Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9237, del 17-12-2021 (2021/12726)

DECRET 194/2021, de 3 de desembre, del Consell, de declaració de Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Zona Arqueològica, del jaciment «La Picola», en el terme municipal de Santa Pola.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9237

Data del DOGV
:   17-12-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/12057


Data del document
:   03-12-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * Santa Pola
    * cultura regional
    * patrimoni cultural
    * protecció del patrimoni
    * declaració fiscal
    * patrimoni arquitectònic
    * legislació

DECRET 194/2021, de 3 de desembre, del Consell, de declaració de Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Zona Arqueològica, del jaciment «La Picola», en el terme municipal de Santa Pola. [2021/12493]  
L'article 49.1.5 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana estableix la competència exclusiva de la Generalitat en matèria de «patrimoni històric, artístic, monumental, arquitectònic arqueològic i científic, sense perjudici del que disposa el número 28 de l'apartat 1 de l'article 149 de la Constitució Espanyola». L'article 26.2 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, disposa que la declaració d'un bé d'interés cultural valencià s'ha de fer mitjançant un decret del Consell, a proposta de la conselleria competent en matèria de cultura. Tot això sense perjudici de les competències que l'article 6 de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del patrimoni històric espanyol, reserva a l'Administració general de l'Estat.  
L'Ajuntament de Santa Pola ha sol·licitat la incoació d'un expedient per a declarar bé d'interés cultural valencià, amb la categoria de zona arqueològica, el jaciment arqueològic «La Picola», al terme municipal de Santa Pola.  
Mitjançant la resolució de 9 de novembre de 2020 (DOGV 8955, 18.11.20), de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, es va acordar incoar un expedient per a declarar bé d'interés cultural valencià, amb la categoria de zona arqueològica, el jaciment arqueològic «La Picola», situat al terme municipal de Santa Pola (Alacant), i es va sotmetre l'expedient incoat a un tràmit d'informació pública, amb la determinació dels seus valors, la descripció i la delimitació d'aquest, així com el seu entorn de protecció, i l'articulació de la normativa protectora corresponent i el sotmetiment de l'expedient incoat a tràmit d'informació pública.  
S'han complit tots els tràmits legalment preceptius d'acord amb les disposicions vigents.  
En l'expedient, consta l'informe favorable a la declaració de bé d'interés cultural valencià del Consell Valencià de Cultura i de la Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles, que han prestat la seua conformitat a la proposta declarativa que se'ls ha elevat, d'acord amb el que estableix l'article 27.5 de la Llei 4/1998, de la Generalitat.  
  
S'han formulat al·legacions en el tràmit d'informació pública i en el de l'audiència, a les quals s'ha donat una resposta raonada de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics.  
Aquest decret s'adequa als principis de bona regulació establits en l'article 129 de la Llei 39/2015, de 30 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i en aquesta iniciativa normativa, s'acredita la concurrència dels principis de necessitat, eficàcia, proporcionalitat, seguretat jurídica i transparència en el seu procés d'elaboració i eficiència.  
En compliment del principi de necessitat i eficàcia, l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana preceptua en l'article 12 que la Generalitat vetlarà per la protecció i defensa de la identitat i els valors del poble valencià i el respecte a la seua diversitat i al seu patrimoni històric. En aquest sentit, els jaciments que incorporen valors arqueològics en grau particularment significatiu, com han informat els serveis tècnics, han d'accedir a la condició de bé d'interés cultural valencià amb la categoria de zones arqueològiques.  
Tenint en compte les circumstàncies i les característiques singulars que concorren en el jaciment arqueològic «La Picola», situat al terme municipal de Santa Pola, en què conflueixen un antic recinte defensiu d'origen ibèric i diverses estructures i edificacions romanes, s'imposa el seu màxim reconeixement en l'àmbit patrimonial mitjançant la declaració com a bé d'interés cultural valencià, de conformitat amb el mandat que conté la Llei 4/1998, de la Generalitat.  
En compliment del principi de proporcionalitat, aquest decret constitueix l'eina necessària i imprescindible per a la preservació, la reivindicació del valor i la màxima divulgació del jaciment arqueològic «La Picola» i de l'espai en què es troba.  
En compliment del principi de seguretat jurídica, aquesta formalització tutelar, i la normativa que s'estableix en aquesta, concilia la protecció obligada a uns béns de destacadíssima significació patrimonial amb la definició precisa de l'estatut jurídic dels propietaris, inclosos en els àmbits d'afecció del jaciment declarat, ja que és de titularitat municipal, les facultats del qual es limiten, en la mesura estrictament necessària, per a preservar els valors culturals detectats i per a salvaguardar l'ambient paisatgístic al qual històricament s'associen en les preexistències que el conformen actualment.  
  
En compliment del principi de transparència, per a potenciar la participació activa dels destinataris en l'elaboració d'aquesta iniciativa normativa, s'ha notificat la iniciació de l'expedient als propietaris afectats, s'ha suscitat la intervenció activa dels ciutadans a través del tràmit d'informació pública i, finalment, s'ha conferit una audiència al titular dominical i als altres interessats, que han formulat al·legacions a les quals s'ha donat una resposta motivada d'acord amb l'informe dels serveis tècnics.  
En compliment del principi d'eficiència, aquest decret només implementa el tràmit de l'autorització administrativa prèvia i preceptiva de l'òrgan competent en matèria de cultura per a qualssevol actuacions que es pretenguen dur a terme en l'àmbit delimitat del jaciment declarat i les de transcendència patrimonial que s'aborden en el seu entorn, sense perjudici del règim tutelar que resulta aplicable al patrimoni arqueològic, únicament a l'efecte de salvaguardar les preexistències, tal com apareixen descrites en aquest decret, en relació de causa a efecte, i no comporta cap càrrega per a l'Administració, ja que el jaciment declarat és majoritàriament de propietat municipal.  
  
En virtut del que s'ha exposat, a proposta de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, i segons el que s'estableix en l'article 26.2 de la Llei 4/1998, de la Generalitat, i l'article 28.c de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu i amb deliberació prèvia del Consell en la reunió de 3 de desembre de 2021,  
  
  
DECRETE  
  
Article 1. Objecte  
Aquest decret té com a objecte declarar bé d'interés cultural valencià, amb la categoria de zona arqueològica, el jaciment arqueològic «La Picola», situat al terme municipal de Santa Pola, segons la descripció i la delimitació que contenen els annexos del decret.  
  
  
Article 2. Règim de la zona arqueològica  
El jaciment arqueològic de «La Picola», al nucli urbà de Santa Pola, és un bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, i s'ha de regir pel que es disposa en la secció segona del capítol III del títol II de Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, per als béns immobles d'interés cultural, així com pels plans especials o instruments urbanístics de contingut anàleg, que, si és el cas, s'aproven. Qualsevol actuació que es pretenga dur a terme en el jaciment estarà subjecta a l'autorització prèvia i preceptiva de la direcció general competent en matèria de cultura, amb caràcter previ a l'inici i a l'atorgament de la llicència municipal, si és el cas, quan aquesta siga preceptiva, sense perjudici de l'aplicabilitat íntegra al jaciment esmentat del títol III de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i del Decret 107/2017, de 28 juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques a la Comunitat Valenciana.  
  
