Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8174, del 21-11-2017 (2017/9334)

RESOLUCIÓ de 19 de setembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 18/13-AIA Elx i Alacant.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8174

Data del DOGV
:   21-11-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/9334


Data del document
:   19-09-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 19 de setembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 18/13-AIA Elx i Alacant. [2017/9334]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 18/13-AIA Elx i Alacant.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 18/6697-IQU.  
Títol: Projecte oficial d'execució de la línia d'energia elèctrica a 220 kV doble circuit, L/ ST Torrellano-ST El Palmerar (província d'Alacant).  
Promotor: Red Eléctrica de España, SAU (ATLIRE/2011/39/03 i ATLINE/2008/660/03).  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació, Direcció General d'Energia  
Localització: Termes municipals d'Elx i Alacant (Alacant).  
  
Descripció del projecte  
En l'actualitat, les càrregues de l'àrea metropolitana d'Alacant capital estan ateses des de les subestacions de Rabassa (120 MVA instal·lats), Sant Vicent (ampliada fins a 110 MVA de potència per mitjà d'un tercer transformador), i Sant Joan 132/20 kV (160 MVA instal·lats), des del Palmerar 220/20 kV (ampliada a 150 MVA instal·lats amb un tercer transformador) i en breu, des del Cantalar 220/20 kV (100 MVA). No obstant això, aquesta capacitat no permet cobrir el constant i elevat creixement de la zona (considerant tant el creixement vegetatiu com la previsió de nous subministraments), amb la imminent saturació de la transformació a 20 kV i de les línies d'alimentació (132 kV i 220 kV), la qual cosa obliga a construir noves infraestructures elèctriques. Així mateix, resulta necessari duplicar l'eix costaner 220 kV Xixona-Sant Vicent-Salades-Rojales-Fausita, el qual es troba amb un grau de càrrega molt elevat, tal com apareix reflectit en la planificació sectorial 2002-2011.  
La solució que es proposa és la construcció d'una xarxa de 220 kV entre El Cantalar, Sant Vicent i Salades, a la qual es connectaran quatre noves subestacions amb transformació 220/20 kV, que permetran afrontar les necessitats de potència i qualitat requerida. La connexió d'aquestes noves subestacions quedarà assegurada per mitjà d'una nova xarxa de 220 kV, de la qual forma part la línia projectada Torrellano-El Palmerar. Aquesta línia constarà de dos nous circuits a 220 kV que connecten l'ampliació de la ST Salades (denominada ST Torrellano) directament amb l'actual ST El Palmerar, deixant dos circuits directes des de Salades al Palmerar i un circuit directe entre Salades i Sant Vicent.  
  
El projecte té per objecte l'autorització i execució de la nova línia elèctrica doble circuit dúplex de 220 kV, de connexió entre les subestacions ST Torrellano (a Elx, abans denominada ST Nova Salades i amb DIA de 5 de setembre de 2011 -expedient 66/4636-LBS) i la ST El Palmerar (a Alacant). Està promogut per Red Eléctrica de España, SAU.  
  
El traçat de la línia elèctrica ha patit modificacions durant la seua tramitació, a causa de la proximitat de l'aeroport de l'Altet (Alacant) i les seues servituds associades. Finalment s'ha dissenyat un traçat mixt aeri subterrani. S'inicia en la ST Torrellano, des d'on surt en subterrani pel camí de Salades cap al nord, creuant l'autovia A-7 fins a eixir de l'àrea afectada per la superfície cònica de servitud de l'aeroport. Des d'aquest punt segueix en aeri fins al suport núm. 4 de la línia existent L/220 kV E/S en El Palmerar de la línia Salades-Sant Vicent. Una vegada construïda aquesta línia, la ST Torrellano quedarà directament connectada amb ST El Palmerar per mitjà d'un doble circuit, eliminant-se la E/S en ST Palmerar de la L/Sant Vicent Salades i donant continuïtat a aquesta última per mitjà d'un pont (suport 271 bis). D'altra banda, el projecte inclou el desmantellament dels suports 1, 2 i 3 de la E/S en El Palmerar de la L/Sant Vicent-Salades.  
La nova línia elèctrica, de doble circuit dúplex, tindrà una longitud total de 3.945 m. El tram aeri, de 1.730 m constarà de 5 suports (Ap 1 de transició, AP2, AP3, AP8 i AP9). El cable conductor serà d'alumini-acer tipus dúplex-Gull, amb una potència màxima per circuit de 800 MVA. Disposarà de dos cables de fibra òptica tipus OPGW. Els suports seran metàl·lics en gelosia, amb quatre massissos independents de formigó en massa. La configuració de les creus serà en hexàgon. El tram subterrani, de 2.215 m de longitud, entre la ST Torrellano i el suport AP1, discorrerà soterrat en rasa entubada. Està dissenyat amb cable tipus XLPE Cu 2.000 mm² i potència màxima per circuit de 457,25 MVA.  
  
