Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6815, del 10-07-2012 (2012/6539)

RESOLUCIÓ d'11 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de la Font d'En Carròs, Calles, l'L'alcora, Benaguasil, la Granja de Rocamora i València. Expedient: 009/07 AIA i altres.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6815

Data del DOGV
:   10-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6539


Data del document
:   11-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Alcora, l'
    * Granja de Rocamora
    * València
    * Font d'en Carròs, la
    * Benaguasil
    * Calles
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'11 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de la Font d'En Carròs, Calles, l'L'alcora, Benaguasil, la Granja de Rocamora i València. Expedient: 009/07 AIA i altres. [2012/6539]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 009/07 AIA la Font d'En Carròs; 98/206 AIA Calles; 91/08 AIA l'Alcora; 102/07 AIA Benaguasil; 227/07 AIA la Granja de Rocamora; 291/07 AIA València.  
  
  
València, 11 de maig de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 009/1485-XFG.  
Títol: Homologació Modificativa i Pla Parcial de l'Àrea de Repartiment 1.   
Promotor: Ajuntament de la Font d'En Carròs.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Font d'En Carròs i Conselleria de Territori i Vivenda.  
Localització: Terme municipal de la Font d'En Carròs.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El projecte del Pla Parcial de l'Àrea de Repartiment 1 proposa el desenrotllament d'una bossa de 117.900,70 m² de sòl urbanitzable, en el terme municipal de la Font d'En Carròs, amb ordenació detallada, classificat pel planejament vigent com a sòl urbanitzable residencial intensiu, sòl urbanitzable residencial extensiu i sòl no urbanitzable de protecció agrícola. Per tant, el projecte suposa la reclassificació d'un total de 80.045,65 m² de sòl no urbanitzable de protecció agrícola a sòl urbanitzable d'ús residencial.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Per mitjà de la modificació del planejament proposada es perseguix urbanitzar la zona oest limítrof amb l'actual nucli urbà. Els límits del sector són:  
Al nord, confronta amb una superfície agrícola, classificada com a zona verda segons el concert previ, i la carretera CV-683.  
Al sud, limita amb una zona classificada com a urbanitzable residencial extensiva segons el concert previ, ocupada en gran part per vivendes unifamiliars aïllades.  
A l'est, nucli urbà del municipi.  
A l'oest, parcel·les d'ús agrícola.  
L'ús actual és el cultiu de cítrics. Pot observar-se una xarxa de séquies en el sector. A més, dins de l'àmbit, a l'extrem sud i sud-oest, es troben nombroses vivendes unifamiliars aïllades de tipus rural.   
  
L'ordenació proposa una transició gradual entre les vivendes del nucli urbà del municipi i les vivendes unifamiliars aïllades disperses en el sòl no urbanitzable. Dels equipaments, cal destacar una illa qualificada amb ús educatiu-escolar. L'enllaç del sector es fa a través del vial estructural de la xarxa primària. També hi ha un vial perimetral, de doble direcció, amb dos carrils per sentit, zona de vianants i carril bici.   
L'actuació suposa la construcció de 369 vivendes (de les qual 38 són de protecció oficial), que equival a un increment de població de 1.033 habitants.   
Es constituïx una única àrea de repartiment, conformada per la superfície del sector (de 117.900,7 m²) més la xarxa primària adscrita (de 5.300 m², zona d'ús recreatiu-esportiu). Es tracta de gestió directa, a través de dos unitats d'execució (U.E. 3 i U.E. 4). L'execució de les obres està prevista tres mesos després de l'aprovació definitiva. El termini d'execució des de l'inici de les obres és de 24 mesos.  
El planejament vigent en el municipi són les Normes Subsidiàries de 1982. En l'actualitat s'està tramitant el Concert Previ del Pla General de la Font d'En Carròs, que preveu, entre d'altres, la present actuació.   
  
3. Alternatives:  
L'estudi d'impacte ambiental no té un estudi d'alternatives de la ubicació del sector; quant a l'ordenació, simplement es justifica la proposta en el document :  
Es produïx una transició en la qualificació de les illes: residencial plurifamiliar en illa tancada, en la zona més pròxima al nucli urbà, residencial unifamiliar en vivenda adossada en la posició intermèdia i residencial unifamiliar en vivenda aïllada coincidint amb les ja existents.  
  
Les zones verdes es troben localitzades al sud del viari de la xarxa primària, en la separació entre les illes d'edificació densa i l'edificació adossada i en la separació entre l'edificació adossada i la vivenda aïllada.   
El traçat del viari s'adapta als vials de l'actual sòl urbà, sent una continuació d'estos.   
Tramitació administrativa  
1. Procediment d'avaluació ambiental  
En data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre Avaluació dels Efectes de Determinats Plans i Programes en el Medi Ambient (LEAE).  
La Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre Avaluació dels Efectes de Determinats Plans i Programes en el Medi Ambient i la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, són complementàries.   
D'acord amb la LEAE, els plans i programes, així com les seues modificacions, que puguen tindre efectes significatius en el medi ambient i que siguen promoguts o aprovats per l'administració, són objecte d'esta avaluació ambiental estratègica.   
D'altra banda, la LEAE definix en l'article 2, com a zones de reduït àmbit territorial, aquelles on per les seues escasses dimensions, el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental pot garantir-se per mitjà de l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.   
La modificació presentada, en principi, hauria d'ajustar-se al que establix la LEAE. Vist que l'àmbit de les normes urbanístiques només afecta la zona XIV i vistos els efectes previsibles sobre el medi ambient, pot considerar-se com una zona de reduït àmbit territorial i resulta possible l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental.   
  
Dins del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.   
Per tot l'anteriorment exposat, el procediment d'avaluació ambiental per a este cas serà el corresponent al de l'avaluació d'impacte ambiental.   
2. Admissió a tràmit  
En data 16 de gener de 2007, té entrada en el Registre General de la Conselleria de Territori i Vivenda, una còpia remesa per la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València de la documentació tècnica, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient administratiu tramitat en l'Ajuntament de la Font d'En Carròs, relatius a l'Homologació Modificativa i Pla Parcial de l'Àrea de Repartiment 1 i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
  
3. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anunci publicat en el diari Llevant, de 6 de desembre de 2005, i en el DOCV núm. 5.156, de 16 de desembre de 2005.  
Durant el període d'informació pública es va presentar una única al·legació de caràcter mediambiental, interposada per la Sra. Cecilia Monzó Pastor i el Sr. Jesús Monzó Pastor. En esta, se sol·licita la recepció i canalització de les aigües pluvials, provinents dels desaigües naturals de la zona muntanyosa. L'informe de les al·legacions indica que ja estan considerades en l'avantprojecte d'urbanització i que, per tant, es desestima l'al·legació.   
Amb data 13 de març de 2007, es requerix la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València i es remet, així mateix, el dit requeriment a l'Ajuntament de la Font d'En Carròs, perquè complete l'expedient amb la documentació següent:  
1. Informe d'afecció al patrimoni històric i cultural d'acord amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.   
2. Respecte de la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en el pla parcial, informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o entitat col·laboradora, regulat en l'article 19.2 de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
3. Autorització atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament de les aigües pluvials a llit públic, ja que es projecta l'abocament d'estes aigües a barrancs o escolaments adjacents al sector.  
4. Certificat de l'empresa subministradora d'aigua potable respecte de la capacitat de la xarxa d'abastiment per a satisfer la demanda establida en el projecte.   
5. Informe sobre la conformitat amb el projecte presentat per la Diputació Provincial de València, com a titular de la carretera CV-683.   
  
6. Cartografia de la qualificació i classificació actual, prèvia a la present homologació modificativa, dels sòls inclosos en el sector.  
  
7. Quant als residus urbans:  
Certificat de l'empresa encarregada de la recollida i transport dels residus sòlids urbans, en el qual es detalla la capacitat de realitzar el servici.   
La gestió d'estos, acompanyat del certificat del consorci adjudicatari del Pla Zonal X, XI i XII, en el qual es detallen les instal·lacions en què es gestionaran els residus, les seues principals característiques i la capacitat total i la disponible en estes.   
8. Cost de l'establiment de les mesures correctores de manera que s'especifiquen les mesures pressupostàries que han d'adoptar-se per a l'execució d'estes.  
9. Compromís de presentar puntualment l'explotador davant de l'administració una memòria o informe anual donant compte: del desenrotllament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prevista, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que poguera produir-se durant el seu desenrotllament.  
10. En el cas que existisquen pous de captació de l'aqüífer Solana-Almirante-Mustalla, s'adjuntarà pla en què es detalla la seua ubicació.  
11. Annex explicatiu del sistema de reg de les zones agrícoles limítrofs actuals, indicant, en el cas que les canalitzacions i canonades que travessen el sector tinguen funcionalitat més enllà dels seus límits, la proposta de reposició de les infraestructures de reg.  
  
12. Es remetrà una còpia de la memòria justificativa del Pla General d'Ordenació Urbana de la Font d'En Carros o, si no n'hi ha, del concert previ, per a comprovar la coherència entre ambdós planejaments. En especial, es detallaran els usos industrials permesos al nord del sector.   
  
Amb data 23 d'abril de 2007, es requerix la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València i es remet, així mateix, a l'Ajuntament de la Font d'En Carròs, aclariments respecte dels servicis d'aigua potable i gestió de residus sòlids urbans.   
Informes sectorials  
1. Analitzades les distintes afeccions ambientals, s'aprecia el pas del barranc de La Plana a través del sector. En data 1 de gener de 2007, es va fer consulta a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, perquè informara sobre la viabilitat del projecte i la necessitat de protegir o corregir la canalització del barranc de La Plana. No obstant això, no s'ha rebut informe fins a la data.  
2. No es disposa d'informe sobre l'estudi de paisatge, ja que per la data d'informació pública del projecte, no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, d'acord amb l'article 74 de la Llei Urbanística Valenciana.   
3. L'Ajuntament de la Font d'En Carròs ha remés l'ofici denominat notificació de vista de condicions de l'expedient de concessió d'aigües subterrànies en la partida Putja de Gualde del terme municipal de la Font d'En Carròs amb destinació a abastiment, de data 22 d'octubre de 2007. La Confederació Hidrogràfica del Xúquer comunica les característiques i condicions sota les quals s'atorga la concessió a l'Ajuntament de la Font d'En Carròs l'aprofitament d'un volum màxim anual de 350.000 m³/any amb destinació a abastiment de la població [...]  
  
4. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, emés en data 10 de gener de 2007, en el qual s'informa respecte de la viabilitat del tractament de les aigües residuals generades en el Sector ARA-1 en l'estació depuradora d'aigües residuals de Gandia-La Safor sempre que:  
  
L'urbanitzador sol·licite al seu dia la connexió al sistema públic de sanejament i depuració i efectue pel seu compte i risc les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques.  
Els abocaments generats complisquen els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, el Model d'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, han de disposar d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figure el Model d'Ordenança d'Abocaments a la Xarxa Municipal de Clavegueram abans del punt de connexió i que amb anterioritat a l'execució de la connexió s'ingresse la quantitat establida en l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament de la Font d'En Carròs.  
5. Certificat de l'empresa Joaquín Lerma, SA, concessionària del servici de recollida de residus sòlids urbans, de data 13 de novembre de 2006, en el qual s'indica que es disposa de capacitat suficient i dels mitjans necessaris per a la gestió dels residus sòlids urbans inerts en l'àrea de repartiment núm. 1 del municipi de la Font d'En Carròs.   
  
6. Informe d'Aquagest Llevant, SA, de data 3 de juliol de 2007. En el dit informe s'indica:  
«S'han aplicat les dotacions corresponents per a obtindre el cabal demandat una vegada les previsions del pla parcial estiguen consolidades, se li ha afegit la demanda actual de la població i s'ha obtingut un cabal a subministrar en el dia de màxim consum d'uns 106 m³/h. L'abastiment compta amb una captació capaç de subministrar 240 m³/h.   
  
A l'efectuar el balanç entre els recursos i la demanda (240m³ h/106-m³ h/), obtenim un excedent de 134 m³/h, que suposa un 56%, al ser un excedent superior al 25% queda garantit el subministrament fins i tot en situacions de sequera. Per tant l'abastiment de la Font d'En Carròs comptarà amb la disponibilitat de recursos hídrics una vegada consolidades les previsions del pla parcial de l'àrea de repartiment núm.1.   
L'aigua per a abastiment de la població de la Font d'En Carròs s'obté d'un pou de propietat municipal, situat en la partida denominada Putxa de Gualde. Les coordenades UTM de la parcel·la on s'ubica la perforació són T:418364,57 X:4310069,38. La perforació compta amb una profunditat de 104 m., nivell estàtic de 46 m i dinàmic de 49,49 m.   
Disposa d'un equip electrobomba de 125 CV que impulsa l'aigua al depòsit de capçalera per mitjà d'una canonada de Dn 250 mm. L'altura manomètrica és de 36 mca. El cabal que proporciona la bomba en el punt de funcionament és de 240 m³/h.   
S'adjunta anàlisi completa de l'aigua d'abastiment. En el depòsit de capçalera s'efectua la desinfecció de l'aigua per mitjà d'hipoclorit sòdic.»  
7. Es disposa d'informe del director general de Règim Econòmic de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de data 22 de febrer de 2007. En el seu contingut s'arreplega: «En el Pla d'Infraestructures Escolars Creaescola està inclosa la reposició del CP La Font d'En Carròs. Atés que la construcció d'este nou col·legi és molt necessari per raons d'escolarització, en condicions dignes, a causa de la situació en què es troben les actuals instal·lacions escolars, sotmet a la seua consideració la necessitat de la urgent aprovació del pla parcial que permeta la disponibilitat del solar oportú per a la construcció del centre de referència.»  
8. En data 14 d'agost de 2008 es rep escrit de l'Ajuntament de la Font d'En Carròs, respecte de l'acumulació d'expedients en el Concert Previ del Pla General.   
Així mateix, sobre l'acumulació dels expedients que es troben oberts en estos moments i que guarden relació amb la tramitació del seu pla general, entenent que este últim, per la seua envergadura, podria dilatar la seua aprovació en el temps, es vol deixar constància de la necessitat que té este ajuntament de finalitzar com més prompte millor el tràmit de l'homologació sectorial modificativa i Pla Parcial ARA-1, amb referència davant de l'òrgan ambiental 9/8075-GSG, per estar inclosa en esta una dotació escolar que resulta estratègica i necessària per a oferir un correcte servici als ciutadans i la construcció de la qual està pendent de licitació concursal en el moment en què s'aprove el corresponent pla urbanístic.   
És important fer constar que la dita dotació ja estava prevista en el planejament vigent, però al trobar-se en l'àmbit d'un sector que modifica la seua superfície per raó d'una variació de dos dels principals viaris de ronda, i que el dit sector es troba en tramitació, no resulta possible en estos moments procedir a la seua execució fins que s'aprove definitivament aquell. La modificació proposada és realment reduïda, sense incrementar substancialment l'actual trama urbana i la seua capacitat, motiu pel qual este ajuntament sol·licita davant de l'òrgan ambiental que reconsidere la decisió d'acumulació del dit expedient en concret i que, si és possible, continue amb la seua avaluació ambiental amb l'objectiu de finalitzar com més prompte millor la seua tramitació a través de l'aprovació per l'òrgan substantiu.   
Per a això, l'Ajuntament de la Font d'En Carròs posa a disposició de l'òrgan ambiental tots aquells recursos tècnics que resulten necessaris per a la ràpida finalització de l'expedient, esperant que per part d'aquell siga considerat el present escrit i, per tant, que es procedisca a la tramitació de l'homologació sectorial modificativa i Pla Parcial ARA-1 de forma independent de la del pla general en atenció a les circumstàncies particulars que succeïxen.   
Afeccions legals  
Hidrografia. D'acord amb l'article 2 del Text Refós de la Llei d'Aigües, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, constituïx domini públic hidràulic Els llits de corrents naturals, continus o discontinus. Segons l'article 6, els marges dels llits estan subjectes, en tota la seua extensió longitudinal:   
a) A una zona de servitud de 5 metres d'amplària, per a ús públic que es regularà reglamentàriament.   
b) A una zona de policia de 100 metres d'amplària en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que s'hi desenrotllen.  
Pla Zonal de Residus de les zones X, XI I XII. Per mitjà d'este pla zonal es distribuïx el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió i tractament de residus. L'esmentat pla no preveu en l'àmbit del sector cap reserva per a futures instal·lacions d'infraestructures de tractament de residus urbans.   
Carretera CV-683. D'acord amb la modificació de la Llei 6/1991, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, introduïda per la Llei 14/2005 de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa i d'Organització de la Generalitat, la zona de protecció de carreteres serà, com a mínim, de 25 m. Els terrenys inclosos en la zona de protecció de la carretera no computaran als efectes de les reserves dotacionals mínimes exigibles per la legislació urbanística. En estos no es podran fer obres ni edificacions.  
Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. D'acord amb l'apartat 2 de l'article 19, la implantació d'usos residencials que impliquen un increment del consum d'aigua, requerirà l'obtenció prèvia d'informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat del dit increment amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats. D'acord amb la doctrina establida per la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en la interlocutòria que alça la suspensió cautelar que pesava sobre el Pla Parcial El Pinaret d'Ador, l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer no té caràcter vinculant. Així mateix, la dita doctrina establix el contingut de l'informe en cas d'emissió per part de l'entitat col·laboradora per a justificar la disponibilitat de recursos hídrics, en qualitat i quantitat suficients.  
Presentació d'un informe de l'empresa que gestiona el servici de subministrament d'aigua potable en la població amb un contingut que té caràcter de mínim i, que és el següent:  
1. Estudi de la població prevista per l'actuació i el càlcul de necessitats hídriques per a abastiment i reg.  
2. Origen de l'aigua, identificació dels pous, titularitat, així com l'autorització o concessió atorgada per l'organisme de conca, i inscripció en els registres corresponents.  
3. Disponibilitat present i futura dels recursos.  
4. Aforament, per a saber la quantitat d'aigua i la previsió de l'article 52.2 del Text Refós de la Llei d'Aigües i l'article 84 del seu reglament, segons se sobrepassen o no els 7.000 m³ de volum anual.  
5. Qualitat de les aigües, tenint en compte si són per al consum humà. La qualitat del subministrament humà, en el fons, determinarà la quantitat d'aigua disponible per a este ús essencial. L'article 40.1.a) del Decret 67/06, es remet al RD 140/03, de 7 de febrer, desenrotllat en l'Orde SCO/1 591/2005, de 30 de maig, sobre el Sistema d'Informació Nacional d'Aigua de Consum, i el pla d'autocontrol aprovats per les autoritats sanitàries. La normativa sobre la qualitat de les aigües en la Comunitat Valenciana ha sigut desenrotllada pel Decret 58/2006, de 5 de maig, del Consell, pel qual es desenrotlla, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, el RD 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'establixen els criteris sanitaris de la qualitat de l'aigua de consum humà.  
  
6. Necessitat o no de tractament.  
7. Necessitat o no de fer obres d'infraestructura.  
8. A l'informe s'adjuntaran, com a annexos, tots els certificats o documents justificatius que resulten d'interés.   
Justificació d'haver sol·licitat, davant de l'organisme de conca competent, l'informe sobre disponibilitat de recursos hídrics. Si passats tres mesos des que l'ajuntament o l'òrgan substantiu per a aprovar l'expedient de planejament sol·licitara a l'organisme de conca competent l'informe sobre disponibilitat de recursos hídrics, este no s'ha emés o no hi ha hagut cap requeriment per part de l'organisme en qüestió, l'expedient de planejament pot seguir el seu curs, ja que, segons la doctrina de la Sala del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, l'informe de l'organisme de conca competent és determinant però no vinculant, en virtut del que establixen els articles 83 i 45 de la Llei 30/1992.   
  
Llei del Sòl no Urbanitzable. D'acord amb el seu article 4, els plans urbanístics amb capacitat per a classificar qualificaran i ordenaran com a sòl no urbanitzable protegit els terrenys que tinguen la condició de béns del domini públic hidràulic.   
Patrimoni. Segons l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de Modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes, hauran d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
  
Consideracions ambientals  
El municipi de la Font d'En Carròs es troba situat al sud-est de València, pròxim al litoral, ocupant 9,9 km², amb una població de 3.899 habitants segons dades oficials de 2007. L'actuació suposa la construcció de 369 vivendes, que equival a un increment de població de 1.033 habitants. Es tracta d'un increment poblacional de 26,5%. La proposta es justifica per a:   
Satisfer la necessitat de vivendes d'ús habitual del municipi  
Atraure població de municipis limítrofs  
Satisfer la demanda de vivenda aïllada i adossada  
En l'àmbit geogràfic analitzat s'establix el Quaternari com el material que ocupa la major part de l'espai litològic imperant. Dominen els llims arenosos grisos i terrosos, que baixen en suau pendent cap a la costa.   
Gran part del terme de la Font d'En Carròs es troba en l'anticlinal d'Oliva, en què aflora el Juràssic mitjà i en el flanc meridional del qual es disposa una sèrie contínua que arriba al Cretaci superior. Es tracta d'una estructura de xarnera ajustada i falla en el flanc septentrional, originant un flanc curt truncat, mentres que al S es desenrotlla un flanc llarg amb algunes inflexions. La zona d'estudi es caracteritza per l'absència d'inflexions, amb un pendent que mai sobrepassa el 5%.   
  
Dins del sector sotmés a estudi es presenta un únic tàxon edàfic, definit pels fluvisols. En concret, es tracta de fluvisols calcaris, amb un contingut en matèria orgànica que oscil·la entre el 1.14% i el 1.75% i el seu contingut en carbonats entre el 18.10% i el 27.2%.  
No discorre pel sector cap llit natural amb cabal permanent, encara que en processos d'escolament superficial destacable el tram final del barranc de La Plana queda inclòs en el sector, com pot observar-se en el pla d'afeccions ambientals, sense arribar a intersectar amb el camí de la Font a Potries. Este fet propícia que el sector presente un àmbit amb major susceptibilitat al drenatge superficial. En l'actualitat, després de l'encreuament del camí, la zona de drenatge és regulada per la séquia de Rebollet. L'estudi d'impacte ambiental establix:   
  
- La desaparició d'estos elements de reg haurà d'estar referendada per un estudi tècnic que garantisca que la seua actual funcionalitat no es veja minvada,  
- La necessitat d'integrar estos aparells hidrològics en l'ordenació del sector, obligant la xarxa residual a ser separativa, i a determinar tècnicament el punt d'abocament més adequat,   
- No s'autoritzarà l'aterrament del barranc sense que hi haja un projecte degudament aprovat per l'organisme de conca competent.  
  
Segons el Pla d'Acció Territorial contra el Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana, no s'ha delimitat cap risc d'inundació, encara que segons l'estudi d'impacte ambiental, pot establir-se en la zona d'estudi un risc probable d'inundació induït pel drenatge precari, amb capacitat de ser resolt tècnicament, amb motiu de successos pluviomètrics de mitjana i forta intensitat horària.   
  
Amb motiu d'estes observacions, l'1 de març de 2007, es consulta a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sense que fins a la data s'hi haja pronunciat.  
El sector s'assenta sobre terrenys pertanyents al sistema aqüífer 50.1 pertanyent al Prebètic de València-Alacant, en particular sobre el subsistema aqüífer Solana-Almirante-Mustalla. Ocupa una superfície de 560 km². La qualitat de l'aigua és adequada, emprant-se en abastiment urbà, industrial i agrícola. No s'han detectat captacions d'aigua destinades al consum humà en l'àrea d'estudi.  
La parcel·la es caracteritza per un risc d'erosió actual molt baix i risc d'erosió potencial baix. La categoria de vulnerabilitat dels aqüífers és mitjana i alta. Analitzat el risc sísmic, este s'avalua com a mitjà o alt, encara que compatible amb el compliment de la legislació vigent i comuna a tot l'entorn de l'àmbit d'estudi.   
La major part de la zona d'estudi es troba ocupada per terres de cultiu en actiu o abandonades, afavorint per tant la instal·lació de flora predominantment nitròfila i halonitròfila a causa de les característiques del sòl. La vegetació trobada, excepte els arbres de cultiu, és de port herbaci, normalment inferior al metre. La característica que els definix és la nitrofília, incorporant el nitrogen pels productes químics usats en els camps en cultiu i per l'acumulació de runes en les vores de les parcel·les. La pressió antròpica constituïx un factor bàsic en la vegetació i flora.   
La fauna present té igualment caràcter antròpic, a causa de la seua naturalesa agrària i la seua proximitat al nucli urbà. Es tracta de grups molt comuns, com a fringíl·lids entre l'avifauna (cagarnera, gafarró, verderol, etc.), les comunitats ornítiques (gafarró, teuladí comú, merla, verderol), les comunitats invertebrades (mantis, abelles, taves, grills, etc.), mamífers com a conills o llebres...   
El sector no queda inclòs dins dels límits de cap figura de protecció ambiental. Així mateix, s'evidencia la no-presència de vies pecuàries.   
  
Es realitza una descripció climàtica de la zona, destacant que es tracta d'un clima mediterrani amb temperatures suaus tot l'any, amb un règim pluviomètric marcat per la irregular distribució de les pluges, i la seua torrencialitat, amb una marcada estació seca.  
  
Respecte dels nivells sonors, l'estudi indica que per a la fase de construcció es prestarà especial atenció a la vida útil i als manteniments de la maquinària utilitzada, fins a assolir els nivells legalment establits. Durant la fase d'ús, les fonts de soroll més significatives es corresponen amb les carreteres CV-683 i CV-682. Per a avaluar els nivells de soroll s'ha elaborat un estudi per mitjà de modelització matemàtica. Es conclou que el vial projectat sí que pot arribar a generar nivells que excedisquen els límits aconsellats, encara que s'entén compatible amb l'aplicació de certes mesures correctores.   
Quant al paisatge, es tracta d'un paisatge agrícola de regadiu amb component antròpic. Es troba fragmentat per diversos camins agrícoles que donen accés al nucli, la qual cosa afavorix la intrusió visual. El paisatge sotmés a estudi no presenta cap peculiaritat que el diferencie de la resta dels que es disposen a zones pròximes, d'ací que siga considerat com de qualitat intrínseca mitjana, de qualitat visual de l'entorn immediat baixa i qualitat del fons escènic variable, que en algunes orientacions pot ser considerada de bona. No presenta al seu interior formes de relleu prominents. Les visuals i les conques visuals associades no presenten una notable variabilitat respecte al factor de posició. Amb la gradació de densitats d'edificació de forma creixent cap al nucli urbà s'aconseguix una transició equilibrada entre àrees rurals i àrees urbanes. Pràcticament la major part del territori es manté visible, per la qual cosa és necessari un correcte tractament visual de l'espai sotmés a estudi.   
  
Quant al patrimoni, les fonts consultades no situen cap element patrimonial dins del sector estudiat. L'estudi inclou que l'impacte sobre el patrimoni podria ser nul. No obstant això, la proximitat del jaciment romà de Les Jovades podria implicar la presència de restes arqueològiques relacionades amb el dit jaciment dins del sector. (Les vil·les romanes, en tractar-se de grans explotacions agropecuàries, disposaven de construccions aïllades disperses pel territori). Fins a la data no consta l'emissió de l'informe vinculant per la conselleria competent en la matèria.   
Les dades censals i procedents dels distints padrons municipals indiquen que l'evolució de la població és molt moderada respecte a l'entorn circumdant. No obstant això, destaca el text que la tendència és que els procedents de l'estranger animen les evolucions de la població. La vocació eminentment agrícola del municipi ha afavorit un alt percentatge d'explotacions hortofructícoles en regadiu. Recentment s'hi han observat inversions en el sector industrial. El sector turístic, a pesar de la proximitat al litoral, no és una branca d'activitat econòmica excessivament desenrotllada en la zona.  
Respecte a l'abastiment d'aigua potable al sector, s'establix la connexió a la xarxa municipal. Es considera una dotació de 250 litres/habitant i dia. L'informe d'Aquagest indica que incloent-hi la demanda total es disposa d'un excedent superior al 25%, amb origen en la concessió d'aigües subterrànies de la partida Putja de Gualde.  
Respecte a la recollida d'aigües residuals, es procedirà a l'eliminació d'una xarxa de sanejament insuficient (coincidint amb les vivendes unifamiliars i amb el límit amb el nucli urbà) i a la construcció d'una xarxa de caràcter separatiu i posterior depuració en l'estació depuradora d'aigües residuals de Gandia-La Safor. L'informe remés per l'EPSAR, informa sobre la viabilitat del tractament de les aigües residuals generades en el sector ARA-1 en dita EDAR sempre que es complisquen uns condicionants inclosos en este.   
El reg de les zones verdes es farà per mitjà de la reutilització de les aigües residuals urbanes.   
La xarxa de séquies que transcorre per l'interior del sector serà substituïda i caldrà preveure la seua desviació en cas que siga necessari.   
Per a l'augment proporcional de la generació de residus sòlids urbans està prevista l'ampliació de les infraestructures de servici de recollida de residus urbans, contrastat amb el corresponent certificat, i la destinació a l'abocador autoritzat. Vist l'increment poblacional que implica l'actuació, hauria d'estendre's la recollida selectiva a tot el municipi. Segons la informació relativa al concert previ, la gestió dels residus correspon a l'empresa Girsa. Així mateix, es comunica que en l'actualitat s'empra la planta de tractament de RSU d'Ador, la clausura de la qual està prevista en breu, la planta de tractament d'envasos lleugers a Alzira i l'eliminació de residus urbans es fa en abocadors de residus (situats fora de l'àmbit del pla zonal).   
  
