Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9436, del 27-09-2022 (2022/8464)

RESOLUCIÓ de 4 de maig de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte de captació d'aigües subterrànies per a proveïment hídric d'habitatges a penya Negra, polígon 11, parcel·la 253, del terme municipal de Betxí (Castelló). Expedient (1652656) 008/2021/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9436

Data del DOGV
:   27-09-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/8464


Data del document
:   04-05-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Betxí
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 4 de maig de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte de captació d'aigües subterrànies per a proveïment hídric d'habitatges a penya Negra, polígon 11, parcel·la 253, del terme municipal de Betxí (Castelló). Expedient (1652656) 008/2021/AIA. [2022/8464]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (1652656) 008/2021/AIA.  
Títol: Projecte de captació d'aigües subterrànies per a proveïment hídric d'habitatges.  
Titular: Comunitat de Propietaris Urbanització Peña Negra, de Betxí.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló.  
Expedient ASOSUB/2020/294.  
Localització: Penya Negra, polígon 11, parcel·la 253 del terme municipal de Betxí (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
El projecte té per objecte la realització d'un sondeig de captació d'aigües subterrànies per al proveïment hídric de diversos habitatges situats a la urbanització Peña Negra, del municipi de Betxí. La ubicació correspon a la parcel·la núm. 253, polígon núm. 11, amb una superfície cadastral de 9.099 m². El sondeig previst tindrà una profunditat de 160 metres per a garantir un cabal d'almenys 4,47 l/s. Es considera que un volum anual de 5.270 m³ /any és suficient per a cobrir les necessitats hídriques de proveïment.  
L'actuació preveu la realització d'un pou d'explotació que capte l'aqüífer triàsic (Muschelkalk) format per una alternança de dolomies i calcàries. A causa dels materials que es preveu travessar en la perforació s'ha triat com a sistema de perforació la rotopercussió directa. La perforació es realitzarà mitjançant una màquina perforadora amb martell en fons; la màquina emprada serà una perforadora IVECO, model ZAHORI-1206, muntada sobre camió, considerant aquest tipus de perforació el més idoni per a l'execució de pous d'acord amb la mena de terreny que es preveu travessar.  
Les característiques del sondeig seran les següents: sondeig de perforació vertical, de 160 m de profunditat, i diàmetre de perforació de 220 mm. Amb revestiment amb canonada de PVC de 180 × 6 mm de grossària. En el tram que va des dels 125 fins als 160 metres, coincidint amb el tram de l'aqüífer productiu, es col·locarà la canonada de PVC amb ranurat de fàbrica. Al voltant del sondeig es construirà una llosa de formigó de tancament de segellament entre la canonada i els terrenys immediats. Es col·locarà una tapa o dispositiu de protecció en la canonada, de manera que no siga possible l'entrada d'objectes estranys.  
Respecte a l'alternativa triada per a l'execució de l'obra subterrània projectada s'opta per l'aqüífer triàsic del Muschelkalk en lloc dels nivells detrítics del quaternari de la plana de Castelló, per diverses raons que s'exposen en el document ambiental, corresponent aquesta massa d'aigua a un estat qualificat com a bo des del punt de vista qualitatiu, quantitatiu i general, sense pressió significativa per extracció. L'aqüífer del Muschelkalk correspon a la massa d'aigua subterrània denominada Onda-Espadà (núm. 080.126) i pertany al sistema Millars'Plana de Castelló. En el document ambiental s'indica que malgrat les fortes extraccions localitzades en el sector de Tales-Onda, el subsistema és excedentari i manca de regulació.  
  
Respecte a la qualitat de l'aigua, en el document ambiental s'indica que les aigües del sondeig sobrepassen els límits fixats per la Reglamentació tecnicosanitària pel que fa a sulfats (433 mg/l), calci (380 mg/l) i residu sec (1.872 mg/l); el proveïment d'Onda (2925-3-002) supera esporàdicament els límits de potabilitat pel que fa als ions sulfat i magnesi. Referent a això, s'estarà al que determine la reglamentació tecnicosanitària i l'òrgan sanitari competent.  
  