El tram a desmuntar, amb una longitud de 1.009 m i doble circuit, té com a origen el suport AP271bis de la L/220 kV Salades-Sant Vicent i finalitza en el suport AP4 de la E/S en la ST El Palmerar des de l'esmentada línia. Es desmuntaran 3 suports. En l'esmentat suport AP27bis es realitzarà la connexió dels circuits existents per a configurar un circuit passant.  
L'obra civil s'iniciarà una vegada obtinguts els permisos i drets de servitud. Es procedirà a l'obertura i millora d'accessos, obertura de buits per a fonamentacions, formigonat, muntatge i hissat de suports i estès de cables en el tram aeri i obertura de rasa, col·locació de capa de formigó de neteja, col·locació de tubs, formigonat fins a la cota adequada i reposició del paviment o ferm. Finalment es procedirà a la retirada de terres i materials i restauració de la zona.  
  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 21 de febrer de 2013, va tindre entrada ofici del Servei Territorial d'Energia d'Alacant, pel qual es dóna trasllat de l'expedient relatiu al projecte d'execució de la línia elèctrica aèria a 220 kV, entre la ST Torrellano i la ST El Palmerar al terme municipal d'Elx (Alacant). S'hi comunica la finalització del tràmit d'informació pública (anuncis en el DOGV de 18 de setembre de 2012, en el BOP de 9 de novembre de 2012 i en el periòdic Información de 17.11.2012), i consultes (s'especifiquen els organismes consultats). La documentació, relativa a la modificació de l'esmentada línia (ATLIRE/2011/39/03) rebuda, inclou:  
  
- Annex de modificació de l'estudi d'impacte ambiental (d'ara endavant, EsIA) i document de síntesi.  
- Annex de modificació de l'estudi d'integració paisatgística.  
- Projecte oficial d'execució de la línia d'energia elèctrica a 220 kV doble circuit, L/ ST Torrellano-ST El Palmerar (província d'Alacant).  
  