La zona està travessada per diverses línies elèctriques: una de mitja tensió i una altra de baixa tensió connectada a la primera. Es procedirà al soterrament de les línies.  
Les principals mesures correctores recolzen en el control dels impactes sobre el medi físic, aplicant-s'hi rigorosament totes i cada una de les mesures correctores proposades que no entren en contradicció amb la present declaració d'impacte ambiental. Entre les mesures correctores més importants cal destacar:   
- Protecció del vent dels materials pulverulents per mitjà de la seua guarda en estructures de fàbrica o cobriment per mitjà de tendals correctament ancorats.  
- Busca de materials, colors i elements constructius visualment acords amb l'entorn.   
- Plantació i manteniment de pantalles vegetals en distintes àrees del projecte  
- Col·locació d'apantallament visual i acústic amb arbratge autòcton en la zona verda SJL1.  
- Reutilització de les aigües pluvials recuperades per a reg de zones verdes.  
- Instal·lació de sistemes de generació elèctrica o de calefacció en forma de panells solars, integrats en les cobertes de les construccions i ocults a la visió dels habitants  
Per a reduir els nivells sonors:   
- Limitar la velocitat màxima de circulació de vehicles  
- Disseny d'una xarxa vial que distribuïsca el trànsit  
- Utilització d'asfalt absorbent  
- Limitar les activitats l'emissió de nivells de potència sonora a l'exterior  
Per a impedir un augment dels nivells lumínics:  
- Es col·locaran lluminàries orientades cap al sòl i no contaminants  
- Dissenyar les instal·lacions amb el màxim factor d'utilització  
- Apagar l'enllumenat ornamental, esportiu i d'anuncis lluminosos  
  
Del programa de vigilància ambiental cal destacar:  
- Realització de mesuraments de soroll cada 6 mesos, en horari diürn i nocturn, durant una setmana, en les proximitats a les edificacions residencials i al col·legi existent, a fi de comprovar que les previsions de l'estudi acústic són encertades o, en cas contrari, adoptar mesures de correcció.  
- Seguiment dels paràmetres de qualitat de les aigües aportades per al reg de les zones verdes.   
- Denúncia i paralització de totes aquelles activitats, instal·lacions, abocaments, etc., derivats de l'execució del projecte en les distintes fases d'este, que generen modificacions dels valors i condicionat ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/.2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m), del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer   
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Projecte d'Homologació Modificativa i Pla Parcial de l'Àrea de Repartiment 1 en el terme municipal de la Font d'En Carròs, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
  
  
Segon   
Condicionants per a l'aprovació del projecte:  
1. El barranc de la Plana haurà de classificar-se com a sòl no urbanitzable protegit i, per tant, haurà d'excloure's del procés de reclassificació. Així mateix, haurà de deixar-se lliure d'ordenació la zona de servitud, els usos de la qual queden reglamentàriament establits.   
2. En compliment de l'article 25 del Text Refós de la Llei d'Aigües, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, caldrà obtindre informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer pronunciant-se sobre els usos establits en la zona de policia de 100 metres d'amplària, perquè a esta es condicionen l'ús del sòl i les activitats que es desenrotllen.   
3. Haurà d'obtindre's informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, modificada per la Llei 5/2007, de 9 de febrer, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. En el cas que el dit informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
Condicionants per al desenrotllament del projecte:  
4. Es presentarà davant de l'òrgan ambiental el traçat de la xarxa separativa, les seues dades de disseny (indicant-hi període de retorn i característiques tècniques) i es determinarà tècnicament el punt d'abocament més adequat per a cada una de les xarxes. També s'obtindrà l'autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'abocament a llit públic de la xarxa de residuals i pluvials, d'acord amb l'article 55, del Text Refós de la Llei d'Aigües, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol.   
5. Es redactaran estudis geotècnics detallats per a cada actuació que es pretenga desenrotllar, a causa de la capacitat de càrrega baixa o mitjana i la distribució de materials, que varia per a cada punt.  
6. Es procedirà a la desviació i al soterrament de les diverses línies aèries de mitjana i baixa tensió que travessen el sector.  
7. Totes les conduccions i instal·lacions dels distints servicis urbans s'executaran simultàniament.  
8. Durant la fase d'execució s'haurà de preveure i identificar una zona per a la recollida dels materials a utilitzar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs. En cas d'emmagatzematge temporal de materials pulverulents, s'indicaran les mesures a adoptar per a evitar la formació de núvols de pols degut a l'acció del vent.  
9. Les terres que s'utilitzen per al terraplenament del sector procediran de préstecs autoritzats. Si fóra necessari l'obertura de nous préstecs, hauran de ser tramitats adequadament i obtinguda l'autorització pertinent, així com la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
  
10. L'ajuntament exigirà a l'empresa adjudicatària entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la seua gestió.   
11. Al cap de l'any de la firma de l'acta de recepció de les obres d'urbanització, es comprovarà el nivell sonor transmés en l'entorn. En el cas que se superen els nivells fixats en la normativa autonòmica, l'Ajuntament de la Font d'En Carròs comunicarà este fet a l'òrgan ambiental.   
  
12. Totes les mesures preventives i correctores proposades i les derivades dels condicionants exposats hauran de ser incloses per la normativa urbanística del planejament parcial.   
  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart   
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
  
València, 15 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica:  
Expedient: 98/5448-TSC.  
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana de Calles.  
Promotor: Ajuntament de Calles.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: Calles (València).  
Descripció del projecte.  
Objecte del Projecte.  
Este consistix en la planificació del terme i ordenació del seu nucli urbà, per mitjà de la figura del pla general.  
El model territorial proposat està estructurat pels elements següents:  
a) El nucli de població.  
b) L'àrea destinada a usos industrials.  
c) El nucli d'Alcotas.  
d) El sòl no urbanitzable.  
Les directrius de l'ordenació del PG són les següents:  
a) El nucli de població.  
- Protegir l'ambient urbà del nucli històric.  
- Millorar la integració d'este nucli en el seu entorn.  
- Homogeneïtzar la volumetria del nucli urbà.  
- Propiciar la creació de vivendes de protecció pública.  
- Millorar els accessos a la població, amb càrrec als nous sectors.  
  
- Completar la urbanització i edificació en les zones de vora urbana.  
- Completar les dotacions urbanes.  
- Millorar la dotació de places d'aparcaments.  
b) L'àrea destinada a usos industrials.  
- Evitar la seua extensió cap a les zones residencials.  
- Accés independent.  
- Destinar el sòl de la via pecuària Cordel de Chelva a Domeño a zona verda.  
- Reservar únicament parcel·les en l'eixida de la població a la carretera CV-3980.  
- Xarxa de sanejament separativa.  
- No superació dels paràmetres d'abocament.  
c) El nucli d'Alcotas.  
- Definir reserves dotacionals per a xarxa viària, zones verdes i equipaments.  
- Limitar el nombre de plantes a dos.  
d) El sòl no urbanitzable.  
- Establir les proteccions adequades per a la conservació dels valors ambientals.  
- Evitar la implantació d'activitats qualificades susceptibles de produir perjuís a la població.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El municipi està situat en la comarca dels Serrans. El terme fita pel nord-oest amb Andilla, pel nord-est amb Higueruelas i pel sud-est amb Domeño.  
El nucli urbà de Calles es troba en la vall del riu de Toixa, en la part central del terme. Compta amb un segon nucli de població, l'aldea d'Alcotas, que forma part de Calles encara que enclavada en terme de Chelva, sent molt escasses les vivendes disperses.  
El terme de Calles ocupa una extensió d'uns 64,5 km², i compta amb una població de 434 habitants.  
- Planejament vigent i proposat  
Calles compta en l'actualitat amb normes subsidiàries homologades en la LRAU. En estes figuren les dades de superfícies següents:  
  
  
  
En l'anterior pla no es classificava sòl com a urbanitzable, ni es delimitaven unitats d'actuació.  
El nou pla general classifica el sòl del terme partint de la classificació del pla anterior, passant a urbans els sòls de vora ja consolidats per la urbanització i edificació, i preveient sòl urbanitzable per a donar cabuda a les expectatives de creixement plantejades.  
  
  
  
Comparant-les amb les superfícies corresponents als mateixos tipus de sòl en el planejament anterior, els principals canvis són els següents:  
- Un increment de sòl urbà, degut principalment a la inclusió de la zona ADO-1 amb esta classificació, ja que les altres zones es mantenen i fins i tot disminuïxen per la desclassificació d'àrees junt a la rambla d'Alcotas, assenyalades amb alt risc d'inundació.  
- La creació d'una àmplia bossa de sòl urbanitzable residencial (sectors 1, 2, 3, 5 i 6) i industrial (sector 4), que no existien en el planejament anterior.  
- Disminució de sòl no urbanitzable. Encara que hi ha un sensible increment de la superfície protegida, disminuïx la superfície de sòl no urbanitzable. Apareixen noves zones de protecció.  
  
  
  
El sòl no urbanitzable compta amb diferents nivells de protecció:  
  
- Sòl no urbanitzable comú (SNUC), format per terreny rústic sense característiques especials que motiven la seua protecció, destinat bàsicament a usos agrícoles. Dins d'ell es distingixen dos àrees:  
- Comuna A. Constituïx la major part del sòl no urbanitzable comú entorn al nucli urbà actual.  
- Comuna B. Situada al sud de la zona anterior, tocant a l'àrea de protecció natural entorn dels congosts del Túria.  
- Sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNUPF), format pel sòl natural, seminatural o inculte amb vegetació d'interés per a la conservació. Comprén bàsicament les muntanyes d'utilitat pública de Los Rodenos i Las Caídas del riu Túria, al nord i sud respectivament.  
  
- Sòl no urbanitzable de protecció natural (SNUPN), que comprén la resta de la zona de muntanya de la part central mitat del terme, al nord del riu Túria, amb interés per a la conservació dels valors i riscos ambientals.  
- Sòl no urbanitzable de protecció paisatgística (SNUPJ), que comprén la vessant nord de l'alt de la Rocha (o Cortado del Mirador), al sud del casc.  
- Sòl no urbanitzable de protecció cultural (SNUPC), que comprén l'àrea en sòl rústic entorn dels elements assenyalats en el Catàleg de Béns i Espais Protegits.  
- Sòl no urbanitzable de protecció de llits i barrancs (SNUPN), que comprén els llits d'aigua principals i el seu entorn immediat.  
  
- Sòl no urbanitzable de protecció per risc d'inundació (SNUPI), que comprén les zones amb risc d'inundació alt assenyalades en el PATRICOVA i no incloses en urbà, en l'entorn immediat del riu de Toixa i la rambla d'Alcotas.  
- Sòl no urbanitzable de protecció de pous i fonts (SNUPP), que comprén l'àrea entorn d'ells amb un radi de 50 metres comptats des del límit exterior del punt de captació.  
- Sòl no urbanitzable de protecció viària (SNUPV), que comprén les carreteres, les vies pecuàries, i les seues zones de protecció assenyalades per la legislació sectorial corresponent.  
- Sòl no urbanitzable de reserva dotacional (SNURD), que comprén les àrees reservades per a la implantació de dotacions necessàries fora dels àmbits urbans o urbanitzables.  
Alternatives  
Les possibles alternatives es plantegen respecte a les àrees d'expansió del sòl a edificar i la seua classificació urbanística, i per a les proteccions del sòl no urbanitzable.  
Tramitació administrativa  
En data 29 de desembre de 2005, el Ple de l'Ajuntament de Calles acorda aprovar provisionalment el PGOU de Calles.  
En data 24 de març de 2006 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge la documentació remesa per l'Ajuntament de Calles, en què sol·licita que s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa s'incoa el corresponent expedient.   
Informació pública  
En Ple, en sessió ordinària, de l'Ajuntament de Calles celebrat el dia 29 de juliol de 2005 s'adopta, entre altres, l'acord per a sotmetre el PGOU i el seu estudi d'impacte ambiental a exposició pública.  
La documentació es va exposar al públic en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 5047, de 12 de juliol de 2005, i per mitjà d'anunci publicat en el diari Levante del dia 11 de juliol de 2005.  
Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació pública es presenten set al·legacions i un dictamen de l'Ajuntament d'Higueruelas.  
Les al·legacions de caràcter ambiental són les següents:  
- Ajuntament d'Higueruelas, que sol·licita que es respecten les previsions del seu planejament i la coherència amb ell en l'àrea limítrofa entre ambdós municipis.   
El Pla d'Higueruelas opta per desprotegir l'àrea amb concessió minera i desautoritzar l'ús miner en la resta, en el de Calles es manté la protecció forestal per a tot l'àmbit amb valors per a això, admetent com a compatible l'ús miner en una àmplia àrea que engloba les zones amb concessions aprovades per a això.  
Per a evitar que estos usos pogueren afectar negativament els valors a protegir, el Pla de Calles establix condicions recollides en l'article 9.3.3 de les NU.  
Sol·liciten a l'Ajuntament d'Higueruelas que indique els usos o condicions per a la seua implantació admesa en el Pla de Calles que considere incoherents amb el seu planejament, i la seua ubicació, a fi de contribuir a la consecució dels objectius comuns abans mencionats.  
- Calles Golf Club SL manifesta diverses qüestions de caràcter urbanístic i altres de caràcter ambiental, que es resumixen a continuació:  
  
- Al·leguen que comptaran amb EDAR pròpia pel que no és necessari adscriure sòl per a l'ampliació de l'EDAR municipal.  
- Al·leguen que no cal realitzar un nou EIA junt al PP del sector 5. Es desestima adduint que la reclassificació de 990.692 m² de sòl comporta la realització del seu corresponent EIA.  
- Al·leguen que no els pareix oportú que en una zona de 600.000 m² se'ls obligue a destinar en la seua totalitat a zones verdes els sòls forestals interiors al sector assenyalat en el PGOF. Es desestima.  
Part de les al·legacions de caràcter urbanístic les estima parcialment, per la qual cosa es realitzen les modificacions següents:  
- Es modifica la tipologia de vivendes en la zona ADO-2.  
- S'assenyala com a vial el camí que unix la vora de la zona AIS per baix de l'ermita amb el vial superior.  
- S'ajusta l'àrea adscrita de la reserva de jardins de la xarxa primària als mínims establits en el RPCV.  
- Es recalcula l'aprofitament tipus i les dotacions adscrites als diferents sectors.  
- Es corregix l'error detectat en l'àrea de protecció grafiada de l'aqüeducte de penya Cortada com a bé d'interés cultural, amb una franja de 100 metres d'amplària a cada costat de l'eix de l'aqüeducte i un cercle de radi 200 metres amb centre en la intersecció amb la rambla Alcotas, com s'indicava en el Catàleg de Béns i Espais Protegits i d'acord amb la seua declaració per mitjà de el Decret 159/2004.  
Consultes  
L'Ajuntament de Calles presenta la documentació següent:  
- Sol·licitud d'informe a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport que acredite que no s'afecta béns de valor cultural.  
- Sol·licitud de certificat que justifique la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts a la Mancomunitat La Serrania.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
En data d'eixida 24 d'octubre de 2006 es realitza el següent requeriment de documentació:  
1. Informe favorable relatiu al tractament de les vies pecuàries del municipi del Servici Territorial de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
2. Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de Protecció del Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
3. El PGOU assenyala només tres cursos d'aigua com de protecció de llits i barrancs (SNUPB), i esta protecció s'ha d'aplicar a tota la xarxa hidrogràfica.  
S'han de classificar com a SNUPB tots els cursos d'aigua del municipi, incloent-hi totes les rambles i barrancs.  
4. Als cursos d'aigua que discorren pel terme municipal, se li apliquen el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües.  
En la xarxa de barrancs, independentment de la protecció genèrica establida, s'haurà de mantindre lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 metres a cada costat del llit del barranc afectat.  
  
Així mateix, s'haurà de disposar d'autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el PGOU en la zona de policia de llits del barranc afectat, com establix el Reglament del Domini Públic Hidràulic.  
5. Caldrà ajustar-se al que disposa l'article 22 del PATRICOVA, que establix que no es pot reclassificar el sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació com a sòl urbà o urbanitzable.  
En les zones sotmeses a risc d'inundació de nivell 1 es prohibix qualsevol tipus d'edificació.  
6. En compliment dels articles 22 i 23 del PATRICOVA, en el seu document de normativa urbanística, s'haurà de presentar l'estudi d'inundabilitat el contingut del qual s'ajuste al que s'ha definit en els articles 16 i 17 del mateix document. A més, es presentarà còpia de l'informe favorable realitzat pel Servici d'Ordenació Territorial.  
7. Hi ha un runam o abocador clandestí localitzat en un barranc, al nord-est del municipi, de camí a l'abocador de residus sòlids inerts previst en el PGOU.  
Segons establix l'article 34 del Decret 67/2006, els llits públics i privats hauran de mantindre's expedits. No s'autoritzarà el seu aterrament o reducció del llit major dels llits sense que existisca un projecte degudament autoritzat per l'organisme de conca competent.  
A més, li és d'aplicació el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües.  
  
8. Per a l'emplaçament previst per a l'abocador de residus sòlids inerts es requerix autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per trobar-se en la zona de policia d'un barranc. S'han de buscar àrees degradades i amb poca incidència visual, i que es troben a més de 500 metres del nucli urbà.  
Encara que este tipus d'actuació requerirà un projecte i un estudi d'impacte ambiental propi, la ubicació de l'abocador proposada en el Pla General i l'EIA hauria d'estar justificada d'una manera més concreta, almenys, amb un estudi d'alternatives i una justificació de l'alternativa triada, que incloguera la incidència visual de l'abocador.  
A més, este abocador no està correctament ubicat en els plans de l'EIA. S'ha d'aportar un pla amb la ubicació exacta de l'abocador.  
9. La xarxa de sanejament serà separativa de la xarxa de pluvials, que serà completament estanca, i connectada a la corresponent estació depuradora.  
Per a l'abocament de les aigües pluvials recollides en el sector a llit públic, s'haurà d'obtindre l'autorització corresponent de l'organisme de conca. Previ al punt d'abocament de les aigües pluvials, s'haurà de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja.  
  
10. S'ha de detallar el sistema de tractament previst per als residus sòlids urbans i presentar certificat en què la corresponent entitat gestora assumisca la gestió dels residus sòlids urbans.  
11. Estudi de paisatge i informe favorable sobre este emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
12. Estudi acústic segons l'article 25 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre de 2002, de Protecció contra la Contaminació Acústica, o informe sobre este realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria.  
13. L'àrea de repartiment AR-3c està sotmesa a risc puntual d'esllavissada, en concret una zona de danys que afecten béns i persones, i el sector 2 i 3 estan afectats per risc d'esllavissada. S'han de proposar mesures preventives i correctores per a pal·liar este risc.  
  
S'han d'ampliar les mesures de defensa per a disminuir el risc d'inundació. També s'han de proposar mesures de restauració de la zona de l'abocador il·legal i altres zones degradades del municipi.  
14. Els sectors que contenen terreny classificat com a sòl forestal segons el PGOF, com els sectors 4 i 5, han de mantindre l'esmentat sòl forestal i fins i tot millorar-ho per mitjà de tractaments silvícoles i control de plagues, per a ser incorporat com a zona verda, a manera de parc natural en els respectius plans parcials.  
15. A més, en les zones edificades, així com en els establiments industrials, limítrofs o interiors a àrees forestals (àrea de repartiment AR-3c i sectors 3, 4 i 5), hauran de complir-se les condicions especificades en informe que s'hi adjunta.  
16. El sector 5 conté part de la muntanya d'utilitat pública Los Rodenos, i segons establix el PGOF en el seu article 34.a les muntanyes incloses en el catàleg de muntanyes d'utilitat pública es consideren sòl forestal de protecció.  
S'ha de classificar com a sòl no urbanitzable de protecció forestal la part de la muntanya d'utilitat pública que conté el sector 5.  
17. S'ha de realitzar una anàlisi de la contaminació atmosfèrica en el terme municipal i increments previsibles d'esta derivada de la implantació d'activitats proposades en el pla general.   
18. S'ha de presentar la zonificació numèrica del polígon industrial, als efectes de compatibilitzar i harmonitzar les esmentades activitats amb el planejament urbanístic i d'acord amb les categories i/o graus d'intensitat relacionats en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses.  
En data d'eixida 19 de febrer de 2007, basant-se en la documentació rebuda, es realitza el següent requeriment de documentació:  
1. Informe favorable relatiu al tractament de les vies pecuàries del municipi del Servici Territorial de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
2. Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de Protecció del Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
3. Autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'obertura del nou pou, amb el qual es preveu obtindre un mínim de 370.610 litres/dia.  
4. Autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el PGOU en la zona de policia de llits dels barrancs afectats, com establix el Reglament del Domini Públic Hidràulic.  
5. Per a l'abocament de les aigües pluvials recollides a llit públic, s'haurà d'obtindre l'autorització corresponent de l'organisme de conca.   
6. S'ha de presentar informe favorable sobre l'estudi d'inundabilitat.  
- S'han de complir els condicionants establits en l'informe de 28 de novembre de 2006, de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals.  
  
- S'han d'esmenar els aspectes mencionats en l'informe de 9 de novembre de 2006, de la Secció Forestal.  
- S'ha de detallar el sistema de tractament previst per als residus sòlids urbans i presentar certificat en què la corresponent entitat gestora assumisca la gestió dels residus sòlids urbans.  
- Segons el que disposa l'informe de 21 de desembre de 2006, de l'Àrea d'Urbanisme, s'ha d'aportar nou document d'estudi de paisatge amb el contingut i documentació dels articles 29 i 44 del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, i l'informe favorable sobre ell emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
- Estudi acústic segons l'article 25 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre de 2002, de Protecció contra la Contaminació Acústica, o informe sobre este realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria.  
- El sector 5 conté part de la muntanya d'utilitat pública Los Rodenos, i segons establix el PGOF en el seu article 34.a, les muntanyes incloses en el catàleg de muntanyes d'utilitat pública es consideren sòl forestal de protecció.  
S'ha de classificar com a sòl no urbanitzable de protecció forestal la part de la muntanya d'utilitat pública que conté el sector 5.  
En data d'eixida 14 de novembre de 2007, sobre la base de la documentació rebuda, es realitza el següent requeriment de documentació:  
  
1. Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de Protecció del Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
2. Autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'obertura del nou pou, amb què es preveu obtindre un mínim de 370.610 litres/dia.  
3. Autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el PGOU en la zona de policia de llits dels barrancs afectats, com establix el Reglament del Domini Públic Hidràulic.  
4. Per a l'abocament de les aigües pluvials recollides a llit públic, s'haurà d'obtindre l'autorització corresponent de l'organisme de conca.   
5. S'ha de detallar el sistema de tractament previst per als residus sòlids urbans i presentar certificat en què la corresponent entitat gestora assumisca la gestió dels residus sòlids urbans.  
6. Informe favorable sobre l'estudi de paisatge emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
7. El sector 5 conté part de la muntanya d'utilitat pública Los Rodenos, i segons establix el PGOF en el seu article 34.a les muntanyes incloses en el catàleg de muntanyes d'utilitat pública es consideren sòl forestal de protecció.  
S'ha de classificar com a sòl no urbanitzable de protecció forestal la part de la muntanya d'utilitat pública que conté el sector 5.  
Documentació complementària  
En data 14 de novembre de 2006 es rep documentació sobre el primer requeriment realitzat.  
En data 8 de maig de 2007 es rep documentació relativa al segon requeriment realitzat.  
En data 17 de maig de 2007 es rep:  
- Informe d'ampliació de l'Ajuntament de Calles.  
- Pla de classificació del sòl, corregint les vies pecuàries conforme sol·licita la unitat de vies pecuàries de la Conselleria de Territori i Habitatge. Es realitza consulta a vies pecuàries en data 4 de juliol de 2007.  
  
- Esmena de l'informe de 27 d'octubre de 2006, de la Conselleria de Cultura.  
- Autorització de la Conselleria de Territori i Habitatge per a la realització del sondeig d'investigació en terrenys forestals.   
- Sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica de Xúquer sobre la dotació d'abastiment d'aigua potable de consum públic.  
- Sol·licitud d'autorització per a abocaments d'aigües pluvials a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Inundacions històriques. (Esmenes requerides en l'informe de l'estudi d'inundabilitat). Es remet açò al SOT en data 4 de juliol de 2007.  
- Modificacions arran de l'informe de la Secció Forestal. (Informe d'aclariments, de data 17 de febrer de 2007).  
- Sol·licitud de l'informe de residus sòlids urbans.  
- Plans de l'estudi de paisatge. Es remeten al Servici de suport tècnic en data 4 de juliol de 2007.  
- Informe favorable sobre l'estudi acústic de data 7 de novembre de 2006.  
- Pla d'ordenació detallada OP-1b, on es grafia la nova ubicació d'un equipament educatiu.  
- Es rep informe favorable de l'estudi d'inundabilitat en data 16 de juliol de 2007.  
- Es rep informe favorable de vies pecuàries en data 26 de juliol de 2007.  
- Es rep certificat suficiència recursos hídrics en data 9 de gener de 2008.  
- Es rep certificat de residus sòlids urbans en data 30 de gener de 2008.  
- Es rep informe condicionat l'estudi de paisatge en data 19 de juny de 2008.  
Informes sectorials  
Informe de l'Ajuntament de Calles sobre les necessitats d'aigua potable, amb indicació de la quantitat, origen i qualitat de les aigües.  
De data 2 de maig de 2006, informa que:  
«Actualment l'abastiment d'aigua potable al nucli urbà es realitza des de tres depòsits d'emmagatzematge, un situat al nord del nucli urbà de 500 m³, el qual s'abastix amb aigua procedent del pou Fuente de la Torre; hi ha un altre depòsit d'emmagatzematge de 500 m³ situat en la font de la Losa, el qual s'abastix d'una font situada en la penya Uncel, i un depòsit situat en el carrer el Mirador de 100 m³. Amb el que es disposa d'una capacitat d'emmagatzematge d'aigua de 1.100 m³.  
  
El consum diari per habitant s'estima en 200 litres/habitant.  
La població aproximada actualment és de 434 habitants.  
- 464 X 200 l/h./dia = 86.800 litres/dia.  
S'estima un nombre d'habitants potencials de 3.667.  
- 3.667 habitants X 200 l/h./dia = 733.400 litres/dia.  
- C. industrial (23.760 m²t X 0,003 P trab/m²t X 200 l/h./dia = 14.256 litres/dia.  
- Total consum àrees no consolidades = 747.690 litres/dia  
Si prenem el nombre d'habitants estimat en 3.063.  
- 3.063 habitants X 200 l/h./dia = 612.645 litres/dia.  
- C. industrial (6.459 m²t X 0,003 p/m²t X 200 l/h./dia) = 3.875 litres/dia.  
- Total consum àrees consolidades = 616.521 litres/dia.  
Tenim un consum de 1.364.210 litres/dia per a l'edificació prevista.  
Necessitats d'aigua de reg camp de golf 465.660 litres/dia (J. Rafael Molina Nieto, enginyer agrònom). Es planteja que esta aigua provinga de les aigües depurades.  
Per a abastir este consum diari previst es disposa, com ja s'ha mencionat, dels abastiments següents:  
Pou de les piscines situat dins del poble, aporta un cabal de 8 litres/segon.  
- 8 l/s X 86.400 s/dia = 691.200 litres/dia.  
Pou Fuente La Torre situat a 2 km al nord del nucli urbà amb un cabal de 2,5 litres/segon.  
- 2,5 l/s X 86.400 s/dia = 216.00 litres/dia.  
Font de la penya Uncel que aporta al depòsit de la font La Losa 1 litre/segon.  
- 1 l/s X 86.400 s/dia = 86.400 litres/dia.  
Obtenim amb les captacions existents un total de 993.600 litres/dia.»  
Es va realitzar per part de l'empresa TEYCE, SA., el projecte denominat Projecte de Sondeig d'Investigació Preexplotació, denominat «El Bosque», per a la millora de l'abastiment a la localitat de Calles (València), el qual està promogut i inclòs en els pressupostos de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports per a la seua immediata execució.  
Amb l'aportació d'este pou es preveu obtindre un mínim de 370.610 litres/dia que complete els 993.600 litres/dia que disposa en l'actualitat el municipi i cobrir el màxim teòric de les necessitats que establix el pla.  
Amb la realització del nou sondeig aprovat i els abastiments existents es considera que estan justificades les necessitats d'abastiment previstes en el nou pla.  
Informe tècnic de l'Ajuntament de Calles, com a entitat gestora del servici d'abastiment i distribució d'aigua potable, respecte a la suficiència de recursos hídrics.  
De data desembre de 2007, este informe conclou que:  
«[...] per a atendre la demanda futura de 163.871 m³/any, amb una punta de 14,02 l/s, s'han d'ampliar les concessions existents, ja que amb les actuals no es pot atendre la demanda; passant dels 79.001 m³/any als 163.871 m³/any.  
Atés que la concessió conjunta del pou Los Molinos i el brollador La Torre poden proporcionar un cabal punta de 12,97 l/s, i el volum màxim anual disponible actualment és de 1.001 m³/any, se sol·licita l'ampliació de cabals d'estos punts de subministrament únicament, deixant en la mateixa situació la del brollador de la penya Uncel.  
  
Les noves concessions sol·licitades de les diferents preses per a poder atendre la demanda futura del municipi són de 85.871 m³/any, sent l'ampliació de 84.870 m³/any en el pou Los Molinos i brollador Las Torres [...]».  
Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Calles per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel PGOU de Calles.  
De data 10 de novembre de 2005, l'EPSAR comunica el següent:  
  
1. L'EDAR de Calles dóna servici a l'esmentat municipi i està dissenyada per a tractar 400 m³/dia. Actualment tracta cabals inferiors al de disseny, i és en cabal mitjà de 374 m³/dia l'any 2004.  
2. El II Pla director de Sanejament de la Comunitat Valenciana preveu actuacions d'ampliació i millora per a esta depuradora per a l'anualitat 2008.  
3. Segons dades aportades pel sol·licitant, la modificació descrita generarà un cabal estimat en 798 m³/dia d'aigua residual urbana i un cabal de 68 m³/dia d'aigua residual industrial.  
4. D'acord amb el que s'ha assenyalat en el Reglament de Gestió Urbanística (Reial Decret 3288/1978), en l'article 59.1.b, els urbanitzadors responsables d'executar l'actuació hauran de costejar l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que precise l'actuació; o d'acord amb el que s'ha assenyalat en la LRAU, en l'article 30.1.b, en cas de no resoldre pel seu compte les necessitats de sanejament i depuració que generen, i vagen a sol·licitar la connexió a sistemes públics, hauran de cobrir l'objectiu imprescindible que se suplementen les infraestructures públiques en el que és necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servici existents o desitjables.  
5. El cost estimat d'este suplement d'infraestructures es calcularà en funció dels habitants equivalents a servir, sent un habitant equivalent aquell que ocasiona un abocament de 60 gr. de DBO5 per dia, o bé, genera un volum d'aigua residual de 200 litres per dia. L'import, per cada desenrotllament urbanístic, de l'esmentat suplement d'infraestructures s'establirà en el moment en què es produïsca la corresponent sol·licitud que s'informe la viabilitat del tractament de les aigües residuals generades per un determinat desenrotllament en la infraestructura pública de depuració.  
Conclusió  
Pel que assenyala anteriorment, i per al cas en què els urbanitzadors decidisquen no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals per mitjà de la realització de les obres públiques necessàries per a suplementar les infraestructures existents, esta Entitat de Sanejament d'Aigües informa la viabilitat del tractament de l'EDAR de Calles de les aigües residuals generades pel desplegament del PGOU de Calles (València) sempre que es complisca amb els condicionants següents:  
  
1. Al seu dia, els urbanitzadors responsables dels desenrotllaments urbanístics hauran de realitzar la corresponent sol·licitud de connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel compte i risc del peticionari.  
2. En tot cas, l'abocament generat pels desenrotllaments urbanístics a què done lloc el PGOU de referència haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament d'aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'afluent. A tals efectes, els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió, han de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el Model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per esta Entitat de Sanejament d'Aigües, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una mitjalluna que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, en la connexió de la zona industrial a més de disposar de la mencionada arqueta de registre, s'haurà de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancat amb clau.  
3. Hauran de coordinar-se la necessària ampliació de la planta amb els desenrotllaments urbanístics segons vagen tenint lloc estos, ja que perquè es puga realitzar la connexió efectiva dels desenrotllaments, hauran d'estar executades les obres de construcció d'una planta depuradora amb capacitat suficient per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la població de Calles.  
4. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament d'Aigües la quantitat resultant del càlcul del suplement d'infraestructures efectuat, a l'efecte de la qual haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament de Calles.  
Informe del Servici de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal.  
  
