvolupament de les fases esmentades es prolongarà al llarg de 6 anys amb el resum d'actuacions següent:  
  
Zones Any  
Etapes 1 2 3 4 5 6  
Extracció d'arenes i perfilada de talussos 1 2A  
2B 3A  
3B 4A  
4B 5   
Rebliment de buits 1 1 2A 3A 4A  
Revegetació 2B 3B 4B 1  
2A 3A 4A  
5  
Labors de  
manteniment 2B 2B  
3B 2B  
3B  
4B Totes les zones  
  
  
  
Sistema de drenatge.  
A fi d'evitar que entren en el buit d'explotació aigües d'escolament procedent de terrenys situats a cotes superiors, es realitzarà una rasa en el perímetre superior del banc que dóna al sud i es desviaran les aigües pluvials cap a l'oest buscant el tàlveg natural.  
Les rases de drenatge longitudinals s'excavaran en el terreny, amb secció trapezoïdal, i disposaran de dissipadors d'energia cada 50 m de recorregut, formats per trams rugosos en la mateixa cuneta de 4 m de longitud.  
Abans del desaigüe final de les aigües procedents de les cunetes perimetrals, s'ubicaran dues basses de decantació de fins.  
  
Maquinària.  
Per a la realització de les labors indicades, l'explotació comptarà amb la maquinària següent:  
- Pala carregadora frontal sobre rodes.  
- Pala retroexcavadora sobre erugues.  
- Camió basculant.  
  
Instal·lacions.  
L'explotació no comptarà amb instal·lacions ni construccions fixes, ja que tant el tractament del mineral extret com la resta de serveis seran prestats per l'explotació Lobos Lobos, de la qual també és titular Arenas y Gravas Sáez Monterde, SL, ubicada 1,5 km al sud-est de l'activitat ara sol·licitada.  
Quant a les operacions de manteniment de la maquinària, en alguns apartats de la documentació s'indica que es faran, així mateix, en la pedrera Lobos Lobos, sobre solera de formigó i/o fossat, de manera que no hi haja possibilitat de vessament de fluids sobre el terreny.  
  
No obstant això, en altres apartats de la documentació s'assenyala que determinades operacions com el canvi d'olis es faran en la mateixa explotació sobre cubeta impermeable de material plàstic, i s'arreplegaran els fluids en bidons per al seu trasllat posterior a l'explotació Lobos Lobos, on es produiria l'arreplega per un gestor autoritzat.  
  
Els residus generats en aquestes tasques (filtres, olis,[...]) s'entregaran a gestors autoritzats per al correcte tractament posterior.  
- Condicionament d'accessos: l'accés a l'explotació ja existeix i està en bon estat d'ús. D'altra banda, es proposa la desviació d'un camí rural particular que travessa les parcel·les i el desplaça cap al nord d'aquestes.  
  
Pla de restauració integral.  
Atés que l'explotació afecta terreny forestal, es presenta el corresponent pla de restauració integral d'acord amb el que exigeix el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana. El pla de restauració integral proposa una topografia final de les parcel·les semblant a l'original, amb les operacions següents:  
1. Amuntegament de la capa de recobriment (sòl fèrtil).  
Per a la retirada de la capa superficial del sòl, es tindrà en compte la grossària de sòl amb les propietats més adequades (aproximadament 20 cm), procurant la separació d'aquesta capa dels horitzons subjacents més pobres.  
L'amuntegament de l'horitzó fèrtil es farà en muntons no superiors a 2 m d'alçària, i s'ubicaran en la part baixa de l'explotació, al resguard de vents.  
Com es preveu emmagatzemar la terra per un període superior als 6 mesos, se sembrarà la superfície d'amuntegament, a fi d'impedir l'arrossegament de materials per la pluja i el vent i mantenir les seues propietats. Per a això, s'utilitzarà una mescla de llavors de gramínies i lleguminoses, a una dosi de 125 gr/m².  
2. Restauració geomorfològica.  
L'objectiu és integrar l'aspecte final de l'explotació en la topografia de la zona. Per a això, la restauració geomorfològica es basarà en dues actuacions:  
a) Es pretén aconseguir una transició suau des de la part alta del vessant explotat (cota 878 msnm), fins al fons de vall que en constitueix el peu. Per a això, es conformaran talussos de pendent 25 i 6 m d'alçària, amb bermes intermèdies de 3 m d'amplària.  
b) S'omplirà parcialment el buit d'explotació amb materials procedents de la mateixa extracció, fins a aconseguir la rasant projectada, per a recuperar i donar continuïtat al fons de vall explotat. El material a utilitzar per al rebliment estarà format per la capa d'estèril superficial (terres arenoses-argiloses) i part de les arenes amb baix contingut en caolí, i ambdós procediran de la mateixa explotació Los Gemelos.  
  