- Còpia dels informes i al·legacions rebuts de caràcter ambiental, així com les contestacions del promotor a aquells.  
Entre els informes demanats s'inclouen:  
- Informe municipal favorable de l'Ajuntament d'Elx, per acord de la junta de govern local de 29 de juny de 2012.  
- La Unitat de Sanitat Ambiental informa el 18 de juny de 2012 que no realitza consideracions a la documentació rebuda i que, no obstant això, el promotor ha de proposar les mesures adequades per a garantir la mínima exposició possible a camps de baixa freqüència en els éssers humans que romanguen o residisquen en la proximitat de les línies, extremant aquestes mesures quant a població infantil, garantint distància suficient per a minimitzar el risc.  
- Informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal d'11 de juliol de 2012. En el terme municipal d'Elx, on es redefineix el traçat, assenyala un encreuament de via pecuària, l'ocupació per dos suports de forest d'utilitat pública i la necessitat de sol·licitar ocupació temporal d'aquests elements, així com l'afecció per dos suports a terreny forestal.  
- Informe del Servei d'Espais Naturals i Biodiversitat de 12 de juny de 2012, assenyalant que el projecte es troba fora de l'àmbit territorial de la Xarxa Natura 2000, no afecta microreserves de flora o reserves de fauna i que no s'identifiquen espècies i hàbitats protegits en la zona.  
Així mateix, s'han rebut al·legacions de particulars que es refereixen a l'afecció sobre parcel·les de la seua propietat.  
Advertit que l'expedient rebut es refereix a la modificació de la línia elèctrica en projecte L/220 kV Torrellano-El Palmerar, conseqüència dels informes rebuts durant la fase d'informació pública de l'esmentat expedient (anuncis en el DOGV de 10 de març de 2009, en el BOP de 3 de març de 2009 i en el periòdic Las Provincias de 12.03.2009), s'ha requerit completar l'expedient amb la documentació relativa al mateix (ATLINE/2008/660/03). Amb data 20 de maig de 2013 s'ha rebut:  
  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
- Estudi d'integració paisatgística.  
- Còpia dels informes rebuts de caràcter ambiental.  
Entre els informes demanats s'inclouen:  
- Informes de l'Ajuntament d'Alacant, adoptats en junta de govern local de 30 d'abril de 2009, 29 de juny de 2012, acordant evacuar informe municipal favorable.  
- La Unitat de Sanitat Ambiental informa el 10 de març de 2009 considerant l'impacte del projecte no significatiu i el 18 de juny de 2012, instant que s'adopten les mesures adequades per a garantir la mínima exposició a camps electromagnètics, especialment de la població infantil.  
- Informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, d'11 de juliol de 2012. Assenyala l'encreuament de la via pecuària Gola de Mollons de Bru, de 4 m d'amplària legal, l'ocupació de forest d'utilitat pública pels suports nous AP1 i AP2 (encara que en una zona degradada per antigues extraccions d'àrids), i l'afecció terreny forestal dels nous AP3 i AP8 i els seus accessos a Elx. A Alacant, el traçat afecta terrenys forestals degradats, erosionables i amb escassa cobertura vegetal, per la qual cosa hauran d'extremar-se les mesures encaminades a la prevenció de fenòmens erosius.  
- Informe del Servei d'Espais Naturals i Biodiversitat de 12 de juny de 2012, indicant que el projecte es localitza fora d'àmbit territorial de la Xarxa Natura 2000, que no es localitza en l'àmbit de microreserves de flora o reserves de fauna i no identifica espècies i hàbitats protegits. Aquest informe n'actualitza un altre anterior de 19 de juliol de 2009.  
  
- La directora general de Patrimoni Cultural Valencià informa el 10 de març de 2009 de la necessitat de realitzar una prospecció arqueològica.  
- Informe favorable en matèria de paisatge de data 25 de juliol de 2013.  
Com a antecedent al present expedient, es va realitzar el tràmit de consulta ambiental prèvia establit en la normativa en matèria d'avaluació d'impacte ambiental (per sol·licitud rebuda el 04.10.2007), amb número d'expedient 362/9666-LIU. Amb data 18 de desembre de 2007, es va remetre informe d'amplitud i nivell de detall de l'estudi d'impacte ambiental. L'informe esmentat tenia en consideració els informes demanats dels diversos organismes consultats que, com a aspectes rellevants, assenyalaven: la necessitat de sol·licitar ocupació temporal en cas d'afectar forest d'utilitat pública o via pecuària; l'existència en les proximitats del polígon industrial on es localitza la ST Salades, d'una colònia de cria d'oroneta de ribera; el risc per a l'avifauna, en general; minimitzar l'afecció a la coberta vegetal.  
Posteriorment, el promotor del projecte va comunicar que durant la tramitació del projecte s'havia posat de manifest la necessitat de prolongar el tram subterrani. Amb data 9 de maig de 2011, es va contestar el promotor en el sentit que no resultava necessari reiterar la consulta prèvia ambiental, atès que els canvis de traçat es desenvolupen en l'interior de l'àmbit d'estudi proposat en el document inicial, i que els aspectes considerats en l'informe d'amplitud i nivell de detall ja inclouen els aspectes ambientals que poden incidir en el projecte.  
  