De data 27 d'octubre de 2006, respon a la sol·licitud d'informació relativa a un incendi forestal ocorregut el dia 27 d'abril de 2006, en la partida Los Llanos del terme municipal de Calles, s'informa que «Les coordenades del punt d'inici del mencionat incendi són les següents X=673,381, I=4.399,874, i la superfície afectada en part provisional va ser de quatre hectàrees de vegetació de ribera.»  
Primer informe desfavorable a l'estudi d'inundabilitat relatiu al Pla General de Calles emés pel Servici d'Ordenació Territorial.  
  
De data 17 de novembre de 2006, conclou el següent:  
«Vist el contingut de l'estudi d'inundabilitat del riu de Toixa al seu pas per Calles i l'informe emés per l'organisme de conca, es considera que no és procedent la seua aprovació al no estimar prou complides les previsions del PATRICOVA.  
Per tot el que s'acaba d'exposar es considera necessari que el tècnic redactor de l'estudi d'inundabilitat el complete en els termes següents:  
  
1. Ha de presentar un estudi de les inundacions històriques per a recolzar i confirmar els resultats de l'estudi geomorfològic i com a element de calibratge de la hidrologia i la hidràulica, com prescriu l'article 17 de la normativa del pla.  
2. Haurà de completar l'estudi realitzat amb els plans de concreció de riscos d'inundació.»  
Segon informe favorable a l'estudi d'inundabilitat relatiu al Pla General de Calles emés pel Servici d'Ordenació Territorial.  
  
De data 6 de juliol de 2007, conclou el següent:  
«É procedent informar favorablement l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat corresponent a l'àmbit del PGOU de Calles (València), pel que fa a la concreció del risc d'inundació, al considerar-se prou complides les previsions contingudes en el PATRICOVA.   
  
Aprovació de l'estudi que es considera subsumida en la de l'instrument de planejament que habilita l'actuació (PGOU). I cal que conste en l'acord aprovatori l'obligatorietat que qualsevol nova proposta de reclassificació del sòl que afecte les zones inundables, quede en suspens fins a l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat que analitze els seus efectes sobre estes.»  
Informe favorable sobre vies pecuàries.  
De data 18 de juliol de 2007, el tècnic informa el següent:  
«Amb data 2 de novembre de 2006 es va emetre per part d'este tècnic informe desfavorable al PGOU de Calles. El motiu del sentit de l'informe va ser que la grafia de les vies pecuàries del terme municipal, reflectida en el pla de classificació del sòl corresponent al pla presentat, no era correcta, ja que presentava diverses disconformitats amb el traçat expressat en el Projecte de Classificació de les Vies Pecuàries del terme municipal de Calles, aprovat per Orde Ministerial de 3 de març de 1972. En el mateix informe es feia constar que era correcta tant la informació sobre vies pecuàries reflectida en la memòria com la consideració d'estes com a sòl no urbanitzable protegit.  
  
En el dia de hui s'observa nova documentació, presentada per l'interessat, consistent en un pla, denominat NÚM. OE-1b «Terme municipal. Classificació del sòl», datat el 2007.  
En la nova documentació s'esmenen els errors de traçat en les vies pecuàries que van motivar en anterior informe desfavorable, per la qual cosa el traçat reflectit en el pla mencionat és correcte i conforme amb les classificació de les vies pecuàries. Per este motiu, i a sol·licitud del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, s'emet un informe favorable al pla urbanístic proposat, pel que fa a vies pecuàries.»  
  
Informe de la Secció Forestal de data 9 de novembre de 2006.  
Es rep en data 27 de novembre de 2006.  
«En la zona en què es pretén ubicar un camp de golf i diverses construccions, part d'ella està classificada com a muntanya d'utilitat pública propietat de l'Ajuntament de Calles, en concret 24,2530 ha.  
  
Basant-nos en la legislació vigent, independentment de la urbanística i des del punt de vista forestal, no seria compatible la realització de l'activitat prevista amb la utilitat pública de la muntanya. Tan sols cabria comprovar si la zona en qüestió continua complint les raons per les quals es va declarar d'utilitat pública. En el cas que les raons mencionades continuaren, significaria la incompatibilitat des del punt de vista forestal de les pretensions que figuren en el projecte del PGOU de Calles.  
En el pla general es fa menció de l'existència de dos úniques muntanyes d'utilitat pública quan en realitat existixen 5 muntanyes d'utilitat pública.  
  
  
  
En el document només es reconeix com a zones de domini públic les que com a tals es reconeixen en la Llei d'Aigües, o carreteres, a hores d'ara segons establix la Llei 43/2003, de la Fores, totes les muntanyes incloses en els catàlegs de muntanyes d'utilitat pública ho són de domini públic.  
En la distribució territorial que es fa s'inclou part de la muntanya 172 dins de la zona d'aprofitament miner. Donada les característiques d'eixa muntanya s'ha d'excloure totalment de qualsevol possibilitat d'explotació minera.  
En el capítol IX. Normes particulars per a ús del sòl no urbanitzable.  
Secció 3. Zona de protecció forestal.  
Article 9.3.3. Règim general d'usos.  
En l'apartat 1.g haurà d'excloure les muntanyes de la Generalitat valenciana de la subzona d'aprofitament miner. Per a la resta de la subzona no s'hauran de permetre noves explotacions mineres en muntanya d'utilitat pública.  
En l'apartat 3, usos incompatibles, s'han d'anul·lar la prohibició d'ús ramader, el traçat de nous camins, la introducció d'espècies no autòctones i les que suposen moviments de terra. Bastaria de dir que qualsevol aprofitament o activitat en terreny forestal o muntanya d'utilitat pública es regularà per la seua legislació específica sense posar traves a possibles actuacions amb normativa que complique el desenrotllament o les activitats de la zona. Igualment s'hauria de suprimir els punts a i b de l'esmentat apartat en incloure's en el text proposat.  
En la legislació a tindre en compte no s'ha inclòs la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de la Forest.  
S'hauria d'incloure l'obligació de disposar de zones que permeten contindre els possibles incendis forestals quan hi ha nuclis de població pròxims a sòl forestal, d'acord amb el que establix la legislació vigent, açò es podrà realitzar per mitjà de faixes de seguretat amb reducció de la vegetació, carrers perimetrals al nucli de construccions, i la instal·lació d'hidrants contra incendis en l'esmentat cinturó perimetral.  
  
Finalment, haurà d'eliminar-se qualsevol reserva de sòl per a explotació minera, de manera que les actuals estiguen en funcionament fins a la finalització de l'ocupació de muntanya pública, i no permetre cap explotació nova.  
S'adjunta pla de la ubicació de les forests d'utilitat pública del terme municipal, és necessari advertir que si en alguns moments el límit de les esmentades muntanyes no coincidix exactament amb el límit del terme es deu als tipus de cartografia utilitzats en la major part dels casos, no ocorre exactament així en la muntanya 45 ja que una part de l'esmentada muntanya es troba dins del terme municipal d'Higueruelas.»  
  
Informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals.  
De data 28 de novembre de 2006, proposa:  
«1. Que s'indique expressament en la documentació l'existència del lloc d'interés comunitari (LIC) Alt Túria, citant que qualsevol actuació pla o projecte que afecte la zona haurà de tindre en consideració la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la Conservació dels Hàbitats Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres, i en especial els apartats 2 a 4 del seu article 6.  
2. Que d'acord amb el PGOF, aprovat per Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat, en l'article 34 s'indica quins terrenys hauran de ser catalogats com a «àrees de sòl forestal de protecció», i que haurà de ser tinguda en compte als efectes de planificació en els nous plans generals i modificacions, d'acord amb l'article 62 del PGOF.  
  
3. Que als efectes del PGOF, hauran de ser catalogats com a «àrees de sòl forestal de protecció», entre altres:  
- Article 34.a «Les muntanyes incloses en el catàleg de muntanyes d'utilitat pública [...]».  
- Article 34.d «Els terrenys forestals inclosos en la xarxa de microreserves de la Comunitat Valenciana i la seua àrea d'influència, que com a mínim serà de 250 metres des dels seus límits».  
- Article 34.e «Els terrenys forestals que alberguen hàbitats protegits i zones d'especial protecció d'aus, proposades en desplegament de la normativa que regula la Xarxa Ecològica Europea Natura 2000».  
4. Que, d'acord amb l'article 11 del PGOF, sobre identificació de terrenys forestals en la cartografia del PGOF, es prendrà com a referència la cartografia de detall del PGOF i la seua documentació alfanumèrica annexa.  
5. Que per tot això, unit a la proximitat del curs fluvial del Túria i de l'abrupta orografia que caracteritza este LIC, s'haurà de canviar la qualificació d'aquells terrenys de caràcter forestal que queden inclosos dins del LIC Alt Túria, que seran qualificats com a sòl no urbanitzable protegit-sòl forestal de protecció, perquè part d'estos s'han proposat com a «sòl no urbanitzable comú», resultant incoherent amb el PGOF, com ja s'ha indicat.  
6. Que s'indique expressament en el PGOU, textual i cartogràficament, l'afecció de distintes parts del terme municipal al LIC Alt Túria, a les distintes muntanyes d'utilitat pública i a la zona perimetral de protecció de les microreserves de flora, així com la presència de vies pecuàries.  
7. Que haurà d'indicar-se expressament que, d'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals de la Comunitat Valenciana, es consideren protegides, amb caràcter general, totes la coves, avencs i la resta de cavitats subterrànies síties en el territori de la Comunitat Valenciana, prohibint-se tota alteració o destrucció de les seues característiques físiques, així com l'extracció no autoritzada de qualsevol classe de materials naturals o artificials del seu interior i la introducció de rebutjos i objectes de qualsevol tipus que puguen alterar les condicions d'equilibri ecològic existents. En cas de descobriment fortuït d'alguna cova, haurà de procedir-se d'acord amb el procediment previst en el Decret 65/2006, de 12 de maig.»  
Informe sobre l'estudi de paisatge de l'Àrea d'Urbanisme.  
De data 21 de desembre de 2006, conclou que:  
«Es considera que la documentació presentada resulta insuficient i no es pot emetre un informe que valore la integració paisatgística respecte del model de creixement urbanístic previst en l'estudi de paisatge del PGOU de Calles, i caldrà que s'aporte un nou document d'estudi de paisatge, amb el contingut i documentació dels articles 29 i 44 del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana.»  
Informe estudi de paisatge del PGOU de Calles de la Direcció General del Paisatge.  
De data 11 de juny de 2008, informa que:  
«En data 6 de juny de 2008 s'aporta nova documentació relativa a l'estudi de paisatge.  
Analitzada la nova documentació que es troba en este Servici, es realitzen les observacions següents:  
1. Pla de participació pública.  
Donat el moment procedimental en què es troba el pla general, es considera garantit, excepte criteri millor fundat, el principi de governança del territori i paisatge establit en l'article 89 de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge (LOTPP), que exigix la participació ciutadana en els processos de decisió sobre plans territorials. No obstant això, de conformitat amb l'article 30.3 de la LOTPP i el règim transitori establit en el RPJECV vigent (disposició transitòria primera), quan el municipi redacte el seu catàleg de paisatge amb la delimitació de sistema d'espais oberts, haurà de dur-se a terme el corresponent pla de participació pública.  
2. Informació del territori.  
El document analitza les activitats i processos que incidixen en el paisatge, estimant-se prou l'anàlisi realitzat.  
3. Caracterització i valoració del paisatge.  
- L'estudi de paisatge conté una adequada delimitació de l'àmbit d'estudi. En este es distingixen sis unitats de paisatge amb la caracterització i valoració de cada una d'elles, de manera que es correspon amb la seua definició en els plans.  
- L'estudi de paisatge preveu la caracterització i valoració dels recursos paisatgístics presents en l'àmbit d'estudi, distingint entre els que tenen interés mediambiental, interés visual, i interés cultural i patrimonial, així com la seua localització en pla.  
- S'aporta estudi de visibilitat identificant punts d'observació amb les seues respectives conques visuals.  
- Tot això s'ha realitzat en concordança amb els articles 30.2, 30.3 i 32 de la LOTPP i la secció primera del capítol III del títol III del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, presentant-se en un text refós de l'estudi de paisatge.  
4. Fixació dels objectius de qualitat paisatgística.  
En el document presentat s'establixen objectius de qualitat paisatgística de l'àmbit d'estudi, de conformitat amb l'article 31 de la LOTPP.  
  
5. Mesures i accions necessàries per al compliment dels objectius de qualitat paisatgística.  
- L'estudi de paisatge del municipi es completarà en el seu moment, d'acord amb el compromís de 4 d'abril de 2007, de l'Ajuntament de Calles, amb la redacció d'un catàleg de paisatge amb delimitació del sistema d'espais oberts, tot això de conformitat als article 20.7, 30.2 i 30.3 de la LOTPP i la disposició transitòria primera del RPJECV.  
  
- Es redacten normes d'integració paisatgística adequant-se als objectius de qualitat paisatgística que es definixen i als articles 32.c i 33 a 35 de la LOTPP. Les esmentades normes es consideraran en el seu moment amb les referides al catàleg i al sistema d'espais oberts quan estos s'elaboren, així com amb les referides als sectors d'ampliació del nucli urbà i industrial, que hauran de concretar-se quan es redacten els corresponents estudis d'integració paisatgística.  
  
  
- En la documentació s'aporta una proposta de programes de paisatge concrets, segons els articles 27.3 i 36 de la LOTPP, que són descrits i delimitats gràficament segons les seues fitxes.  
- S'haurà de tindre en compte que les mesures i accions proposades en l'estudi de paisatge tenen caràcter normatiu i s'han d'incorporar a la corresponent documentació del PG.  
6. Ordenació del paisatge.  
A partir de la documentació aportada sobre el model territorial proposat en el PG, s'informa el següent respecte al model de creixement urbà proposat:  
- Una de les actuacions que proposa el PGOU és la classificació com a sòl urbanitzable del sector S-5 d'uns 990.000 m², en el qual es preveu la construcció d'un camp de golf i quatre àrees edificables per a diferents tipologies incloent usos residencials i terciaris, sense oferir més informació, atés que es desenrotllarà més avant per mitjà d'un pla parcial. Caldrà deixar lliure d'edificació tota la zona visible que es trobe dins d'este sector, segons la documentació gràfica de l'estudi de visibilitat aportat, seguint les normes d'integració paisatgística. Es pot observar que la seua localització no respon a una utilització racional del sòl segons article 13.1 de la LOTPP ja que el sector comprén una zona pertanyent a sòl forestal muntanya d'utilitat pública. Per tant, es considera que ha de revisar-se i plantejar-se novament l'àmbit i la delimitació del sector S-5, d'acord amb una utilització racional del sòl, i s'informa desfavorable l'àmbit del sector S-5.  
  
- Es considera justificada la localització del sector de sòl urbanitzable d'ús industrial pròxim al riu de Xelva, segons l'estudi de visibilitat i les normes d'integració paisatgística que li afecten concretament.  
  
- Queda justificat també en el desenrotllament dels sectors urbanitzable entorn al nucli urbà, la protecció de les seues vistes, siluetes i façanes, seguint les normes d'integració paisatgística.  
Per això s'informa favorable la integració paisatgística del model de creixement proposat pel PGOU de Calles descrita en l'estudi de paisatge d'este, a excepció del sector S-5, i s'haurà d'aportar un text refós, en suport paper i digital, que continga el conjunt de la documentació de l'estudi de paisatge i el seu annex posterior, així com els plans d'ordenació aportats, tot això de conformitat amb el que establix la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.   
  
Informe favorable sobre l'estudi acústic en l'àmbit del PGOU de Calles.  
L'estudi tracta de diagnosticar l'ambient sonor en el terme municipal de Calles, a causa de diferents fonts de soroll existents.  
L'objecte de l'estudi acústic és avaluar l'impacte acústic del projecte en compliment de l'article 25 de la llei 2/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
  
D'acord amb la taula I de l'annex II de la llei, s'establix que en l'ambient exterior serà un objectiu de qualitat que no se superen els nivells sonors de recepció, en funció de l'ús dominant de cada zona.  
  
S'identifiquen les fonts sonores següents:  
- Vies principals de comunicació. Les principals vies de comunicació són la carretera CV-35 València-Ademús, la carretera CV-3980 i la CV-345.  
- Àrees industrials. Situades junt a les eixides de la població, una al nord-est del nucli urbà, i una altra al sud-oest.  
- Àrees destinades a usos terciaris. Els usos terciaris s'assenyalen com a compatibles en la majoria de les zones, amb limitacions per a evitar molèsties en les zones residencials.  
- Àrees recreatives. Les activitats recreatives, englobades en l'ús terciari, s'assenyalen com a compatibles en la majoria de les zones, amb limitacions per a evitar molèsties en les zones residencials.  
- Àrees residencials i comercials. L'àrea residencial es compon de les zones següents: nucli històric, zona d'ampliació del casc, zona de vivendes adossades i zona de vivendes aïllades. Fora del nucli urbà també s'assenyalen àrees residencials: sector S-5 (residencial amb camp de golf), S-6 i nucli d'Alcotas.  
Es realitzen mesuraments de soroll en 11 estacions, centrades principalment en la zona industrial i en sòl no urbanitzable.  
El nivell mitjà de soroll registrat en la zona residencial és de 46,2 dB (A), en la zona industrial és més reduït encara 45,8 dB(A), i finalment en la zona residencial golf el nivell mitjà és 38,8 dB (A).  
Com a conclusió s'indica que es proposen, basant-se en l'estudi acústic, tres zones acústiques en l'àrea urbana i urbanitzable:  
a) Zona residencial nucli urbà.  
b) Zona industrial.  
c) Zona residencial urbanitzacions.  
Com a conclusió s'indica que la posada en funcionament del pla incrementarà els nivells de soroll del seu entorn d'ubicació, i podran superar-se els criteris de qualitat acústica, per la qual cosa s'han dissenyat mesures correctores perquè els esmentats nivells de soroll s'adapten a la legislació. Les mesures correctores consistixen a situar zones verdes com a separació de les principals fonts sonores, en la reducció i limitació de la velocitat de trànsit en les zones residencials; en la formació de terraplens amb pendents del 25% al 30%, restricció dels nivells d'emissió de les activitats industrials i enjardinament de zones verdes en zones industrials. Les futures actuacions hauran de ser compatibles, des del punt de vista acústic, amb esta actuació.  
Amb estes observacions i tenint en compte les mesures correctores de l'estudi, el tècnic que les subscriu les considera acceptables i emet informe favorable sobre l'expedient només als efectes pel que fa a l'acústica.»  
Informe de residus sòlids urbans.  
De data 16 de gener de 2008, informa que:  
«Gestió Integral de Residus Sòlids, SA., (GIRSA) com a gestor actual dels residus sòlids urbans generats en el municipi de Calles, sent principalment la gestió realitzada l'operació de transferència d'estos residus a la instal·lació de tractament propietat de la Diputació de València, sítia a Guadassuar, certifica la capacitat d'assumir la gestió actual i les previsions futures de la producció de residus sòlids urbans de l'esmentat municipi. No obstant això, a partir de la posada en funcionament de la solució transitòria del projecte de gestió de residus sòlids del pla zonal de les zones VI, VII i IX, GIRSA deixarà de realitzar la gestió dels residus, i el Consorci a través del projecte de gestió adjudicat, passarà a ser el responsable de la gestió d'estos residus.»  
  
Afeccions legals  
1. Xarxa Natura 2000 i Espais Naturals Protegits en la Comunitat Valenciana.  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000, s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari, denominats LIC, proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000.  
Es tracta del LIC Alt Túria, àrea bàsicament fluvial estructurada al voltant del llit del riu Túria, que alberga importants exemples de boscos galeria i penyes escarpades -els congosts del Túria.  
Esta zona està qualificada en el PGOU com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, de protecció de llits i de protecció natural.  
També en el nord del terme hi ha dos microreserves, ombria del Rodeno Tormé, en el límit est amb Domeño, i la rambla d'Alcotas, recentment declarada com a tal. Ambdós estan qualificades com a sòl no urbanitzable de protecció forestal. A més, apareixen en el Catàleg de Béns i Espais Protegits.  
2. Forest  
Les muntanyes públiques i privades gestionades per l'administració es troben regulades per la Llei 43/2003, de 21 de desembre, de la Forest, i per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
El PGOU fa menció de dos muntanyes d'utilitat pública, en el nord del terme la muntanya Los Rodenos i al sud les caigudes del riu Túria, però en realitat són cinc muntanyes d'utilitat pública:  
  
  
  
Ambdós estan qualificats com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, excepte una part de la muntanya de Los Rodenos, que es reclassifica a urbanitzable com a part del sector 5, que va destinat a un futur camp de golf i residencial.  
A més, les muntanyes incloses en el catàleg de muntanyes d'utilitat pública es consideren sòl forestal de protecció.   
En l'informe emés per la Secció Forestal, basant-se en la legislació vigent, independentment de la urbanística i des del punt de vista forestal, no seria compatible la realització de l'activitat prevista (camp de golf i residencial) amb la utilitat pública de la muntanya.  
La Diputació de València realitza un informe d'aclariments, de data 17 de febrer de 2007, a fi d'esmenar allò que s'ha indicat en l'esmentat informe de la Secció Forestal.  
3. Domini públic hidràulic.  
La major part del terme de Calles pertany a la conca de drenatge del riu Túria. El terme és travessat pel riu Túria i pel riu de Toixa (o riu de Xelva), que s'unixen a Domeño.  
El Túria, a uns 6 km del poble pel sud, creua el terme per la part més meridional, en direcció oest-est. El riu de Toixa travessa el terme en direcció nord-oest-sud-oest, passant junt al nucli urbà de Calles, rebent a la seua altura la rambla d'Alcotas.  
Completen la xarxa de drenatge del municipi:  
- Barranc del Hocico.  
- Barranc del Zurdo.  
- Barranc de mas del Herrero.  
- Barranc del Tio Roque.  
- Barranc de l'Arenal.  
- Barranc d'Agua Salada.  
- Rambles de Tuesa i la Salceda.  
El riu Túria, el riu de Toixa i la rambla d'Alcotas estan qualificats com a sòl no urbanitzable de protecció de llits i barrancs (SNUPB).  
La resta de barrancs els qualifica com el seu entorn immediat. S'ha de qualificar tota la xarxa hidrogràfica, incloent-hi tots els barrancs del municipi, com a SNUPB.  
En la documentació remesa al novembre de 2006, l'Ajuntament proposa aplicar a tota la xarxa hidrogràfica allò que s'ha indicat per a la zona de protecció de llits i barrancs (SNUPB), capítol IX, secció 7, de la NU. Per a això, es grafia la xarxa hidrogràfica en els plans de classificació (OE-1 i OE-2) conforme estava assenyalada en el plànol I-4, i es modifica el següent punt de l'article 9.7.1 de les NU, referent a l'esmentada zona:  
- Comprén els llits d'aigua principals (els rius de Toixa i Túria i la rambla d'Alcotas) i el seu entorn immediat, i la resta de la xarxa hidrogràfica en el municipi. El llit del Túria està inclòs en l'àrea proposada com LIC de l'Alt Túria.   
A més, proposen afegir les condicions indicades a l'article 9.1.9 de les NU, que en part ja estaven recollides en ell, en els punts següents:  
  
a) Qualsevol activitat o ús que es pretenguen realitzar en les zones de servitud o de policia assenyalades en la Llei d'Aigües i el Reglament del Domini Públic Hidràulic haurà de comptar amb informe favorable de l'organisme de conca competent i complir allò que s'ha establit en eixes normes. Fins que no s'haja efectuat la delimitació de les zones de màxima avinguda dels llits per l'esmentat organisme, qualsevol ús o activitat a una distància menor de 100 metres a partir de qualsevol dels límits de llit dels llits públics, necessitarà l'esmentada autorització.  
b) Els llits i drenatges naturals s'hauran de mantindre nets i lliure de tot obstacle per a l'ús públic en la zona de servitud de 5 metres a cada costat d'estos, comprovant-ho amb la periodicitat requerida.  
  
c) Vies pecuàries.  
Les vies pecuàries estan regulades per la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, en què s'indica com a fi principal el manteniment de la integritat superficial de les vies, la idoneïtat dels itineraris i traçats, junt amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb este.  
Les vies pecuàries existents en el terme i la seua amplària de protecció legal són les següents:  
  
  
  
El PGOU les qualifica com a sòl no urbanitzable de protecció viària.  
S'aporta plànol OE-1b de classificació del sòl, corregint les vies pecuàries conforme sol·licita la Unitat de Vies Pecuàries de la Conselleria de Territori i Habitatge, i l'informe favorable del Servici de Vies Pecuàries en relació al tractament de les vies pecuàries, de data 18 de juliol de 2007.  
4. Patrimoni cultural.  
El Patrimoni cultural s'analitza detalladament en el Catàleg de Béns i Espais Protegits del PGOU de Calles, que arreplega tots els jaciments arqueològics, excepte un denominat Villanueva. Es requerirà un informe de la Conselleria de Cultura que done la seua conformitat a la classificació atorgada a estos béns, i si és procedent o no establir una àrea de protecció i especificar els usos permesos i restringits als voltants.  
  
El sector 5, que es destina a camp de golf i residencial, conté part de la zona de protecció de l'aqüeducte de la penya Cortada. L'aqüeducte de la penya Cortada té declaració com a bé d'interés cultural (BIC) amb la categoria de monument, per mitjà de Decret 159/2004, de 3 de setembre, del Consell de la Generalitat.  
A més, es considera sòl forestal de protecció els terrenys forestals en què existisquen béns d'interés cultural i elements de patrimoni cultural i arqueològic i la seua àrea d'influència, que com a mínim serà de 500 metres des dels seus límits. S'ha de classificar com a sòl no urbanitzable de protecció forestal el sòl forestal en què existisquen béns d'interés cultural i elements de patrimoni cultural i arqueològic i la seua àrea d'influència, que com a mínim serà de 500 metres des dels seus límits  
El sector 3 conté el jaciment arqueològic Alot de la Rocha, per la qual cosa és condició per al seu desenrotllament urbanístic realitzar una prospecció arqueològica prèvia del seu àmbit per tècnic competent, autoritzada expressament per la Conselleria de Cultura.  
S'ha de presentar l'informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de Protecció del Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
5. Carreteres.  
La Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, indica en els seus articles 32 i 33, l'autorització prèvia de l'administració titular de la via,per a la realització d'obres o instal·lacions en la zona de domini públic (3 m) o zona de protecció (25 m), no relacionades amb la construcció, conservació o explotació de la via.  
  