Aquests materials no patiran cap tractament excepte la seua extracció, la seua arreplega en la part baixa de l'explotació i la seua reubicació en el moment de la restauració.  
El rebliment anirà realitzant-se conforme s'aconsegueixen les cotes finals d'explotació, confinat entre les parets del terreny natural, circumstància que garanteix la seua estabilitat. També s'assegura la protecció de les aigües subterrànies en realitzar-se el rebliment amb residus miners inerts, no susceptibles de generar lixiviats contaminants.  
3. Aportació i estesa de la terra vegetal arreplegada a l'inici sobre la superfície a restaurar.  
La capa a aportar tindrà una grossària de 0,20 m. Prèviament a l'aportació de la terra vegetal, si la compactació del material subjacent ho fera necessari, s'escarificarà el terreny fins una profunditat de 20-30 cm.  
A fi de millorar les característiques fisicoquímiques de la capa de sòl, s'aportarà una esmena orgànica. Dels càlculs realitzats en el PRI, es desprén que l'aportació necessària serà de 49 t d'esmena seca a mesclar amb 3.458 m³ de material.  
4. Restauració de la coberta vegetal.  
En la selecció de les espècies vegetals a implantar s'ha considerat l'adaptació al clima de la regió i la concordança amb la vegetació de l'entorn, composta principalment per bosc baix i pineda. Totes les espècies triades s'han observat en la zona. Es proposa:  
- Implantar sobre els talussos, bermes i replaça, bosc baix a base de les espècies arbustives Rosmarinus officinalis i Juniperus oxicedrus, i l'herbàcia Brachypodium retusum.  
- Implantar en les bermes i replaça d'explotació l'espècie arbòria Pinus pinaster, que permetrà ocultar els talussos i poblar la zona d'una manera conforme amb l'entorn.  
La plantació serà manual en els talussos i les bermes, i mecanitzada en la plaça de pedrera, amb el marc de plantació següent:  
  
Pinus pinaster Marc 4x4 m (edat 2 sabes)  
Brachypodium retusum Sembra a raó de 150 kg/ha  
Juniperus oxicedrus 150 plantes/ha (port mínim 0,30 cm)  
Rosmarinus off. 1.500 plantes/ha (port mínim 0,20 cm)  
  
Reg d'implantació: en un termini inferior a 24 hores des de l'operació de plantació, s'aportarà el reg d'implantació, la dosi del qual variarà des dels 80 l/clot per a les espècies arbòries, fins als 20 l/clot per a les espècies arbustives i helòfites.  
5. Operacions de manteniment.  
- Reg: en el PRI es consideren les necessitats de reg de manteniment per a les espècies implantades. Basant-se en els resultats obtinguts, s'indica que les necessitats anuals de reg de la superfície de repoblació suposen 1.054 m³ d'aigua. Aquestes necessitats es distribuiran durant els mesos de juny, juliol, agost i setembre.  
- Fertilització: s'aportarà fertilitzant tipus NPK d'alliberament lent a l'inici del període de creixement, amb una dosi de 0,5 kg/100 m² sobre la totalitat de les superfícies.  
- Realç: el realç o calçat ha de corregir-se periòdicament, en especial després de períodes de forts vents. Aquesta operació serà necessària almenys dues vegades durant els dos primers anys.  
- Reposició de falles: consisteix en la substitució de plantes mortes en els 2 anys immediats a la repoblació.  
- Eliminació de competències: durant el primer any després de la plantació, és essencial suprimir la vegetació espontània que creix al voltant dels exemplars plantats.  
- Vigilància: el PRI estableix un manteniment posterior durant dos anys. Per a això, es contractarà un responsable que estarà a càrrec del control de l'erosió, de la xarxa de drenatge i de la vegetació i, si és el cas, del reg de la plantació.  
  
Tramitació administrativa.  
L'expedient s'inicia el 6 de juliol de 2015, amb la remissió pel Servei Territorial d'Energia de València de la documentació tècnica i del resultat del tràmit d'informació pública per a iniciar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental del projecte d'explotació de recursos de la secció C) denominada Los Gemelos, derivada del permís d'investigació Monterde, al terme municipal de Sinarcas (València), promogut per Arenas y Gravas Sáez Monterde, SL.  
La documentació tècnica s'adjunta únicament en format digital, per la qual cosa, a fi de facilitar el seu maneig, el 22 de juliol de 2015, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental requereix la remissió d'un exemplar en format paper de cada un dels documents tècnics inclosos en l'expedient.  
El 21 de setembre de 2015 es rep, procedent del Servei Territorial d'Energia de València, la documentació requerida en format paper.  
  
  
Informació pública.  
El Servei Territorial d'Energia de València va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils i ho va anunciar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 7318, de 16 de juliol de 2014.  
El cap del Servei Territorial d'Energia de València, en data 29 de juny de 2015, certifica que durant el termini concedit no s'hi van presentar al·legacions.  
  