  
Afeccions legals  
El traçat de la línia està condicionat per les distàncies de seguretat establides en la reglamentació tècnica respecte a les carreteres, a altres línies elèctriques i a vivendes, entre altres. En aquest cas particular, ha sigut necessari adaptar el traçat de la línia a les servituds aeronàutiques associades a l'aeroport de l'Altet, d'acord amb el que estableix el Decret 584/1972, modificat pel Decret 2.490/1974, i Reial decret 1.541/2003.  
La instrucció de 13 de gener de 2012, de la Direcció General de Medi Natural, sobre vies pecuàries, regula els encreuaments de vies pecuàries i el procediment per a sol·licitar-ne l'ocupació temporal.  
La instrucció d'11 de juny de 2012 de la Direcció General de Medi Natural desenvolupa la Llei 3/1993 forestal de la Comunitat Valenciana i el seu reglament, pel que fa a l'ocupació temporal de forest d'utilitat pública.  
En els encreuaments amb llits de riu, és d'aplicació allò que s'ha establit per a les zones de servitud i policia pel reglament de domini públic hidràulic, aprovat pel Reial decret 849/1986, d'11 d'abril.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, en el seu annex I, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals es troba la producció i distribució d'energia elèctrica (CNAE-93 Rev1 40,1).  
  
La gestió dels residus generats atendrà al que estableix la legislació estatal i autonòmica reguladora de la matèria. En particular, els residus de construcció es gestionaran d'acord amb el Reial decret 105/2008, d'1 de febrer, i el Decret 200/2004, d'1 d'octubre.  
  
En terreny forestal i el seu entorn, s'apliquen les prescripcions de seguretat establides en el Decret 7/2004, de 23 de gener. Respecte a la neteja de vegetació davall la línia, en terreny forestal, han de seguir-se els criteris del Decret 150/2010, de 24 de setembre.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
  
Consideracions ambientals  
L'àrea d'estudi comprèn part dels termes municipals d'Elx i Alacant, situats a l'est de la província d'Alacant. En concret, l'àrea d'estudi queda a escassos quilòmetres de la línia de costa. Es tracta d'una zona antropitzada, sobretot al sud, amb importants infraestructures (autopista A-7, carretera N-340, via parc Alacant-Elx CV-86, ferrocarril Alacant-Elx o conduccions d'aigua com el quint canal Llevant-Taibilla), el nucli de població de Torrellano i el parc industrial Salades-Torrellano (a Elx), quedant l'aeroport de l'Altet a escassos 3 km al sud, i condicionant les característiques de la línia. Al nord de l'àrea d'estudi, predominen les parcel·les de cultiu, sent majoritaris els camps d'ametlers i cítrics, i hortalisses com les carxofes. També es localitzen erms i camps en desús intercalats entre les parcel·les agrícoles, denotant un cert grau d'abandó. Resulta així un mosaic d'usos diversos en un espai relativament reduït. El paisatge es caracteritza pel contrast entre zones antropitzades i cultius i zones de vegetació natural, fonamentalment en les elevacions existents com la Serra Grossa, Mont Ripoll, Serra Llarga i el Puntal Redó.  
  