Les principals vies de comunicació del terme:  
- La carretera CV-35 València-Ademús, que discorre pròxima al terme de Calles.  
- La carretera CV-3980, que partix del nucli urbà de Calles en direcció sud, coincidint amb la colada de Calles a Utiel i acabant en l'encreuament amb el riu Túria, en el paratge denominat La Cerrada.  
- La carretera CV-345, que connecta amb l'aldea d'Alcotas per mitjà d'una carretera de 2 km entre Higueruelas i La Yesa.  
A més, d'estes vies, el terme compta amb una xarxa de camins rurals, destacant per motius culturals PR-92, que comunica Calles amb la penya Cortada i Chelva.  
Es classifiquen com a sòl no urbanitzable de protecció viària (SNUPV), que comprén les carreteres, les vies pecuàries i les seues zones de protecció assenyalades en la seua legislació sectorial.  
6. Sòl forestal.  
Segons la cartografia de l'inventari forestal vigent en la Comunitat Valenciana (E 1:10.000) gran part del terme municipal correspon a terreny classificat com a «forestal».   
S'han classificat estes zones com a SNUPF i com a SNUPN.  
De les zones que es reclassifiquen, algunes contenen sòl forestal, i són les següents:  
- El sector 5, quasi la mitat de l'àrea correspon a sòl forestal de tres tipus: arbratge de plantació, matoll i arbratge natural.  
- El sector 4 industrial conté una franja d'arbratge natural i limita amb sòl forestal.  
- El sector 3 limita amb sòl forestal.  
- L'àrea AIS, AR-3c també limita amb sòl forestal.  
En la documentació remesa al novembre de 2006 proposen afegir esta condició en l'article 4.5 de la NU, sobre sectors en sòl urbanitzable, i en les fitxes de planejament i gestió, amb el text següent:  
  
Els sectors de sòl urbanitzable que continguen sòl forestal segons l'Inventari Forestal hauran de mantindre i millorar per mitjà de tractaments silvícoles i control de plagues, i incorporar-los com a parc natural. Si esta condició suposara canvis en la seua ordenació prevista, hauran d'arreplegar-se en plans parcials de millora previs o simultanis a la seua programació.  
El sector 5 conté sòl forestal de protecció, per contindre muntanya inclosa en el catàleg de muntanyes d'utilitat pública, i els plans generals i les seues modificacions hauran d'establir classificacions urbanístiques que garantisquen la protecció per raons forestals dels terrenys classificats com a àrees de sòl forestal de protecció.   
A més, en les zones edificades, així com en els establiments industrials, limítrofs o interiors a àrees forestals, hauran de complir-se les condicions de l'informe del Servici de Prevenció. En la documentació remesa al novembre de 2006, proposen afegir estes condicions en l'article 4.10 de les NU sobre projectes d'urbanització.  
7. Incendis forestals  
En el terme municipal de Calles s'han produït diversos incendis forestals: en 1994, que va afectar pràcticament el terç sud de Calles, i en 1999 de 25,60 ha.  
A la vista de la cartografia disponible de la Conselleria, no es reclassifiquen estes zones incendiades en el PGOU de Calles, i estan classificades com a sòl no urbanitzable.  
8. Risc d'inundació  
El Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) és un pla d'acció territorial de caràcter sectorial dels previstos en la Llei 6/1989, d'Ordenació del Territori de la Comunitat Valenciana.  
L'entorn immediat del riu de Toixa i la rambla d'Alcotas està sotmés a risc d'inundació de nivell 1, el més alt, amb una freqüència menor de 25 anys i calat major de 0,8 m.  
El PGOU classifica com a sòl no urbanitzable de protecció de risc d'inundació SNUPI, que comprén les zones amb risc d'inundació 1, i no incloses en sòl urbà.  
Segons establix l'article 21 del PATRIVOCA, els plans generals classificaran com a sòl no urbanitzable d'especial protecció el domini públic hidràulic de conformitat amb la seua legislació reguladora, així com les zones d'inundació de risc 1 delimitades en el PATRICOVA, excepte aquelles que estiguen classificades com a sòl urbà, supòsit este en què mantindran tal consideració. En estes zones es prohibix qualsevol tipus d'edificació.  
A més, segons l'article 22 del PATRICOVA, el sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable.   
El Servici d'Ordenació Territorial emet un informe de data 17 de novembre de 2006, sobre l'estudi d'inundabilitat, en què considera necessari que es complete.   
En data 4 de juliol de 2007 el Servici d'Ordenació Territorial emet un segon informe, que és favorable, sobre l'estudi d'inundabilitat, del qual es conclou que l'aprovació de l'estudi es considera subsumida en la de l'instrument de planejament que habilita l'actuació (PGOU). Havent de constar en l'acord aprovatori l'obligatorietat que qualsevol nova proposta de reclassificació del sòl que afecte les zones inundables, quede en suspens fins a l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat que analitze els seus efectes sobre estes.  
En la documentació remesa al novembre de 2006 afirmen que no reclassifiquen cap àrea amb risc 1, que no figura en este àmbit cap sòl urbanitzable i el sòl urbà inclòs en ell estava ja classificat com a tal en el planejament anterior, d'acord amb l'article 21.1 del PATRICOVA. Es prohibix tot tipus d'edificació excepte les previstes en el planejament municipal anterior al PATRICOVA. En les àrees urbanes amb este risc no s'incrementen les condicions d'edificabilitat respecte al planejament anterior, i s'ha procurat ubicar únicament sòls dotacionals sense edificació, excepte el ja consolidat, evitant construccions que pogueren suposar obstacle al pas de les aigües. Es prohibixen a més en elles la construcció de soterranis o semisoterranis, i l'emmagatzematge de productes tòxics en planta baixa. Es proposa afegir per a més claredat remissió expressa al PATRICOVA en estos àmbits.   
Per a això es modifiquen els articles relatius a este risc en les zones afectades: article 7.2.3, 7.3.4, 7.4.5 i 7.6.4 de les NU, amb el text següent:  
En la zona grafiada amb risc d'inundació hauran de complir-se els condicionants específics d'edificació assenyalats en l'article 21.2 del PATRICOVA. No s'admet la construcció de soterranis ni semisoterranis, ni emmagatzematge de productes tòxics en planta baixa, ni obres d'infraestructures que siguen vulnerables o puguen modificar negativament el procés d'inundació.  
S'assenyala una zona verda en l'àmbit amb risc 1, adscrita a les noves zones d'expansió però com a xarxa primària en sòl no urbanitzable, per la qual cosa no suposa la seua reclassificació, i es limiten a més les actuacions en ella a allò que s'ha permés en la zona de protecció per risc d'inundació (capítol IX, secció 8, de les NU).  
L'única àrea reclassificada limítrofa amb l'assenyalada amb este risc, encara que fora d'ella, és l'AR-2, que en part ja estava classificada com a urbana en el planejament anterior i limita amb la zona de risc amb vials, augmentant la franja de seguretat.  
Consideracions ambientals  
1. A continuació se citen les afeccions ambientals més importants detectades per mitjà de la cartografia temàtica i les visites de camp:  
- Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació: el de nivell alt en la mitat sud i el terç nord del terme, principalment en les zones conegudes com les caigudes del riu Túria i Los Rodenos. De nivell mitjà en la part central del terme, entorn al llit del riu de Toixa. De nivell baix en àrees reduïdes de la mitat nord del terme.  
- Risc d'esllavissada-despreniment: el risc actual és alt en el marge esquerre del riu de Toixa i xicotetes àrees aïllades de pendent acusada en les zones de muntanya de les caigudes del riu Túria i Los Rodenos.  
  
- Risc d'esllavissada puntual: l'àrea de repartiment AR-3c està sotmesa a este risc, sent una zona de danys que afecten béns i persones.  
  
- Risc de subsidència i col·lapse: és alt en la vora nord i est del llit del riu de Toixa, per l'existència de roques evaporítiques.  
- Risc d'erosió actual: el risc actual és molt alt en la zona de xaragalls i carst en algeps, en la vora nord i est del llit del riu de Toixa.  
  
- Risc d'erosió potencial: és alt en el sistema de relleus carbonatats moderadament carstificats.  
2. Vegetació.  
Hi ha dos microreserves de flora: ombria del Rodeno Tormé i la rambla d'Alcotas.   
Es pot dividir el terme en tres zones amb diferents valors per a la conservació de les comunitats vegetals:  
- Cultius agrícoles de la part central del terme.  
- Relleus de la porció SO del terme, dominada per matolls serials de romer i argelaga en recuperació després de l'incendi.  
- La mitat NE del terme, on abunden les formacions forestals i els savinars sobre litosols, destacant les pinedes de pinastre sobre arenoses, amb sotabosc d'estepa greixosa.  
3. Fauna: la notable diversitat d'ambients que presenta el terme de Calles en el seu conjunt condiciona un destacat valor per a la conservació del seu component faunístic. Si bé en la zona de cultius trobem moltes espècies antropòfiles i cosmopolites, la diversitat i qualitat d'ambients de l'extensa zona de muntanya i de riberes propicien una acceptable qualitat de la fauna en general i en particular de l'ornitofauna, principal bioindicador de la qualitat ambiental.  
4. Explotació dels recursos naturals.  
Abastiment d'aigua potable: segons establix l'EIA, l'aprovisionament urbà d'aigua potable procedix dels brolladors de la Torre de Castro i de la penya Uncel, ubicats al nord de la població, prop de la rambla d'Alcotas, i d'un pou situat en el nucli urbà, en l'àrea de les piscines junt al riu Toixa.  
La gestió de l'aigua la realitza l'Ajuntament de Calles, realitzant el control analític per mitjà de conveni amb l'empresa Egevasa i per la Secció de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
  
S'aporta certificat de l'Ajuntament de Calles en què calcula les necessitats hídriques per als nous increments de població previstos en el PGOU, obtenint 1.364.210 litres/dia. També s'aporta un informe tècnic de l'Ajuntament de Calles, com a entitat gestora del servici per a abastiment i distribució d'aigua potable, respecte a la suficiència de recursos hídrics.  
Segons l'EIA, dels actuals pous obté una quantitat total de 993.600 litres/dia, per la qual cosa preveu l'obertura d'un nou pou que suplisca este dèficit. Amb este nou pou, preveu obtindre un mínim de 370.610 litres/dia, i d'esta manera cobrir les necessitats del municipi.   
Segons l'informe tècnic, per a atendre la demanda futura de 163.871 m³/any, s'han d'ampliar les concessions existents, ja que amb l'actual no es pot atendre la demanda; passant dels 79.001 m³/any als 163.871 m³/any.  
Atés que la concessió conjunta del pou Los Molinos i el brollador La Torre, on el volum màxim actualment és de 1.001 m³/any, es preveu sol·licitar l'ampliació de cabals d'estos pous, deixant en la mateixa situació la del brollador de la penya Uncel. S'ha de sol·licitar l'autorització a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de l'ampliació dels cabals del pou Los Molinos i el brollador La Torre per a satisfer la demanda prevista.  
Aigües residuals  
El nucli de Calles compta amb una xarxa de sanejament col·lectiva, que arreplega les aigües residuals de la població, connectada a una estació depuradora d'aigües residuals recentment realitzada, situada a l'est del nucli urbà, que aboca les aigües depurades al riu de Toixa.  
La xarxa de sanejament consta d'uns quants ramals principals, que arreplega les aigües residuals de la població, bàsicament d'origen domèstic. El cabal tractat, segons dades de desembre de 2004, va ser de 137.086 m³/dia. L'empresa EPSAR realitza un control de funcionament de l'estació.  
El pla preveu la implantació de sistemes de sanejament separatiu per a totes les àrees de nova creació, per a evitar sobrecarregar la xarxa i assegurar la seua depuració en època de pluges torrencials, aprofitant la proximitat dels llits entorn de la població per a abocar directament les aigües de pluja.  
Per a l'abocament de les aigües pluvials recollides en el sector a llit públic, s'haurà d'obtindre l'autorització corresponent de l'organisme de conca. Previ al punt d'abocament de les aigües pluvials, s'haurà de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja.  
  
En la documentació remesa en contestació al requeriment, proposen incloure esta condició en els articles 4.2 i 4.10.5.b de les NU del PGOU, amb càrrec a les noves àrees a urbanitzar proposades en el pla.  
  
També hi proposen afegir la condició «que la xarxa de sanejament siga completament estanca i estiga connectada a estació depuradora, article 4.10.5.b de les NU, sobre condicions generals d'urbanització en les noves unitats d'execució, eliminant l'eximent del text anterior, que queda com de la manera següent:  
1. Els projectes d'urbanització d'unitats d'execució hauran de:  
  
b) Comptar amb sistema de sanejament separatiu que permeta un tractament diferenciat d'aigües pluvials i fecals. La xarxa de fecals haurà de ser completament estanca i estar connectada a estació depuradora, i la de pluvials a instal·lació de pretractament previ al punt d'abocament, a fi d'eliminar sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les pluges. Per a tot això hauran de comptar amb autorització de l'organisme de conca corresponent.»  
Presenten un informe de l'EPSAR que gestiona l'EDAR de Calles en què descriu que l'EDAR de Calles està dissenyada per a tractar 400 m³/dia, i la modificació generarà un cabal de 798 m³/dia d'aigua residual urbana i un cabal de 68 m³/dia d'aigua residual industrial.  
Estes dades confirmen que no té prou capacitat per a assumir els nous cabals generats. Però el II Pla director de Sanejament d'Aigües de la Comunitat Valenciana preveu actuacions de millora per a la depuradora de Calles en 2008. L'EPSAR informa la viabilitat del tractament en l'EDAR de Calles, sempre que es coordine la necessària ampliació de la planta amb els desenrotllaments urbanístics segons vagen tenint lloc estos.   
Residus sòlids urbans  
La Mancomunitat de La Serranía gestiona el tractament de RSU, per mitjà de conveni amb l'empresa GIRSA, que arreplega diàriament els residus sòlids depositats en contenidors. Els residus són transportats a Chelva, des d'on es distribuïxen a abocador o planta de tractament de residus autoritzada.  
La quantitat de residus sòlids urbans generats en Calles s'estima en 158 tm/any, a raó d'un quilogram per habitant i dia aplicat a la població resident. Amb la previsió de creixement estimada, 4.424 habitants, esta quantitat passaria a 1.615 tm/any. El Pla Zonal VII preveu un creixement prou inferior, amb una població estimada per a 2010 de 1.005 habitants.  
Remeten certificat en què l'entitat gestora GIRSA assumix la gestió dels residus sòlids urbans.  
5. Abocador de residus sòlids inerts: en la documentació remesa al novembre de 2006, eliminen l'emplaçament proposat per a l'abocador inert, proposant que es resolga de forma mancomunada amb els municipis de la comarca.  
6. Àrees degradades: entre les actuacions en sòl no urbanitzable amb major incidència ambiental destaquen:  
La planta de tractament de llots, ubicada en l'àrea de muntanya de Los Rodenos (al nord-est del terme). Compta amb el seu corresponent declaració d'impacte ambiental.  
Les explotacions mineres existents al nord del terme. Són les concessions de mines extractives de Josefina, Las Peñas i del Padre Vicente. S'extrau d'elles caolí, algeps i argiles. Estes activitats han de comptar amb declaració d'impacte ambiental.  
L'abocador de residus sòlids inerts del municipi.  
El runam (abocador clandestí) del municipi. Està sobre un barranc i sobre sòl forestal.  
7. Ocupació del sòl: es resumix a continuació les principals afeccions dels canvis d'ús del sòl proposats pel PGOU de Calles.  
  
Zona ADO-1: La part oest d'esta zona estava classificada com a urbana, i la resta com a no urbanitzable. Està afectat per risc d'inundació 1, i ubiquen en esta banda les zones verdes i equipaments. Al nord del sector hi ha un barranc, que s'ha de qualificar com a sòl no urbanitzable de protecció de llits, i a més, s'ha de respectar i realitzar el delimitació del domini públic hidràulic, que a la vista dels plans presentats no es realitza.  
AIS  
AR-3a: reclassifica a urbà una part del sector. Al sud passa un barranc, i l'àrea es troba en la zona de policia del barranc, per la qual cosa necessita autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos.  
AR-3b: a uns 30 metres al nord hi ha un barranc, per la qual cosa necessita autorització de la Confederació per als nous usos. Una franja està afectada per risc d'inundació 1, i ja estava classificada com a urbà en les anteriors NS, per la qual cosa pot mantindre esta classificació. Però està prohibit qualsevol tipus d'edificació en la franja afectada per risc d'inundació.  
AR-3c: està afectada per risc d'esllavissada puntual, contenint una zona de danys que afecten béns i persones; i per risc d'esllavissada gran. En la documentació remesa al novembre de 2006 proposen mesures correctores i protectores per a pal·liar este risc.  
  
AR-3d: no té cap afecció de caràcter ambiental, excepte el canvi de l'ús del sòl que passa d'agrícola a urbà.  
Sector 1: limita al nord amb la CV-35, per la qual cosa ha de respectar la zona de protecció de l'autovia. En el seu marge este limita amb un barranc, per la qual cosa s'ha de respectar el domini públic hidràulic d'este. És travessat per la via pecuària Cordel de Chelva a Domeño.  
Sector 2: la part nord-est del sector està afectada per risc d'esllavissada gran. Proposen mesures correctores per a pal·liar este risc.  
Sector 3: este sector està afectat per risc d'esllavissada alt en una franja sud-est i baix en una altra franja nord-oest. És travessat per una via pecuària. Una altra important afecció ambiental és que limita amb sòl forestal, per la qual cosa s'hauran d'aplicar les mesures de protecció del sòl forestal abans mencionades. També té una rellevant afecció cultural, ja que dins del sector es troba el jaciment arqueològic Alot de la Rocha, que està arreplegat en el Catàleg de Béns i Espais Protegits.   
  
Sector 4 industrial: a sol·licitud de l'Ajuntament, per a ubicar indústries locals es proposa la zona oest del terme, junt a l'antiga CV-35, per la seua facilitat d'accés i separació amb les zones d'ús residencial. La seua afecció ambiental més rellevant és que limita amb sòl forestal i conté una franja de sòl forestal, que s'haurà de destinar a zona verda. La zona que limita amb el sòl forestal haurà de complir les condicions abans mencionades.  
En resposta a la sol·licitud de documentació realitzada, en què se'ls demana la qualificació de les activitats del sector, responen que d'acord amb allò que s'ha indicat en la fitxa de la zona INA, en esta s'assenyala com a ús dominant l'industrial. L'article 5.5.3 de les NU aclarix que l'ús global industrial comprén els usos detallats indústria 1, 2 i 3, és a dir, indústries excloses activitats nocives, perilloses o insalubres de grau 4 o 5, i les qualificades per radiacions ionitzants, emmagatzematge de substàncies explosives o que generen vapors inflamables, segons el Nomenclàtor d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses. Per tant, es complix allò que s'ha sol·licitat sense necessitat de modificar el document presentat pel que fa a este punt.  
Sector 5: comprén l'àrea destinada a un complex turisticorecreatiuresidencial situada al nord del nucli de Calles, que inclouria camp de golf, unes 500 vivendes unifamiliars i hotels. La principal afecció és que està sobre una muntanya pública, denominada Los Rodenos, i que té la major part del sector sòl forestal. A més, és travessat per dos barrancs i limita amb altres dos, i conté un tram de la via pecuària colada de Chelva a Domeño.  
Sector 6: correspon a dos parcel·les reclassificades després de l'exposició al públic del document, a sol·licitud dels seus propietaris, a fi de possibilitar el seu desenrotllament per a ús residencial. S'ha de realitzar la delimitació pública hidràulica del barranc que limita al nord amb el sector. També inclouen un tram de la colada de Chelva a Domeño.  
8. Contaminació acústica: l'estudi acústic és informat favorablement, de data 7 de novembre de 2006, pel tècnic d'Activitats Qualificades.  
9. Paisatge: la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, article 11, establix l'obligatorietat de presentar un estudi de paisatge junt amb plans d'ordenació del territori, els plans generals i els instruments de planificació urbanística. La Direcció General de Paisatge informa favorable la integració paisatgística del model de creixement proposat pel PGOU de Calles descrita en l'estudi de paisatge d'este, a excepció del sector S-5.  
  
10. Mesures correctores: l'EIA establix mesures correctores de defensa enfront del risc d'inundació, enfront de l'impacte sobre la vegetació i el paisatge, enfront de l'erosió i l'impacte sobre el sòl edàfic, protectores de la qualitat de les aigües, tractaments dels residus, enfront del risc sísmic; i mesures protectores per als diferents usos: activitats industrials, extractives, ramaderes, residencials i vies pecuàries.  
  
S'amplien les corresponents a protecció del sòl forestal i mesures per a pal·liar el risc d'esllavissada. En la documentació remesa al novembre de 2006, establixen mesures enfront del risc d'esllavissada, i són les següents:  
S'establix com a criteri d'ordenació l'adaptació a la topografia natural del terreny, evitant nous moviments de terres i consolidant els bancals existents, com a fre a l'erosió i a l'esllavissada, i evitant ocupar les àrees amb major risc, junt a barrancs o vessants de pendent acusada. La canalització subterrània de les aigües pluvials prevista en totes les àrees, evitant l'escolament actual en superfície, també es considera que reduirà estos riscos.  
Com a mesures addicionals es proposa protegir els sòls el pendent dels quals supere el talús natural amb làmines geotèxtils o semblants, i evitar nous desmunts sense estudis previs que garantisquen l'estabilitat del terreny resultants. Per a això, es proposa afegir a les condicions d'urbanització i desenrotllament per a totes les àrees de les fitxes de planejament i gestió, el text següent:  
- Adaptar la seua ordenació a la topografia, evitant moviments de terra.  
- Garantir la completa evacuació de les aigües pluvials per mitjà de la canalització subterrània, evitant escolaments en superfície.  
- Protegir els sòls el pendent dels quals supere el talús natural amb làmines geotèxtils o semblants.  
- Evitar nous desmunts sense estudis previs que garantisquen l'estabilitat del terreny resultant.  
- Prohibir el depòsit de materials potencialment contaminants en l'espai lliure interior de parcel·la.  
Com a ampliació a les mesures de defensa enfront del risc d'inundació, que afecta especialment les zones assenyalades amb este en el Pla 4.5 de l'EIA i en el PATRICOVA, es remet al que s'ha indicat en l'apartat 5 anterior, que recull els criteris aplicats per a reduir este risc en les zones urbanes o urbanitzables.  
Com a mesures de restauració de l'abocador il·legal i altres zones degradades en el municipi, es remet a allò que s'ha indicat en l'apartat 2.11 de l'EIA, que arreplega les mesures adoptades en el pla per a millorar estes àrees.  
Consideracions jurídiques  
L'objecte del projecte és la planificació del terme i ordenació del seu nucli urbà, per mitjà de la figura del pla general, i, havent acceptat l'autoritat competent substantiva l'esmentada tramitació, procedix l'aplicació del que disposa la disposició transitòria segona de la LOTPP. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article 16.2.m del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, es formula la declaració d'impacte ambiental següent.  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte PGOU de Calles, promogut per l'Ajuntament de Calles, sempre que es deplegue d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
  
Queda pendent d'avaluació i, per tant, s'exclou d'esta declaració la reclassificació proposta com a sector 5 fins a la resolució de l'expedient de permuta del MUP afectat per l'esmentat sector.  
Així mateix, d'acord amb l'informe del Servici de Gestió Forestal s'ha d'excloure totalment de qualsevol possibilitat d'explotació minera la muntanya 172, denominada Rebollo-Caseta Umbría-Torrecilla.  
   
Segon  
1. Previ al desenrotllament dels sòls urbanitzables proposats, amb ordenació detallada o sense, s'haurà de justificar la documentació següent:  
- Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, en el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
- La justificació de la disponibilitat de recursos hídrics necessaris per a abastir totes les necessitats que es plantegen amb el Pla General de Calles, complint amb la legislació vigent. En el cas que els informes o certificats per a l'esmentada justificació siguen desfavorables, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
  
- Que el sistema de depuració previst, segons informe de l'Entitat de Sanejament, es trobe executat i en funcionament per a tractar la totalitat de les aigües residuals.  
2. S'han de complir tots els condicionants de l'informe de la secció forestal, tenint en compte que les referències que en este es realitzen al PGOF ha d'entendre's referides a l'Inventari Forestal:  
Totes les muntanyes incloses en els catàlegs de muntanyes d'utilitat pública són zones de domini públic, segons establix la Llei 43/2003 de la Forest.  
S'ha d'excloure totalment de qualsevol possibilitat d'explotació minera la muntanya 172, denominada Rebollo-Caseta Umbría-Torrecilla.  
De l'article 9.3.2 règim general d'usos de la secció tercera zona de protecció forestal:  
S'haurà d'excloure les muntanyes de la Generalitat Valenciana de la subzona d'aprofitament miner, en l'apartat 1.g.  
En l'apartat 3 usos incompatibles s'ha d'anul·lar la prohibició de l'ús ramader, el traçat de nous camins, la introducció d'espècies no autòctones i les que suposen moviments de terra.  
Qualsevol aprofitament o activitat en terreny forestal es regularà per la seua legislació específica.  
S'ha d'incloure l'obligació de disposar de zones que permeten contindre els possibles incendis forestals quan hi ha nuclis de població pròxims a terreny forestal: açò es podrà realitzar per mitjà de faixes de seguretat amb reducció de la vegetació, carrers perimetrals al nucli de construccions, i la instal·lació d'hidrants contra incendis en l'esmentat cinturó perimetral.  
Haurà d'eliminar-se qualsevol reserva de sòl per a explotació minera.  
3. D'acord amb l'informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, s'han de complir els condicionants següents:  
Que s'indique expressament en la documentació l'existència del LIC Alt Túria, citant que qualsevol actuació pla o projecte que afecte la zona haurà de tindre en consideració la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la Conservació dels Hàbitats Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres, i en especial els apartats 2 a 4 del seu article 6.  
Que d'acord al PGOF, aprovat per Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat, en l'article 34 s'indica quins terrenys hauran de ser catalogats com a «àrees de sòl forestal de protecció», i que haurà de ser tinguda en compte a l'efecte de planificació en els nous plans generals i modificacions, d'acord amb l'article 62 del PGOF.  
  
Que als efectes del PGOF, hauran de ser catalogats com a àrees de sòl forestal de protecció, entre altres:  
Article 34.a «Les muntanyes incloses en el catàleg de muntanyes d'utilitat pública [...]».  
Article 34.d «Els terrenys forestals inclosos en la xarxa de microreserves de la Comunitat Valenciana i la seua àrea d'influència, que com a mínim serà de 250 metres des dels seus límits».  
Article 34.e «Els terrenys forestals que alberguen hàbitats protegits i zones d'especial protecció d'aus, propostes en desplegament de la normativa que regula la Xarxa Ecològica Europea Natura 2000».  
Quant a la identificació de terrenys forestals, es prendrà com a referència la cartografia de detall de l'Inventari Forestal.  
Que per tot això, unit a la proximitat del curs fluvial del Túria i de l'abrupta orografia que caracteritza a este LIC, s'haurà de canviar la qualificació d'aquells terrenys de caràcter forestal que queden inclosos dins del LIC Alt Túria, i hauran de ser qualificats com a sòl no urbanitzable protegit - sòl forestal de protecció, perquè part d'estos s'han proposat com a sòl no urbanitzable comú.  
Que s'indique expressament en el PGOU, textualment i cartogràficament, l'afecció de distintes parts del terme municipal al LIC Alt Túria, a les distintes muntanyes d'utilitat pública i a la zona perimetral de protecció de les microreserves de flora, així com la presència de vies pecuàries.  
Que haurà d'indicar-se expressament que, d'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals de la Comunitat Valenciana, es consideren protegides, amb caràcter general, totes la coves, avencs i la resta de cavitats subterrànies síties en el territori de la Comunitat Valenciana, prohibint-se tota alteració o destrucció de les seues característiques físiques, així com l'extracció no autoritzada de qualsevol classe de materials naturals o artificials del seu interior i la introducció de rebutjos i objectes de qualsevol tipus que puguen alterar les condicions d'equilibri ecològic existents.   
En cas de descobriment fortuït d'alguna cova, haurà de procedir-se d'acord amb el procediment previst en el Decret 65/2006, de 12 de maig.   
4. Qualsevol nova proposta de reclassificació del sòl que afecte les zones inundables, queda en suspens fins a l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat que analitze els seus efectes sobre estes.  
5. Abans de la recepció de la urbanització dels sectors de sòl urbanitzable, amb ordenació detallada o sense, l'Ajuntament de Calles serà l'encarregat de:   
- Obtindre autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament de les aigües pluvials a llits públics, d'acord amb l'article 9 del text refós de la Llei d'Aigües.  
- Autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'actuació en les zones de policia dels barrancs que travessen els sectors.  
- Assegurar la continuïtat i idoneïtat d'itineraris, amb la seua amplària legal, de totes les vies pecuàries que travessen terrenys qualificats com a urbanitzables en els termes que preveu la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.  
6. Serà obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o vivendes familiars aïllades no connectades a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, prohibint-se l'ocupació de sistemes individuals d'eliminació com són els pous cecs i fins i tot les fosses sèptiques, així com prohibir l'abocament de les aigües residuals sobre el terreny o en les rambles i barrancs adjacents.  
7. Els residus sòlids inerts, procedents de les activitats extractives o del desenrotllament del sòl urbanitzable, hauran de traslladar-se a abocador o a gestor autoritzat, exigint l'Ajuntament als productors d'este tipus de residus, els documents d'entrega corresponents.  
  
8. Correspon a l'òrgan competent en l'aprovació del pla el seguiment i vigilància del compliment dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental. L'òrgan ambiental podrà demanar informació respecte d'això i efectuar les comprovacions necessàries per a verificar el compliment del condicionat, per a la qual cosa la Comissió Territorial d'Urbanisme remetrà una còpia de l'acord d'aprovació del Pla General de Calles.  
9. Tota la normativa específica d'ordenació de zones industrials, totes les mesures preventives i correctores propostes i pressupostades i els condicionants exposats hauran de ser arreplegat per la normativa urbanística del pla general, tant en allò referent al propi plantejament en si, com en el corresponent a les respectives fases d'execució i funcionament.  
  
Tercer  
D'acord amb l'article 35 del Decret 162/1990, la vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades en la declaració d'impacte ambiental correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals.  
  
Quart  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quint  
Est declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
València, 8 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 91/1343-UCX.  
Títol: Modificació Puntual núm. 45 del PGOU de l'Alcora.  
Promotor: Ajuntament de l'Alcora.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de l'Alcora i CTU.   
Localització: en el Nucli Rural d'Araya.  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte de la modificació puntual sotmesa a avaluació d'impacte ambiental és la reserva d'un sòl dotacional de caràcter recreatiu i esportiu en sòl no urbanitzable comú en el nucli rural d'Araya.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'instrument de planejament actualment vigent en el municipi de l'Alcora el constituïx el Pla General d'Ordenació Urbana aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 29 de novembre de 1989 (BOP de Castelló de 09 06/1990/), sobre el qual s'han dut a terme successives modificacions puntuals.  
L'Ajuntament de l'Alcora ha remés recentment a l'òrgan ambiental un nou document de concert previ, iniciant així la revisió del planejament general esmentat, en què es proposa que este nucli rural es classifique com a sòl urbà residencial. L'àmbit de la reserva de sòl dotacional comprén una superfície total de 323,00 m² de sol no urbanitzable comú. Corresponen als terrenys ocupats per l'edifici que va constituir les antigues escoles d'esta pedania i que, en l'actualitat, alberga un centre social.  
La pedania Araya es troba situada en la zona oest del terme municipal junt a la CV-192 i està constituïda per unes quantes aldees de les quals esta és la de major entitat. L'àmbit afectat es troba limitat: al nord, sòl no urbanitzable comú exterior a l'aldea; a l'est, sòl urbà consolidat; al sud, la carretera CV-192, i a l'oest, per un camí rural de la pedania.  
  
Alternatives  
L'objecte del projecte està condicionat per la decisió d'adequar la legalitat urbanística a la situació real, en un àmbit en què hi ha un equipament des de fa temps. Les possibles alternatives resulten de les característiques i condicions pròpies d'este, i a l'últim es tracta de l'adequació i la reutilització d'una edificació existent en un nucli rural consolidat.   
  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 28 de febrer de 2008, la Direcció Territorial de Castelló remet una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental. El 21 d'agost de 2008, es remet una còpia del resultat de la informació pública relativa a la Modificació Puntual núm. 45 del PGOU de l'Alcora, i s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari El Mundo, de data 15 de març de 2007, i en el DOCV núm. 5.509, de 10 de maig de 2007, per un període d'un mes.   
Durant el període d'informació pública no es presenta cap al·legació a l'estudi d'impacte ambiental, segons consta en el certificat emés pel secretari accidental de l'Ajuntament de l'Alcora, de 26 de juliol de 2007, relatiu a l'aprovació provisional de la MP núm. 45 del PGOU.  
  
Informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els documents següents que guarden relació amb el procés d'avaluació ambiental:  
- Informe de FACSA (19/11/07), com a empresa concessionària del cicle de l'aigua a l'Alcora, que informa que es tracta de legalitzar un ús existent que disposa de pòlissa de subministrament en vigor, per la qual cosa no comporta increment de cabals.  
- Còpia de la sol·licitud (27/11/07) a la Confederació Hidrogràfica de l'informe regulat en l'article 19.2 de la LOTPP sobre disponibilitat de recursos hídrics per a l'actuació de referència, a la qual s'adjunta còpia de l'escrit l'empresa concessionària. No consta en l'expedient l'informe esmentat.  
- Còpia de la sol·licitud (21/11/07) a la Direcció General de Patrimoni de l'informe previst en l'article 11 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià, la qual du adjunt l'informe de l'arquitecte municipal (15/11/07), que diu: «...en cap cas es pretén dur a terme obra de construcció que puga afectar el patrimoni cultural, ja que l'objecte únic d'este document de modificació del planejament vigent és la legalització d'una activitat que s'està desenrotllant en un edifici pertanyent al patrimoni municipal de sòl, iniciada des d'antic».  
  