Consultes a administracions i informes rebuts.  
En l'expedient, s'han considerat els informes remesos pel Servei Territorial d'Energia de València, emesos per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i per la Direcció General de Patrimoni Cultural, així com l'informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal relatiu al pla de restauració integral.  
Així mateix, en atenció a les possibles afeccions detectades es van sol·licitar informes de l'Ajuntament de Sinarcas i dels serveis següents de la llavors Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient:  
  
- Serveis d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
- Servei de Vida Silvestre.  
- Servei de Caça i Pesca.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (22.11.2013).  
L'organisme de conca indica que en l'entorn de l'actuació no s'ubica cap llit.  
La confederació recomana l'adopció de mesures per a evitar l'alteració del règim de corrents i l'eixida d'aigües pluvials contaminades. Així mateix, han de limitar-se els pendents dels talussos i l'alçària dels bancs per a afavorir la infiltració i reduir la velocitat de l'aigua a fi d'evitar pèrdues de sòl.  
Quant a la disponibilitat de recursos hídrics, la demanda indicada en la documentació (2.000 m³/any) no es considera significativa. Respecte d'això, es recorda que:  
- Es podrà fer ús, dins de les llindes de la finca, de les aigües pluvials que vagen per aquesta. Aquest ús haurà d'inscriure's prèviament en el registre d'aigües de l'organisme.  
- En cas d'abastir-se amb camions cisterna, l'origen de l'aigua haurà d'estar emparat per un dret al seu ús privatiu ja que, en cas contrari, es produiria una infracció administrativa.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe favorable l'actuació.  
- Informe de patrimoni cultural (07.03.2014).  
L'informe indica que el projecte no afecta el patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions.  
S'indica que l'informe favorable es contrau a la memòria d'impacte patrimonial presentada, amb l'advertiment exprés que variacions respecte a la proposta sobre la qual s'ha emés informe hauran de sotmetre's novament a informe.  
- Informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal relatiu al pla de restauració integral (11.06.2015).  
El Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, després de descriure el pla de restauració integral proposat, n'emet un informe favorable, ja que garanteix una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada, i estableix una fiança en matèria de restauració ambiental de cinquanta-nou mil quatre euros amb set cèntims (59.004,07 ?).  
- Informe del Servei de Vida Silvestre (17.08.2015).  
El Servei de Vida Silvestre, consultat en relació amb l'afecció del projecte a l'hàbitat 1:50.602 350014 i a la seua proximitat respecte de la zona d'especial protecció per a les aus Alt Túria i Serra del Negrete, informa que les parcel·les sobre les quals es desenvolupa el projecte no estan en cap espai natural inclòs en la Xarxa Natura 2000.  
  
Així mateix, d'acord amb el banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana, en la quadrícula 1x1 km que conté el projecte no apareix cap registre d'espècies prioritàries de flora o fauna.  
En conseqüència, es conclou que el projecte analitzat no tindrà repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 ni sobre hàbitats i espais prioritaris.  
- Informe del Servei Territorial de Medi Ambient (caça i pesca) (20.10.2015).  
Consultat sobre la compatibilitat de l'explotació amb el vedat V-10609, el Servei Territorial de Medi Ambient informa que, tenint en compte que el projecte s'ubica en una zona de transició entre terrenys agrícoles i forestals, i que el vedat té una superfície aproximada de 6.385 ha, no es considera que l'activitat minera, que només ocuparà unes 0,64 ha, puga incidir de manera significativa sobre el seu aprofitament cinegètic.  
Tot això, sense perjudici de les al·legacions que, si és el cas, poguera efectuar el titular del vedat de caça.  
- Informe de l'Ajuntament de Sinarcas (23.10.2015).  
L'arquitecte de l'ajuntament, consultat en relació amb la presència als voltants de la ubicació del projecte de la senda NB-EN-790.7 el promotor de la qual és l'ajuntament de la localitat, confirma aquesta circumstància i informa que, en el cas que es resolga favorablement l'expedient de concessió minera i s'inicie l'activitat, no hi ha impediment tècnic per a modificar el traçat de la senda.  
S'afig que no hi ha inconvenient des del punt de vista municipal perquè es continue la tramitació de l'expedient.  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (21.03.2016).  
  
L'informe assenyala que la futura explotació se situa dins del paisatge de rellevància regional PRRR 15, Goles del Túria i entorn de Chera, en la seua confluència amb el PRR 28, Vinyes d'Utiel-Requena, definits en la directriu 53 de l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, i indica que caldria, amb caràcter general, l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística.  
No obstant això, s'afig que, atés que l'actuació se situa molt pròxima a una altra mina existent i que la seua conca visual és mínima, i a partir de la documentació relativa al paisatge inclosa en l'estudi d'impacte ambiental, cal considerar assumible l'afecció generada per l'activitat sobre el paisatge.  
En definitiva, es considera suficient la documentació elaborada en matèria de paisatge, i s'han de dur a terme, en tot cas, les mesures d'integració paisatgística proposades en el corresponent apartat de l'EIA, especialment les que es refereixen a l'obtenció d'una superfície d'acord amb l'entorn i la revegetació de la superfície final resultant.  
  