La duració de les obres, inclosos els treballs d'aforament, està previst que tinguen una duració màxima d'una setmana.  
Durant la perforació, es generaran uns llots propis d'aquesta mena de projectes, la composició dels quals és el propi material del terreny juntament amb l'aigua que s'injecta per a facilitar la perforació. A fi de gestionar-los correctament, es té prevista la construcció d'una bassa d'evacuació de llots al costat de la perforació, que es deixaran assecar per a evitar qualsevol contaminació a les aigües superficials.  
En cas de realitzar l'assaig de bombament i durant el temps que dure aquest, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta serà abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures, propietats i parcel·les adjacents.  
  
  
Tramitació administrativa  
El 18.01.2021 té entrada un escrit del cap del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló (exp. ASOSUB/2020/294) en el qual dona trasllat del projecte i document ambiental, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada segons l'annex II, grup 3, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
Després d'examinar la informació continguda en l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
  
Consideracions ambientals  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, i també de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, modificat per la Llei 9/2018, de 5 de desembre, resulta el següent:  
Característiques del projecte  
a) Durant la fase d'execució, la superfície afectada serà l'ocupada per l'equip de perforació, maquinària, accessoris i bassa de llots, l'afecció dels quals desapareixerà tan prompte es desmunten i retiren aquests. Una vegada finalitzada l'obra de perforació i la seua instal·lació, el sondeig no requerirà més condicionament que construir el cap del pou.  
  
b) Es proposa com a termini d'execució, considerat com a òptim i suficient per a la terminació de les obres, el de set dies a partir de la signatura de l'acta de comprovació de replanteig i autorització de començament.  
Pel que respecta als treballs necessaris per a realitzar la perforació, consistiran a condicionar els accessos al pou, aplanar l'esplanada de perforació i excavar la bassa de llots. Per tant, es tracta d'una afecció de baixa entitat que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, garantint amb això l'absència d'impactes residuals significatius.  
c) Els residus que es generaran durant les obres procedeixen principalment dels detritus extrets de la perforació d'un sondeig de 160 m de profunditat, consistents en roca triturada ?el volum de la qual s'estima en 6,08 m³?, s'emmagatzemaran en una bassa excavada al costat del pou. Es tracta d'un residu inert, que quedarà depositat en la bassa de llots, que una vegada finalitzada la perforació es recondicionarà, estenent-se i anivellant-se. Els residus procedents de la perforació del sondeig poden classificar-se com a 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i els de l'excavació de la bassa com a 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica d'ambdós és molt similar i, en ambdós casos són residus inerts. D'altra banda, es generaran xicotetes quantitats de residus perillosos per l'ús de bidons de combustible, lubrificants i recanvis, generats per la maquinària: 15 02 02 (absorbents, materials de filtració), 15 01 10 (envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquests).  
d) Pel que fa a l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes, indica que no existeix cap altre pou/sondeig en un radi inferior als 100 metres, sent el llit més pròxim el corresponent al barranc de Sant Antoni, que discorre pel nord a una distància d'uns 250 metres. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua) entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (grup 8 del seu annex II).  
  
Ubicació del projecte  
a) El sondeig es localitza en el municipi de Betxí (Castelló) i el punt de perforació es troba en les coordenades UTM (ETRS 89) FUS 30: X=738.457; Y=4.422.020; Z=150 msnm. No requereix l'execució de nous accessos, utilitzant-se els existents, amb algun treball de replanteig d'aquest.  
b) L'emplaçament es troba en una zona classificada com a sòl no urbanitzable comú forestal, limítrof amb sòl forestal estratègic del PATFOR, segons el visor cartogràfic de la Generalitat Valenciana, per la qual cosa es considera com a zona d'influència forestal segons l'article 57 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. Per això resulta d'aplicació el que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
El projecte està situat en el paisatge de rellevància regional PRR11 Serra d'Espadà, inclòs en el grup 4 de les serres d'Espadà i Calderona, caracteritzat per un paisatge muntanyenc i forestal. No obstant això, donada l'escassa entitat i àmbit espacial del projecte, no és previsible afecció paisatgística a ressenyar.  
Respecte a la resta d'afeccions territorials que presenta, en el document ambiental es descriu que l'única afecció territorial que s'ha tingut en consideració és l'existència dels habitatges i carrers de la urbanització que es troben en les proximitats del punt de sondeig, superant en tots els casos la distància de 35 metres a aquest, per la qual cosa no hi haurà afecció.  
Quant a espais naturals protegits, la parcel·la d'actuació es troba a una distància d'uns 4.500 m del límit del Parc Natural de Serra d'Espadà, fora de la delimitació d'aquest, però dins de l'àmbit del PORN de Serra d'Espadà. En concret se situa dins de l'àrea d'Influència antròpica d'aquest, per la qual cosa d'acord amb el que s'estableix en l'article 12, «Captacions d'aigua del PORN de la Serra d'Espadà està permés el següent: 1) Les obertures de pous o captacions d'aigua dins de l'àmbit del PORN tendiran a efectuar-se de manera que no provoquen repercussions negatives sobre el sistema hidrològic i la resta dels aprofitaments». La parcel·la es localitza en un entorn antropitzat i no es preveu afeccions significatives, directes o indirectes, sobre aquest espai natural.  
  
No hi ha afecció a espais integrants de Xarxa Natura 2000, vies pecuàries i forests d'utilitat pública.  
Segons el PATRICOVA, part de la superfície d'estudi es troba afectada per un risc de perillositat geomorfològica per escolament superficial de tàlveg pla, la qual desguassa en el barranc de Sant Antoni. Donat el tipus d'actuació (temporal), no hi haurà afecció.  
En la cartografia d'àrees crítiques enfront del canvi climàtic, es troba en zona corresponent a àrees a millorar quant a recàrrega d'aqüífers. La vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies en la zona de projecte és de classe alta. En el document ambiental s'indica que per això i encara que les obres del projecte no suposen una activitat que puga produir la contaminació dels aqüífers s'haurà de tindre en compte el tractament controlat dels residus que es generen durant el projecte.  
c) Respecte a possible afecció sobre el patrimoni arqueològic. El primer alçament del sòl (desbrossament) es realitzarà a mà. Indica que és previsible que no es trobe cap mena d'element que puga formar part del patrimoni cultural i històric; no obstant això, es tindrà aquesta precaució per si hi haguera algun element rellevant. Així mateix, exposa que es realitzarà el seguiment de la perforació, a fi de detectar la possible aparició de materials o restes d'interés històric.  
  
Cal assenyalar que, en el seu cas, es donarà compliment al que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Característiques del potencial impacte  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió i sorolls) amb un efecte temporal de set dies i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, sent poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
b) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquesta mena d'obres, i també la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituirà un problema d'eliminació.  
El volum de detritus a generar s'estima en aproximadament 6,08 m³ de residus inerts. No es preveu la generació d'un altre tipus de residus excepte els procedents d'eventuals tasques de manteniment de la maquinària (olis, filtres, etc.), que en cas de produir-se seran gestionats a través de gestor autoritzat.  
S'estableix un programa de vigilància ambiental per a les fases inicial, fase de perforació i fase d'explotació, per la qual cosa en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
Consideracions jurídiques  
L'obra de perforació per al sondeig d'investigació per a la captació d'aigües subterrànies constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II grup 3.a, 3.r, de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció segona del capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que posseïsc, resolc:  
  
Primer  
Estimar que l'execució del projecte per a sondeig d'investigació per a la captació d'aigües subterrànies, a realitzar en el polígon 11, parcel·la 253, del terme municipal de Betxí (Castelló), promogut per la Comunitat de Propietaris Urbanització Peña Negra, de Betxí, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació que consta en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
1r. Respecte a la qualitat de l'aigua per a consum, s'estarà al que determine la reglamentació tecnicosanitària i l'òrgan sanitari competent.  
  
2n. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, adoptant les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que es preveu en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
3r. Donada la localització del sondeig, limítrof amb zona forestal, haurà de tindre's en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals a observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
4t. Durant el temps que dure l'assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produïren, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, en el seu cas, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
5é. El material extret del sondeig està classificat amb el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el de l'excavació de la bassa amb el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Segons la normativa, encara que siguen de naturalesa molt similar, i ambdós inerts, els materials d'excavació disposen de regulació específica i hauran de gestionar-se per l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar. També podria realitzar-se de conformitat amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb finalitats de construcció com es preveu en el seu article 3.1.a. El terreny haurà de ser restaurat, quedant amb la seua morfologia anàloga a la inicial.  
  
6é. En el cas que, per diferents motius es renunciara a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, ensulsiades en el pou, etc.) s'haurà de procedir a la seua clausura i segellament, i també a la restauració del terreny a la seua situació original ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
7é. Haurà de preveure's que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent el determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via administrativa o judicial contra l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 4 de maig de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»