- Informe del Servici de Carreteres de la Diputació de Castelló (05/02/08), de caràcter favorable, relatiu a l'afecció a la carretera CV-192.  
- No consta en l'expedient l'informe de la Direcció General del Paisatge relatiu a l'estudi d'integració paisatgística que acompanya l'instrument urbanístic.   
Afeccions legals  
1. Infraestructures lineals. La parcel·la afectada per la modificació de planejament limita amb la carretera local CV-192, propietat de l'Excma. Diputació de Castelló.  
Consideracions ambientals  
Els terrenys de reserva de sòl dotacional se situen en sòl no urbanitzable comú, dins del nucli rural en el seu extrem nord. La revisió del pla general en tramitació preveu la classificació com a sòl urbà residencial de les aldees que componen la pedania d'Araya.   
Els terrenys disposen d'una fàcil connexió als servicis urbans requerits i l'accés es realitza des de la carretera CV-192, que comunica Araya amb el nucli urbà de l'Alcora.  
Quant a l'àmbit i/o la ubicació, per l'objecte de la modificació del planejament que es tracta, no resulta possible realitzar consideracions ambientals.  
Quant a l'activitat, al tractar-se d'un ús dotacional on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals en relació amb les infraestructures de depuració municipals. Igualment, la gestió de residus no ha de presentar cap inconvenient per als servicis d'arreplega del municipi.  
  
Ateses les característiques de l'actuació, l'estudi d'impacte ambiental no preveu efectes ambientals significatius i, per tant, no s'establixen mesures correctores ni el pla de vigilància ambiental corresponent.  
  
Finalment, l'àmbit de l'actuació urbanística, a la vista de les seues dimensions i funció dins del model territorial de l'Alcora, a causa dels seus efectes previsibles sobre el medi ambient, pot considerar-se com una zona de reduït àmbit territorial, per això resulta possible l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental.  
La legislació en matèria d'avaluació d'impacte ambiental a la Comunitat Valenciana establix entre els supòsits per als quals resulta preceptiva la declaració d'impacte ambiental les modificacions de plans urbanístics que afecten sòl no urbanitzable.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la Modificació Puntual núm. 45 del Pla General d'Ordenació Urbana de l'Alcora, promogut pel mateix Ajuntament de l'Alcora, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada.  
  
  
Segon  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Tercer  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 10 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica  
Expedient: 102/07 AIA.  
Títol: Homologació i Pla Parcial del Sector Molí Nou del Terme Municipal de Benaguasil (València).  
Promotor: Ajuntament de Benaguasil (València).  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de València .  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El Projecte d'Homologació i Pla Parcial del Sector Molí Nou proposa la reclassificació de 2.624.827,02 m² de sòl més la superfície adscrita de 82.405,70 m², dels quals 1.933.346,23 m² constituïxen la superfície computable i 691.480,70 m² corresponen al camp de golf, que en les Normes Subsidiàries de Benaguasil es classifica com a sòl no urbanitzable de protecció d'horta, a excepció de l'adscrita al sector que se situa al sud-oest d'este i es qualifica com a sòl rústic sense protecció, en sòl urbanitzable d'activitat recreativa i esportiva. El canvi d'ordenació previst comportaria un increment aproximat de 12.866 habitants respecte a la població municipal actual (considerant 2,9 habitants per vivenda).  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
L'àrea d'estudi es localitza en el sud-est del terme municipal de Benaguasil, en la comarca denominada el Camp de Túria.  
En l'actualitat l'accés principal al sector el constituïx la carretera CV-373 que unix el nucli urbà de Benaguasil amb la urbanització Vilanova, via que, al seu torn, definix el límit nord de la zona avaluada. Concretament els principals límits de l'actuació, són els següents:  
  
-Al nord, la carretera CV-373.  
-Per l'est limita amb el terme municipal de la Pobla de Vallbona.  
  
-Al sud i oest, amb sòl no urbanitzable de protecció d'horta del terme municipal de Benaguasil.  
Planejament vigent i proposat  
Les Normes Subsidiàries de Planejament Urbanístic, aprovades definitivament per la Resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport en data 23 de maig de 1995, davant dels canvis demogràfics, econòmics i urbans que s'anaven produint en el terme municipal de Benaguasil des de la seua aprovació, van propiciar la redacció d'un nou Pla General d'Ordenació Urbana (informació pública realitzada mitjançant un edicte publicat en el DOCV núm. 5.755 de data 05 de maig de 2008), i conseqüentment amb això, l'establiment d'un nou model territorial.  
Ordenació prevista i usos  
L'ús global que s'establix per al present sector és el residencial; no obstant això, la resta d'usos proposats a desenrotllar, per ser compatibles amb l'anterior per a un mateix àmbit (terciari, equipaments i zones verdes), s'han distribuït tenint en compte que el camp de golf previst, al constituir una activitat esportiva i recreativa de transcendència, condiciona en certa manera la distribució d'usos en el sector, els quals, presenten les superfícies següents :   
  
  
  
Quant als Índexs que s'establirien per als 2.624.827,02 m² de superfície de l'àrea de repartiment, vindrien definits per:   
- Índex d'Edificabilitat Bruta del Sector (sense golf), IEB: 0,28 m²t/m²s  
- Índex d'Edificabilitat Residencial (sense golf), IER: 0,25 m²t/m²s  
- Índex d'Edificabilitat Terciària (sense golf), IET: 0,033 m²t/m²s  
-Densitat en la zona d'ús residencial: 16,40 vivendes/ha (es constituïx un màxim de 4.437 vivendes)  
- Quant a l'ordenació respecte de la situació del camp de golf, es plantegen dos alternatives:  
- Camp de golf central: consistix a desenrotllar l'àrea esportiva entorn d'una àrea funcional central, conformada per parcel·les residencials, terciari-hoteler i terciari-recreatiu. Este anell verd es completa amb la reserva de sòl dotacional per a parc públic, que s'ubica en continuïtat amb el camp de golf. Les altres parcel·les residencials definixen les vores perimetrals, excepte en el costat nord-oest on s'implanten les reserves de sòl dotacional per a equipaments.  
- Camp de golf contigu: s'establix una disposició de l'àrea esportiva al llarg del límit sud-est de l'àmbit d'ordenació, de tal manera que es genera una zona de transició cap al sòl rústic i, inclús, cap al parc metropolità del riu Túria.   
Respecte d'això, i així s'arreplega també en l'informe del Servici de Parcs Naturals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua i Urbanisme, de data 11 de juny de 2008, resulta triada la segona proposta d'ordenació, que presenta respecte a la primera opció una sèrie d'avantatges, entre els quals cal mencionar:  
- Augmenta les reserves de sòl dotacional de zona verda i integra els eixos de circulació.  
- Incrementa la importància del parc públic.  
- Integra el viari secundari en l'ordenació i en el sistema d'espais verds.   
- Es pretén la compatibilització de l'ordenació amb la conservació del patrimoni etnològic existent en el sector.   
Les elevades dimensions del camp de golf permeten distingir dins d'este un camp normal de 18 clots (535.532,45 m²), una àrea de Pitch & Putt i camp de pràctiques (86.734,13 m ²), i una àrea de refugi (69.214 m²).   
Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental no té un estudi d'alternatives pròpiament dita. Bàsicament pot considerar-se que s'ha justificat el projecte, indirectament, més des de l'òptica dels beneficis econòmics i socials que genera el turisme, principal demandant d'estos sectors esportius i residencials, que des del punt de vista de la necessitat de dotar el municipi d'un sector d'estes característiques en funció de la demanda real existent. Tampoc s'ha realitzat una valoració de diferents alternatives d'ubicació del sector.   
  
Tramitació administrativa  
En data 2 d'abril de 2007, la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València remet estudi d'impacte ambiental, document de síntesi, projecte i expedient administratiu municipal; s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent, amb l'objecte que s'emeta la declaració d'impacte ambiental corresponent, de conformitat amb el que establix l'article 21, apartat 8.g. de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
1. Informació pública  
El Projecte d'Homologació i Pla Parcial del Sector Molí Nou, va ser aprovat provisionalment pel Ple de l'Ajuntament de Benaguasil en la sessió realitzada en data 30 de gener de 2006.   
La documentació del programa d'actuació integrada, constituïda per memòria del programa, pla parcial i homologació, avantprojecte d'urbanització, estudi d'impacte ambiental, estudi de paisatge, estudi acústic i màster pla, va ser exposada al públic per mitjà de la publicació d'edicte en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5.162 de data 26 de desembre de 2005.   
Durant el dit termini d'informació pública es van presentar 17 al·legacions al programa esmentat, d'acord amb el que indica l'informe municipal de data 27 de desembre de 2006, del qual s'extrau el resum següent del contingut de les al·legacions formulades; igualment, s'indica la acceptació o desestimació corresponent de les al·legacions:  
  
- Al·legacions núm. 1: es desestimen per considerar-se infundades, atés que no formulen cap raonament respecte a la pretensió que estes efectuen.   
- Al·legacions núm. 2: els escrits que les constituïxen tenen en comú la sol·licitud de la modificació dels límits del sector, amb l'objecte d'incloure-hi parcel·les actualment excloses del seu àmbit o bé contindre-hi la totalitat de parcel·les que ara només s'hi inclouen parcialment. Estes al·legacions tampoc es consideren admissibles d'acord amb el especifica l'informe municipal, al considerar-se que, d'acord amb l'article 2.5 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística (LRAU), excedix del dret dels propietaris «...obtindre una concreta classificació, sectorització, qualificació o programació o que estes s'establisquen per conveniència particular». Així com per l'argumentació referida al que disposa l'article 20.2B de la llei esmentada, relativa a la determinació dels límits dels sectors, per la qual s'establix «...que mai es determinarà amb l'exclusiu propòsit d'ajustar-lo a límits de terme municipal o a límits de propietat...».   
  
- Al·legació núm. 3: es desestimen els escrits presentats en esta, al considerar-se que, en contra del que disposa el contingut de l'al·legació:   
- L'avantprojecte d'urbanització presentat, junt amb l'alternativa tècnica del programa, s'ha sotmés a informació pública, ha sigut completat amb el projecte d'urbanització en què, en contra del que s'ha al·legat, acredita la viabilitat tècnica del programa.   
Paral·lelament, la documentació juridicoeconòmica es presentarà en el moment processalment oportú, i determinarà el cost d'urbanització, que no ha de ser igual al d'altres sectors del municipi, perquè les obres que s'hi executen, així com altres obligacions objecte del programa, tampoc són les mateixes.   
- En relació amb la sol·licitud de la reducció de la superfície mínima de la parcel·la proposada i l'adjudicació de la ubicació el més pròxima possible a l'aportada, es fa referència a la modificació de certs aspectes relatius a esta al·legació efectuats en l'informe emés per l'arquitecte municipal (no se'n detalla el contingut). Quant al segon plantejament constituent de la present al·legació, s'indica que el projecte de reparcel·lació haurà de complir els criteris d'adjudicació de finques previstos en la legislació que resulta aplicable.   
  
- La sol·licitud de pagament en metàl·lic de les quotes d'urbanització s'haurà de formular en el moment processalment pertinent (article 71.3 de la LRAU i 167.3 de la Llei Urbanística Valenciana).  
- Al·legació núm. 4: igual que les al·legacions núm. 2, també es planteja la inclusió en el sector de terrenys propietat dels al·legants, per haver quedat exclosos en la documentació exposada al públic. No es consideren admissibles els dits plantejaments, basant-se en les argumentacions ja indicades en el contingut de les al·legacions núm. 2 anteriorment exposades.   
Una segona part de la present al·legació desestimada proposa la inclusió de noves finques en el sector inicialment delimitat i efectua una anàlisi sobre l'adequació a la legalitat de l'ampliació del sector fins a fer-lo limítrof amb la via pecuària Assegador Reial de les Alcubles. En resposta a esta s'argumenta que el límit d'eixa via pecuària podria haver servit de límit al sector, però s'ha optat per complir les disposicions de l'article 20 de la LRAU, de manera que el sòl que es reclassifique tinga una dimensió justificada i congruent amb la transformació urbanística que es pretén per raó de l'ús i aprofitament que se li vulga atorgar. Així mateix, s'aconseguix una major preservació de la via pecuària respecte als nous usos a implantar, la qual cosa implica una major finalitat protectora per a este tipus de béns.   
  
- Al·legacions núm. 5: els seus continguts versen sobre les qüestions que resumidament a continuació s'exposen:  
- Es proposa una gestió directa del programa, per a la qual cosa se suggerix la fórmula de finançament municipal del cost de gestió i desenrotllament per mitjà dels beneficis resultants de la venda de les parcel·les d'ús terciari.   
La resposta de desestimació que se li dóna es fonamenta en el fet que amb esta al·legació s'està presumint la capacitat de gestió de l'Ajuntament, el que constituïx una solució ineficaç i il·legal, perquè no considera la forma en què l'Ajuntament finançarà la gestió i el desenrotllament del programa fins que s'efectue la venda de les parcel·les proposada; així com tampoc es té en compte amb la proposta efectuada que el producte de l'alienació dels béns de l'Ajuntament, siguen patrimonials o estiguen integrats en el patrimoni municipal del sòl, no es poden destinar a cobrir gastos de gestió, per estar afectats per la Llei Reguladora de les Hisendes Locals i la legislació del sòl a altres destins.   
  
- Es planteja una modificació de l'ordenació presentada, consistent en una reducció de la superfície de camp de golf i dels sòls dotacionals públics de la xarxa secundària, i s'establixen els mínims indispensables per a fer complir el Reglament de Planejament de la Comunitat Valenciana.  
La desestimació d'esta proposta es basa en la consideració que esta només tindria en compte la ciutat des del punt de vista del propietari, ignorant que la ciutat s'ordena i construïx per a tots, també per als que no són propietaris que tenen dret a reclamar espais d'ús col·lectius concordes amb el desenrotllament de la persona i la qualitat de vida, d'acord amb l'article 1 de la Llei reguladora de l'Activitat Urbanística; i que no complix el que disposa l'article 2.5 de la LRAU, mencionat abans en relació amb altres qüestions d'índole semblant.   
- Respecte a la tercera al·legació, en l'informe municipal presentat no s'especifica el contingut de l'informe emés per l'arquitecte municipal en resposta a esta.  
- La quarta sol·licitud fa referència al fet que no es pot establir el sistema de quotes d'urbanització en funció de l'edificabilitat.  
La resposta a esta es basa a considerar que la manera en què es repartixen les quotes d'urbanització està arreplegada en l'article 72.2 de la LRAU, en funció, no de l'edificabilitat, sinó de l'aprofitament objectiu i, conseqüentment, l'Ajuntament ha d'ajustar-se a la que fixa el dit precepte. No obstant això, el fet que sí que es puguen aplicar coeficients correctors, també s'hauria de realitzar des del marc de la legalitat.   
- Es formula la sol·licitud de l'ampliació dels límits del sector per a incloure-hi íntegrament part de les parcel·les que només estan en part dins de l'àmbit del sector.   
La resposta donada a esta qüestió es fonamenta en el que disposen els articles 2.5 i 20.2.B) de la LRAU.  
- La sexta al·legació es basa en el fet que en la documentació exposada al públic no s'haja inclòs el pressupost d'execució material de les obres.  
L'Ajuntament no considera que este fet constituïsca cap infracció legal, perquè l'alternativa conté obligatòriament un avantprojecte d'urbanització al qual la llei no exigix que continga este pressupost.   
  
- Al·legacions núm. 6: per estar desestimades basant-se en argumentacions semblants a les exposades en les al·legacions núm. 3, no es desenrotllarà de nou el contingut de la resposta que s'ha donat.   
  
- Al·legacions núm. 7: es proposa la inclusió dins del sector de dos parcel·les propietat de l'al·legant; la seua desestimació es fonamenta d'acord amb el que establixen els articles 2.5 i 20 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística.   
- Al·legacions núm. 8: queden desestimades per considerar que no es fonamenten en cap precepte legal; el resum de la resposta municipal donada a estes al·legacions és el que es desenrotlla a continuació, no se n'especifica el contingut per no redundar en continguts ja exposats en les respostes i que aclarixen prou les propostes presentades:  
- L'alternativa tècnica s'ha formulat amb empara en l'ordenament vigent.  
- El termini per a formular al·legacions fixat en l'anunci d'informació pública està ajustat al dret, per la qual cosa no cal efectuar cap objecció per part de l'al·legant.  
- En l'escrit d'al·legacions es fa referència, entre altres qüestions, a la procedència d'una sèrie d'actuacions que són perfectament practicables en el termini d'informació pública. No és admissible que totes estes actuacions s'efectuen, com se suggerix, sense límits de temps, la qual cosa seria una manera de procedir contrari a la seguretat jurídica (article 9 de la Constitució Espanyola).   
- Al·legacions núm. 9: el seu contingut és idèntic a l'exposat en l'anterior al·legació núm. 5, per això no es torna a desenrotllar i es remet a la lectura del subapartat mencionat de la present declaració per a una major informació respecte d'això.  
- Al·legacions núm. 10: es desestimen els escrits presentats. El seu contingut és coincident amb l'exposat en les al·legacions núm. 3.  
  
- Al·legacions núm. 11: es proposa la inclusió dins del sector de la superfície total de diverses parcel·les, que es troben incloses només parcialment; la seua desestimació es fonamenta d'acord amb el que establixen els articles 2.5 i 20.2.B) de la Llei 6/1994, de 15 de novembre de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística.   
  
La resta d'al·legacions presentades té el mateix contingut que les indicades en l'al·legació núm. 1, a la qual cal remetre de manera íntegra.   
- Al·legacions núm. 12: en resposta a estes es consideren les argumentacions següents:   
- La conselleria corresponent efectuarà la tutela dels valors culturals, històrics i artístics presents en l'àmbit de l'actuació en la intervenció que tindrà lloc abans de l'aprovació definitiva del planejament.  
  
- Els valors paisatgístics han sigut analitzats en l'estudi d'impacte ambiental, i també seran tutelats per la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, quan emeta la declaració corresponent.   
  
- Al·legacions núm. 13 i 14: no es desenrotlla el text de les al·legacions presentades, per no considerar-se de caràcter mediambiental el seu contingut.  
- Al·legacions núm. 15: es proposa la inclusió dins del sector d'una parcel·la propietat de l'al·legant; la seua desestimació es fonamenta en el que establixen els articles 2.5 i 20.2.B) de la Llei 6/1994, de 15 de novembre de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística.  
- Al·legacions núm. 16: s'han desestimat basant-se en les argumentacions següents (es fa referència únicament a aquelles de caràcter mediambiental):   
- Respecte a l'ús sostenible de l'aigua, encara que l'al·legant fa referència als articles 17 i 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, no demostra que s'incomplisca el dit precepte que, d'acord amb els estudis efectuats per a redactar l'alternativa tècnica, té assegurat el seu compliment.  
- La conservació dels elements patrimonials d'interés cultural o etnogràfic contra els quals no es produïx, a pesar del que s'ha al·legat, queda garantida per mitjà de la participació en el procediment de la conselleria competent en la matèria a què correspon identificar els valors a preservar.  
- El reg del camp de golf s'efectuarà per mitjà d'aigua reutilitzada.   
- Els impactes ambientals estan estudiats i proposades les mesures correctores pertinents, no obstant això, serà la conselleria en matèria de medi ambient, la que fixe per al cas que siga necessari les modificacions que considere convenients en l'estudi d'impacte ambiental presentat.   
  
- Al·legacions núm. 17: s'han desestimat per considerar-se que han sigut presentades fora del termini corresponent a la formulació d'al·legacions.  
2. Requeriment d'informació o documentació complementària  
- El 2 d'octubre de 2007, Mª Jesús Diego Carrillo, en qualitat de consellera delegada de la mercantil Benaguacil Urbana, SL, remet informe favorable relatiu a la consulta efectuada sobre afeccions paleontològiques, realitzat per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, amb data 30 de novembre de 2006, així com còpia de l'escrit de presentació en la Inspecció Territorial de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, amb data 2 de maig de 2007, de la memòria tècnica resultant de la prospecció arqueològica realitzada en el sector, per al seu corresponent informe per part d'eixe organisme.   
- El 20 de desembre de 2007, la del Servici Territorial d'Ordenació del Territori, de la Direcció Territorial de València, remet estudi d'afecció al domini públic hidràulic i al règim de l'escolament superficial del sector.   
- El 19 de febrer de 2008, el Sr. Francisco J. Timoner, en representació de la mercantil Benaguacil Urbana, SL, remet documentació complementària constituïda pels informes i certificats següents:  
- Certificat de l'Entidad Gestora, Sociedad Española de Abastecimientos, SA, (SEASA), relatiu a la capacitat i suficiència de recursos hídrics, de data 28 de setembre de 2007.  
- Informe favorable, de data 3 de desembre de 2007, de de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València relatiu a l'afecció a vies pecuàries.  
- Informe de la Secció Forestal, de data 6 de novembre de 2006, referent a la classificació de sòl forestal en l'àmbit del sector.  
- Certificats de gestió i tractament de residus sòlids urbans; l'arreplega i el transport l'efectua Europea de Servicios i TETMA.   
  
- Informe de la directora general d'Ordenació del Territori, de data 21 de febrer de 2007, respecte a l'aprovació de l'informe de l'annex del concert previ en què s'arreplega Molí Nou com a sector de sòl urbanitzable.  
- Informe de l'EPSAR sobre l'admissió i gestió d'aigües residuals.  
- Posteriorment, el 7 de març de 2008, es remet al Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica documentació corresponent al projecte d'urbanització, constituïda per plans relatius a demolicions, reposició de séquies, xarxa de drenatge, sanejament, connexió amb l'EDAR, línies aèries de mitja tensió i xarxa d'aigua potable.   
- El 8 de maig de 2008, l'Ajuntament de Benaguasil remet documentació constituïda per sol·licitud d'informe a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, relatiu a la concessió d'aigües subterrànies en la partida Nahora del mateix terme municipal, així com còpia de l'informe i assaig dels bombaments realitzats als pous Nahora I i II, respectivament.   
- El 13 de maig de 2008, el Sr. Francisco J. Timoner, en representació de la mercantil Benaguacil Urbana, SL, remet documentació complementària constituïda per:  
- Còpia de la sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 10 de setembre de 2007, relativa a l'autorització de reutilització d'aigües depurades del llit efluent de l'EDAR Camp de Túria I, amb destinació a reg de zones verdes i camp de golf.   
- El 18 de juny de 2008, la mercantil Benaguacil Urbana, SL, remet una còpia de l'informe relatiu a la prospecció arqueològica i etnològica de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de data 26 de maig de 2008.   
- En dates 1 i 10 de juliol de 2008, després d'haver revisat tota la documentació remesa fins aleshores, es reiteren tots aquells aspectes que es considera que han de ser ampliats i/o justificats prèviament a l'emissió de la present declaració d'impacte ambiental del projecte. Se sol·liciten al Servici Territorial de Planificació i Ordenació el Territori, i es notifica i se n'envia còpia a l'Ajuntament de Benaguasil, els informes i la documentació complementària següents:  
-Quant a la documentació que ha de remetre el Servici Territorial:  
  
1. Informe de la Direcció Territorial de València, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, en què que s'indique la capacitat d'ús del sòl dels terrenys afectats per la present actuació; a més, haurà de justificar si estos presenten valors rústics o agraris dignes de protecció.   
2. Informe del Servici Territorial d'Energia de València, de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, relatiu a les afeccions derivades de les línies elèctriques de mitja tensió i torres de conversió aeri-subterrània, existents en l'àmbit del sector, així com qualsevol altra consideració que s'estime pertinent respecte d'això.   
- Quant a documentació que ha de remetre el promotor:  
1. Informe favorable de Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a l'autorització de la reutilització de les aigües depurades del llit efluent de l'EDAR Camp de Túria I, amb destinació a reg de zones verdes i camp de golf; també s'hauran d'obtindre les corresponents autoritzacions de canvi d'ús i remetre còpia de les sol·licituds, prèviament a l'emissió dels informes esmentats.   
2. Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sobre la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenrotllament del sector plantejat, tal com arreplega l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. Prèviament a la seua obtenció, es remetrà una còpia de la dita sol·licitud.  
  
3. En l'informe de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA, de data 28 de setembre de 2007, s'indica, entre altres qüestions, que les actuals infraestructures d'abastiment de Benaguasil no compten amb capacitat d'emmagatzematge suficient per a garantir el subministrament d'aigua a l'actuació proposada. Per això, per a assegurar la capacitat i suficiència al sector Molí Nou, cal executar noves infraestructures que comuniquen la xarxa d'abastiment de l'actual població amb el sector, construir un depòsit de 4.300 m³, a quota 175 m.s.n.m., instal·lar-hi una planta desnitrificant, adequar el centre de transformació dels pous per a treballar simultàniament i restaurar la columna del pou Nahora I o realitzar una nova perforació en la mateixa parcel·la, deixant el pou Nahora I sense ús. Per la qual cosa s'haurà d'ampliar el contingut del dit informe per mitjà d'un annex que arreplegue el desenrotllament de les actuacions i condicions desenrotllades en este, el qual es remetrà al Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica, amb l'informe favorable corresponent de la concessionària d'aigües del municipi.   
  
4. S'hauran d'analitzar diferents alternatives d'emplaçament del projecte proposat, així com justificació de la solució adoptada.   
5. Atés que el terme municipal es troba travessat per una àmplia xarxa de drenatge, s'hauran d'aportar els informes favorables de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer relatius a l'afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i de policia i a la incidència de l'actuació en el règim de corrents. Prèviament a la seua obtenció, es remetran les sol·licituds respectives.  
  
6. S'haurà de justificar el que disposa la disposició transitòria segona de la Llei 9/2006, de 5 de desembre de 2006, reguladora de camps de golf a la Comunitat Valenciana, que és d'aplicació al present projecte, i caldrà justificar el compliment i, si és el cas, l'adaptació a les exigències relatives a l'aptitud dels terrenys, capacitat d'acollida i vulnerabilitat ambiental d'estos, integració paisatgística, disponibilitat de recursos hídrics i respecte als corredors ambientals, establides en els articles 14, 15, 16, apartats 1 al 5 de l'article 17, 18 i 19 d'esta llei.  
  
7. Informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998 d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià. No obstant això, prèviament a la seua obtenció, es remetrà justificant d'haver efectuat la dita sol·licitud, així com justificació de la remissió de l'estudi arqueològic.   
8. S'hauran d'esmenar en la documentació aportada les deficiències assenyalades en l'informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, de data 9 de juliol de 2007, i obtindre el corresponent informe favorable sobre l'estudi acústic (i annex d'esmena) presentat, en compliment de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de Protecció contra la Contaminació Acústica.   
  
9. S'haurà de concretar el destí i punt d'abocament de les aigües pluvials, si seran abocades a la xarxa de sanejament municipal, o s'efectuarà el seu abocament a llit públic; en este cas s'haurà d'obtindre l'autorització corresponent de l'organisme de conca i s'hauran de grafiar els punts d'abocament de les aigües.   
- Còpia en format digital de l'estudi d'impacte ambiental remés en dates 17 i 28 de juliol de 2008, es remet documentació per part de la mercantil Benaguacil Urbana, SL, i la Direcció Territorial de Medi Ambient, en resposta al requeriment anteriorment realitzat; no obstant això, la documentació només respon parcialment als aspectes indicats en este, i no s'han complit la totalitat dels aspectes indicats des del Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica.  
  
Informes sectorials  
1. Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, de data 30 de novembre de 2006, relatiu a la consulta efectuada per part del promotor de l'actuació, sobre les possibles afeccions paleontològiques derivades del projecte avaluat, en què indica que no s'han detectat afeccions d'esta naturalesa, per la qual cosa no cal abordar cap tipus d'actuació prèvia per a la salvaguarda d'este patrimoni concret, sense perjuí de justificar el compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic present en l'àrea d'actuació.   
2. Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de la Conselleria de Cultura i Esport, de data 26 de maig de 2008, relatiu a la prospecció arqueològica i etnològica realitzada, en què establix, entre altres, les consideracions que a continuació es desenrotllen:   
  
- La prospecció realitzada no ha pogut definir amb claredat la presència o absència de jaciments arqueològics; no obstant això, s'han detectat restes ceràmiques en superfície i es tenen indicis de troballes romanes en la zona. Es destaquen les restes detectades en l'entorn del jaciment de l'Alteró, així com la presència del jaciment de l'Olivereta, on la troballa d'una inscripció romana al seu moment es va produir a gran profunditat, la qual cosa podria explicar la inexistència de restes visibles en superfície.  
- En el document tècnic aportat es proposa com a única mesura correctora la realització d'un seguiment arqueològic de les obres d'urbanització, mesura que es considera insuficient. Com a premissa principal, s'hauria d'evitar tota afecció al patrimoni cultural valencià, ja que altres troballes durant les actuacions podrien determinar la incompatibilitat del projecte. En cas de no estimar-se esta possibilitat s'hauran d'adoptar mesures correctores més àmplies que permeten un estudi adequat de l'àmbit a afectar. En concret, en l'estudi d'impacte ambiental s'hauran de preveure les mesures següents:  
- Realització d'un estudi de detall de tots els elements detectats per mitjà de la recollida selectiva de materials i la realització de campanyes de sondejos arqueològics per a valorar de manera clara l'afecció al patrimoni arqueològic.  
- Realització de campanyes d'excavació en extensió allí on la realització de sondejos ho determine.  
- La modificació del projecte d'urbanització en cas d'aparició de restes arqueològiques d'interés. Les dites modificacions hauran de permetre l'ús arqueològic de les dites restes.  
- Realització de seguiments arqueològics de totes les obres d'urbanització per a evitar l'afecció al patrimoni arqueològic no detectat en superfície.  
- Tots els projectes arqueològics hauran de ser degudament autoritzats per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. A la vista dels resultats es podran determinar condicionants per a les obres, inclús la seua incompatibilitat, la qual cosa s'indicarà en l'autorització d'obres prevista en l'article 62 de la llei esmentada. El projecte d'urbanització, a més d'estar condicionat a seguiment arqueològic, s'haurà de sotmetre a la dita autorització i s'haurà d'aportar un estudi previ que contrastarà els resultats arqueològics amb les obres previstes a fi que es puga avaluar la seua afecció.  
- Sense perjuí d'això, en l'estudi d'impacte ambiental s'haurà de preveure que l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres determinarà l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a esta conselleria a l'efecte que es determinen les mesures oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
- Quant al patrimoni etnològic, els nostres servicis tècnics han manifestat que en els resultats de la prospecció es fa referència que s'han constatat els punts d'interés següents:  
  
- Sistema tradicional de reg: Séquia Major, Séquia de l'Alguasil, Roll de Molí de Quelo, Roll de l'Alteró i altres séquies secundàries. Sifó Rollet.  
- Abeurador del Camí de Riba-roja.  
- Murs de contenció de terrasses.  
- Camins rurals.  
- Casetes d'apers.  
- Molí de Quelo i Molí de Pallardó.  
- Es proposen diverses mesures correctores per al patrimoni etnològic relatiu als molins i al sistema de reg. Els molins no podran ser afectats i s'hauran de plantejar mesures de posada en valor i protecció. Quant a la xarxa de distribució d'aigües de reg amb tots els seus elements, el nou projecte haurà de garantir el reg cap a altres parcel·les que queden fora de l'àmbit afectat. D'altra banda, i a causa del gran impacte que es produirà sobre el paisatge, se n'haurà de realitzar un estudi, documentant exhaustivament el sistema de reg amb tots els seus elements incloent-hi els molins afectats. Este estudi s'haurà d'integrar en l'estudi d'impacte ambiental.  
- Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte resulta procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que s'haurà d'haver elaborat a partir de les actuacions realitzades i que haurà d'integrar-les, així com els seus resultats i programes de vigilància i/o mesures correctores, si és el cas, i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià, a l'efecte que s'aporte en el procediment d'impacte ambiental corresponent davant de l'òrgan administratiu competent. Qualsevol document anterior no s'admetrà a tràmit i es tornarà mentres no s'esmene tenint en compte la informació assenyalada.   
  