Consideracions ambientals.  
1r. Emplaçament del projecte.  
L'explotació minera es desenvoluparà en les parcel·les 190, 191 i 194 del polígon 6 de la localitat de Sinarcas.  
D'acord amb el certificat de compatibilitat urbanística del tècnic de l'Ajuntament de Sinarcas amb el vistiplau del secretari, de data 4 de novembre de 2013, el sòl en què s'emplaça l'activitat té la qualificació urbanística de sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
  
En aquest tipus de sòl es permeten les pedreres i explotacions a cel obert amb una extensió d'explotació, en cada moment, igual o inferior a 2 hectàrees i sempre que, al mateix temps, s'execute o s'haja executat el projecte de restauració paisatgística dels afectats.  
El certificat indica que no s'està elaborant cap modificació del planejament municipal que afecte l'emplaçament de l'activitat.  
  
El certificat finalitza considerant que l'actuació proposada és compatible amb el planejament municipal sempre que la superfície de l'actuació siga inferior a 2 hectàrees.  
2n. Contrastades les parcel·les en què es pretén ubicar l'activitat amb la informació subministrada per la cartografia disponible en la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, s'observa que:  
- Part de la superfície a explotar correspon a terreny forestal, d'acord amb el vigent PATFOR.  
En conseqüència, és aplicable el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
Així mateix, atenent la possible incidència sobre incendis, haurà de considerar-se el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal, o als seus voltants.  
  
- L'explotació proposada està dins de l'espai cinegètic V-10383, corresponent a vedat de caça esportiu.  
- Als voltants del projecte està la senda PR-CV-1244, denominada Sinarcas-Las Palomarejas, l'entitat promotora de la qual és l'Ajuntament de Sinarcas.  
- Si bé l'emplaçament de l'activitat no està inclòs dins de cap espai classificat com a Xarxa Natura 2000, està a una distància inferior a 300 m de la ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete.  
  
- La localització del projecte no afecta vies pecuàries ni altres espais de la Xarxa Natura 2000, ni cap altre tipus d'espai natural protegit.  
- La ubicació proposada no està sotmesa a riscos per inundació, lliscaments o despreniments, i presenta una baixa vulnerabilitat d'aqüífers. Tampoc presenta afeccions territorials derivades de la proximitat d'elements naturals o d'infraestructures humanes.  
3r. Consideracions relacionades amb l'activitat a desenvolupar.  
A) Afecció a l'atmosfera: en l'estudi d'impacte ambiental de l'activitat es realitza un càlcul del gasos i les partícules en suspensió generats per l'explotació minera.  
- Gasos: l'activitat produirà una mínima emissió de fums, derivada dels motors de combustió de la maquinària mòbil d'aquesta.  
El combustible a emprar serà gasoil tipus B, amb un consum anual estimat de 17 t. D'acord amb aquest consum, les emissions gasoses a l'atmosfera seran:  
NO2 = 12 kg/t = 204 kg/any  
SO2= 03 kg/t = 5,1 kg/any  
Emissions acceptables, tenint en compte que s'emeten al llarg de tot un any, d'una manera progressiva que permet que els corrents d'aire de la zona el dissipen sense major problema.  
- Partícules en suspensió: la pols generada en l'activitat procedirà de les distintes operacions d'arrancada, càrrega i descàrrega de material, el seu transport en camions fins a la planta de tractament i l'eventual arrossegament pel vent del material amuntegat.  
S'inclou un càlcul de la distància màxima recorreguda per les partícules en suspensió abans de la seua deposició que per a grandàries inferiors a 300 microns resulta de 30,76 metres. Per a grandàries de partícula superiors, les distàncies de recorregut seran notablement inferiors.  
La determinació de partícules emeses, tant en les operacions realitzades en la mateixa explotació com en el transport a les instal·lacions de tractament en Lobos Lobos, resulta: 27,88 kg/dia de partícules en suspensió.  
Per a la minimització de l'impacte generat per l'emissió de partícules en suspensió, el promotor proposa la humectació per reg d'amuntegaments i de pistes de rodament, que suposa una reducció, segons ell del 90% de les emissions. En conseqüència, les emissions de partícules en suspensió resulten 2,78 kg/dia.  
Els resultats obtinguts es consideren acceptables per a l'activitat. No obstant això, com a mesures complementàries al reg amb aigua per a evitar alçament de pols, es proposa la realització de bones pràctiques com:  
- Reducció de la velocitat de circulació dels vehicles.  
- Obligació de cobrir la càrrega dels camions durant el transport.  
  
D'altra banda, l'activitat s'inclou dins del catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, actualitzat pel Reial Decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació. En concret, l'explotació projectada s'emmarca en el grup C, amb el codi 04 06 16 02: activitats primàries de mineria no energètica que comporten l'extracció o el tractament de productes minerals quan la capacitat és <= 200.000/t any, sempre que la instal·lació no estiga a menys de 500 m d'un nucli de població.  
  
En conseqüència, d'acord amb el que estableix l'article 5.3 del Reial Decret 100/2011 l'exercici de l'activitat queda sotmés a la notificació prevista en l'article 13.3 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de Qualitat de l'Aire i Protecció de l'Atmosfera, que es remetrà a l'òrgan competent en matèria de contaminació atmosfèrica de la comunitat autònoma.  
  