No es localitzen espais naturals protegits en l'àrea d'estudi. Pròxims, encara que fora d'aquella, es localitzen el Saladar d'Aigua Amarga, zona humida catalogada situada en l'extrem sud del terme municipal d'Alacant, junt amb la costa, i l'espai de la Xarxa Natura 2000 (LIC i ZEPA) illa de Tabarca, de caràcter marítim. No es preveu afecció sobre aquests espais, considerant la seua localització, elements naturals que els definixen i les característiques del projecte. Hi ha zones en què es troben cartografiats hàbitats d'interès comunitari, en particular, l'hàbitat prioritari 6220\* zones subestèpiques de gramínies anuals de Thero-brachypodietea. La vegetació natural està dominada per l'estrat arbustiu (distribuït de forma aïllada), sent les associacions més representades la timoneda i el llistonar, localitzats principalment en la Serra Llarga i Serra de Sancho. Les formacions de pineda en la zona són molt escasses, restringides a alguns barrancs que conserven un cert grau d'humitat i a algunes repoblacions d'escàs port. La comunitat faunística pròpia del territori està formada per espècies molt comunes i escàs grau d'amenaça. No obstant això, la zona és visitada ocasionalment per espècies amenaçades provinents d'àrees pròximes de cria o que travessen l'àrea en els seus moviments en busca de menjar i descans. El grup faunístic més nombrós són les aus, que freqüenten les basses de reg de la zona. Les aus aquàtiques, encara que escassament representades, es desplacen entre les zones humides pròximes (on passen la nit) i els abocadors de residus urbans (on s'alimenten), travessant generalment pel mig de la Serra Llarga (entre el Mont Ripoll i el Puntal Redó). Entre aquestes es pot citar l'esplugabous, el gavià argentat i la gavina riallera. La presència de rapaços diürns és ocasionals, donada l'escassetat de tallats rocosos idonis per a la nidificació i la baixa cobertura arbòria. Només es reprodueix el xoriguer vulgar en l'àrea d'estudi, sent els camps de cultiu bones àrees de caça. Entre les espècies hivernants es presenten esporàdicament l'arpella de marjal, l'esparver comú, l'aguiló comú i l'aguileta calçada, que no es reprodueixen en l'àrea d'estudi. Ocasionalment pot trobar-se arpellot cendrós en època estival i durant els passos migratoris i pot veure's àguila-astor cuabarrada. El grup més nombrós és el de les passeriformes, amb espècies molt comunes. Cal destacar la presència d'oroneta de ribera, amb una de les colònies de cria més importants de la Comunitat Valenciana, que sol instal·lar-se en alguna parcel·la en obres dins del parc industrial d'Elx, excavant túnels en talussos i tallats arenosos. Cada any busquen una ubicació nova per a la colònia. Aquesta espècie estableix els seus nius en la segona meitat del mes de març i a l'abril, estenent-se l'època de cria fins a juliol. No s'ha detectat la seua presència l'any 2013.  
  
En l'àrea d'estudi, no hi ha risc d'inundació, d'acord amb el PATRICOVA, donada l'escassa entitat de la xarxa de drenatge. El risc natural de major rellevància és el d'erosió, especialment en les zones de més pendent (com la Serra Llarga, Serra d'Abellars, Serra de Borbuño i Serra de Sancho), en relació amb el clima, l'escassa coberta vegetal, el tipus de terreny i l'acció humana. En les zones de menor pendent, aquest risc és baix o molt baix. En determinades àrees també apareix un cert risc de lliscament. La vulnerabilitat d'aqüífers és mitjana o baixa. Es valora el risc d'incendi com baix, considerant l'absència de masses forestals d'una certa entitat i el ràpid accés a la zona dels mitjans de control i extinció. Hi ha dues forests d'utilitat pública en l'àmbit d'estudi denominades Serra d'Abellars (AL1033AL34) i Serra Llarga (AL1032AK108). En la zona s'ha identificat únicament el bé patrimonial paleontològic Fondet dels Pinyols (pròxim al límit est de l'àmbit). Els enclavaments de major valor paisatgístic coincideixen amb el conjunt d'elevacions format per Serra Grossa, Serra Llarga, Serra de Sancho i Serra de Borbuño.  
  
La principal mesura preventiva en aquest tipus de projectes és l'estudi i disseny del corredor de traçat. Es proposen alternatives tendents a: allunyar-lo de la població; ajustar-lo a servituds d'infraestructures existents; evitar les zones d'interès natural, les zones de cultius de major valor i les masses forestals més importants, els punts amb alt valor paisatgístic i els elements del patrimoni cultural. S'evita col·locar suports en els punts de major pendent, a fi de reduir la magnitud dels moviments de terres, obertura d'accessos i fonamentacions i minimitzar el risc de despreniment i lliscament. Es descarta, per resultar tècnicament inviable, la substitució del simple circuit existent de la L/220 kV Salades-Sant Vicent per un quàdruple circuit, pel fet que els suports d'aquesta línia únicament estan preparats per a un doble circuit i substituir-los comportaria elevats temps de descàrrega de la línia que afectaria el Servei. No és possible soterrar la línia al llarg de tota la seua longitud ja que discorre per terrenys no assentats i els camins existents no compleixen les condicions necessàries per a això. En tot cas, en tractar-se d'un tram que completarà la línia ja existent, la configuració final serà mixta en aeri i subterrani, independentment de la major o menor longitud del tram subterrani. Es plantegen tres alternatives amb trams en aeri i en subterrani, considerant els elements existents en cada zona.  
  