3. Informe favorable relatiu a vies pecuàries, subscrit per enginyer tècnic i cap de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 3 de desembre de 2007; es transcriu a continuació el que es desenrotlla en el dit informe:  
- Amb dates 19 de gener de 2007 i 22 d'octubre de 2007 esta unitat va emetre dos informes desfavorables a l'homologació i pla parcial del sector, quant a les vies pecuàries. En el projecte no es respectava el caràcter de domini públic de la via pecuària denominada Assegador Reial de les Alcubles, de 75,22 metres d'amplària legal i 20 metres d'amplària necessària, la classificació de la qual va ser aprovada per Orde Ministerial de 10 de juliol de 1975, ja que part del sector denominat Mas de Sampa s'assentava sobre terrenys de la via pecuària.  
- En la nova documentació presentada, consistent en el pla núm. Pl-4 Infraestructures i xarxes generals de servicis. Afeccions sectorials, que s'hi adjunta, s'observa que s'ha grafiat l'Assegador Reial de les Alcubles, amb una amplària de 20 metres, que és la considerada com necessària en el projecte de classificació, i s'observa que el sector Mas de Sampa no afecta els terrenys pertanyents al domini públic de la via pecuària.   
- Per això, vist que s'ha esmenat l'error que va motivar el sentit dels informes anteriors, i a sol·licitud de l'interessat, s'emet un informe favorable a l'instrument de planejament proposat, pel que fa a vies pecuàries.  
- La promoció d'un pla parcial que afecte el domini públic de les vies pecuàries tindrà idèntics efectes als de la seua delimitació, i es podran desafectar els sobrants alienables si així ho disposa la seua Classificació, d'acord amb el que preceptua la Llei 3/95 en l'article octau i la Llei 14/2003, de 10 d'abril, de Patrimoni de la Generalitat Valenciana.  
  
- En el present pla, l'amplària resultant de la via pecuària és de 20 metres, i l'amplària restant (de 55,22 metres, repartida en dos mitats a un costat i a l'altre de la via pecuària), declarada com innecessària per la classificació, implica l'existència d'uns terrenys, inclosos en l'actuació urbanística, que hauran de ser aportats per la Generalitat com finques inicials a la reparcel·lació que s'efectue, aconseguint amb això com a benefici d'esta uns solars edificables i assumint les càrregues urbanístiques que pertoquen com un particular més. Esta participació de la Generalitat haurà de ser tinguda en compte en la reparcel·lació.  
  
- D'altra banda, es recorda l'obligat compliment dels condicionants següents:  
- Primer: el tractament que es done a la via pecuària haurà d'adequar-se al trànsit ramader i als usos compatibles i complementaris previstos per la Llei 3/95 en els articles 16 i 17. En concret, no són acceptables obres de pavimentat asfàltic, o semblant.  
- Segon: el tram de via pecuària haurà de ser senyalitzat com a tal. No està permés el trànsit de vehicles motoritzats que no siguen de caràcter agrícola, o no compten amb autorització expressa.  
4. Informe subscrit per la delegada d'aigua potable de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA, de data 28 de setembre de 2007, en què se certifica:  
- El nombre de vivendes previst en el sector és de 4.437, amb una ocupació mitjana de 3,5 habitants per vivenda i una dotació per habitant i dia de 240 litres, resultant un consum diari d'aigua per a abastiment de 3.727 m³.  
- L'abastiment a la població de Benaguasil s'efectua per mitjà de dos captacions d'aigües subterrànies ubicades en el terme municipal de la dita localitat, en la parcel·la número 25 del polígon 19, denominats pous Nahora1 i Nahora 2, ambdós de propietat municipal.  
  
En el mes de juny de 2007 s'ha realitzat una inspecció amb cambra de vídeo per a conéixer l'estat de la columna de cada un dels pous. Cal ressenyar que el pou Nahora 1, el més antic, té la columna trencada a partir del metre 80.  
- El volum d'aigua que actualment se subministra a la xarxa se situa entorn dels 4.200 m³/dia de mitjana anual. A esta demanda cal afegir la corresponent a l'expedient d'homologació modificativa sectorial NNSS i PP Sector SR-10 i la modificació núm. 3 de les Normes Subsidiàries de Benaguasil amb unes dotacions respectives de 2.272 m³/dia i 152 m³/dia.   
- Per a l'abastiment actual s'utilitzen els pous de manera alterna, que podria ser simultània si es realitzaren les modificacions necessàries en el centre de transformació. Amb la finalitat d'avaluar la disponibilitat dels recursos, en el mes de juny de 2007 s'ha realitzat el corresponent assaig de bombament dels pous, en el què s'ha considerat l'explotació simultània i s'ha obtingut un cabal d'explotació de 166 lps.   
  
S'hi adjunta el resultat del dit assaig, en què es conclou que la capacitat d'explotació simultània és de 14.342 m³/dia.   
- La qualitat de l'aigua subministrada a la xarxa d'aigua domiciliària de la població de Benaguasil complix el que establix el RD 140/2003, de 7 de febrer, amb l'excepció dels paràmetres de nitrats i sulfats.  
  
El paràmetre sulfats va ser exceptuat per la Comissió de Control i Vigilància de les Aigües de Consum Públic de la Comunitat Valenciana el 13 de novembre de 1997.   
- Del punt mencionat anteriorment es deriva la necessitat d'una planta desnitrificant, ja que l'aigua de les captacions té més de 50 mg/l de nitrats, que d'acord amb la informació facilitada tindrà una capacitat de producció de 6.900 m³/dia d'aigua osmotitzada.  
- Les actuals infraestructures de l'abastiment de Benaguasil no compten amb capacitat d'emmagatzematge suficient per a garantir el subministrament d'aigua a l'actuació objecte de l'informe. Per a assegurar la capacitat i suficiència al sector Molí Nou de Benaguasil cal executar noves infraestructures que comuniquen la xarxa d'abastiment de l'actual població amb el sector, construir un depòsit de 4.300 m³, a cota 175 m.s.n.m., instal·lar-hi una planta desnitrificant, adequar el centre de transformació dels pous per a treballar simultàniament i restaurar la columna del pou Nahora I o realitzar una nova perforació en la mateixa parcel·la, deixant el pou Nahora I sense ús.   
- Per tot això, es conclou informant que una vegada executades les infraestructures necessàries, es disposa de recursos suficients per a l'abastiment al Sector Molí Nou.   
Posteriorment, es remet un segon informe, de data 2 de juliol de 2008, relatiu a la previsió de noves infraestructures per a la xarxa d'abastiment d'aigua potable al sector, en què s'indica el que a continuació es transcriu:  
- En l'informe realitzat per esta Societat amb data 28 de setembre de 2007, es va indicar la necessitat de construir un depòsit de 4.300 m³ de capacitat, la instal·lació d'una planta desnitrificant, l'adequació del centre de transformació dels pous Nahora per a treballar simultàniament i restaurar el pou Nahora I o realitzar una perforació en la mateixa parcel·la que substituïsca el pou Nahora II, perquè el sector puga disposar de recursos hídrics suficients.  
- La ubicació del depòsit a la quota 175 m.s.n.m., respon a la quota mínima d'ubicació per a garantir el funcionament correcte de la xarxa assegurant unes pressions mínimes de servici, ja que en el mateix punt es troba l'actual depòsit des del qual s'abastix l'actual població de Benaguasil.  
- Per això, i a la vista de les necessitats indicades en l'informe emés i la solució proposada per a l'execució d'estes infraestructures en el projecte d'urbanització redactat per Benaguacil Urbana per al sector Molí Nou, s'ha d'indicar que la solució prevista i proposada per a la xarxa d'aigua potable reunix els requisits i condicionants necessaris.   
  
5. Informe del Servici de Planificació de la Direcció General de Transports, de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, de data 30 de novembre de 2006, pel qual s'informa desfavorablement fins que no s'arrepleguen en el pla les observacions formulades a continuació; es transcriu textualment el seu contingut:  
Primer: atesa l'entitat del nou sector, l'estudi de mobilitat, que forma part de la documentació aportada, hauria de parar especial atenció en l'ús i potenciació dels modes no motoritzats i el transport públic. En este sentit i atés l'elevat volum de desplaçaments associat al nou desenrotllament seria convenient incloure-hi una connexió de transport públic amb la línia 1 de FGV. A més, i a càrrec del sector, s'haurà d'incloure un aparcament dissuasori (park and ride) al costat de l'estació de FGV, que facilite la transferència de desplaçaments privats al transport públic.   
  
En referència als modes no motoritzats, el document incorpora l'execució de carrils bici que vertebren el nou sector. En este sentit s'hauria de programar també un carril bici/itinerari de vianants que unira el nou sector amb el nucli urbà consolidat de Benaguasil.  
  
Segon: el terme municipal de Benaguasil es troba travessat per l'antiga línia ferroviària de rodalia de RENFE (actualment Adif) València-Riba-roja, el nou sector és limítrof al dit traçat, per això s'hauran d'atendre les obligacions derivades de les limitacions d'usos en els terrenys pròxims al ferrocarril. Així han de definir-se amb precisió, i d'acord amb el que prescriu el Reglament de la Llei del Sector Ferroviari (Reial Decret 2387/2004), les zones de policia ferroviària.   
  
Posteriorment, es remet informe favorable del Servici de Planificació de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, de data 17 d'abril de 2007, en què, d'acord amb el que disposa l'informe de mobilitat de març de 2007 remés per part de l'Ajuntament de Benaguasil al dit servici, s'informa:  
- S'ha proposat la implementació d'un servici de transport públic que connectarà el sector Molí Nou i el sector R-10 amb el nucli urbà tradicional i l'estació de la línia 1 de FGV.  
En relació amb el dit servici, s'assenyala la conveniència que el projecte d'urbanització que es redacte habilite els espais necessaris per a la parada i estacionament dels autobusos, especialment en aquells vials amb carril únic per sentit en què s'ha de garantir que les dites parades no produïxen interrupció del trànsit viari.  
- En relació amb l'itinerari ciclista proposat en l'interior del sector, es considera que convindria donar-li continuïtat fins a la seua connexió amb la xarxa exterior en la rotonda situada al nord-oest para d'esta manera afavorir l'accés ciclista des de la xarxa interna proposada fins a les zones d'equipament SET i terciari Tco-2. El carril bici així configurat haurà de quedar grafiat en els plans d'ordenació del document urbanístic. D'altra banda, es garantirà l'execució, de forma independent al desenrotllament o no del sector R-10, de la xarxa ciclista externa al sector Molí Nou en la seua connexió amb el nucli tradicional i amb l'estació ferroviària. Alhora que es garantirà de la mateixa manera l'execució de l'aparcament dissuasori junt amb l'estació de la línia 1 de FGV.  
  
- En la documentació presentada s'assenyalen uns itineraris principals per a vianants que acompanyen el viari principal de distribució interior del sector. Respecte d'això, pareixeria convenient que s'ampliaren les amplàries de les voreres en els dits itineraris principals, de manera que disposaren d'una amplària mínima de 3 o inclús 4 metres, especialment a un costat i a l'altre del bulevard central, atesa l'entitat i l'amplitud de la dita via i el fet que en la pràctica el parterre central realitza funcions d'escampament mentres que el vianant, en els seus desplaçaments, utilitza voreres exteriors.  
- En relació amb l'antiga plataforma ferroviària de la línia Riba-roja-Llíria, s'aporta acta de desafectació del domini públic de la mateixa.   
6. Informe subscrit pel cap de la Segona Demarcació Forestal, amb la conformitat del cap de la Secció Forestal, de data 6 de novembre de 2006, pel qual es determina que no hi ha terreny classificat com forestal en l'àmbit del sector Molí Nou, excepte una xicoteta zona a l'oest del sector, que, aparentment, pareix estar fora dels límits del sector.   
   
7. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de data 19 de juny de 2006, en què se certifica que l'EDAR de Camp de Túria I dóna servici als municipis de Benaguasil, Benissanó, Llíria i la Pobla de Vallbona, està dissenyada per a tractar 14.400 m³/dia, i actualment tracta un cabal mitjà de 9.184 m³/dia. Després de revisar la documentació rebuda de l'Ajuntament de la dita localitat, el cabal generat previst s'estima en 2.831,4 m³/dia; no obstant això, en el II Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana es preveuen actuacions d'ampliació de les instal·lacions, per tant, l'EPSAR informa de la viabilitat del tractament en l'EDAR de Camp de Túria I, sempre que es complisquen els condicionants següents:  
  
- Al seu dia, el promotor del desenrotllament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
-En tot cas, l'abocament generat pel desenrotllament urbanístic de referència haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A estos efectes, l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments de la xarxa municipal de clavegueram editat per esta Entitat de Sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament.   
- Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, s'hauran d'executar les actuacions d'ampliació previstes en la planta, a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.   
- Abans d'executar la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament la quantitat resultant de 2.311.838,10 euros, a estos efectes s'haurà d'establir, si és el cas, el conveni oportú entre l'Entitat de Sanejament i l'Ajuntament de Benaguasil.  
8. Informe de la Direcció Territorial de València de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, de data 15 de gener de 2007, pel qual es determina que no hi ha actuacions en matèria de modernització d'estructures agràries en la zona d'actuació. Per això s'emet un informe favorable a la present homologació i pla parcial.   
9. Certificat subscrit per representant d'Europea de Servicios Públicos, SA, de data 2 de novembre de 2006, pel qual s'establix que la dita empresa es troba plenament capacitada per a gestionar l'arreplega i transport a centre autoritzat dels residus sòlids urbans i inerts previstos amb el desenrotllament del present projecte, sempre que l'Ajuntament de Benaguasil acorde l'increment de preus necessari per a atendre l'ampliació de la demanda.   
10. Certificat subscrit pel gerent de Técnicas y Tratamientos Medioambientales, TETMA SA, adjudicatària de la gestió de la planta de tractament de residus sòlids urbans de Guadassuar, de data 17 de novembre de 2006, pel qual s'establix el compromís de donar un correcte tractament als residus urbans generats en el municipi de Benaguasil, així com als que es generen com a conseqüència de les actuacions que realitze la mercantil Benaguacil Urbana, SL, en el sector Molí Nou, atés que les instal·lacions previstes disposen de la capacitat de tractament necessària.   
11. Informe relatiu a l'estudi de paisatge del projecte, elaborat pel Servici de Suport Tècnic de la Direcció General del Paisatge, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 28 de desembre de 2007, en què s'informa, entre altres, de les qüestions següents:  
- El paisatge actuarà com a criteri condicionant de tots aquells instruments de planejament de desenrotllament que impliquen nous creixements urbans o la implantació d'infraestructures, sempre que la seua exposició pública s'haja produït després de l'entrada en vigor de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, 3 de juliol de 2004, i haja conclòs abans de l'entrada en vigor de la Llei Urbanística Valenciana, 1 de febrer de 2006.   
- Atés que el tràmit d'informació pública de la present homologació i pla parcial, va concloure abans de entrada en vigor de la Llei Urbanística Valenciana, 1 de febrer de 2006, no li és exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjuí que el paisatge actue com a criteri condicionant.   
12. D'acord amb el que establix l'article 18 del Reglament per a l'execució de la Llei de la Generalitat Valenciana 2/1.989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, es va consultar al Servici Parcs Naturals, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua i Urbanisme, perquè informara sobre la compatibilitat del projecte amb el Parc Natural del Túria. L'11 de juny de 2008 es remet a l'Àrea d'Avaluació Ambiental l'informe esmentat que, entre altres consideracions, establix les que a continuació s'indiquen:   
- Una part dels terrenys de la zona de Molí Nou es troba situada dins de l'àmbit del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals (PORN) del Parc Natural del Túria, concretament l'Àrea d'Influència 2 (Al-2); i respecte d'això el PORN establix:  
- Article 91. Caracterització de l'Àrea d'Influència 2 (Al-2):   
En esta categoria d'ordenació s'inclouen zones el règim d'usos i aprofitaments del sòl i els recursos naturals de les quals i, en particular, el seu règim urbanístic, estaran determinats en cada cas pels respectius planejaments urbanístics municipals.   
- Article 92. Criteris d'ordenació:  
Es consideren usos compatibles aquells previstos en el planejament urbanístic municipal, d'acord amb les classificacions i qualificacions del sòl que este establisca.  
- L'informe mencionant conclou establint que el projecte de classificació de terrenys del present sector és compatible amb el PORN del Parc Natural del Túria.   
13. Informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 26 de maig de 2008, pel qual s'establix que, revisat el contingut de l'estudi acústic remés al dit organisme, es considera que la documentació és insuficient, per la qual cosa s'hauria de completar amb la justificació tècnica de l'efectivitat de les mesures correctores, tal com establix el Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica; tot això, respectant els objectius de qualitat establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica:   
Posteriorment, el 17 de juny de 2008, el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric remet un segon informe que conclou que després d'avaluar i valorar l'estudi acústic aportat al dit Servici (a pesar que s'indica en l'escrit de remissió que s'hi adjunta còpia de l'annex núm. 2 de l'estudi, no es té constància en este Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica de la seua remissió), la documentació es considera suficient i s'adequa al que establix el Decret 104/2006, de 14 de juliol, en planificació en gestió en matèria de contaminació acústica.   
  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000, no s'ha constatat en l'àmbit d'actuació l'existència de llocs d'importància comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a la seua integració en la Xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionades per l'administració, que puguen veure's afectats pel desenrotllament de la present actuació.  
2. No consta en l'expedient administratiu ni en la documentació complementària aportada durant la tramitació del present projecte, el corresponent informe definitiu vinculant regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià; no obstant això, sí que s'hi adjunta còpia de l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de la Conselleria de Cultura i Esport, de data 26 de maig de 2008, relatiu a la prospecció arqueològica i etnològica realitzada.   
3. Pel terme municipal de Benaguasil discorren dos vies pecuàries, classificades com a tals per l'Orde de 10 de Juliol de 1975, sent estes:  
  
- Assegador Reial de les Alcubles  
- Camí Boval.  
No obstant això, d'acord amb l'informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 3 de desembre de 2007, s'informa favorablement sobre l'instrument de planejament proposat, pel que fa a vies pecuàries, després que promotor del projecte haja esmenat diversos errors en l'ordenació del sector que, en un principi, no respectava el caràcter de domini públic de la via pecuària Assegador Reial de les Alcubles, de 75,22 metres d'amplària legal i 20 metres d'amplària necessària.   
4. En l'estudi d'impacte ambiental s'enumeren una sèrie d'estructures hidràuliques, localitzades en l'àmbit d'actuació, que són:   
  
- Séquia Major o de Benaguasil: constituïx l'artèria principal de la xarxa hidràulica de distribució de l'aigua del terme municipal de Benaguasil, i la seua importància transcendix l'àmbit municipal ja que és la derivació del riu Túria més important de la comarca del Camp de Túria, tant pel seu cabal com pel seu recorregut. El tram de la séquia que discorre dins de l'àmbit d'estudi té una longitud aproximada de 853 metres, i actualment està en funcionament.   
- Séquia de l'Alguasil: té el seu origen en el molí del Molinet o de Ferràndiz (localitzat fora de l'àmbit d'estudi en la partida Entre Dos Séquies, polígon 30, parcel·la 001) i per mitjà de comportes pren l'aigua de la Séquia Major. El tram que discorre per l'àmbit del sector, amb una longitud aproximada de 924 metres, ho fa al nord de la Séquia Major. Constituïx una obra nova, que es troba en ús i en molt bones condicions de conservació, a causa de les contínues obres de manteniment i neteja que es realitzen.  
Rolls i Agulles que naixen en el costat est de la Séquia Major: Roll del Gallipont, Roll de l'Om, Roll del Massil, Roll de Ballestar, Roll de l'Alteró i Fila de l'Aldaia.  
- Molí de Quelo o de Betlem   
- Molí de Pallardó o La Màquina  
En la documentació tècnica presentada, respecte a les actuals séquies i els seus rolls presents en l'àmbit del PAI, es preveu que s'executaran obres de rescat i integració paisatgística d'estes. Concretament, les séquies de majors dimensions com la Séquia Major i la de l'Alguasil, es reposaran per mitjà de marcs per a poder donar continuïtat a l'abastiment d'aigua per a reg dels regadius que queden fora de l'àmbit d'actuació, així com la reposició de la resta de séquies esmentades anteriorment.   
Quant als molins que s'ubiquen dins de l'àmbit d'afecció del projecte, s'indica que hauran de ser respectats.   
No obstant això, respecte d'això s'haurà d'obtindre l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
5. La zona del Mas de Sampa, es troba dins de l'àmbit del PORN del parc natural del Túria, concretament, es troba dins de l'Àrea d'Influència 2 (Al-2), la superfície de la qual es qualificarà com a ús dotacional en sòl no urbanitzable, i els seus usos seran regulats pels previstos en el planejament urbanístic municipal, atenent els articles 91 i 92 del PORN mencionat abans. No obstant això, i d'acord amb l'informe elaborat pel Servici de Parcs Naturals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua i Urbanisme, de data 11 de juny de 2008, la classificació de terrenys del sector Molí Nou és compatible amb el PORN del Parc Natural del Túria; en l'apartat de la present declaració relatiu a informes sectorials es detalla més el seu contingut.  
  
Consideracions ambientals  
1. Benaguasil pertany a la comarca del Camp de Túria, és un municipi ubicat a 25 quilòmetres de València, fora per tant de l'àrea metropolitana de València. El seu terme municipal té una extensió de 12 km², amb una forma molt irregular, delimitat per un costat pel riu Túria, que tanca el terme d'oest a est, pel nord limita amb el terme de Llíria, a només 400 metres del nucli urbà, i pel nord-est, limita amb la Pobla de Vallbona, situada a tan sols 900 metres en línia recta.  
  
2. En l'estudi d'impacte ambiental presentat s'ha realitzat una descripció generalista del medi biòtic i abiòtic de l'entorn on es desenrotllarà l'actuació; posteriorment es descriuen els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: edafologia, climatologia, geologia, vegetació, fauna, hidrologia, patrimoni arqueològic i etnològic, vies pecuàries i paisatge. Els aspectes ambientals més rellevants observats en la Cartografia Temàtica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge són els següents:   
  
- El risc d'erosió potencial és baix en la totalitat de la superfície d'actuació i en les zones limítrofs.  
- Quant al risc d'erosió actual és de grau molt baix en tot l'àmbit del pla i la topografia del terreny és molt plana.  
- La zona no presenta risc d'inundació.  
- Segons el mapa geocientífic de la província de València, la zona d'estudi presenta risc sísmic relatiu de grau mitjà baix.  
- La topografia plana de la zona determina la inexistència de risc associat a lliscaments i despreniments.   
- La totalitat de la superfície d'estudi té risc baixl de contaminació dels aqüífers.   
- En l'àmbit avaluat l'accessibilitat als recursos hídrics presenta grau mitjà, i la disponibilitat del recurs és mitjana.  
3. En general, la zona d'actuació està dedicada totalment a l'agricultura, hi predomina el cultiu de tarongers i d'hortalisses. Aproximadament, un 80% de la zona d'actuació es destina a cultiu de cítrics, a més, es detecta un xicotet enclavament de palmeres (Washingtonia sp.) en l'àmbit del sector i una xicoteta parcel·la forestal amb pi blanc (Pinus halepensis) en l'entorn, fora dels límits d'actuació. També s'observen espècies nitròfiles en les vores de camins, carreteres i solars.   
  
4. Quant a la xarxa viària projectada per al sector es distingixen:  
L'accés principal es realitzarà a través de la rotonda nord-est.  
Un eix transversal que travessa el complex residencial central a manera de rambla i que discorre fins a la parcel·la hotelera.  
L'accés secundari s'efectuarà a través de la rotonda nord-oest, donant accés als equipaments i parcel·les d'ús terciari. A partir d'esta zona es desenrotllen dos eixos longitudinals, en primer lloc el nord-est, que discorre paral·lel amb el límit nord-est del sector fins a culminar en el punt de connexió amb el terme municipal de la Pobla de Vallbona. I, d'altra banda, l'eix longitudinal sud-oest, que igual que l'anterior s'inicia en la rotonda nord-oest i discorre paral·lel al límit nord-oest del sector, caracteritzat per una zona verda que discorre paral·lela a este.   
  
5. En l'actualitat, el subministrament d'aigua a la població de Benaguasil es realitza a través de dos captacions d'aigua subterrània (Nahora 1 i Nahora 2), situades en la parcel·la cadastral núm. 25 del polígon 19. L'increment en el consum d'este recurs, derivat de l'actuació urbanística proposada, determinaria la realització d'una sèrie d'actuacions consistents en l'ampliació del bombament, adequant-se el centre de transformació existent i impulsant l'aigua fins a un depòsit d'acumulació projectat en les proximitats de l'actual depòsit d'aigua potable municipal. Prèviament a l'emmagatzematge d'aigua potable, es millorarà la qualitat de l'aigua de captació en una planta potabilitzadora. No obstant això, s'haurà d'obtindre la concessió d'aigües subterrànies per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
Paral·lelament, tal com s'indica en l'informe de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA, de data 28 de setembre de 2007, perquè el sector puga disposar de recursos hídrics suficients s'haurà de construir un depòsit de 4.300 m³ de capacitat, instal·lar-hi una planta desnitrificant, adequar-se el centre de transformació dels pous Nahora per a treballar simultàniament i restaurar el pou Nahora I o realitzar una perforació en la mateixa parcel·la que substituïsca el pou Nahora II.  
  
6. Les aigües destinades per al reg de tot el sector procediran íntegrament d'aigües depurades procedents de l'EDAR Camp de Túria I, gestionada per l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), i es preveu un tractament terciari que permeta donar a les aigües depurades d'una qualitat òptima per al reg. Entre la documentació administrativa aportada al llarg de la tramitació del present expedient, s'inclou informe de l'entitat esmentada, de data 19 de juny de 2006, en què constata la viabilitat del tractament del cabal previst amb el desenrotllament del present sector en l'EDAR de Camp de Túria I. S'ha d'obtindre per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer la corresponent concessió d'aigua per a reg de zones verdes i camp de golf.   
  
7. En matèria de subministrament elèctric, en l'estudi d'impacte ambiental remés s'indica que es desenrotllarà una xarxa elèctrica des de la subestació de Riba-roja de Túria; no obstant això, no s'adjunta entre la documentació administrativa l'informe corresponent de l'organisme competent en la dita matèria.   
8. Respecte a l'abocament d'aigües pluvials, d'acord amb el que disposa la documentació complementària remesa al llarg de la tramitació del present expedient, s'indica que no s'efectuarà a llit públic, per tant, no serà necessària l'autorització de l'organisme de conca. No obstant això, es preveu l'abocament de les aigües pluvials a la xarxa de séquies existents, concretament a la canalització prevista per a la seua reposició al sud del sector; per a això, s'ha dissenyat una bassa de laminació en l'àmbit del camp de golf amb una superfície de 20.000 m² i una capacitat d'emmagatzematge de 86.683 m³ on s'arreplegaran les aigües pluvials i permetrà el seu abocament gradual a la séquia, evitant en tot moment que esta veja desbordada la seua capacitat.   
9. En l'apartat corresponent de l'estudi d'impacte ambiental relatiu a les mesures preventives i correctores a adoptar, cal destacar, entre altres, algunes de les que a continuació es detallen:  
- Control del moviment de la maquinària:  
- La maquinària haurà de limitar els seus moviments als camins existents o a la zona estrictament d'obres, a fi d'evitar afeccions innecessàries a la xarxa de drenatge natural, característiques dels sòls, i vegetació i fauna de l'entorn d'actuació.  
- No s'ocuparà més sòl del necessari; per a això se senyalitzaran per mitjà de bandes i balises tota la zona d'obres incloent-hi les àrees d'instal·lacions auxiliars, de manera que tot el trànsit i maniobres es realitzen dins de la zona fitada per estes. Estes zones, així com les d'ús i maneig de peces de maquinària pesada, habitacles mòbils de persones i servicis, s'hauran d'ubicar en els llocs apropiats a este efecte dins de l'àrea en què es preveu la construcció d'edificis. S'exclourà de qualsevol tipus d'ocupació auxiliar temporal els marges i el llit del riu Túria.  
  
- Protecció de la qualitat atmosfèrica:   
- S'evitaran els treballs nocturns, disminuint d'esta manera l'afecció als assentaments pròxims, i les comunitats animals, per emissió de soroll així com per l'efecte de la lluminositat, fonamentalment sobre la fauna.   
- Per a minimitzar estes emissions de pols a l'atmosfera, s'estudiarà en cada cas l'aplicació d'alguna de les mesures següents:  
- Compactat de camins d'obra, afegint si fóra necessari, una capa de llast en la seua superfície. No és recomanable el pavimentat de camins temporals, ja que suposaria uns impactes afegits per pèrdua de sòl, sent necessària la seua posterior demolició i retirada a abocador.  
  
- Regs periòdics superficials amb aigües netes per mitjà de camió cisterna, en aquelles zones on es realitzen moviments de terres i explanacions, de forma periòdica, per a assentar les partícules més fines i evitar el seu pas a l'atmosfera.   
- Quant al soroll produït pel trànsit de camions, es recomana que la velocitat de circulació siga moderada, inferior a 30 km/h, amb una correcta planificació de l'itinerari; en tot cas, s'ajustarà a allò que han disposat quant a rutes i accessos els tècnics municipals de l'Ajuntament de Benaguasil.  
- Mesures per a garantir la qualitat de les aigües:   
Respecte al possible problema dels nitrats, es verificarà per mitjà de la realització d'una anàlisi d'aigua a l'eixida del depòsit d'abastiment; en cas de no aconseguir-se els nivells acceptables per a abastiment humà s'instal·larà una planta desnitrificant de capacitat adequada.  
  