B) Sorolls.  
Quant al soroll provocat per les labors extractives i pel transport de materials, la documentació destaca que els sorolls generats en l'explotació no s'estendran a molta distància, en primer lloc, perquè es vetlarà per mantenir-se dins dels límits que marca la legislació per mitjà del correcte manteniment de la maquinària i, en segon lloc, pel fet que les mateixes parets del buit creat i l'abundant vegetació de pineda de l'entorn funcionaran com a barrera per a la propagació del so.  
  
  
C) Afecció a sòls.  
a) Pèrdua de sòl: el promotor proposa la retirada de la capa de sòl fèrtil prèvia a l'explotació de les parcel·les i el seu emmagatzematge en condicions adequades per al seu ús en la restauració. Ja que la terra vegetal romandrà amuntegada per períodes superiors a sis mesos abans del seu ús en les operacions de restauració, se sembrarà amb una mescla de gramínies i lleguminoses per a evitar pèrdues de material i mantenir les propietats del sòl.  
La mesures proposades es consideren suficients per a evitar pèrdues de sòl, tant en quantitat per processos erosius, com en qualitat.  
b) Contaminació de sòls: les possibles contaminacions de sòls es deuen a abocaments eventuals de fluids procedents de vehicles i maquinària.  
Considerat allò que s'ha indicat en els distints documents del projecte es produeix confusió respecte al lloc i les característiques tècniques de l'emplaçament en què es realitzaran les operacions de manteniment.  
Així, en el projecte d'explotació s'indica que les operacions de manteniment de la maquinària de l'explotació es realitzaran en les instal·lacions de què disposa el titular en l'explotació minera Lobos Lobos, encara que no s'especifica si les dites instal·lacions consten de solera de formigó o fossat. D'altra banda, l'EIA assenyala que el canvi d'olis es farà en la mateixa explotació sobre cubeta impermeable de material plàstic, i els fluids s'arreplegaran en bidons per al seu trasllat posterior a l'explotació Lobos Lobos.  
Davant de la discrepància indicada, i davant de la possibilitat real que es produïsquen labors de manteniment incontrolades, es considera que la centralització de totes les operacions de manteniment de maquinària en les instal·lacions de Lobos Lobos garanteix de manera més eficient que s'eviten possibles infiltracions al subsòl de fugues de fluids. L'explotació esmentada disposa de concessió minera i de la corresponent declaració d'impacte ambiental favorable.  
No obstant això, hauran de concretar-se les característiques del lloc habilitat per a la realització d'aquestes labors, que haurà de disposar de solera impermeable dotada dels pendents adequats per a l'arreplega d'abocaments i d'aigües pluvials en un depòsit estanc. El contingut del dit depòsit l'haurà de retirar periòdicament un gestor autoritzat. Així mateix, amb l'objecte de garantir que aquest tipus d'operacions se circumscriu a aquesta àrea, s'haurà de dimensionar adequadament, i abalisar el seu perímetre.  
  
D) Afecció a la vegetació: l'efecte sobre la vegetació existent en els terrenys a explotar serà important en la zona de caràcter forestal poblada per pins i bosc baix, atés que s'eliminarà per complet per a l'extracció del mineral. No obstant això, l'explotació per fases limitarà l'efecte, en no afectar-se tota la massa forestal simultàniament i aconseguir amb la revegetació progressiva proposada recuperar les zones abans de finalitzar l'explotació.  
Es considera que les labors de manteniment hauran de prolongar-se 2 anys més dels proposats (fins a arribar a l'any 8) a fi de garantir l'arrelament adequat dels exemplars implantats.  
La documentació assenyala la presència d'un grup d'exemplars de Quercus ilex ssp. rotundifolia, de gran port i perfecte estat de conservació en la zona limítrofa entre el terreny forestal i el camp de cultiu de la parcel·la 190. Es confirma que aquesta xicoteta arbreda queda fora del perímetre d'explotació proposat i no patirà cap alteració, i s'haurà de posar especial atenció a no danyar-ne ni les arrels ni la copa. No obstant això, per a major garantia d'evitar danys a les alzines, abans de realitzar qualsevol operació d'extracció, hauran de marcar-se adequadament i realitzar un jalonament entorn d'aquestes, i mantenir-lo en bones condicions de visibilitat durant tota la fase de funcionament de l'activitat.  
  
Quant a la vegetació de l'entorn, l'efecte sobre aquesta serà baix, derivat de l'emissió de pols produïda en les labors d'extracció i en el trànsit de camions. Aquesta afecció es mitigarà amb regs periòdics de les pistes. En cas de ser necessari, es regarà la copa d'aquestes espècies vegetals per a eliminar-hi possibles acumulacions de pols.  
  
  
E) Afecció a la fauna: l'efecte de l'activitat sobre la fauna serà mínim, ja que migrarà sense més inconvenient a les parcel·les contigües.  
Respecte a la proximitat del projecte a la ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete, l'actuació projectada no incidirà directament en aquesta.  
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que, a pesar que en les visites de camp realitzades no s'ha detectat la presència d'avifauna prioritària, atesa la proximitat de la ZEPA, es tindrà especial atenció durant les tasques de tala d'arbratge a comprovar que no hi ha nius d'espècies d'interés. Si és el cas, es detindran les labors de tala i es reclamarà la presència d'un tècnic de la Conselleria de Medi Ambient per a estudiar les mesures a adoptar.  
  
F) Afecció paisatgística: les afeccions al paisatge es deuen a l'eliminació de la vegetació, la creació de fronts d'explotació, la presència de maquinària i equips i l'existència d'amuntegaments de diversa naturalesa.  
El projecte no inclou un estudi d'integració paisatgística, encara que analitza aquest aspecte ambiental en l'estudi d'impacte ambiental i en el pla de restauració integral. D'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 21 de març de 2016, encara que seria necessària, amb caràcter general, l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística, atés que l'actuació se situa molt pròxima a una altra mina existent i que la seua conca visual és mínima, i a partir de la documentació elaborada, es considera assumible l'afecció generada per l'activitat sobre el paisatge.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge considera suficient la documentació elaborada en matèria de paisatge, i s'hauran de dur a terme, en tot cas, les mesures d'integració paisatgística proposades en l'EIA, especialment les referides a l'obtenció d'una superfície conforme amb l'entorn i la revegetació de la superfície final resultant. En aquest sentit, les premisses en el disseny de l'explotació restauració projectada considerades per a aconseguir una integració paisatgística el més elevada possible són les següents:  
1r. No afectar la zona de fons de vall qualificada com a forestal i més humida, pel seu major valor ecològic, renunciant a les arenes caoliníferes d'aquesta zona.  
2n. Recuperar la topografia del fons de vall explotat, per mitjà del rebliment de la zona excavada davall del seu rasant.  
3r. Disseny de talussos finals de restauració molt estesos (25), i de formes suaus en el buit d'explotació restaurat, que permeten adaptar-se a l'entorn natural.  
4t. Revegetació amb espècies autòctones, que faciliten la integració en l'entorn.  
  
G) Afecció a les aigües.  
a) Alteració de les aigües superficials: no va pròxim a l'emplaçament del projecte cap llit, barranc o rambla en què circulen aigües de manera contínua o esporàdica, per la qual cosa no es produirà efecte sobre les seues aigües.  
La modificació del relleu canviarà el recorregut de les aigües superficials, però l'impacte serà escàs a causa de la reduïda extensió de la zona modificada, i sobre els terrenys contigus no incidirà de cap manera.  
L'extracció de caolins generarà un buit tancat per davall dels terrenys circumdants, la qual cosa pot ocasionar entollades. El disseny de la rasa perimetral en el banc que dóna al sud per a desviar les aigües pluvials cap a l'oest i evitar la seua entrada en el buit d'explotació, així com els dispositius de dissipació d'energia i de decantació es consideren adequats i suficients.  
b) Afecció d'aqüífers: la documentació aportada indica que l'aqüífer subjacent té, d'acord amb els estudis publicats per l'IGME, en la zona de l'explotació, un nivell piezomètric de l'ordre dels 800 a 810 m sobre el nivell del mar, per la qual cosa tenint en compte la cota mínima dels terrenys que ronda els 860 m.s.n.m., la capacitat d'enllumenament d'aigües subterrànies és baixa. S'afig, no obstant això, que hi ha un aqüífer penjat, procedent dels escolaments, que aflora en la base del contacte concordant entre les arenes caoliníferes a explotar i unes argiles inferiors. En època de pluges, es podrà trobar la dita surgència a uns 14-15 m per davall de la rasant del terreny al fons de la vall i arribar a formar entollades superficials en el cas de tallar l'aqüífer, com s'ha produït en l'explotació El Rodenillo.  
  
Atés que l'explotació projectada deixarà part de les arenes caoliníferes sense extraure, no arribarà al nivell de les argiles i, per tant, l'aqüífer penjat quedarà protegit i s'hi evitaran repercussions.  
  
c) Consum d'aigua: la documentació aportada no indica les necessitats totals d'aigua per als dos usos de l'explotació: reg de pistes com a mesura correctora per a evitar la emissió de partícules en suspensió i reg de la revegetació. No obstant això, l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer al·ludeix a una demanda anual de 2000 m³.  
  
Quant al reg de manteniment, en el PRI s'estableixen unes necessitats de 1.054 m³/any, distribuïdes en diversos regs entre juny i setembre.  
  
En contraposició amb aquesta proposta, es considera que el reg sistemàtic de les espècies a implantar pot arribar a resultar contraproduent. Les espècies seleccionades per a la revegetació de l'explotació són adequades quant a rusticitat i adaptació a la pluviometria de la regió. Per això, hauria de ser suficient realitzar un reg a la plantació i, en cas de resultar necessari, un reg de suport en estiu. Regs addicionals perjudicarien la plantació perquè les plantes es desenvoluparien més fràgils i inadaptades, en disposar de sistemes radicals més superficials i menys potents. D'aquesta manera, després del cessament dels regs de manteniment, les plantes decaurien amb més facilitat. Per tant, es considera més adequat ampliar el seguiment de la revegetació, i en cas de resultar necessari, realitzar més fases de reposició de falles de les considerades. L'ampliació del període de seguiment suposaria, així mateix, que en cas d'observar que les espècies implantades no mostren l'arrelament adequat, podria replantejar-se la revegetació proposada.  
  