Inicialment se selecciona una alternativa (alternativa 3, segons l'EsIA) que destaca per comptar amb un tram de més d'1 km en subterrani des de la ST Salades per a evitar les vivendes del seu entorn; aprofitar per a la connexió amb la ST Palmerar, la línia existent d'entrada/eixida de la L/220 kV Salades-Sant Vicent, entroncant en els suports que tècnicament resulten adequats; i travessar la Serra Llarga per un xicotet tossal, la qual cosa minimitza l'afecció al sòl forestal i al planejament urbanístic i menor afecció a l'enclavament de major qualitat paisatgística. Suposa així mateix el desmantellament d'aproximadament 1 km de línia existent. És l'alternativa que discorre per zones de menor pendent i menors riscos d'erosió i lliscament i no travessa cap barranc o col·lector d'entitat. Afecta sòls ocupats per timonedes i pastius en aproximadament 1 km, però la meitat d'aquests es correspon amb la zona de pedrera abandonada, on la vegetació es troba molt degradada. Afecta uns 100 m de formació de pineda (en menor longitud que les altres alternatives). Discorre pel límit d'una àrea amb hàbitats d'interès, al contrari que les altres alternatives, que sí que travessen àrees amb hàbitats d'interès. El traçat definitiu presa com a base aquesta alternativa, modificada per a salvar les servituds associades a l'aeroport, prolongant en més d'1 km el tram subterrani i redueix, per tant, l'afecció del tram aeri, en particular sobre terreny natural. No es preveu afecció sobre jaciments o altres elements del patrimoni cultural. Es realitza una prospecció arqueològica per a confirmar l'absència d'elements en la zona d'influència de la línia.  
  
El tram subterrani discorre en tot moment pel camí existent, excepte l'encreuament amb la A-7 que es realitzarà amb clavament. Creua la via pecuària Gola de Mollons de Bru, encara que aquesta discorre en aeri sobre aqüeducte, mentre que el cable va soterrat pel camí sobre el qual creua l'aqüeducte. L'accessibilitat a tot el traçat és bona en general, donat l'escàs relleu de la zona i l'àmplia xarxa de camins existent. El projecte inclou un estudi dels accessos fins a cada suport. Els nous AP1, de transició aeri/subterrani i AP2, es localitzen en forest d'utilitat pública, per la qual cosa ha d'obtindre's permís d'ocupació. Es tracta d'una zona accessible a través dels camins fins a la cota dels suports i amb escassa vegetació de matoll, degradada a causa d'antigues extraccions d'àrids. Igualment, el nou AP3 es localitza en una zona degradada, amb escassa vegetació i bona accessibilitat. El nou suport AP8 es localitza en la Serra Llarga, molt pròxim a la carretera que la delimita per l'est, accessible per mitjà de camí fins pràcticament la base. Aquest és, potser, el punt on més problemes d'erosió poden donar-se, a causa del pendent del terreny. El nou AP9 s'ubica junt amb l'AP3 existent, per la qual cosa hi aprofita l'accés i no comporta problemes d'execució. Per a accedir als suports existents a desmantellar es disposa dels accessos utilitzats en la seua construcció, per la qual cosa no hi ha problema d'accessibilitat.  
  