- Per a garantir la qualitat de les aigües superficials i subterrànies que es poden veure afectades pels usos derivats de la implantació del sector, se sol·licitarà l'autorització d'abocament d'aigües pluvials a l'organisme de conca competent, en este cas la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, d'acord amb l'article 101 del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües.  
- Amb caràcter general, es complirà al que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, quant a l'aplicació de mesures per a la protecció, conservació, difusió, foment i investigació del patrimoni cultural valencià.   
  
- L'abastiment dels materials necessaris per a l'execució de les obres es realitzarà a partir de les pedreres identificades com actives prèviament al començament de les obres, les dites explotacions hauran d'estar degudament legalitzades. Al seu torn, els materials procedents de les excavacions de l'obra, les runes i la resta de residus inerts s'han d'abocar en llocs destinats a això, amb realització prèvia d'una anàlisi de detall coordinada amb els tècnics responsables de l'Ajuntament de Benaguasil.   
- Els residus procedents de la fase de construcció i explotació classificats com a residus tòxics i perillosos, com ara olis usats i greixos, seran degudament transportats i gestionats per una entitat gestora autoritzada per la Generalitat Valenciana. S'han d'evitar, excepte episodis accidentals, que durant l'execució de les obres es verifiquen operacions de reparació o manteniment in situ. A este efecte, es podrà comptar amb empreses col·laboradores que garantisquen el manteniment de la seua maquinària en les seues pròpies instal·lacions, o en tallers mecànics legalment autoritzats.  
No obstant això, si en qualsevol moment foren necessàries operacions de manteniment de maquinària a peu d'obra, els olis usats, filtres generats s'arreplegaran en condicions controlades, sobre una superfície impermeabilitzada prèviament ubicada en l'obra, sempre allunyada de séquies i cursos d'aigua, per a després entregar-los a un gestor autoritzat per la Generalitat Valenciana.  
- Un dels principals impactes identificats en l'actuació és l'increment en el consum d'aigua, per la qual cosa, per a reduir en la mesura que siga possible este consum, es plantegen algunes de les mesures següents:  
- Dissenyar els jardins amb espècies rústiques, de baixes necessitats hídriques, minimitzant les superfícies amb gespa. En un clima mediterrani i amb forta sequera estival com el d'esta zona, és preferible tendir a l'ocupació de mates baixes i recobriments de graveta que a plantar gespa.  
- Per a les zones enjardinades es dissenyaran de les xarxes de reg amb sistema de goteig, evitant els regs per aspersió, de molta menor eficiència.  
- Quant a la protecció del paisatge, la majoria de les mesures protectores destinades a la integració paisatgística de l'obra s'associen a la correcta execució de les mesures de revegetació, especialment en la creació del camp de golf. A més, per a minimitzar l'impacte que s'origina com a disminució de la qualitat visual del paisatge durant la fase de construcció, per emmagatzematge de materials, residus i utilització de maquinària, fonamentalment, es procuraran realitzar les arreplegues en les zones amb menor impacte visual, principalment des de carreteres i camins, excloent-ne els sòls pròxims als marges del riu Túria.  
  
10. El programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'avaluació d'impacte ambiental consta d'un conjunt de controls, mesuraments i anàlisi dels paràmetres, referits a les diferents fases d'execució i explotació del projecte, que permeten detectar les possibles desviacions de les previsions efectuades i que puguen generar efectes negatius de rellevància sobre el medi ambient. Poden destacar-se, entre altres, els controls següents:  
- Relatius a l'execució d'obres:  
- Es realitzaran inspeccions visuals periòdiques a la zona d'obres, analitzant especialment els núvols de pols que pogueren produir-se, i es controlarà visualment l'execució de regs establits com a mesura protectora, en especial durant les labors que afecten l'entorn del riu Túria.  
  
- S'assegurarà que les labors d'eliminació de cítrics i les pròpies de l'execució de les obres no afecten:  
- Arbustos i exemplars arboris, ja siguen espècies autòctones o naturalitzades, presents en l'interior dels cultius o com a límits de les parcel·les que formaran part del camp de golf.  
- Peus de tarongers i altres espècies que es decidisca preservar dins de la zona a urbanitzar. En especial, es controlarà que durant les obres de construcció dels vials s'eviten possibles danys als exemplars arboris.  
- Es controlarà que no es realitzen moviments incontrolats de maquinària, a fi d'evitar afeccions innecessàries a la xarxa de drenatge natural, de séquies, a les característiques dels sòls, als recursos culturals i a la vegetació. Amb caràcter bimensual es realitzaran inspeccions de tota la zona d'obres, a fi de verificar que es troba en perfecte estat i no haja experimentat alteracions degudes a circulació incontrolada de maquinària.  
- De forma prèvia a l'execució dels desbrossaments es realitzarà una inspecció a fi de verificar la no existència de nius o llocs de concentració d'animals que puguen ser eliminats de forma directa. En cas d'existir, s'identificarà l'espècie en qüestió i es realitzarà un estudi d'alternatives per al canvi d'ubicació de les operacions que comprén el projecte i si açò no fóra viable, s'estudiarà el canvi de localització dels nius a altres llocs de característiques semblants. En les proximitats del riu Túria es verificarà que no es realitzen moviments de terra, desbrossaments o qualsevol actuació els increments sonors dels quals puguen pertorbar la fauna de l'entorn, durant els mesos de març a juliol.  
  
- Es verificarà que la desviació de les séquies es realitza d'acord amb la trajectòria i els paràmetres establits, es comprovarà la correcta execució de la col·locació de les barreres de retenció de sediments i els dispositius de decantació i desbast. D'altra banda, se supervisarà la correcta col·locació de la conducció d'aigües residuals. En cas que es detecte la formació d'aterraments o disminució en la qualitat de l'aigua, o fenòmens erosius en les eixides dels drenatges, s'elaborarà un Pla de mesures preventives i correctores que s'haurà d'aplicar tan prompte com siga possible.  
- Els residus es gestionaran adequadament durant tota la fase d'obres, en especial aquells qualificats com perillosos (substàncies sobrants i envasos que els hagen contingut). Una vegada finalitzada la construcció de l'actuació proposada, i en qualsevol moment si es considera convenient, es vigilaran les labors de neteja. Paral·lelament, es controlarà que els sobrants d'obra són traslladats a abocadors autoritzats, i que en cap cas queden abandonats als voltants de l'actuació o carreteres i camins veïnals, no sols per l'alteració paisatgística que suposa sinó també pels riscos d'incendi i d'obstrucció dels sistemes de drenatge que poden afectar el règim hídric i a la qualitat de les aigües. Es controlarà que s'arrepleguen i gestionen de forma separativa els diferents RSU, d'acord amb els establiments municipals de l'Ajuntament de Benaguasil.  
- Durant la fase de funcionament el programa de vigilància i seguiment ambiental se centrarà en:  
- Determinar les afeccions reals del funcionament del sistema urbà, comprovant la seua adequació a l'estudi de la incidència ambiental.  
  
- Detectar afeccions no previstes i articular les mesures necessàries per a evitar-les o corregir-les.  
- Comprovar l'efectivitat de les mesures protectores i correctores aplicades.  
Es desenrotllaran, entre altres, les actuacions de vigilància i seguiment següents:  
Determinar el consum real d'aigua, electricitat i gas, i la generació d'aigües residuals, i comparar-lo amb les previsions.  
Determinar el volum de residus sòlids generat i la seua adequació a les previsions; se sol·licitarà al servici de neteja de l'Ajuntament les dades sobre arreplega de fems.   
Determinar la contaminació lumínica, i en especial els focus emissors que resulten innecessaris.  
Determinar la idoneïtat dels sistemes de reg, de les espècies emprades i de les dotacions de reg, evitant regs excessius.  
- Verificar l'estat i grau d'evolució de la coberta vegetal implantada.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 8.a de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pel particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, basant-se en tot això i, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'homologació i pla parcial del sector Molí Nou en el terme municipal de Benaguasil (València), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada fins ara, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits en l'apartat segon de la present declaració.   
  
No obstant això, la present declaració d'impacte ambiental no inclou l'avaluació del projecte del camp de golf previst, que per a la seua aprovació requerix que s'efectue el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, així com el Reglament que la desplega. Així mateix, independentment de l'avaluació ambiental del camp de golf, que haurà d'efectuar-se en el seu moment, el reg del camp, així com el de les zones verdes enjardinades, haurà d'efectuar-se, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental presentat, amb aigües residuals adequadament depurades i, amb caràcter previ a la seua aprovació definitiva, s'haurà de disposar la justificació sobre la disponibilitat de recursos hídrics suficients.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants que es desenrotllen a continuació:   
1. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte:  
a) Haurà de justificar-se davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'adequat sotmetiment a informació pública (període d'exposició i mitjans de difusió) de la documentació íntegra constitutiva del projecte.   
b) Els pous Nahora 1 i Nahora 2, ubicats en la parcel·la 25 del polígon 19, es protegiran per mitjà de la classificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció i s'establirà un perímetre de protecció de 300 metres comptats des del límit exterior del punt de captació, conforme a l'article 18 de la Llei 4/2.004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.   
2. Prèviament a l'inici de les obres d'urbanització (i així es disposarà en les fitxes de planejament del sector corresponents):  
a) S'haurà de justificar la disponibilitat de recursos hídrics suficients.  
b) S'haurà d'obtindre l'informe favorable de la Conselleria de Cultura sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, i s'hauran de complir les determinacions que, si és el cas, continga l'informe preceptiu i vinculant esmentat. En el cas que el dit informe resulte desfavorable, així s'haurà d'entendre també la present declaració d'impacte ambiental.  
c) Respecte a la reutilització de les aigües depurades (amb destinació a regs) que es planteja en el projecte, i d'acord amb el que establix l'article 109 (Règim jurídic de la reutilització) del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües, s'hauran d'obtindre les corresponents autoritzacions que se li apliquen, adequant-se a les condicions que en s'hi establisquen quant a abocament i qualitats exigibles basant-se en els usos a què es destinen les aigües depurades, que tal com consta en la documentació complementària aportada al llarg de la tramitació de la present declaració, s'emprarien per a efectuar el reg del camp de golf i la resta de zones verdes previstes en el sector.  
d) Atés que el terme municipal es troba travessat per una àmplia xarxa de drenatge, s'haurà d'obtindre informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, respecte als aspectes que a continuació s'indiquen, i adequar-se al que dicte la Confederació respecte als procediments de concessió i autorització pertinents:  
- Afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i de policia.   
- Incidència de l'actuació en el règim de corrents  
e) Atés que es preveu l'abocament de les aigües pluvials a la xarxa de séquies existents, se sol·licitarà informe la Comunitat de Regants de la Séquia Major de Benaguasil i al Sindicat de Regs de la Pobla de Vallbona, així com autorització d'abocament a l'organisme de conca competent, Confederació Hidrogràfica del Xúquer, d'acord amb el que disposa el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües.   
f) Es compliran els condicionants establits en l'informe de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA, de data 2 de juliol i 28 de setembre de 2008..  
g) S'hauran de complir als condicionants establits en l'informe elaborat per l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de data 19 de juny de 2006, relatius a la viabilitat en l'EDAR de Camp de Túria I, quant al tractament de les aigües residuals generades pel desenrotllament del present projecte.   
h) Es presentarà davant del Servici de Conservació de la Biodiversitat d'esta conselleria, amb l'objecte que emeta informe favorable, un estudi en què es detallen les espècies de flora a utilitzar en parcs, jardins públics i zones esportives, i caldrà adequar-se en tot moment a les consideracions i indicacions que el dit servici efectue respecte d'això.   
  
i) Atés que en la documentació complementària aportada al llarg de la tramitació de la present declaració, no s'ha concretat prou este aspecte, haurà de justificar-se el que disposa la disposició transitòria segona de la Llei 9/2006, de 5 de desembre de 2006, reguladora de campo de golf a la Comunitat Valenciana, que s'aplica al present projecte; s'haurà de justificar el compliment i, si és el cas, l'adaptació a les exigències relatives a l'aptitud dels terrenys, capacitat d'acollida i vulnerabilitat ambiental d'estos, integració paisatgística, disponibilitat de recursos hídrics i respecte als corredors ambientals, establides en els articles 14, 15, 16, apartats 1 al 5 de l'article 17, 18 i 19 de la llei esmentada.   
  
j) Haurà de complir al que establix l'apartat segon de la disposició transitòria tercera (Règim transitori dels programes per al desenrotllament d'actuacions integrades), de la Llei 9/2006, de 5 de desembre de 2006, reguladora de camps de golf a la Comunitat Valenciana.   
  
k) S'haurà d'obtindre informe favorable del Servici Territorial d'Energia de València de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, relatiu a les afeccions derivades de les línies elèctriques de mitja tensió i torres de conversió aeri-subterrània, existents en l'àmbit del sector, i s'haurà d'adequar en tot moment a les consideracions i indicacions que s'hi establisquen respecte d'això.   
l) Haurà de complir els condicionants establits en l'informe del Servici de Planificació de la Direcció General de Transports, de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, de data 17 d'abril de 2007.   
  
m) S'haurà d'obtindre informe de la Direcció Territorial de València, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, en què es justifique si els terrenys afectats per la present actuació presenten valors rústics o agraris dignes de protecció, així com qualsevol altra consideració que es crega oportuna respecte d'això; en este cas, les dites consideracions es consideraran com pròpies del contingut de la present declaració i s'hauran de complir.   
  
3. Abans que s'atorguen les llicències d'ocupació dels usos residencials i esportius en el sector, es comprovarà que:  
a) La xarxa d'abastiment d'aigua estiga en funcionament i que l'aigua presente la qualitat adequada d'acord amb el RD 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'establixen els criteris sanitaris relatius a la qualitat de l'aigua per al consum.  
b) Es garantisca el ple funcionament de les instal·lacions de depuració en el moment de l'inici d'ocupació i l'abocament complisca els valors límit d'emissió que fixe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte d'això.   
c) El depòsit d'aigua i la planta desnitrificant, s'executaran a càrrec del sector. L'Ajuntament comprovarà, abans de la recepció de la urbanització del nou sector, que ambdós es troben totalment executats, dimensionats amb capacitat suficient i preparada per a entrar en servici. La construcció de les infraestructures serà, per tant, anterior al final d'obra de la urbanització. Així mateix, l'Ajuntament comprovarà que es verifiquen els paràmetres de qualitat de l'aigua potable, conforme al Reial Decret 140/2.003, de 7 de febrer.   
4. Es compliran els condicionants establits en l'informe favorable relatiu a vies pecuàries, subscrit per enginyer tècnic i cap de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 3 de desembre de 2007.  
5. Tots els elements de depuració i drenatge s'integraran convenientment en l'entorn amb zones enjardinades i denses barreres vegetals.  
  
6. En cas d'haver de dur-se a terme ocupacions temporals de les vies pecuàries presents i/o pròximes al sctor, no previstes durant la fase d'execució de les obres d'urbanització, se sol·licitarà l'autorització corresponent de l'organisme competent en la matèria.  
7. L'Ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
  
8. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplega dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
9. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i queda prohibida la incineració in situ d'estos o de qualsevol altre tipus de residu.  
10. Durant la fase d'execució del sector, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es portaran cap les labors de neteja i manteniment de les màquines. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat  
11. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades, atesa la seua elevada qualitat agrària i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que esta terra no perda les seues condicions d'humitat i les seues característiques edàfiques.  
12. S'integraran en el sector, en la mesura que siga possible, o bé en altres àrees del municipi, els exemplars arboris existents actualment disseminats en l'àrea d'actuació i s'haurà d'establir un programa adequat per al seu manteniment que assegure la seua pervivència.   
13. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provindre de pedrera o zona de préstec autoritzada, s'haurà de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada, i s'haurà de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
14. Totes les actuacions que es desenrotllen en el sector s'adequaran, en la mesura que siga possible, al pendent natural del terreny, de manera que esta s'altere en el menor grau possible, es propiciarà l'adequació a la seua topografia natural, tant del perfil edificat com del parcel·lari, de la xarxa de camins i de les infraestructures lineals. A més es disminuirà l'impacte de les edificacions sobre l'entorn per mitjà de l'ocupació de colors en sostres i fatxades que permeten una major mimetització.   
  
15. S'hauran de preveure en la urbanització llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que vénen tractant-se habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla Integral de Residus.  
16. El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el compromís de presentar puntualment el promotor davant de l'administració una memòria o informe anual que concrete: el desenrotllament i l'avanç de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, els controls realitzats i qualsevol incidència de caràcter mediambiental que puga produir-se durant el seu desenrotllament.   
  
17. Serà necessària la reposició de tots els servicis i infraestructures de regs afectats i funcionalment necessaris per part de l'urbanitzador. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels seus límits. Qualsevol desviació o alteració de les dites instal·lacions haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, el qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
18. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en este condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental, en el document de síntesi i les labors de vigilància que corresponguen al programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i al de construcció, i es valoraran adequadament i pressupostàriament els gastos derivats del seu compliment.  
19. D'acord amb el que disposa l'article 35 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental: la vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades per l'Agència del Medi Ambient correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals.  
  
20. Altres condicionants de caràcter ambiental que es deriven de les preceptives autoritzacions sectorials que se li apliquen.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 10 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 227/07-AIA  
Títol: Legalització d'escorxador industrial d'aus, sala d'especejament i magatzem frigorífic.  
Promotor: Antonio Pamies, SL.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Granja de Rocamora (Alacant).  
Objecte del projecte: obtindre la llicència ambiental per a l'activitat d'escorxador.  
Localització: paratge Brazal del Cabrero, c/ La Huerta S/N, al terme municipal de la Granja de Rocamora (Alacant).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre la llicència ambiental per a legalitzar un escorxador industrial d'aus, les característiques del qual segons la documentació aportada són:   
L'activitat es localitza en una superfície de 34.382 m² i 7.803,5 m² corresponen a la superfície ocupada, distribuïts en les edificacions i instal·lacions següents:  
- Edifici principal de 4.852,5 m²  
- Nau d'envasos de 600 m²  
- Aparcament de 475 m²  
- Nau de taller de 405 m²  
- Sala de bombes de 72 m²  
- Depuradora d'aigües residuals de 612 m²  
- Aljub de 77 m²  
- Bassa de reg de 710 m²  
El procés industrial de l'escorxador consistix en la recepció d'aus, atordiment, sacrifici, sagnat, escaldat, plomat eviscerat tradicional i automàtic, classificació envasament i expedició. El procés industrial de la sala d'especejament es basa en l'especejament de canals amb destinació a fresc o amb destinació a congelat, i l'obtenció de carn industrial congelada.  
Es processen 9.646,88 t/any de pollastres i 8.062,03 t/any de gallines. Els productes acabats són 6.559,88 t/any de canals de pollastre que van a la venda directa o a l'especejament, i 5.482,18 t/any de canals de gallina, amb semblant destí. Els subproductes comestibles ascendixen a 497,65 t/any. Els desperdicis ascendixen a 6.185,85 t/any. El fem generat ascendix a 85,75 t/any. Les baixes ascendixen a 54 t/any.  
  
Els subproductes no comestibles resultants de l'activitat són: plomes, vísceres i menuts quan no s'aprofiten, potes, decomissos (s'inclouen aus vives rebutjades, mortes en el transport, canals no aptes en la inspecció postmortem), fem i altres (s'inclou els produïts en la fase d'escorxar). Tots estos són retirats per gestor autoritzat.  
  
El combustible utilitzat en l'activitat és gasoil C (per a donar servici al cremador de la caldera d'aigua calenta, i als cremadors marmites de cocció de sang, així com al cremador llavadora envasos i palets) i gasoil A (per a donar servici als camions de l'empresa).  
El subministrament d'aigua procedix de la xarxa municipal i és subministrada per Gestagua, SA. El consum previst a ple rendiment és de 301,0 m³/dia.  
Les aigües residuals generades procedixen dels processos d'escorxador, sala d'especejament, neteja i lavabos de personal. Se sotmeten a tractament previ a l'abocament a la xarxa de clavegueram municipal, i es disposa d'autorització d'abocament d'aigües residuals a la xarxa municipal.  
El procés de depuració d'aigües residuals, es basa en un tamisat, desgreixatge, homogeneïtzació, tractament biològic, evacuació d'aigua tractada i tractament de fangs.  
Els residus tòxics i/o perillosos generats són olis usats dels carretons elevadors i altres equips hidràulics, olis usats dels vehicles de l'empresa, filtres, bateries, draps, anticongelants, líquid de frens, sabates i semblants, i són retirats al taller mecànic de manteniment de vehicles de l'empresa i retirats al seu torn per gestor autoritzat.  
  
Les emissions sonores associades a l'activitat, sobrepassen en alguns casos els nivells legalment establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica de la Generalitat Valenciana (nivells permesos d'emissions a l'exterior durant el dia de 70 dBA i de nit de 60 dBA), i es detalla l'adopció de mesures que disminuïsquen el dit impacte en l'apartat de mesures correctores d'esta declaració d'impacte ambiental. Les olors estan associades al processat de l'escorxador, l'existència de desperdicis orgànics i el tractament d'aigües residuals. Les emissions gasoses estan associades a la caldera d'aigua calenta, llavadora d'envasos, llavadora de palets, caldera de sang, caldera d'aigua calenta, i es definixen punts d'emissió per a cada una d'estes.  
La distància al nucli urbà de la Granja de Rocamora és de 570 m.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient es va iniciar el 24 d'octubre de 2007, amb la remissió per part de la Direcció Territorial a Alacant del projecte bàsic, l'estudi d'impacte ambiental i el resultat d'informació pública. Amb data de Registre d'Eixida 5 de febrer de 2008 es va sol·licitar a l'Ajuntament la presentació de l'expedient administratiu municipal, el qual es rep amb data de Registre d'Entrada 5 de maig de 2008.  
Informació pública en el BOP núm. 151, de 13 de juliol de 2007, durant un període de 20 dies, tauler d'edictes de l'Ajuntament, així com als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
  
A més, la informació pública es realitza en el DOGV núm. 5.585 de 28 d'agost de 2007, durant un període de 30 dies, sense la presentació d'al·legacions.   
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària.  
Amb data de Registre d'Eixida 5 de febrer de 2008 es va sol·licitar al promotor, a través de l'Ajuntament, l'ampliació de la documentació constitutiva de l'expedient, amb la presentació de:  
Documents justificatius de les empreses encarregades de la gestió dels residus i els abocaments que es generen en l'escorxador.  
Caracterització dels llots deshidratats de la depuradora, de manera que quede justificat el seu destí com a abonament agrícola.  
Document justificatiu del contracte subscrit amb l'empresa que produïx d'aigua potable l'escorxador.  
Amb data de Registre d'Entrada 5 de maig de 2008 el promotor remet la documentació sol·licitada, en la qual s'identifica les empreses gestores de residus, i recorren a una empresa gestora per a la retirada de llots, i es desestimen el destí dels llots com a fertilitzant agrícola descrit en l'estudi d'impacte ambiental. L'empresa que declara que realitza la dita gestió no té, en eixe moment, autorització com a gestor de residus d'esta Conselleria, per la qual cosa amb data de Registre d'Eixida 1 de juliol de 2008 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la justificació de la gestió dels llots per empresa gestora autoritzada.  
  
Amb data de Registre d'Entrada 22 d'agost de 2008 el promotor remet contracte subscrit amb empresa gestora autoritzada per a la retirada de llots procedents del tractament biològic d'aigües residuals industrials.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal arreplega els informes següents:  
- Informe favorable municipal de compatibilitat urbanística.  
- Informe favorable del tècnic municipal.  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme de 10 de gener de 1992.  
- Llicència d'obres municipal de 10 de juny de 1991.  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
Afectacions legals  
El sòl on s'exercirà l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons el Pla General d'Ordenació Municipal Urbana.  
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província d'Alacant ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de la Granja de Rocamora no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
L'inventari ambiental arreplegat en l'estudi d'impacte ambiental descriu, com a mitjà inert: sòl, aigua, clima, aire; com a mitjà biòtic: fauna, flora, vegetació, relacions ecològiques. Medi perceptual: paisatge, patrimoni històric, artístic i arqueològic, medi socioeconòmic i cultural.  
La identificació d'impactes s'ha realitzat a partir de la identificació dels valors ambientals més representatius de l'entorn, i es passa a identificar les accions del projecte susceptibles de modificar el medi, en les etapes de construcció, operació i desmantellament, a partir de les quals s'identifiquen els factors ambientals susceptibles de ser afectats per estes accions.  
La identificació d'impactes més rellevants, per a l'etapa de funcionament (ja que s'avalua una activitat existent), arreplegats en l'estudi d'impacte ambiental, són:  
Aire:  
Emissió de sorolls associats a la pròpia activitat en l'escorxador, transport de matèries primeres i productes acabats, tractament d'aigües residuals. Segons l'estudi d'impacte ambiental el nivell d'emissions complix els màxims establits, excepte per al cas de:  
- Sala de màquines, nivell d'emissió sonora màxima produïda en l'arrancada dels compressors.  
- Sitja de desperdicis (nit), nivell d'emissió sonora màxima produïda en l'obertura de les comportes de les sitges per a la descàrrega a camió.   
- Condensadors frigorífics (nit).  
- Depuradora aigües residuals. Fase biològica-fangs (nit).  
Emissió d'olors associats a la presència dels animals, operacions d'escorxador, existència de desperdicis orgànics procedents de les operacions d'escorxador i tractament d'aigües residuals.  
Emissió de gasos associats als fums procedents dels equips de combustió de la caldera d'aigua calenta, del llavadora d'envasos de plàstic, de la llavadora de palets de plàstic, de les dos calderes de sang.  
  
Aigua:  
Disminució de la qualitat de l'aigua.  
Sòl:  
Contaminació per infiltració per abocaments accidentals i emmagatzematge de residus.  
S'ha realitzat una caracterització qualitativa d'impactes, i es procedix a determinar la magnitud d'este, com a estimació quantitativa de l'efecte que este tindrà sobre el valor ambiental.  
Entre les mesures correctores arreplegades en l'estudi d'impacte ambiental s'inclou, per a la fase de funcionament:  
Per a minimitzar l'emissió d'olors associades a l'activitat, es procedirà a la neteja i la desinfecció de tots els locals i equips en contacte amb els animals sacrificats. Els vehicles de transport d'aus vives i els gabiots contenidors d'estes són llavats i desinfectats en el moment en què es produïx la descàrrega.  
Per a minimitzar l'emissió d'olors associades als residus orgànics generats, estos es retiraran diàriament per gestors autoritzats. L'emissió d'olors associada a la depuració d'aigües residuals, es minimitzarà proporcionant ventilació suficient en els recintes de desgreixatge, homogeneïtzació i reacció biològica. L'emmagatzematge dels fangs es realitzarà en depòsit tancat previ al seu tractament. Es deshidratarà els fangs per centrifugació en màquina i es procedirà a la retirada diària.  
  
Per a controlar les emissions gasoses produïdes en l'activitat, s'establixen mesures de control basades en la col·locació de boques de mostreig de manera que l'empresa col·laboradora d'esta Conselleria tinga accés a la boca de mostreig, i s'establix un llibre de registre amb el resultat de les preses de mostres efectuades.  
- Per a mitigar l'emissió de sorolls i vibracions associats al funcionament de l'activitat, es conferirà un nivell d'aïllament necessari en els elements de tancaments de l'activitat, per tal que es complisca la normativa vigent sobre soroll i vibracions.  
Per a mitigar l'emissió de sorolls, es programarà la descàrrega dels animals en horari diürn en què els nivells admesos són de 70 dBA.  
  
Per a mitigar l'emissió de sorolls, es programa la planta depuradora perquè el tractament de fangs es realitze en horari de 7 a 23 hores, i només funcione el reactor biològic, amb la qual cosa el nivell d'emissió és de 55 dBA.  
Per a assegurar la qualitat de les aigües, es procedirà al tractament de les aigües residuals dels processos productius, neteja de la planta i equips i dels servicis higiènics de personal, per mitjà de la instal·lació de la planta depuradora d'aigües residuals per a tractar el cabal rebut.  
  
Per a evitar abocaments accidentals d'aigües residuals, se subscriu control de manteniment preventiu amb l'empresa instal·ladora de la planta. En previsió que ocórrega un abocament accidental, tota la zona d'emplaçament de la planta depuradora es pavimenta amb llosa de formigó armat, sobre subbase de llast, que dificulta la infiltració en el terreny.  
Per a previndre la proliferació de vectors i plagues s'aplicarà el pla de desratització i desinsectació de les instal·lacions, per al qual se subscriu contracte amb l'empresa autoritzada per a l'eliminació d'este tipus de vectors. Es retirarà diàriament els residus orgànics i es farà la neteja i la desinfecció diària dels recipients d'emmagatzematge, així com de les instal·lacions interiors, de manera que s'assegure la no proliferació dels dits vectors.  
El programa de vigilància ambiental arreplegat en l'estudi d'impacte ambiental inclou el procediment per a controlar les mesures correctores, basat entre altres mesures, en l'elaboració d'un informe anual de mesures correctores que incloga una proposta de noves mesures correctores en el cas que s'haja constatat la insuficiència de les mesures correctores ja implantades, s'hagen detectat nous impactes ambientals no previstos, o els avanços tecnològics permeten l'aplicació de procediments de correcció més eficaç. Es proposa la realització d'autocontrols acústics, almenys cada cinc anys o en un termini inferior si així s'establira en el procediment d'avaluació d'impacte ambiental o en el de qualificació de l'activitat.  
Les deficiències acústiques detectades en la instal·lació obliguen a realitzar controls acústics amb una periodicitat superior a la marcada en l'estudi d'impacte ambiental. La resta de mesures correctores es consideren acceptables, sempre que es justifique la seua adequació amb el seguiment periòdic que es duga a terme com a programa de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I apartat 1.j.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la legalització de l'escorxador d'aus, localitzat al terme municipal de la Granja de Rocamora (Alacant) promoguda per Antonio Pamies, SL, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establides a continuació:  
- Atés la proximitat de l'activitat al nucli urbà, es controlarà l'emissió d'olors amb una periodicitat semestral, de manera que es comprove l'afectació a la població, i s'apliquen mesures correctores complementàries a les adoptades, en cas existir la dita afectació.  
  