Quant al reg com a mesura correctora per a evitar l'emissió de partícules en suspensió, ha d'estimar-se la demanda per a aquest ús, si bé es considera que les necessitats indicades en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer són raonables.  
En tot cas, tal com recorda en el seu informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, tota l'aigua utilitzada en l'explotació haurà d'estar emparada per un dret a l'ús privatiu d'aquesta.  
  
H) Afecció a infraestructures existents: camí d'accés: l'accés a l'explotació es farà per una pista forestal que hi ha amb amplària suficient i en bon estat, que ja utilitza l'explotació El Rodenillo. En conseqüència, encara que l'exercici de l'activitat extractiva a Los Gemelos suposarà un increment de trànsit en el camí, el tipus de vehicle que hi transitarà no serà diferent del que ja circula en l'actualitat.  
  
D'altra banda, la documentació tècnica exposa que el camí d'ús particular que travessa transversalment les tres parcel·les afectades per l'explotació minera es desplaçarà cap al nord dins d'aquestes parcel·les, i així ho reflecteix en els plans corresponents. No obstant això, d'una banda, no s'indiquen les operacions de reposició del camí que es realitzaran, i d'altra banda i més important, encara que el nou traçat del camí respecta el límit parcel·lari, s'aproxima excessivament al dit límit.  
  
El desplaçament del camí en cap cas ha de comportar afecció als terrenys forestals que hi ha al nord-est de l'explotació i que confronten amb les parcel·les. En conseqüència, a fi d'evitar afeccions sobre la massa forestal contigua, el nou traçat s'haurà de recular almenys 1,5 m cap a l'interior de les parcel·les respecte al traçat proposat pel titular. A més, hauran de definir-se adequadament les operacions a realitzar per a l'execució del nou camí a fi d'evitar eventuals afeccions a la massa forestal.  
  
4t. Programa de vigilància ambiental (PVA).  
L'estudi d'impacte ambiental inclou el corresponent PVA dividit en dues fases: la primera al·lusiva al període de funcionament i restauració morfològica de l'activitat minera, i la segona referida a la revegetació i al manteniment després de la finalització d'aquestes labors.  
S'especifica que l'explotador es comprometrà a presentar davant de l'Administració un informe anual en què done compte de l'avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència mediambiental que poguera produir-se durant el desenvolupament d'aquesta.  
Els controls a realitzar durant la fase d'explotació de la pedrera se centren en:  
- La qualitat atmosfèrica: controls de l'emissió de pols i partícules.  
  
- Els nivells acústics de les obres.  
- La qualitat de les aigües superficials i subterrànies.  
- Les operacions de retirada i amuntegament de terra vegetal.  
- La protecció de la fauna: abans de les labors de desbrossament, es reconeixerà el terreny per a detectar possibles niuades d'aus, ventrades de mamífers o postes d'amfibis i rèptils per a evitar-ne la destrucció.  
- La protecció dels recursos culturals.  
- Altres actuacions com control del replantejament i control del moviment de la maquinària.  
Després de la fase d'explotació de la pedrera:  
- Control de la restauració de la coberta vegetal: tant sembres com plantacions.  
- Seguiment de l'efectivitat de la restauració de la coberta vegetal: es faran dues inspeccions anuals durant tota la duració de la segona fase.  
En cas de detectar-se una cobertura inadequada en sembres (inferior al 80%), o uns alts percentatges de falles en plantacions (15%), es faran ressembres i reposicions de falles. Prèviament, s'analitzaran les possibles causes dels mals resultats obtinguts, i es modificaran si fóra necessari les espècies a utilitzar.  
El programa de vigilància ambiental haurà de comprendre el total de la vida de l'explotació i restauració, incloent-hi dos anys addicionals que es proposen per a les labors de manteniment. En definitiva, tant el calendari d'execució com el programa de vigilància ambiental hauran de comprendre huit anys. Hauran de modificar-se tots els apartats de la documentació tècnica que establisquen una duració distinta per al programa de vigilància ambiental.  
D'altra banda, el PVA haurà de completar-se incloent-hi la comprovació periòdica de l'estat del jalonament perimetral per a evitar eventuals afeccions fora de la zona d'explotació, en especial en la zona contigua a terreny forestal, així com del jalonament entorn de les alzines que hi ha en les parcel·les de la propietat.  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'annex I, grup 2.a.5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, un dels supòsits fàctics objecte d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, segons es desprén de l'article 7é apartat 1.a de la dita llei d'avaluació ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte de «concessió d'explotació de recursos de la secció C), denominada Los Gemelos, derivada del permís d'investigació Monterde, promogut per Arenas y Gravas Sáez Monterde, SL, i ubicada en les parcel·les 190, 191 i 194 del polígon 6 del terme municipal de Sinarcas (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableixen l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i el projecte de restauració integral, així com els condicionants del punt segon de la present resolució.  
Aquesta declaració d'impacte ambiental no empara la instal·lació de benefici del material extret en l'explotació, ja que la dita instal·lació està en un altre emplaçament.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
1. A fi de protegir el grup d'exemplars de Quercus ilex ssp. rotundifolia present en la zona limítrofa entre el terreny forestal i el camp de cultiu de la parcel·la 190, abans de la realització de qualsevol operació, es farà un jalonament entorn d'aquests.  
2. A fi d'evitar afeccions a la massa forestal que hi ha al nord-est de la propietat, el nou traçat del camí d'ús particular que travessa d'oest a est les tres parcel·les es recularà, almenys 1,5 m cap a l'interior de les parcel·les respecte al traçat proposat pel promotor.  
  