  
Article 3. Usos permesos en l'immoble i l'entorn  
Els usos permesos seran tots els que contribuïsquen a la investigació, la reivindicació del valor i el gaudi patrimonial del bé, així com els usos històrics comuns o existents en l'actualitat. L'autorització particularitzada d'ús, o qualsevol canvi d'ús, requerirà l'autorització prèvia de l'òrgan competent en matèria de cultura.  
  
Article 4. Règim d'intervenció en l'entorn  
Qualsevol intervenció que es pretenga dur a terme en l'entorn de protecció de la zona arqueològica, excepte les que manifestament manquen de transcendència patrimonial, requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura. Aquesta autorització s'emetrà aplicant-hi els criteris d'aquesta normativa i, en defecte d'això, els que s'enumeren en els articles 38, 39, 58 i següents de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. La proposta d'intervenció haurà de definir el seu abast i haurà d'anar acompanyada de la documentació tècnica oportuna que permeta l'avaluació patrimonial. També haurà d'especificar la ubicació parcel·lària, i adjuntar les fotografies que permeten constatar la situació actual i la seua transcendència patrimonial. Transcorregut el termini de tres mesos, la sol·licitud s'entendrà denegada per silenci administratiu.  
  
Article 5. Preservació del paisatge històric, arqueològic i dels béns que el conformen  
A fi de preservar el paisatge de la zona arqueològica i la integritat del jaciment arqueològic i del paisatge:  
1. Les construccions confrontants i existents en l'entorn de protecció de la zona arqueològica no podran augmentar el seu volum edificat. L'acabat exterior s'haurà d'atindre a l'ambient en el qual estan situats. Tot això sense perjudici de l'aplicació de l'article 21 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, a aquests immobles.  
  
En la part de l'entorn no urbanitzada, ni transformada, s'haurà de respectar l'ambient característic de l'àmbit, i se'l preservarà, en general, de l'edificació.  
2. Queden expressament prohibits com a regla general, l'abocament de residus i els moviments de terres i excavacions amb incidència paisatgista, excepte els moviments que siguen necessaris per a l'estudi i la conservació del jaciment i obtinguen l'autorització patrimonial preceptiva.  
3. Totes les intervencions sobre els immobles existents en l'entorn han de considerar les cauteles arqueològiques previstes en l'article 62 de la Llei del patrimoni cultural valencià. En qualsevol cas, les actuacions arqueològiques hauran de ser autoritzades per la conselleria competent en matèria de cultura, d'acord amb l'article 60 de la mateixa llei, per a la salvaguarda del patrimoni d'aquesta índole que incorpora l'àmbit.  
  
4. Es prohibeixen les senyalitzacions de tipus publicitari, l'emmagatzematge a l'aire lliure de materials i l'abocament de residus. No es consideren publicitat, a l'efecte d'aquest apartat, els indicadors i la retolació d'establiments que siguen identificatius de les marques corporatives i de l'activitat que s'hi desenvolupe.  
  
Article 6. Intervencions arqueològiques  
Per a dur a terme intervencions arqueològiques en el jaciment declarat bé d'interés cultural i el seu entorn es requerirà, d'acord amb l'article 20 del Decret 107/2017, de 28 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques a la Comunitat Valenciana, la presentació d'un pla general d'investigació que ha de contindre la descripció detallada dels objectius del pla, les fases d'execució i la duració de cada una, així com una proposta motivada d'àrea de reserva arqueològica del jaciment, segons el que disposa l'article 66 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. El pla general d'investigació haurà de ser autoritzat per l'òrgan competent en matèria de cultura. El pla general d'investigació no serà necessari per a les intervencions arqueològiques següents:  
  
1. Les que es manifesten de realització urgent, tant per motius de conservació i manteniment com per altres motius, sempre que es justifique i la urgència siga corroborada per l'òrgan competent en matèria de cultura.  
2. La documentació gràfica que no implique tècniques analítiques.  
  
Article 7. Pla especial de protecció  
D'acord amb el que estableixen els articles 34.2 i 39.4 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i l'article 43 del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu del Consell 1/2021, de 18 de juny, la present declaració de bé d'interés cultural determina per a l'Ajuntament de Santa Pola l'obligació de redactar un pla especial de protecció de la zona arqueològica i del seu entorn.  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera. Inscripció en l'Inventari general del patrimoni cultural valencià  
Aquesta declaració de bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, del jaciment arqueològic «La Picola», situat al terme municipal de Santa Pola (Alacant), s'inscriurà en la secció primera de l'Inventari general del patrimoni cultural valencià i en el Registre general de béns d'interés cultural, dependent de l'Administració general de l'Estat.  
  
Segona. Incidència pressupostària  
L'aplicació i desplegament d'aquest decret no podrà tindre cap incidència en la dotació de cap capítol de despesa assignada a la conselleria competent en matèria de cultura i, en tot cas, s'haurà d'atendre amb els mitjans personals i materials propis.  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Entrada en vigor  
Aquest decret es publicarà en el Boletín Oficial del Estado i entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Segona. Pla especial de protecció de la Zona Arqueològica i del seu entorn  
D'acord amb el que estableixen els articles 34.2 i 39 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, l'Ajuntament de Santa Pola haurà de tramitar el Pla Especial de protecció de la Zona Arqueològica i del seu entorn, aprovar-lo provisionalment i remetre'l a l'òrgan urbanístic competent per a l'aprovació definitiva, en el termini d'un any des de la publicació d'aquest decret.  
  
Xixona, 3 de desembre de 2021  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
El conseller d'Educació, Cultura I Esport,  
VICENT MARZÀ I IBÁÑEZ  
  
  
  
ANNEX I  
Delimitació literal de la zona arqueològica del jaciment la Picola a Santa Pola (Alacant), descripció de les parts integrants o consubstancials d'aquest i els valors patrimonials   
que en justifiquen la declaració  
  
1. Denominació principal  
Jaciment arqueològic la Picola  
2. Localització  
Província: Alacant  
Comarca: Baix Vinalopó  
Municipi: Santa Pola  
3. Delimitació literal del jaciment  
El jaciment arqueològic es troba inclòs en la Carta arqueològica de la Comunitat Valenciana. La Picola i el Portus Illicitanus són considerats béns de rellevància local segons consta en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant de 30 abril 2009 € núm. 80 € 1 (Pla general d'ordenació urbana) i àrea arqueològica del Portus i del cementeri.  
  