El volum total d'excavació per al tram aeri és d'uns 400 m³, poc significatiu. Quant al tram subterrani, s'estima en 6.600 m³, majoritàriament pels camins existents. No s'ocasionaran canvis significatius en el relleu. L'afecció sobre la vegetació és poc rellevant, limitada a timoneda-pastiu molt degradat i erm, sense afectar hàbitats naturals d'interès. Les campes de treball es localitzaran en les zones de menor valor natural. Addicionalment, s'adopten mesures preventives com el pas de maquinària per trajectòries definides prèviament, el control de la velocitat dels vehicles, regs periòdics durant els moviments de terres i observança de les especificacions tècniques i normativa dels vehicles i equips. S'adopten a més mesures preventives per a evitar la contaminació i degradació del sòl, com realitzar els canvis d'oli i lubricant en zones destinades a l'efecte i una correcta gestió de residus i abocaments. Els residus generats seran degudament gestionats a través de gestors autoritzats. S'incorpora al projecte un estudi de gestió de residus, elaborat d'acord amb el que disposa el Reial decret 105/2008, d'1 de febrer, pel qual es regula la producció i gestió dels residus de construcció i demolició. S'adopten les mesures previstes en el Decret 7/2004, de 23 de gener, per a prevenció d'incendis forestals. Les obres poden comportar temporalment molèsties associades al tràfic de maquinària, soroll generat per les obres i pols i gasos associats als moviment de terra i l'ús de maquinària. Únicament hi ha edificació dispersa en l'entorn del traçat, no sent aquesta afecció rellevant. En tot cas, es realitzaran les obres en el mínim de temps possible. Finalitzades les obres, s'efectuarà una neteja general de la zona i restauració de l'entorn afectat.  
  
Durant la fase d'explotació, l'existència de la línia comportarà servituds associades. En el tram aeri la servitud és compatible amb els usos del sòl actuals (excepte la construcció davall la línia) pel que és possible el cultiu dels terrenys davall la línia i no resulta necessària l'eliminació de vegetació, pel seu baix port. El grup animal que pot veure's afectat pel projecte en major grau és el de les aus, per electrocució o col·lisió. En línies com la que s'avalua el risc d'electrocució és nul, ja que les distàncies entre dos cables o entre cables i pal són prou àmplies perquè no siga possible el contacte simultani. Les col·lisions es produeixen quan l'au en vol no pot evitar el cablejat, especialment, el cable de terra, pel seu menor diàmetre. Afecta especialment aus que volen en grup, espècies nocturnes o crepusculars i aus de grans mides. La línia incorpora les mesures de prevenció de la col·lisió establides en el Reial decret 1.432/2008, de 29 d'agost. Amb relació a la colònia d'oroneta de ribera que nia en el parc industrial d'Elx, les obres a realitzar es desenvolupen fora de l'esmentat àmbit, encara que serà tinguda en consideració per a evitar molèsties en l'època de cria. El tram a desmantellar travessa la Serra Llarga, principal zona de pas d'avifauna.  
El pas del corrent implica una sèrie d'efectes d'escassa magnitud i poc significatius: l'emissió d'un so baix i de poca intensitat, només apreciable als voltants de la línia i de major intensitat en condicions de boira o pluja; generació d'una quantitat insignificant d'ozó a causa de l'efecte corona que ionitza l'aire; generació de camps electromagnètics, inferiors als valors establits en la Recomanació del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea, de 12 de juliol (1999/519/CE), fixats en 5 kV/m per al camp elèctric i 100 T per al camp magnètic. En el tram subterrani, el camp elèctric queda apantallat pel terreny i el magnètic decreix ràpidament amb la distància. Per al tram aeri, s'estima (basant-se en mesuraments a línies anàlogues) en el punt més pròxim valors de 15 microtesles de camp magnètic. El traçat es manté allunyat de les zones residencials i no hi ha vivendes aïllades a menys de 30 m.  
  
S'aporta un estudi d'integració paisatgística en què s'analitza, d'acord amb la normativa vigent, l'afecció generada per la instal·lació. Es tracta d'una zona eminentment plana, amb una amplitud visual important. La prolongació del tram subterrani minimitza l'afecció visual, ja que allunya el tram aeri dels principals punts d'observació. Els suports queden localitzats en zones ocultes i d'ombra, generades per la fisiografia de la zona de serres que travessa. En la zona de la Serra Llarga, el tram nou és molt pròxim al tram que es desmunta, per la qual cosa l'afecció és anàloga a l'actual.  
El desenvolupament del projecte augmentarà la garantia de subministrament elèctric a la població local i a previsibles desenvolupaments urbans o industrials de la zona, i millorarà les infraestructures d'abastiment.  
El pla de vigilància ambiental (PVA) planteja com a objectius bàsics:  
- Comprovar l'evolució dels impactes previstos, de manera que no superen les magnituds previstes en l'EsIA i reduir aqueixes magnituds.  
  
- Establir un sistema que garantisca el compliment de les mesures protectores i correctores previstes en la DIA i en l'EsIA i verificar que són eficaços i redueixen la magnitud dels impactes. Si no foren eficaços, se'n dissenyaran unes altres de noves.  
- Permetre la valoració dels impactes difícilment quantificables o detectables en la fase d'estudi, dissenyant si és el cas noves mesures.  
  
- Proporcionar informació d'aspectes mediambientals poc coneguts.  
  
Es concreta el PVA per mitjà de les actuacions de seguiment i control que es realitzaran en la fase de construcció (senyalització de les zones d'obra i control dels elements afectats). En la fase de funcionament es contemplen revisions que verifiquen el bon estat del lloc, així com la no-aparició d'impactes no previstos en l'EsIA. El PVA es coordinarà per un director ambiental d'obra que revisarà l'eficàcia de les mesures implantades, proposarà possibles modificacions i reflectirà el seguiment en informes periòdics, en particular, un de general al final de l'obra.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte de línia elèctrica s'ha sotmès al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, i modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article cinquè de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la llei esmentada. L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribueix a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'execució de la línia elèctrica d'alta tensió a 220 kV, doble circuit, L/ ST Torrellano'ST El Palmerar (el qual inclou el desmantellament dels suports 1, 2 i 3 de la E/S al Palmerar de la L/Sant Vicent-Salades) promogut per Red Eléctrica de España, SAU, el traçat del qual discorre pel terme municipal d'Elx i Alacant (Alacant), sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions del projecte, el estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que hi ha en l'expedient, i s'adopten les mesures indicades en l'apartat segon.  
  
  
Segon  
Addicionalment a les mesures adoptades en el projecte, s'estableixen les condicions següents:  
1. Es tindrà en compte la presència en la zona d'oroneta de ribera. A l'efecte, si es realitzen obres d'excavació entre la segona meitat de març i abril i es generen talussos arenosos, es vigilarà per a evitar que siguen colonitzats. En cas de detectar-se'n els nius i a fi d'evitar molèsties sobre la colònia en l'època de cria, haurà de coordinar-se a través del Servei Territorial de Medi Ambient (unitat competent en vida silvestre) el mode d'actuació.  
2. En els suports nous AP1 i AP3, tenint en compte el pendent del terreny i les obres necessàries per a l'execució del projecte, s'extremaran les mesures encaminades a evitar l'erosió del terreny.  
3. En els trams en què la línia queda pròxima a terreny forestal, hauran d'adoptar-se durant les obres i treballs de manteniment les prescripcions del Decret 7/2004, de 23 de gener, en el qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
  
4. Haurà d'obtindre's permís d'ocupació de via pecuària (encreuament subterrani de la Gola de Mollons de Bru) i forest d'utilitat pública (suports AP1 i AP2), d'acord respectivament amb la Instrucció de 13 de gener de 2012, de la Direcció General de Medi Natural, sobre vies pecuàries, i la instrucció d'11 de juny de 2012, de la Direcció General de Medi Natural, per a ocupació de forests d'utilitat pública.  
5. S'adoptaran les mesures que establisca la Direcció General de Patrimoni Cultural. Qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica serà comunicada immediatament a l'administració competent.  
  
6. Es procedirà a la correcta gestió dels residus generats, quedant prohibida la crema de restes vegetals. Es restauraran a les seues condicions inicials les àrees que s'hagen vist alterades per les obres.  
7. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades, i la comprovació de la seua eficàcia.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, haurà de ser comunicada a l'òrgan ambiental competent que hi establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets s'estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 3 de març de 2014.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell».  
  
València, 19 de setembre de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.