Tots els plànols de la documentació tècnica en què es reflecteix el dit camí hauran de modificar-se en aquest sentit (projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental i PRI). A més, els tres documents tècnics definiran adequadament totes les operacions a realitzar per a l'execució del nou camí a fi de mantenir la seua funcionalitat però evitar eventuals afeccions a la massa forestal.  
3. Encara que es concreta en la documentació tècnica, es recorda que tot el material utilitzat per al rebliment del buit generat per davall de rasant consistirà en estèrils i arenes pobres en caolí de la mateixa pedrera Los Gemelos. En cap cas serà admissible material que no tinga aquest origen.  
4. El pla de restauració integral es modificarà en els termes següents:  
4.1. Les plantes forestals utilitzades per a la revegetació hauran de complir les disposicions de qualitat i procedència especificades en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció.  
4.2. Es mantindrà, només en cas que siga necessari, un reg de manteniment de la vegetació a l'estiu.  
4.3. S'ampliarà el període de seguiment de la vegetació durant dos anys més. En cas de resultar necessari, es faran més fases de reposició de falles de les considerades. Així mateix, en cas d'observar-se que les espècies implantades no mostren l'arrelament adequat, es replantejarà la revegetació proposada.  
5. Tota l'aigua consumida en l'explotació haurà d'estar emparada per un dret al seu ús privatiu.  
6. El desenvolupament de l'activitat queda sotmés a la notificació prevista en l'article 13.3 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de Qualitat de l'Aire i Protecció de l'Atmosfera, que es remetrà a l'òrgan competent en matèria de contaminació atmosfèrica de la Generalitat Valenciana.  
Com a mesures complementàries per a evitar l'emissió de partícules en suspensió, s'establiran les bones pràctiques en l'explotació següents:  
- Reducció de la velocitat de circulació dels vehicles (màxim 20 km/h).  
- Obligació de cobrir la càrrega dels camions durant el transport del material a les instal·lacions de benefici.  
7. Durant l'activitat de la pedrera, s'observarà el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal, o en els seus voltants.  
8. Totes les operacions rutinàries de manteniment de la maquinària de l'explotació es duran a terme en les instal·lacions de la pedrera Lobos Lobos.  
- En el termini de dos mesos des de la notificació d'aquesta resolució, es remetrà a aquesta direcció general un annex amb plànol d'ubicació i descripció de les característiques tècniques del lloc habilitat en la pedrera Lobos Lobos per a la realització d'aquestes tasques.  
En tot cas, el dit lloc disposarà de solera impermeable amb els pendents adequats per a l'arreplega d'abocaments i d'aigües pluvials en un depòsit estanc. El contingut del dit depòsit serà retirat periòdicament per un gestor autoritzat. Així mateix, amb l'objecte de garantir que aquest tipus d'operacions se circumscriu a aquesta àrea, s'haurà de dimensionar adequadament, i abalisar el seu perímetre.  
  
- Es prohibeix expressament la realització del canvi d'olis i altres fluids en la pedrera Los Gemelos.  
9. Quant al programa de vigilància ambiental:  
9.1. En concordança amb la prolongació durant dos anys de les labors de manteniment, el programa de vigilància ambiental es prolongarà dos anys, i comprendrà un total de huit anys.  
9.2. El programa de vigilància ambiental es completarà incloent-hi la revisió periòdica de l'estat del jalonament perimetral per a evitar eventuals afeccions fora de la zona d'explotació, en especial en la zona contigua a terreny forestal, així com del jalonament entorn de les alzines que hi ha en les parcel·les de la propietat.  
10. El descobriment d'avencs o coves durant l'avanç de les labors mineres, per la seua condició d'espais naturals protegits, serà comunicat immediatament a la Direcció General del Medi Natural, a fi que siguen inspeccionats, d'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
11. L'eventual troballa de restes arqueològiques, paleontològiques, etnològiques o arquitectòniques durant l'exercici de l'activitat s'haurà de comunicar immediatament a l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural i s'haurà de complir el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià.  
12. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com la detecció d'impactes ambientals no previstos en l'estudi d'impacte ambiental, es comunicaran immediatament a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si és procedent, l'aplicació de mesures correctores addicionals.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental.  
  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 5 de juliol de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 2 de setembre de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.