Les zones que comprén estan classificades com a béns immobles, inclosos en la secció segona, amb la consideració de béns de rellevància local. Espais de protecció arqueològica:  
- Espai de protecció arqueològica: fàbrica romana de salaons. Codi: 96.82.356-691  
€ Espai de protecció arqueològica: jaciment ibèric segle IV aC. Codi: 89.49.061-665  
€ Espai de protecció arqueològica: jaciment romà de l'avinguda Portus Illicitanus. Codi: 91.88.019-131  
€ Zona arqueològica del Portus Illicitanus i antic cementeri. Codi: 3.24.536-080  
3.1. Ubicació:  
Està situat al paratge homònim, en uns terrenys propietat de l'Ajuntament de Santa Pola (Alacant) amb CIF W4734488K, situat a la plaça de la Constitució, 3 (CP 03278). Les dades administratives aportades justifiquen la delimitació del jaciment i de l'entorn de protecció de la proposta, tenint en compte les construccions existents, la naturalesa, l'antiguitat i la possibilitat de l'existència de restes arqueològiques relacionades amb les exhumades fins hui. Els terrenys proposats com a zona arqueològica són de titularitat pública, en concret de l'Ajuntament de Santa Pola, mentre que en l'àmbit de l'entorn n'hi ha tant de públics com de privats: entorns de protecció F16 € jaciment ibèric i F-18 fàbrica de salaó romana (segons el PGOU de Santa Pola).  
  
El jaciment es troba enclavat en una finca urbana situada al costat de la carretera Elx-Santa Pola, a l'altura del cementeri municipal.  
  
En l'actualitat, la zona arqueològica es troba a una distància de 577 m de la mar i a 3 m sobre el nivell del mar. Aquesta és la situació a què l'han portada segles de sedimentació natural constant i oscil·lacions del nivell de la mar. No obstant això, en l'Antiguitat, l'àrea arqueològica es trobava en la línia de costa, com han demostrat les excavacions i els sondejos duts a terme en 2007.  
3.2. Coordenades:  
Sentit horari. Fus 30. ETRS89  
UTMe: X 713265  
UTMn: Y 4230490  
Altura: mínima: 2,55 m. s. n. m.; màxima: 4,27 m. s. n. m.  
El jaciment arqueològic s'estén entre els punts següents:  
Origen punt A1: X: 713265 Y: 4230490  
  
Coordenades  
  
Punts X Y  
Origen A1 650384 4230490  
2 373730 4230454  
3 786127 4230418  
4 397506 4230467  
5 767211 4230440  
6 291121 4230408  
7 662193 4230341  
8 908807 4230332  
9 194405 4230301  
43 729406 4230291  
56 719299 4230287  
77 998721 4230238  
79 451135 4230257  
11 237835 4230271  
79 564947 4230287  
35 743682 4230280  
75 732103 4230327  
90 373304 4230339  
84 056429 4230392  
23 765695 4230427  
11 842653 4230460  
  
3.3. Referències cadastrals:  
Terme municipal de Santa Pola (Alacant). Zona urbana.  
Localització (segons la documentació obtinguda en la seu electrònica del Cadastre):  
31059A3YH1330N0001XE Avinguda Salamanca, 2 (B) sòl sense edificar (derrocada, pendent de baixa cadastral).  
3856492FU7749M6364AQ Carretera Elx-Santa Pola, 5 (derrocada, pendent de baixa cadastral).  
0764947FA1935B4965DC Carretera Elx-Santa Pola, 7 (derrocada, pendent de baixa cadastral).  
1206689OP3469N5522RC Carretera Elx-Santa Pola, 7(A) (derrocada, pendent baixa cadastral).  
Quant a les finques identificades com la Picola, Pista karts i Pàrquing mercat ambulant, aquestes estan en procés de regularització cadastral des de 2016 per part de la Direcció General del Cadastre, a conseqüència de la investigació sobre la titularitat de la parcel·la Pàrquing mercat ambulant. Segons la seu electrònica del Cadastre, no hi ha béns immobles assignats per a aquestes dades cadastrals.  
4. Justificació de la delimitació del jaciment arqueològic la Picola, declarat bé d'interés cultural amb la categoria de zona arqueològica  
  
El jaciment arqueològic de la Picola, situat al nucli urbà de Santa Pola (Alacant), constitueix un jaciment important dins de la Comunitat Valenciana.  
Santa Pola es coneixia històricament, en l'època romana, amb el nom de Portus Illicitanus (port de la important colònia romana d'Illici, localitzada arqueològicament a l'Alcúdia d'Elx). En aquest port es va poder desenvolupar una indústria pròpia important, derivada dels recursos marins (segurament ja des de l'ibèric antic). Gràcies a l'abundància de pesca i a les salines pròximes es van crear factories que produïen salaons (conserves de peix) i gàrum (salsa derivada de les deixalles del peix, molt apreciada en l'Antiguitat i que s'utilitzava com a condiment en molts plats), que s'exportaven a altres llocs.  
Entre les principals restes immobles exhumades fins hui, hi ha una muralla amb torres d'època ibèrica i una fàbrica de salaons d'època romana. La primera, per la seua naturalesa, entraria dins del concepte genèric d'edificació de caràcter militar, que la legislació actual considera com a bé d'interés cultural en atenció al Decret de 22 d'abril de 1949, inclòs en la disposició addicional segona de la Llei 16/1985, del patrimoni cultural valencià. La segona, en l'actualitat, té la categoria de bé de rellevància local i està inclosa en el Catàleg de béns i espais protegits del PGOU actual de Santa Pola.  
  
El jaciment ibèric i romà de la Picola està situat al polígon urbà de Salines, de la localitat de Santa Pola, a 18 km al sud d'Alacant, en una zona d'expansió urbana al costat de l'avinguda de Salamanca i de l'avinguda Portus Illicitanus. Es troba en la perifèria de l'actual barri antic de la ciutat, en una zona que actualment és d'interior però que en l'Antiguitat es trobava en la línia de costa, un aspecte fonamental per a comprendre l'evolució de l'assentament com a empori ibèric i Portus Illicitanus en les seues diferents fases, des del segle V aC fins a època baix-imperial (segle VI-VII dC), en què destaca l'extraordinària rellevància que va tindre el nucli entre mitjan segle V aC i el tercer quart del segle IV aC.  
Les referències al Portus Illicitanus daten de l'Antiguitat. Plini el Vell, el segle I dC, va fer referència al golf il·licità; Pomponi Mela es refereix al golf il·licità i hi inclou les ciutats d'Alone, Lucentia i Illici, i Claudi Ptolemeu fa una referència explícita al Portus Illicitanus quan descriu el litoral contestà d'Hispània.  
Va ser el Servei d'Investigació Arqueològica del Museu de la Mar de Santa Pola el que, a partir de 1987, va començar la delimitació de l'ampli conjunt arqueològic. A partir de 1991 es va desenvolupar un projecte hispano-francés (Museu de la Mar - la Casa de Velázquez - Centre Nacional per a la Investigació Científica) per a l'excavació i l'anàlisi de les fases ibèriques del jaciment. Entre els resultats, cal destacar el descobriment del nucli fortificat ibèric dels segles V - IV aC, esmentat anteriorment, amb una clara projecció empòrica.  
A partir de l'any 1997, un equip de la Universitat d'Alacant i el Museu de la Mar van escometre l'excavació i l'estudi sistemàtic de les estructures romanes de la Picola, especialment les restes de la fàbrica de salaons, i van continuar les investigacions per a determinar la seqüència estratigràfica completa de l'assentament. Al Portus Illicitanus es va distingir un poblat fortí ibèric de mitjan segle V aC fins al tercer quart del segle IV aC, ambients domèstics d'època augustal i del segle I d. C; magatzems del segle II fins a mitjan segle IV d. C, i una cetària amb dues fases de mitjan segle IV dC fins al segle VI dC.  
Des d'època ibèrica, el poblat fortificat es va trobar fortament vinculat al nucli de l'Alcúdia d'Elx (Illici), amb la qual estaria connectat. El nucli romà de Santa Pola, el Portus Illicitanus, quedaria emmarcat en el territorium d'Illici i, per tant, depenia d'aquesta colònia. La fundació del Portus Illicitanus podia haver estat vinculada a la creació de la colònia d'Illici i a la seua necessitat d'obrir-se al Mediterrani a través d'un enclavament que reunira unes condicions geogràfiques apropiades amb possibilitats d'ancoratge, recer en cas de vent (proporcionat pel cap de Santa Pola) i proximitat a l'urbs.  
  
Els béns mobles recuperats en la zona arqueològica són igualment singulars i representatius d'alguns dels períodes assenyalats, tant en les intervencions realitzades com en troballes casuals anteriors, que mostren la importància i la significació del jaciment.  
5. Descripció del jaciment declarat, de les parts integrants o consubstancials i determinació dels valors  
5.1. Descripció de la zona arqueològica:  
La Picola és una fortificació ibèrica amb característiques d'empori comercial i militar, amb una continuïtat residencial que va des del segle V aC fins al VI dC. Mostra el procés d'adaptació al món romà i a les circumstàncies històriques dominants.  
5.2. Parts integrants:  
En conjunt, en la zona arqueològica de la Picola, es documenten diverses estructures que conformen un ampli conjunt arqueològic en el qual es diferencien diferents fases, des de l'època ibèrica fins a la baix-imperial.  
a) Poblat fortí ibèric (segles V-IV aC)  
El fortí o poblat emmurallat d'època ibèrica de la Picola constitueix una zona arqueològica de gran valor patrimonial i històric que delimita un espai intramurs de 2.960 m² i 6.570 m² si s'hi inclou el sistema defensiu. S'observa l'existència d'un llenç de muralla reforçat en els extrems per torres, envoltat d'un vall i un antemural, que configura un tipus de fortificació defensiva que es coneix amb el nom de protiquisma, amb paràmetres formals i metrològics parangonables amb les fortaleses d'Emporion i Ullastret.  
La fortalesa té una forma de tendència quadrangular de 55-62 m de costat i 1,60-1,80 m d'amplitud. Es troba totalment excavada només en el cantó nord-occidental i sondejada en diferents trams, per la qual cosa el coneixement del conjunt es limita a menys d'un 50 % (durant un seguiment arqueològic dut a terme en 2019 es van documentar noves restes d'aquest fortí).  
b) Ambients domèstics d'època augustal (segle I dC)  
Des d'època ibèrica es detecta l'existència d'un hiatus fins a l'època romana, funcionalment i cronològicament relacionat amb la colònia d'Illici. En la fossa de fundació i en la base dels mateixos murs (fase I) del nucli romà adjacent s'han trobat les estructures i els materials relacionats amb la fundació del Portus Illicitanus, d'època augustal. Aquesta fase s'ha trobat arrasada a causa de les successives construccions d'època romana.  
c) Magatzems i estructures portuàries (segles II-III dC)  
Aquestes estructures coincideixen amb l'època del desenvolupament portuari durant els segles II a lV dC. Destaca una construcció compacta que presenta una orientació E-O, clarament distingible de la fase anterior. L'estructura presenta un pati central amb naus de 3 m en tres dels seus dos costats. En el costat septentrional presenta una altra nau adossada de 2,8 m que donaria lloc a un espai amb coberta de dos aiguavessos.  
La disposició i forma d'aquesta construcció semblaria indicar que es tracta d'amplis espais diàfans que es podrien relacionar, més que amb usos domèstics o d'habitació, amb magatzems. Una cosa lògica si tenim en compte que es troba en una àrea portuària al costat de la via que conduïa a Illici i a pocs metres de la mar.  
d) Necròpolis baix-imperial (segles III-IV dC)  
En tota l'àrea arqueològica delimitada, des de les zones ocupades pel fortí ibèric fins a la cetària baix-imperial, es detecta una dispersió de tombes generalitzada que, en algunes àrees, genera concentracions que han oferit cronologies dels segles III-IV dC. Es tracta, en general, d'inhumacions en fossa en què el cadàver es deposita en una àmfora, caixa o a la capuccina, amb aixovars escassos.  
e) Àrea productiva de la fàbrica de salaons. Cetària (segles IV-V dC)  
Vinculada a l'última fase d'ocupació del Portus Illicitanus, destaca la fàbrica de salaons (cetària). Descoberta i excavada, en part, fa dècades. En 1977, un equip del Museu Arqueològic Provincial d'Alacant intervé en el lloc on apareixen construccions romanes relacionades amb la producció i venda de gàrum. Les diferents campanyes hispano-franceses, fetes entre 1991 i 1994, posen al descobert diverses restes arquitectòniques i materials ibèrics.  
La fàbrica produïa gàrum, tal com ho demostren diferents troballes, com ara les basses de decantació, les restes òssies d'ictiofauna trobades en els fons, l'existència d'un forn de cocció o calfament, o la troballa d'àmfores del tipus Almagro 51C, que encara conservaven restes de salaó.  
Es tracta d'un complex articulat en dues fases diferenciades: la construcció del complex productiu (àmbit dels antics magatzems portuaris), que presenta una datació fundacional pròxima a la segona meitat del segle IV dC, i la seua ulterior ampliació (segle V-VI).  
El conjunt presenta dependències diferenciades al voltant d'espais amb una utilitat que sembla clarament definida:  
1. Sala de vendes i comercialització pavimentada amb un mosaic:  
Es tracta d'una sala quadrada (6,7 m x 6,7 m) situada en la part septentrional de l'edifici. Sembla que no era una dependència vinculada al procés productiu, sinó a tasques comercials de la cetària (venda i negociació de les produccions).  
2. Sala de treball, especejament i neteja:  
Xicoteta sala amb paviment d'opus signinum. Situada en el costat oriental del conjunt, al costat de les cisternes d'aigua potable.  
Atesa la disposició de les teulades, probablement es tractava d'una sala al descobert o d'un pati xicotet. És un espai obert adequat per a la ventilació, i amb un desaigüe format per pedres laterals i cobert de teules per a evacuar les aigües i les restes del treball conserver. Es tractaria del lloc on es rebia, netejava i preparava el peix per a la conserva.  
  
3. Cisternes d'aigua dolça:  
En el costat oriental del conjunt productiu hi ha un gran depòsit d'aigua. La cisterna està fonamentada contra terra, sense fossa de fundació, curiosament disposada, aproximadament, en els que llavors van ser els valls septentrionals de la muralla del poblat ibèric de la Picola. La seua construcció es materialitza amb un mur d'opus caementicium potent i massís, sobre el qual hi ha diferents capes de revestiment aïllant i arrebossat.  
4. Forn de gàrum pavimentat amb ?opus signinum?:  
No presenta cap vinculació estructural o estratigràfica amb les estructures de la cetària. Probablement estava relacionat amb les activitats conserveres i servia per a calfar, reduir i concentrar, en la fase final, les salses de gàrum que es decantaven en les basses de la fàbrica de salaons. Amb un calfament artificial s'accelerava el procés de fabricació de les salses de peix.  
Potser també es donava un ús compartit per a la producció de sal, necessària per a preparar les conserves de peix. Aquest ús podria ser alternatiu o complementari al de la cocció de les salses (en qualsevol cas, relacionat amb les activitats conserveres de la cetària).  
  
5. Conjunt de basses de decantació (element identificatiu principal de la cetària):  
Es tracta de dos conjunts de basses de decantació disposades al voltant d'un pati al qual estarien obertes per a permetre la ventilació. Hi abunden les restes òssies de peix en el fons dels depòsits. Després del procés de selecció, neteja i manipulació per a fer la salsa, el producte resultant es col·locava en aquests depòsits perquè fermentara i es decantara.  
El conjunt de basses, situat en el sector occidental de la cetària, a l'est del pati, està constituït per tres depòsits rectangulars i un quart depòsit dividit per un mur que el transforma, al seu torn, en dos depòsits quadrats. Aquest conjunt es troba perfectament integrat en el cos constructiu de la fàbrica de salaons, mentre que el segon conjunt de basses és un afegit posterior.  
El complex de basses sud-occidental presenta un conjunt de depòsits vinculats a l'última fase d'ocupació del jaciment (fase IIIb). L'excavació va posar de manifest l'existència de quatre depòsits quadrats, relacionables amb la decantació del gàrum, i d'un altre de rectangular, quasi superficial, vinculat als treballs auxiliars i de preparació de les salses.  
Aquest conjunt de basses presenta una tècnica constructiva molt semblant a la de l'altre conjunt de basses. Es tracta d'estructures excavades en el terreny i construïdes contra terra amb murs de maçoneria ordinària i un primer revestiment de morter lleuger en el qual hi ha restes abundants de cendra amb la finalitat de potenciar la seua impermeabilització, que es completa amb dues capes d'opus signinum hidràulic.  
La producció de gàrum es completaria al pati, al costat de les basses de decantació.  
6. Façana porticada meridional:  
Es compon de tres estructures de tendència quadrangular que jalonen aquesta façana. Les dues primeres estructures estan situades a banda i banda d'un dels accessos porticats de l'edifici.  
L'excavació d'aquest front meridional ha oferit les restes de la fonamentació d'almenys dos pilars regularment disposats que es podrien interpretar com un pòrtic. La funció d'aquestes tres estructures és difícil de determinar.  
5.3. Determinació dels seus valors:  
En conjunt, el jaciment la Picola mostra unes característiques i reuneix uns requisits de màxim valor, motiu pel qual s'eleva aquesta incoació de declaració de bé d'interés cultural del jaciment. Els motius que s'al·leguen i que fan al·lusió a la singularitat i a la rellevància d'aquest jaciment són:  
1. L'existència d'una muralla ibèrica (excavada en part), que articula una fortificació d'un poblat ibèric amb característiques empòriques que fan d'aquest jaciment una àrea arqueològica única en el context patrimonial valencià. La conservació de restes de la muralla importants, les estructures portuàries, una necròpolis romana i una cèlebre cetària baix-imperial aporten valors monumentals al conjunt arqueològic.  
  
2. El conjunt de la Picola té un valor científic inqüestionable. L'amplitud cronològica de la seua ocupació, des de la primera meitat del segle V aC fins al segle VI dC, i els diferents usos que va tindre al llarg d'un període tan dilatat, fan d'aquest jaciment una font única i imprescindible per al coneixement arqueològic del Portus Illicitanus i l'evolució històrica d'aquests territoris i del denominat Sinus Illicitanus.  
  
La fàbrica de salaons romana de la Picola és efectivament singular perquè testimonia l'exercici florent d'activitat econòmica en un moment de crisi generalitzada dins de l'Imperi Romà.  
3. El conjunt arqueològic de la Picola ofereix, a més, grans potencialitats divulgatives que remarcarien els seus usos com a recurs turístic cultural que, a través d'una gestió adequada, podria col·laborar a enriquir i diversificar l'oferta ja existent al municipi de Santa Pola. La seua magnífica ubicació al costat de la carretera Elx-Santa Pola, un dels principals accessos a la ciutat, afavoriria aquestes possibilitats divulgatives.  
  
5.4. Cronologies:  
Fase ibèrica:  
Engloba el conjunt d'estructures relacionades amb el poblat fortificat ibèric de la Picola datat entre els anys 450 i 330 aC.  
Fase I:  
Es tracta de les estructures corresponents a l'inici de les activitats del Portus Illicitanus, que s'estenen entre la fundació de la colònia d'Illici, la seua extensió portuària i finals del segle I i principis del II dC.  
  
En aquests nivells fundacionals d'època romana es troben nivells amb abundants materials reutilitzats de la fase immediatament anterior, la fase ibèrica dels segles V-IV aC, en un context en el qual predominen els materials de l'últim terç del segle I aC i principis del segle I dC.  
  
Relacionades amb aquesta primera fase d'ocupació d'època romana del jaciment, s'observen estructures, molt arrasades per les construccions successives, que formen el que sembla un complex d'ambients de tendència quadrangular de probable ús residencial.  
Els nivells d'abandó i transformació constructiva d'aquesta fase I semblen situar-se a finals del segle I dC o a principis del II dC.  
Fase II:  
Amb estructures clarament diferenciades per l'orientació i l'organització dels espais que ocuparien un arc cronològic comprés entre els segles II i IV dC.  
En els nivells situats per damunt de les estructures residencials de la fase I hi ha una construcció compacta que presenta una orientació E-O, clarament distingible de l'anterior (NO-SE), que, per la forma i les dimensions, sembla no tindre continuïtat constructiva amb les edificacions precedents.  
L'excavació dels nivells fundacionals d'aquestes estructures les situaria en el segle II dC. La seua amortització s'ha de posar en relació amb la construcció de les noves estructures de la fase III, identificades amb la cetària, a partir de la segona meitat del segle IV dC.  
Fase III:  
Finalment, es troba el conjunt més ben conservat, identificat amb la denominada cetària. Correspon a la cetària de la Picola, l'anomenada fàbrica de salaons, construïda en la segona meitat del segle IV dC i que va romandre en funcionament fins a l'abandó del jaciment a finals del segle V dC o ja en el VI dC. En la fase final es tractava d'un conjunt d'almenys 1.400 m².  
S'ha pogut identificar un conjunt de dependències que ajuden a hipotetitzar el funcionament d'aquest establiment productiu. Presenta dues fases constructives diferenciades (nivells d'ús del pati central):  
  
- IIIa: construcció del conjunt productiu.  
- IIIb: elevació dels nivells d'ús, remodelació i ampliació de les dependències productives.  
En el nivell d'ús de la fase IIIa s'han trobat les restes fragmentades d'una àmfora Almagro 51C, amb restes abundants de gàrum. Es tracta d'una de les proves de la utilització d'aquests contenidors ceràmics per a la comercialització del gàrum a la cetària de la Picola.  
Aquests contenidors es fabricarien als voltants de la zona o s'importarien buits d'algun centre canterer d'àmbit regional no massa lluny del jaciment. En general, les àmfores Almagro 51C es daten entre el segle III i mitjan segle V. En aquest cas, està just davall dels nivells de farciment que serveixen per a elevar el nivell del pati quan s'amplia la fàbrica de salaons (fase IIIb), a partir de mitjan segle V dC.  
  
Així doncs, la fàbrica es construeix en la segona meitat del segle IV dC i forma un primer complex productiu amb una capacitat de treball circumscrita al conjunt oriental de basses.  
Al voltant de mitjan segle V dC, la cetària s'amplia afegint-hi un nou conjunt de basses i obrint la façana meridional porticada.  
El conjunt s'abandonarà en un moment indeterminat entre la segona meitat del segle V i el segle VI dC.  
  
  
  
ANNEX II  
Delimitació literal de l'entorn de protecció de la zona arqueològica del jaciment arqueològic la Picola i dels béns patrimonials que se situen en aquest entorn i que es relacionen i identifiquen a efectes tutelars  
  
A) Justificació de la delimitació proposada:  
El bé d'interés cultural s'ha d'assimilar a la totalitat del conjunt arqueològic. Encara que la fortificació ibèrica podria ser considerada objecte exclusiu de la declaració del BIC, és impossible partionar aquesta part del jaciment de la resta, ja que la cetària romana ocupa part dels espais destinats a valls i antemurals ibèrics.  
Considerant que a l'oest i al sud del jaciment es trobava la línia de mar en l'Antiguitat, sabem que el conjunt arqueològic d'època romana formava part del Portus Illicitanus, motiu pel qual caldria delimitar l'entorn de protecció de la zona arqueològica del jaciment arqueològic la Picola. Aquest entorn inclouria àrees actualment construïdes, però que, en cas de patir modificacions urbanístiques, haurien de ser excavades i, si és el cas, protegides.  
L'entorn de protecció del bé d'interés cultural queda definit tant literalment com gràficament en l'annex adjunt que forma part d'aquesta resolució. La documentació complementària obra en l'expedient. Els criteris emprats per a establir l'entorn de protecció es basen en la legislació vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana segons la disposició transitòria primera (establiment d'entorns mínims de protecció per a immobles situats en àmbits urbans) de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
L'entorn en aquest àmbit urbà seria, en línies generals, l'espai resultant de sumar a la parcel·la on se situa l'immoble (jaciment), els espais públics confrontats amb aquesta i les parcel·les que entren en contacte amb aquests espais públics. Així doncs, el criteri general seguit per a delimitar l'entorn de protecció consisteix a incloure, dins de l'àrea, elements urbans amb criteris arqueològics (la mateixa zona excavada, el jaciment i les àrees confrontants susceptibles de noves troballes relacionades) i criteris administratius (delimitació d'un polígon irregular que forma l'entorn del jaciment arqueològic), que comprén, amb criteris topogràfics, paisatgístics, arqueològics i administratius:  
  
- Parcel·les que limiten directament amb la que ocupa el bé d'interés cultural la Picola, que el poden afectar tant visualment com físicament amb qualsevol intervenció que s'hi realitze.  
- Parcel·les que donen al mateix espai públic que el bé d'interés cultual i que constitueixen l'entorn visual i ambiental immediat, com edificacions o qualsevol element del paisatge urbà que encara que no tinguen una situació d'immediatesa amb el bé d'interés cultural, afecten de manera fonamental la percepció d'aquest i en què qualsevol intervenció que es realitze puga suposar també una alteració de les condicions de percepció d'aquest o del seu caràcter d'espai urbà.  
- Espais públics (vials, voreres, sòl públic) en contacte directe amb el bé d'interés cultural i les parcel·les enumerades anteriorment i que formen part del seu ambient urbà immediat.  
B) Delimitació literal de l'entorn de protecció:  
Origen punt A1: Coordenades X: 713295 Y: 4230544 (Fus: 30 ETRS89)  
Intersecció-encreuament entre el carrer Eivissa i la carretera Elx-Santa Pola del nucli urbà de Santa Pola (Alacant).  
Línia delimitadora. Sentit horari.  
Punts:  
  
Coordenades  
Punts X Y  
Origen A1 581445 4230544  
2 718214 4230482  
3 601645 4230425  
4 165523 4230404  
5 882058 4230140  
6 434130 4230185  
7 822687 4230169  
8 840588 4230267  
9 192973 4230299  
34 459707 4230314  
60 081039 4230417  
12 196958 4230427  
63 889747 4230432  
  
Altura s. n. m.: mínima: 2,24 m. s. n. m.; màxima: 5,06 m. s. n. m.  
Parcel·les. Referències cadastrals (segons la documentació obtinguda en la seu electrònica del Cadastre. Ministeri d'Hisenda). Del nucli urbà de Santa Pola (Alacant), comprén:  
El mateix jaciment arqueològic:  
- PARCEL·LA CADASTRAL 31059A3YH1330N.  
31059A3YH1330N0001XE. Avinguda Salamanca, 2 (B) sòl (derrocada, pendent de baixa cadastral). Sòl sense edificar, obres d'urbanització, jardineria, construccions ruïnoses.  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3506403YH1330N.  
5160501DW8311T7315MH. Carretera Elx-Santa Pola, 5 (derrocada, pendent de baixa cadastral). Sòl sense edificar, obres d'urbanització, jardineria, construccions ruïnoses.  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3506402YH1330N.  
9122265GP5823Q5802SC. Carretera Elx-Santa Pola, 7 (derrocada, pendent de baixa cadastral). Sòl sense edificar, obres d'urbanització, jardineria, construccions ruïnoses.  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3506401YH1330N.  
8084662NF2826E0949SJ. Carretera Elx-Santa Pola, 7(A) (derrocada, pendent de baixa cadastral). Sòl sense edificar, obres d'urbanització, jardineria, construccions ruïnoses.  
I les parcel·les cadastrals següents:  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3406401YH1330N.  
6019276XB2631A7058LI. Carretera Elx-Santa Pola, 15. Parcel·la construïda sense divisió horitzontal / ús industrial  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3406402YH1330N: Parcel·la amb diversos immobles (divisió horitzontal). Magatzem/estacionament. Carretera Elx-Santa Pola, 13:  
3429523UE6203M1538VD  
5347680ME5051B2046HF  
9733016IQ5760L6207AU  
9399441HK2694U2327RD  
0717150BW9498V9794FO  
4455118ZW0751F1569FB  
1181207LM6265S1094LB  
3041026EI6394X8827XF  
6363817NR2559E3232VN  
4695948BV6181I6534RQ  
8771060AZ8379H8935CZ  
4361676IV6931G1120OV  
3359628CP8195W8680HN  
5202962DE7875Y6296RZ  
7096570BR8133Z2763BU  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3406403YH1330N.  
2173809HU8306P2400LK. Parcel·la construïda sense divisió horitzontal. Carretera Elx-Santa Pola, 11  
€ PARCEL·LA CADASTRAL 3406404YH1330N.  
0796247RJ6522Y0639UG. Parcel·la construïda sense divisió horitzontal. Oci i hostaleria. Carretera Elx-Santa Pola, 9  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3503501YH1330S.  
2553631SQ7350H7411CN. Pistes municipals. Avinguda Albacete, 6  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3304201YH1330S.  
3303700CT7671G0809PK. Classe urbà/esportiu. Estadi municipal d'esports Manolo Macià / pista d'atletisme / graderies. Avinguda Albacete, 10  
€ PARCEL·LA CADASTRAL 3105926YH1330N: Edifici. Classe urbà. Parcel·la amb diversos immobles (divisió horitzontal). Ús principal: residencial/magatzem/estacionament. Avinguda Saragossa 1, 2, 3 i 4 i avinguda Salamanca, 6:  
5253298WH1616R9592PC  
3448611GP7562G1345AV  
6952661FV9140A7705DQ  
2381764YJ3104I6595GJ  
4507762AK5987Z9756JM  
3527733YS0000J7778FY  
2762520HW3546M0868CX  
0450949AI1093O8115HK  
3881828UK2568H2798DP  
2384738NT3503C6441NO  
1951927OB9632H8207KP  
2492145CU7851R7911TF  
9548180BY1666Y6783WR  
0944065IQ0115T9587NV  
6981803XE4718W2108OE  
7030299WM6881O5839BL  
1821652DY8359K1407EB  
4197007JG8760H2765UF  
9012346MH0849Y7948RK  
5293009VA2699E4100OM  
3482383PV7336E2003ZQ  
0203081WY7657R7907AW  
6194004KA4282Q5419HB  
5412793WL2341P2873LO  
4912689HD6020M4218CG  
5319294IS3708L6703NC  
1326869JM3943N2661DH  
1951157OQ0744W1993JS  
6364699QR0103D1200OL  
5760290OL2531T1646RW  
5761015IY9481S6745SL  
6826005LS8315S5015AA  
9197864KO5319E4903QQ  
7833773BR0625K0418PQ  
4090149IC9657S9663UE  
2268681OP9241R4487RU  
6172420MB1711A0145ZA  
6198206NB2076B2453CC  
5611681NT5790K9227SQ  
3965054KX2032A4414XE  
4963681BB5548A7278UR  
9665599RP9213Y8293KD  
8744825DP2979I7855SE  
0811007NG7706M8050TO  
5279673LP7987O5507VX  
4866534VN8339E6611BF  
1756780EC1558Z2124JT  
4163600VG0063G1605JY  
3516695MN2677G6744LW  
7677745NE6253H0912HA  
9422378FU9135N2261VE  
2177597II3334N5106RP  
3276594ZR7840C0970AJ  
6592120WG4546D9992VZ  
5270797LD5386U8623RX  
1810261TV0493G4760TO  
9089061NQ4609E8836GQ  
3969527ZO3423V4548SE  
3163479BT5885W1484WL  
3337363JX0589Z8040KM  
9151854AQ5568I3360NL  
3609763QG5817R0295LN  
2836269XX2130Z9313XN  
8789254FB7528V2746MU  
3135699DL6645R1517TQ  
4165913IH3302S6842JL  
6097708JN0327G9725UO  
8803026QT7912Y2944IJ  
3178449MC3206P4908HD  
9507979AK0651P9227YU  
0662788CG8421U6088IB  
2414624QO4871U5844XT  
5048585UF4500P8201BF  
0335823MW5137W0044ZH  
3841176AI0288N7903YD  
7585475YC1029Y4987KE  
5814946PL0482N5725OZ  
5196548IG6567U2216YB  
0634434FZ0507U7167HW  
8635732MZ6688G5010JQ  
5853970IG2228W9367YW  
8644072VB2107V6685UM  
3736601LA0301J5331RD  
7475714DK7275C3692ZM  
6274076LZ7658Y7088WQ  
6622838AB4088Y8974MH  
0941270TR8489V0285JL  
7978456YB0391C4153ZX  
5217509JP5440T6297CU  
4527455IS8082J1775ZW  
9203833QW6552E7011QA  
1460301OR5333G7037NE  
3315926PR4311G4277TK  
7147620NE4467B4780ST  
0101842QN6388A7739HE  
7873394NH8613N9100IG  
3612586BC4660W3470RH  
4572245KA1161P7170DE  
7960892OJ6776I6968HE  
5231223UA6448G0102CD  
0413860YP9032J0890NS  
1557633PK2375N4785ZI  
2676130KH6471W5268YM  
1374067QR9701A9581DH  
0129998MO6793O8993YO  
4027070MN8010R7385KA  
2927007XN2072R2167LX  
1456429MA5187Z4098HE  
4927308TZ6052N3319UL  
8306400FK0216K4966KB  
5408271IY0707G6736ZW  
3037489IL2402O9621OY  
3081050BQ2766F0044FI  
3909725YO3450G0169MC  
5594759VV5894D7623XB  
4338566MT2076E4472KY  
9117643RS6052D7515NT  
2404310RM8956L5566KY  
0495659KA4659V0608ET  
6631225BE1276X8859GU  
2735910BO6102J0653NO  
1258935AI4665H2478JD  
2768243QB8469K7624IP  
0417932BE5764M5835FU  
4786856MT9067T8963IK  
5358450BS9888U2221EG  
7515047AX5656S3911KD  
1818261JW5473Q5907VQ  
3055690WC0771Z5911KV  
3118676GT2068J3839OZ  
4814068GG9423L8492LP  
1355914SB7724Z3152NR  
6751736LX4284F6235XS  
6312255PY4766I1070OV  
3893372LV8914M2899CM  
9823786NW7227M0776ZP  
7661118IE1310Q6226FS  
2252026NK5191U2774LW  
2383956CC2498I5603FY  
6646987WW9190W6079AI  
8161610PZ9724A0612IA  
5655450QM7684Q7039RT  
0059835HL0903R8260GI  
9311581YS4198P8795FP  
8619484UX1119G5718OW  
1745200DT8829R8134BA  
7259454AK8494R3733SZ  
8879428XN8195X4384LB  
8374643RH5376B9553TS  
4895495PS9203N7256SM  
6479035CM2366W2825LG  
3105819AG2661Z4408QM  
1953566LJ4572H7499UQ  
2976178IX0549C6162GB  
1555896EN3119O1290PF  
5082612KM1038E9051EU  
1367246GT3720I7564RM  
9154167GW6203A4323KS  
5270460KR2217M6083JZ  
3732585IU3156H6992AV  
1865049KF3594Q8143TI  
5304677VL4792K2088HI  
0498180EV1147G4645QI  
9997193MT7838E1902RK  
8427923XX9785Y3748XX  
2598113EI0742T2585QA  
0013236GX1759P8843DZ  
4579921PM8693Q5648DO  
0380910OA5451O4561TG  
5883565SD8403U6653FE  
9110722HM3662Q0341XO  
0388233ER1640Z4739QH  
3419902CX4377E2898ZR  
5457111FJ0675S9686YZ  
5848209NL2782W4526JW  
4097403HD5692F3814OW  
1048588NG1059U1324FG  
4531900OF3517M0575PR  
4568219HF8006F3141WH  
6109069NN4786V2265MV  
1374486CI7047H2342KH  
8298671NU0140S6434FV  
1027521CK6314C8220QW  
1684532LS3067R5348JK  
5642971CU8842W7934KS  
2948031OI3868D2915JA  
5107889VI5240B5175UR  
5306023VC1521Y3784RO  
0974717GH9045M2293ZT  
6771851XZ1690W1922GC  
7370292CV0611B6457QB  
7260077RQ1046U6236CF  
7812525UF0710L3738YO  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3105927YH1330N.  
3723262ZW7388F4195HG. Avinguda Salamanca, 2 (A) sòl sense edificar, obres d'urbanització, jardineria, construccions ruïnoses.  
- PARCEL·LA CADASTRAL 31059A2YH1330N: Parcel·la amb diversos immobles (divisió horitzontal). Avinguda Salamanca, 4 B1:  
31059A2YH1330N0001DE  
31059A2YH1330N0002FR  
31059A2YH1330N0003GT  
31059A2YH1330N0004HY  
31059A2YH1330N0005JU  
31059A2YH1330N0006KI  
31059A2YH1330N0007LO  
31059A2YH1330N0008BP  
31059A2YH1330N0009ZA  
31059A2YH1330N0010LO  
31059A2YH1330N0011BP  
31059A2YH1330N0012ZA  
31059A2YH1330N0013XS  
31059A2YH1330N0014MD  
31059A2YH1330N0015QF  
31059A2YH1330N0016WG  
31059A2YH1330N0017EH  
31059A2YH1330N0018RJ  
31059A2YH1330N0019TK  
31059A2YH1330N0020EH  
31059A2YH1330N0021RJ  
31059A2YH1330N0022TK  
31059A2YH1330N0023YL  
31059A2YH1330N0024UB  
31059A2YH1330N0025IZ  
31059A2YH1330N0026OX  
31059A2YH1330N0027PM  
31059A2YH1330N0028AQ  
31059A2YH1330N0029SW  
31059A2YH1330N0030PM  
31059A2YH1330N0031AQ  
31059A2YH1330N0032SW  
31059A2YH1330N0033DE  
31059A2YH1330N0034FR  
31059A2YH1330N0035GT  
31059A2YH1330N0036HY  
31059A2YH1330N0037JU  
31059A2YH1330N0038KI  
31059A2YH1330N0039LO  
31059A2YH1330N0040JU  
31059A2YH1330N0041KI  
31059A2YH1330N0042LO  
31059A2YH1330N0043BP  
31059A2YH1330N0044ZA  
31059A2YH1330N0045XS  
31059A2YH1330N0046MD  
31059A2YH1330N0047QF  
31059A2YH1330N0048WG  
31059A2YH1330N0049EH  
31059A2YH1330N0050QF  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3105904YH1330N: Parcel·la amb diversos immobles (divisió horitzontal). Avinguda Salamanca, 2, esc.1:  
6514069WU1913J3692SC  
7388595VU5736V8830QW  
4146400TU9053K4611PX  
1119322RG9056W6978YF  
6274167HI6965Y4029AY  
2981130YQ1550A5953YN  
0146424GT2058N0644GH  
5867335SG6561K6725VZ  
5028066FY6110E1199ZO  
4497846BG7259V9222TB  
8841856QG9825V5784VG  
6626265EH8010F9095QG  
Inclou també part d'algunes vies urbanes i accessos als immobles corresponents.  
Quant a la resta de finques identificades com la Picola, Pista karts, Cementeri, Creu Roja, Mercat ambulant, Estació de bombament i Pàrquing mercat ambulant; estan en procés de regularització cadastral des de 2016 a l'espera que ho duga a terme la Direcció General del Cadastre (a conseqüència de la investigació sobre la titularitat de la parcel·la del Pàrquing mercat ambulant).  
Delimitació literal:  
Partint del punt d'origen 1 (713295; 4230544) situat en la intersecció-encreuament del carrer Eivissa amb la carretera Elx-Santa Pola. La línia segueix en sentit horari cap al SE per aquesta carretera durant 350 m, pels punts 2 i 3 fins al punt 4, al cantó NE de la zona del mercat ambulant de Santa Pola. Des del punt 4, gira en direcció SO vorejant l'àrea del mercat ambulant fins a l'encreuament amb l'avinguda Albacete (punt 5). Continua en direcció NO per l'avinguda Albacete fins a l'encreuament amb l'estadi municipal (punt 6). Des del punt 6 continua en direcció O per l'avinguda Albacete fins a l'encreuament amb l'avinguda València (punt 7). La línia continua cap al NO per l'avinguda València i arriba fins a l'encreuament amb l'avinguda Saragossa, evitant la rotonda pels punts 8, 9 i 10 fins al punt 11. Per l'avinguda Saragossa (punt 11) continua en sentit NE fins a arribar a l'encreuament amb el carrer Eivissa (punts 12 i 13) i després segueix cap al NE pel carrer Eivissa fins a arribar al punt d'origen (1).  
C) Béns patrimonials ubicats en l'entorn de protecció. Patrimoni arqueològic:  
No consten altres elements o estructures amb valor etnològic o patrimonial en l'entorn protegit.