- Atés la proximitat de l'activitat al nucli urbà, es controlarà l'emissió de sorolls amb una periodicitat trimestral, de manera que s'apliquen mesures correctores complementàries a les adoptades, en cas de percebre's la dita afecció.  
- Es comunicarà a esta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el destí dels residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 9 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica  
Expedient: 291/07 AIA  
Títol: Modificació del Pla General d'Ordenació Urbana de València en les parcel·les emplaçades als carrers Cercle de Belles Arts, Reina Violant i Evarist Crespo Azorín.  
Promotor: Ajuntament de València (València).  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte   
L'objecte d'esta modificació és el canvi de qualificació jurídica de les parcel·les actualment qualificades com a dotacionals amb destinació a ús escolar (Sistema Local Escolar, EC 6-) situades, als carrers Reina Violant, Evarist Crespo Azorín i Cercle de Belles Arts, per a destinar-les a ús residencial plurifamiliar (edificació oberta/bloc). S'al·ludix a la innecessarietat de les dotacions educatives-culturals de les tres parcel·les considerades, a causa, fonamentalment dels anys transcorreguts des que es va aprovar la dita determinació en l'ordenació vigent i no haver-se produït este destí, ni existir cap previsió per a la materialització del dit ús.   
Paral·lelament, es proposa una altra modificació consistent en el canvi de classificació i qualificació dels terrenys localitzats en el sector nord-oest de la ciutat, al nord de la pedania de Beniferri, en la confluència de l'avinguda Mestre Rodrigo amb la Ronda Nord, recentment executada, i passa de sòl no urbanitzable de protecció agrícola i d'infraestructures (SNU-PA-1 i PI) a urbà amb destinació a dotacions públiques (zona verda esportiva recreativa, SJL/RD), dins de la xarxa secundària de dotacions, amb l'objecte de compensar el canvi de qualificació de les tres parcel·les anteriorment citades que es preveuen destinar a ús residencial, i conseqüentment, l'increment de l'edificabilitat.   
  
Amb esta modificació passarien a tindre ús residencial i un aprofitament en conjunt, d'una superfície de 50.000 m² aproximadament.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
L'àmbit de la modificació es correspondria amb el de les parcel·les referenciades en l'apartat anterior d'esta declaració, les característiques i l'ordenació urbanística actual del qual, segons el planejament vigent, són les següents :   
- Parcel·la 1, Codi 4.D7.38.465, amb referència cadastral 2902437BN0241G7879TF, de sòl urbà, d'una superfície de 5.002,54 m²s. Ubicada formant cantó amb els carrers Dolores Marqués i Cercle de Belles Arts.   
Es troba ubicada dins de l'àmbit del Pla Parcial Orriols (Sector PRR-3), aprovat definitivament al febrer de 1998; tenint en l'actualitat la condició de sòl urbà, ja que està ja executada l'obra urbanitzadora i consolidada l'edificació circumdant.  
- Parcel·la 2, codi 2.N4.70.407, amb referència cadastral 1527446QZ9688I8304OA, de 8.001,70 m²s de superfície. De forma rectangular, amb façanes orientades per l'oest al carrer Reina Violant, i per l'est amb el carrer Port de Santa Maria, i confronta al sud amb un carrer de vianants en projecte que la separa d'una zona verda; i pel nord amb una parcel·la qualificada com a Servici Públic Esportiu.  
Es troba ubicada dins de l'àmbit del Pla Parcial Ademús (Sector PRR-1), aprovat definitivament a l'abril de 1994, provinent de l'execució de la unitat B de l'esmentat sector, tenint actualment la condició de sòl urbà, ja que està ja executada l'obra urbanitzadora i consolidada l'edificació circumdant. Concretament, el seu ús correspon a dotacional; i estàt integrada en el Sistema Local Educatiu-Cultural (EC), dins de la zona de qualificació urbanística d'edificació oberta (EDA).  
  
- Parcel·la 3, Codi 9.X3.53.177, amb referència cadastral 2694653HM8140R5941DU, d'una superfície de 2.646,40 m², confronta amb els carrers Jorge Comín, Evarist Crespo Azorín i Hernández Lázaro. Es troba ubicada dins de l'àmbit del Pla Parcial Campanar Sud (sector PRR-12) aprovat definitivament al maig de 1977, provinent del desplegament i l'execució de l'esmentat sector, tenint actualment la condició de sòl urbà, concretament dotacional, i està la parcel·la integrada en el Sistema Local Educatiu-Cultural (EC), dins de la zona de qualificació urbanística d'edificació oberta (EDA).  
Paral·lelament, la resta de terrenys objecte de la modificació estan situats en l'extrem nord de la pedania de Beniferri, amb una superfície de 19.280 m², i constituïx un enclavament localitzat entre el carrer Favanella, la subestació elèctrica Sant Pau i xarxa viària d'infraestructura primària, que constituïx la confluència i connexió entre la Ronda Nord i la prolongació de l'avinguda del Mestre Rodrigo i sòl ja edificat (Alqueria de Tos).   
D'acord amb les determinacions del PGOU vigent, estos terrenys tenen la consideració de sòl no urbanitzable, en part qualificats com a protecció agrícola (PA-1) i en part com a protecció d'infraestructures (Pl-1) si, bé en el document de concert previ a la revisió del pla general, tota la zona en què es troben estos terrenys, entre la Ronda Nord i el sòl delimitat com a urbà i urbanitzable, s'ha proposat la seua inclusió com a sòl urbà amb destinació a espais lliures d'ús esportiu.  
  
Esta modificació no introduïx una nova normativa urbanística, sinó que es remet a les Normes Urbanístiques del vigent PGOU de València. Pel qual les parcel·les 1, 2 i 3, d'acord amb la tipologia atribuïda, es regiran per les Normes Urbanístiques del PGOU, així com per les ordenances generals i particulars referides a la qualificació urbanística d'edificació oberta (EDA).   
D'altra banda, la normativa urbanística aplicable a les noves zones verdes serà l'establida en les Normes Urbanístiques del PGOU de València per als Espais Lliures d'Ús Esportiu (EL-4). Esta qualificació d'espais lliures és la qualificació equivalent a la qualificació de jardí (SJL/RD), que s'utilitza en esta modificació per a adequar-la a la terminologia del ROGTU.   
Anàlisi d'alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental no té un estudi d'alternatives d'ubicació pròpiament dita; ja que bàsicament s'ha justificat el projecte i s'al·ludix a la innecessarietat de les dotacions educatives culturals de les tres parcel·les anteriorment referides. Es fonamenta la dita justificació en el fet dels molts anys que han transcorregut des que es va aprovar esta determinació en l'ordenació vigent, i que encara, no s'ha culminat en este destí educatiu, i no existix tampoc, cap previsió per a la materialització del referit ús.   
Tramitació administrativa  
Amb data 12 de desembre de 2007, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori de València remet l'estudi d'impacte ambiental junt amb la documentació tècnica, i s'incoa l'expedient corresponent d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons el certificat municipal subscrit pel secretari de l'Ajuntament de València, de 23 de juliol de 2007, en la sessió plenària realitzada eixa data, s'acorda:  
- Sotmetre a informació pública pel termini d'un mes, i amb l'efecte suspensiu de llicències previst en l'article 102 de la LUV, este projecte de modificació del PGOU, per mitjà dels corresponents anuncis en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i en un diari no oficial d'àmplia difusió a la localitat.  
- Sotmetre a informació pública pel termini d'un mes l'estudi d'impacte ambiental i remetre'l a la Regidoria de Qualitat Mediambiental, Energies Renovables i Canvi Climàtic, perquè es demanen els informes oportuns.  
Requerir a l'Entitat Metropolitana de Servicis Hidràulics (EMSHI) als efectes previstos en l'Orde de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual s'establix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental.  
- Requerir, en compliment d'esta orde, l'informe de la Conselleria de Cultura i Esport sobre la compatibilitat de la modificació exposada al públic amb la protecció del patrimoni cultural.  
- Requerir informe del Servici Municipal de Parcs i Jardins en relació amb l'estudi de paisatge.  
- Sol·licitar a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, l'expedició de la Cèdula Territorial d'Urbanització, i remetre-li la documentació descrita en l'article 227 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.   
1. Informació pública  
Este projecte de Modificació Puntual del Pla General d'Ordenació Urbana de València, va ser sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV), número 5577, de 14 d'agost de 2007, i en el diari Las Provincias de l'1 d'agost d'eixe mateix any.  
Durant el dit termini d'informació pública es van presentar al·legacions al referit programa, i no es considera cap d'estes de caràcter ambiental, a excepció d'aquelles referides als efectes derivats de la presència d'instal·lacions elèctriques d'alta tensió i una via ràpida. A continuació es resumix el contingut d'estes, així com la resposta desestimatòria emesa per l'Ajuntament de València respecte d'això:  
  
- S'al·lega, que no hi ha correspondència entre les característiques de les parcel·les reclassificades i les dels terrenys situats al nord de la pedania de Beniferri, entre altres, pels motius següents:  
- Perquè no s'establix en estes l'ús escolar sinó el de zona verda.  
  
- Per la ubicació en la nova parcel·la, d'instal·lacions elèctriques d'alta tensió aèries i subterrànies, que limiten la possibilitat de situar construccions esportives, i es recomana per tant, no destinar-les a zona verda.   
- Perquè confronten amb una carretera que és una via ràpida de quatre carrils, separats amb mitjana i amb carrils d'acceleració en què la velocitat màxima permesa és de 100 km/h.  
- Es desestimen les al·legacions basades en les dites argumentacions, basant-se en un raonament fonamentat en les consideracions que es resumixen a continuació:  
- L'exigència de mantindre l'equilibri de dotacions públiques (article 94 de la LUV) obliga l'administració a no eliminar sòl destinat a qualsevol dotació pública sense substituir-lo per una nova superfície de sòl destinada a ús dotacional públic. La legislació no exigix que l'ús del nou sòl dotacional siga idèntic a l'ús del qua es canvia la qualificació.  
  
- Respecte a l'existència d'instal·lacions elèctriques d'alta tensió aèries i subterrànies, que recomanen no destinar la parcel·la reclassificada a zona verda, s'informa que efectivament, el projecte d'urbanització de la zona verda haurà de preveure el soterrament d'estes xarxes, ja que el seu manteniment, és incompatible amb l'ús que es pretén instal·lar.   
  
- Quant a les característiques del vial limítrof a la zona verda, forma part de la Ronda Nord de la ciutat de València, tenint, tota esta, la consideració de via urbana de caràcter estructural d'acord amb les determinacions del pla general vigent, a la qual no se li ha exigit cap servitud de protecció, i està vinculada, segons els trams, al sòl urbà o a l'urbanitzable, en els quals, a més, ha format part del sector i de l'àrea de repartiment als efectes de la seua gestió, com és el cas dels PAI de Benicalap Nord, Benicalap Sud, Orriols i Benimaclet.   
  
2. Requeriment d'informació o documentació complementària  
  
- En dates 12 i 27 de febrer de 2008, respectivament, s'efectua requeriment de documentació al Servici Territorial d'Ordenació del Territori de València, i es remet la còpia d'este a l'Ajuntament de València; i se sol·liciten els informes i la documentació complementària següents:  
   
a). Informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
b). Previsió justificada del volum d'aigua potable necessari per al desenrotllament de les actuacions previstes en esta modificació; i s'adjunta l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o d'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable del municipi, sobre la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenrotllament de la Modificació al PGOU proposada, tal com arreplega l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
c) Informe del Servici Territorial d'Energia, de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, respecte a l'existència d'instal·lacions d'alta tensió aèries i subterrànies ubicades en terrenys al nord de la pedania de Beniferri.   
d) Informe del Servici Municipal de Parcs i Jardins respecte a l'estudi de paisatge presentat.  
f) Informe de la Direcció General corresponent de la Conselleria d'Educació en què s'indique la innecessarietat de destinar a ús escolar, tal com estava previst inicialment, les parcel·les proposades.   
  
g) Anàlisi d'alternatives i justificació de l'elecció dels terrenys al nord de la pedania de Beniferri proposats a reclassificar com a sòl urbà de dotacions públiques (zona verda esportiva recreativa, SJL/RD). Justificant-se igualment, la pèrdua de valors a què s'al·ludix en la documentació remesa, que van fer als dits terrenys mereixedors d'esta protecció (no urbanitzable de protecció agrícola), considerant-se, que al seu torn, també s'hagen qualificats com a no urbanitzable de protecció d'infraestructures.   
h) S'haurà de presentar un estudi acústic, el qual, serà informat per l'òrgan competent en la matèria, en compliment de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica; a causa del contacte amb la xarxa viària dels terrenys proposats al nord de la pedania de Beniferri.  
i) Certificat d'organisme gestor en què s'assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids generats com a conseqüència del desenrotllament dels terrenys previstos a executar-se com a urbans amb destinació a dotacions públiques (zona verda esportiva recreativa, SJL/RD); atés que entre la documentació aportada, únicament s'adjunta informe favorable de la Secció de Neteja i Arreplega de Residus Urbans, de 17 de setembre de 2007, referit a les parcel·les localitzades en els carrers Cercle de Belles Arts, Reina Violant i Evarist Crespo Azorín.   
  
j) Informe de l'entitat gestora a què es preveja connectar els habitatges previstos en els terrenys a requalificar, respecte a la viabilitat de gestió de les aigües residuals generades.   
k) El 6 de maig de 2008, l'Ajuntament de València remet la documentació complementària constituïda pels informes següents:   
- Informe del cap de la Secció de Neteja i Arreplega de l'Ajuntament de València, de 17 de setembre 2007.  
- Informe de la Secció de Planificació i Projectes, del 5 de setembre de 2007.  
- Informe del Servici del Laboratori Municipal i del Medi Ambient, de l'Ajuntament de València, de 14 de setembre de 2007.  
  
- Informe favorable del Servici de Proveïment de l'Entitat Metropolitana de Servicis Hidràulics (emshi), de 17 d'octubre de 2007.   
  
- Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de 17 d'octubre de 2007.  
- Informe del Servici del Laboratori Municipal i del Medi Ambient, de l'Ajuntament de València, de data 14 de setembre de 2007.   
  
Atés que la documentació aportada només constituïx una resposta parcial al contingut dels requeriments anteriorment efectuats, es reiteren estos novament amb data 9 de maig i 12 de juny de 2008.  
- El 10 de juliol de 2008, atés que no s'ha aportat fins a la data la documentació sol·licitada, es remet advertència de caducitat al Servici Territorial d'Ordenació del Territori, així com còpia d'esta a l'Ajuntament de València, i es comunica que transcorregut el termini de tres mesos sense rebre la dita documentació en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica, es procedirà al tancament de l'expedient iniciat, segons determinen els articles 87.1 i 92 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (BOE, núm. 285, de 27 de novembre de 1992).   
- Amb data 21 d'agost de 2008, la Conselleria d'Infraestructures i Transport remet la documentació aportada pel Servici de Planejament de l'Ajuntament de València, constituïda per:  
- Sol·licitud d'informe i autorització a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Sol·licitud d'informe el Servici Territorial d'Energia.  
- Còpia dels informes de la Direcció General de Règim Econòmic de la Conselleria d'Educació.  
- Còpia d'informe de la Direcció General de Planejament justificant l'elecció dels terrenys.  
- Estudi acústic.  
- Informe del Servici del Cicle Integral de l'Aigua, respecte a la viabilitat de gestió de les aigües residuals generades.  
Informes sectorials  
1. Informe de la Secció d'Obres de Jardineria, Zona Nord, de l'Ajuntament de València, de 31 d'agost de 2007, pel qual s'emet un informe favorable, en l'àmbit de les seues competències, basant-se en la documentació complementària remesa a eixe organisme, allò que s'ha desenrotllat en esta respecte a la vegetació existent i el subministrament d'aigua per a reg; i s'indica en l'esmentat informe, entre altres, les consideracions que a continuació es resumixen:  
- Parcel·les la reclassificació de les quals són objecte d'esta proposta de modificació:  
- Parcel·la carrer Cercle de Belles Arts: parcel·la tancada exempta d'edificació amb moltes males herbes seques. Es constata l'existència de tres arbres al costat del carrer Dolores Marqués, una olivera, una mèlia i un fals pebre, dels quals, els dos primers, l'olivera i la mèlia, s'hauran de respectar o trasplantar-se per ser espècies protegides en el PGOU de València.   
- Parcel·la carrer Reina Violant i Evarist Crespo Azorín: parcel·les tancades, sense edificacions i sense arbratge, plenes de males herbes seques.   
- Terrenys situats en l'extrem nord de la pedania de Beniferri:  
  
- Es constata l'existència, entre Mestre Rodrigo, la Ronda Nord i la subestació elèctrica, d'una gran parcel·la enjardinada amb praderia, tal vegada, com a conseqüència del condicionament dels veïns de la Ronda Nord i Mestre Rodrigo.  
La resta de la parcel·la, tal com s'indica en l'estudi, està completament degradada pels moviments de terra de les obres de la Ronda Nord.  
- El paisatge hortícola dels terrenys és inexistent per estar rodejat d'infraestructures i el convertix pràcticament en urbà i que donaran lloc a modificacions paisatgístiques a causa, entre altres, dels enjardinaments derivats de les zones verdes previstes en este projecte, tenint estes, un disseny específic i una normativa urbanística concreta.  
  
- Les mesures previstes per a la correcció d'impactes paisatgístics, com són: restaurar superfícies desproveïdes de vegetació i dissenyar-les per a aconseguir una elevada qualitat del paisatge urbà i integrar les edificacions en l'entorn per mitjà d'enjardinaments, zones verdes i pantalles vegetals, utilitzant espècies autòctones; es consideren correctes.  
- Les necessitats hídriques es calcularan, tenint en compte que el subministrament es farà, necessàriament, des de la xarxa de baixa pressió sol·licitant en el seu moment informe al Servici del Cicle Integral de l'Aigua, Servici competent en les connexions i la infraestructura necessària fins a connectar amb la mencionada xarxa de baixa pressió.   
2. Informe favorable de la Secció de Neteja i Arreplega, de 17 de setembre de 2007, pel qual s'estima que este projecte de modificació, no suposarà increments ni variacions substancials que impliquen considerar revisions en els servicis actualment consignats respecte d'això.   
  
3. Informe del cap de la Secció de Planificació i Projectes, de l'Ajuntament de València, de 5 de setembre de 2007, pel qual es subscriu, entre altres consideracions, el següent:   
- No hi ha cap inconvenient, d'acord amb la xarxa existent, en la modificació del PGOU proposada, atés que les zones en qüestió estan dotades amb suficiència per a assumir tant les aigües pluvials (drenatge) com les residuals o negres que es generen.  
- En l'apartat de séquies, s'han detectat caixers fora d'ús, els quals, poden ser demolits, i altres en servici que hauran de respectar-se com a servitud, atés que actualment proveïxen de reg els camps de cultiu. Si arribat el cas l'execució de planejament es vera afectat pel seu traçat seria necessari incorporar les corresponents desviacions amb l'objecte de mantindre el seu ús.  
4. Informe favorable del Servici de Proveïment de l'Entitat Metropolitana de Servicis Hidràulics (EMSHI), de 17 d'octubre de 2007, en el qual s'indica per a esta actuació que no es preveu cap augment de consum d'aigua potable; fins i tot disminuirà el consum d'aigua per a regadius, la qual cosa suposarà un augment de l'aigua de servicis, que normalment s'usa per al reg de zones verdes i neteja de carrers. No obstant això, en el mateix també s'indica que hauria de tramitar-se davant de l'autoritat de conca, el canvi d'ús dels cabals, així com el destinatari de la concessió, i passar-la de reg agrícola, a ús urbà. Informant-se, per tant, favorablement l'actuació sempre que es complisquen les condicions que en este s'indiquen; i són estes les que es transcriuen, parcialment, a continuació:  
  
- Proveir els mitjans necessaris per a assegurar que, tota l'aigua que no siga estrictament de consum humà, es realitzarà amb aigua diferent de la potable. Entre estos es considera fonamental dotar totes les zones verdes presents i futures, tant públiques com privades amb possible zona verda de doble presa d'aigües (potable i servicis).  
- Aportar compromís ferm, i amb terminis d'actuacions que permeten el canvi de destí de cabals.  
- Executar el reforç de les instal·lacions EMSHI necessàries per a atendre el consum requerit, i particularment les preses i portades. Estes instal·lacions, es realitzaran en tot moment amb la més estricta supervisió de l'EMSHI, a càrrec del peticionari, que en finalitzar-les, les entregarà a l'EMSHI.  
- Se sol·licitarà informe al concessionari de la gestió de la Xarxa Metropolitana, sobre la suficiència general de les infraestructures de l'EMSHI. Per a afrontar este consum,  
- Es recorda l'obligació dels sol·licitants de:  
- Tan ràpidament com siga possible, i en tot cas abans de començar qualsevol obra:  
- Presentar projecte, reglamentàriament visat i aprovat, amb les infraestructures hídriques, tant potables com de reg que se sol·liciten.  
  
- Este almenys haurà de contindre:  
- Els detalls de les infraestructures metropolitanes del veïnat, preses, i en general elements hidràulics d'este. Estos detalls podran ser modificats per esta administració a l'efecte d'uniformitzar elements i facilitar el manteniment de la Xarxa Metropolitana; però seran a càrrec del peticionari tots els gastos que comporten.  
  
- Detalls de les xarxes que se sol·liciten. Molt en especial, es remetrà replantejament, compromís de fons (pressupost), i pla d'obra.  
- Abans del començament de les obres:  
- Avís a esta administració del fet, i comunicació de l'entitat del director facultatiu de les obres, perquè puga supervisar-les.  
  
- Abans de la connexió a xarxes:  
- Presentar permís definitiu i/o concessió per a la presa de cabals per al reg.  
- Avís amb documents de fi d'obra, subscrits pel director facultatiu per a la seua supervisió.  
- Presentació de memòria d'actuacions realitzades, amb la seua efectivitat pràctica per a produir els estalvis necessaris per a este proveïment. Haurà d'estar firmada i visada per tècnic competent.  
- No es donarà permís de connexió i cap subministrament, si no es complixen els anteriors requisits.  
5. Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de 17 d'octubre de 2007; pel qual:   
s'emet un informe favorable al canvi de qualificació jurídica de les parcel·les qualificades com a dotacionals amb destinació a ús escolar situades als carrers Reina Violant, Evarist Crespo Azorín i Cercle de Belles Arts, per al seu destí a ús residencial plurifamiliar, i la modificació de la classificació i qualificació de la parcel·la situada en la confluència de l'avinguda Mestre Rodrigo amb la Ronda Nord, de sòl no urbanitzable a urbà amb destinació a dotacions públiques, tot això proposat en la modificació del Pla General d'Ordenació Urbana de València, redactat pel cap de Servici de l'Ajuntament de València, Delegació d'Urbanisme Habitatge i Qualitat Urbana. Servici de Planejament, Juan A. Altés, amb data de sotmetiment a informació pública de 27 de juliol de 2007, tenint en compte que els nous usos proposats des del punt de vista patrimonial s'entenen compatibles amb els valors del municipi.  
  
La valoració patrimonial expressada, es realitza sense perjuí de les conclusions finals dels informes (en aplicació de la normativa urbanística, article 83.2b de la Llei 16/2005, de 30 de desembre de la Generalitat, Urbanística Valenciana), que emet la Conselleria competent en matèria d'educació, ja que les modificacions proposades en les esmentades parcel·les afecten el canvi d'ús, d'educatiu a residencial i que s'apliquen les mesures compensatòries previstes en l'article 94 de la Llei 16/2005, de 30 de desembre de la Generalitat, Urbanística Valenciana, derivades de l'increment d'aprofitament lucratiu privat fruit de la modificació.   
  
6. Informe del Servici del Laboratori Municipal i del Medi Ambient, de l'Ajuntament de València, de 14 de setembre de 2007, en el qual es determina que, en referència al projecte examinat, no hi ha objecció a este en l'àmbit de les seues competències.   
7. Informe de la Secció de Planificació i Projectes de l'Ajuntament de València, de 28 de juliol de 2008, en el qual s'establix el següent:  
  
D'acord amb la modificació plantejada és previsible que encara existint xarxa de sanejament als voltants de les parcel·les que es requalifiquen i sent viable la gestió d'aigües residuals, previ a l'inici de les obres, serà preceptiva la presentació del corresponent projecte d'urbanització, on, en funció de les necessitats concretes, es podrà plantejar des d'este Servici la inclusió d'actuacions com ara:  
  
- Ampliació d'alguns punts de la xarxa o, si és el cas, mallar la disposició actual.  
- Desviacions de conduccions, ja siga de col·lectors unitaris com de séquies, desplaçant-les fora dels límits de les parcel·les.  
- Adequació i alineació per via pública d'algun tram d'infraestructura existent.  
Tot això, així com la urbanització en superfície per al seu drenatge de pluvials (connexions, embornals, engolidors, etc.) estarà suficientment explicitat en l'esmentat projecte que haurà de tindre dictamen favorable, emés en el seu moment, per este Servici del Cicle Integral de l'Aigua de l'Ajuntament de València.   
Consideracions ambientals   
1. Les tres parcel·les afectades per esta modificació, estan lliures d'edificació, amb els seus fronts de parcel·la que donen sobre vials públics completament urbanitzats. Al contrari, els terrenys al nord de la pedania de Beniferri, presenten dos zones diferenciades: la zona compresa entre la subestació elèctrica i l'avinguda del Mestre Rodrigo està enjardinada; mentre que la zona pròxima a la Ronda està actualment ocupada per moviments de terres corresponents a l'execució d'obres, i persistix la traça d'un vial de caràcter provisional que creuava el traçat de la Ronda que connecta ara amb l'enllaç situat en la intersecció de la Ronda amb l'avinguda del Mestre Rodrigo.   
  
2. En l'estudi d'impacte ambiental remés s'ha realitzat una descripció molt generalista respecte als efectes i la valoració dels impactes susceptibles de produir-se sobre el paisatge derivats de l'execució d'esta modificació. En primer lloc es destaca que durant la fase de moviment de terres, i fins que no s'instaura la vegetació prevista, els efectes paisatgístics solen ser més evidents. El que es posa de manifest al·ludint que este fet ja s'ha evidenciat amb l'execució de la Ronda Nord; per la qual cosa es considera que per a aconseguir minimitzar l'impacte s'hauria de reduir el temps transcorregut entre les dos fases. No obstant això, i encara que es considera que en este tipus d'actuacions l'impacte una vegada es produïx, té caràcter irreversible, si que pot atenuar-se, ja que el nou paisatge a constituir introduirà un elevat i singular valor, donat l'estat de degradació preoperacional que presenten algunes de les parcel·les; al seu torn, la dotació de zones verdes introduïx un major atractiu i integració paisatgística a l'àmbit que es pretén urbanitzar.  
  
3. En l'apartat relatiu a les mesures preventives i correctores a adoptar, únicament s'han considerat les següents:   
- Realització de regs periòdics en les àrees on existisquen materials pulverulents o es realitzen moviments de terres.  
- Les arreplegues de materials es localitzaran en zones resguardades de vents dominants i si és possible en llocs de reduïda visibilitat.  
- Posteriorment a l'execució de les obres, o durant estes si fóra possible, seran restaurades aquelles superfícies desproveïdes de vegetació i susceptibles d'erosionar-se.   
- Els materials, tractaments superficials del vial, lluminària, mobiliari, tanques, etc., s'adequaran a l'ambient urbà i seran de qualitat adequada per a evitar impactes visuals i estètics.  
- Les edificacions s'integraran en l'entorn per mitjà de la creació d'enjardinaments, zones verdes i pantalles vegetals. En estes s'empraran espècies autòctones o característiques de l'entorn.  
- El disseny de la zona; equipaments, vials i enjardinament es realitzarà de forma integral.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 8.a de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, i concordants del seu reglament.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tant, basant-se en tot l'anteriorment exposat i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la Modificació del Pla General d'Ordenació Urbana de València en les parcel·les emplaçades en els carrers Cercle de Belles Arts, Reina Violant i Evarist Crespo Azorín al terme municipal de València (València); sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada fins a la data, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb les condicions establides en l'apartat segon d'esta declaració.   
  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment de les condicions que es desenrotllen a continuació:   
1. Prèviament a l'inici de les obres d'urbanització (i així es disposarà en les corresponents fitxes de planejament):  
a) S'obtindrà l'informe relatiu a l'estudi acústic presentat, en compliment de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.   
b) S'haurà d'obtindre l'informe favorable de la Conselleria de Cultura sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià; i complirà les determinacions que, si és el cas, continga l'esmentat informe preceptiu i vinculant.   
c) S'obtindrà les corresponents autoritzacions de l'organisme de conca competent (i s'adequaran al que dicte la Confederació respecte als procediments de concessió i autorització pertinents), respecte al canvi d'ús dels cabals, de reg agrícola a ús urbà.   
d) S'haurà d'obtindre els informes favorables del Servici Cicle Integral de l'Aigua de l'Ajuntament de València, relatius al sistema de depuració proposat per a les aigües residuals que es generen com a conseqüència del desenrotllament del sector; i la solució que es considere més apropiada, donades les característiques del projecte, respecte a l'evacuació de les aigües pluvials.   
2. Haurà de complir les consideracions, relatives a la vegetació i al subministrament d'aigua per a reg, indicades en l'informe de la Secció d'Obres de Jardineria, Zona Nord, de l'Ajuntament de València, de 31 d'agost de 2007.  
3. Es complirà el que establix l'Informe del cap de la Secció de Planificació i Projectes, de l'Ajuntament de València, de 5 de setembre de 2007.  
4. Es compliran les condicions establides en l'informe favorable del Servici de Proveïment de l'Entitat Metropolitana de Servicis Hidràulics (EMSHI), de 17 d'octubre de 2007.   
  
5. S'haurà de considerar el que establix l'informe de la Secció de Planificació i els Projectes de l'Ajuntament de València, de 28 de juliol de 2008.   
6. Les infraestructures necessàries en matèria de depuració d'aigües residuals, s'executaran de manera que es garantisca el ple funcionament d'estes en el moment de l'inici d'ocupació.  
7. Serà necessària la reposició de tots els servicis i les infraestructures de reg afectat i funcionalment necessari per part de l'urbanitzador. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'este. Qualsevol desviació o alteració de les dites instal·lacions haurà de tindre l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, que determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
8. L'Ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
  
9. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplega dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
10. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i queda prohibida la incineració in situ d'estos o de qualsevol altre tipus de residu.  
11. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es portaran a cap les labors de neteja i manteniment d'esta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
12. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades, donada l'elevada qualitat agrària d'estes, i es destinarà al feblert de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que la dita terra no perda les seues condicions d'humitat i les seues característiques edàfiques.  
13. El material necessari per a realitzar l'esplanada de l'àmbit d'actuació haurà de provindre de pedrera o zona de préstec autoritzada, i haurà de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada; i haurà de disposar-se de les preceptives autoritzacions sectorials.  
14. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en estes condicions, les establides en l'estudi d'impacte ambiental, en el document de síntesi i les labors de vigilància que corresponguen al programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i al de construcció; i es valoraran adequadament als efectes de pressupost, els gastos derivats del seu compliment.  
15. D'acord amb el que establix l'article 35 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental: «La vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades per l'Agència del Medi Ambient correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals».  
  
16. Les altres condicions de caràcter ambiental que es deriven de les preceptives autoritzacions sectorials que se li apliquen.   
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 11 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno,