Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5651, del 30-11-2007 (2007/14943)

RESOLUCIÓ de 25 de setembre de 2007, del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual s'aprova definitivament l'homologació sectorial i Pla de reforma interior de millora de la Unitat d'Execució del carrer Periodista Gil Sumbiela del municipi de València..
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5651

Data del DOGV
:   30-11-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/14040


Data del document
:   25-09-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * València
    * pla d'urbanisme

RESOLUCIÓ de 25 de setembre de 2007, del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual s'aprova definitivament l'homologació sectorial i Pla de reforma interior de millora de la Unitat d'Execució del carrer Periodista Gil Sumbiela del municipi de València.. [2007/14564]  
Vist l'expedient relatiu a l'homologació sectorial i Pla de reforma interior de millora de la unitat d'execució del carrer Periodista Gil Sumbiela, remés per l'Ajuntament de València, i de conformitat amb els següents,   
Antecedents de fet  
Primer. El projecte es va sotmetre a informació pública mitjançant edictes en el DOGV, de data 18 d'agost de 2005, i el diari El Mundo, de data 12 d'agost de 2005. En aquest període es va presentar una al·legació del Grup Municipal Socialista que va ser desestimada en la sessió plenària de data 28.07.06  
Segon. El projecte consta de document d'homologació i Pla de reforma interior de millora que conté memòria informativa, memòria justificativa, normes urbanístiques i plànols.  
Tercer. Durant la tramitació de l'expedient s'han sol·licitat els informes següents:  
- DG de Transports. CIT  
- Ministeri de Ciència i Tecnologia  
- Serveis Territorials de Cultura  
- DG d'Habitatge.  
Fins ara no s'ha emés cap informe, encara que en l'expedient administratiu s'incorpora la documentació següent:  
- Informe de la cap de secció de l'Oficina Tècnica de Planejament de l'Ajuntament de València, de data 19.07.2006, on assenyala que existeix l'informe de la conselleria de Cultura, Educació i Esport que diu el següent: En el supòsit de no poder ampliar-se l'actual parcel·la equipaments, serveis públics, d'1.805,56 m², amb la parcel·la veïna qualificada com a ús terciari, d'1.493,59 m², aquesta parcel·la d'equipament, serveis públics, d'1.805,56 m², no es considera necessària a l'efecte d'implantar-hi algun centre escolar corresponent a ensenyament competència d'aquesta conselleria, ja que no permet en la seua superfície fer una actuació adequada.  
- Informe del cap de secció de Projectes d'Infraestructures i de l'arquitecte municipal de l'Ajuntament de València, de data 18.07.2006, on s'assenyala que:  
Pel que fa al sanejament, el projecte presentat s'adapta a l'informe del Servei del Cicle Integral de l'Aigua, de data 07.12.2005, i la solució proposada s'ajusta a l'exigència d'una xarxa de sanejament amb la capacitat suficient per a atendre correctament el servei, segons el que prescriuen les ordenances corresponents.   
Pel que fa al proveïment de l'aigua, assenyala que la xarxa haurà d'adaptar-se a l'informe del Servei Integral de l'Aigua, de data 13.01.2006, que en termes generals estableix una proposta favorable sobre a la instal·lació de la font d'abeurador, i unes correccions que s'han de realitzar, com poden ser que la disposició de les canonades dissenyada i les existents s'ajusten a les ordenances municipals, etc. Respecte d'això, cal assenyalar que no s'ha remés la documentació a la CHJ per a la seua convalidació, encara que, una vegada detectat l'error, s'ha traslladat la documentació a la CHJ per a la convalidació d'aquesta.   
Quart. En la sessió de la CTU de 20.04.07, el representant del Ministeri de Medi Ambient va votar en contra. El tenor literal del vot és el següent:  
L'article 25.4 del Text refós de la Llei d'aigües (TRLA, aprovat per Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, i modificat per la Llei 11/2005, de 22 de juny) exigeix que els actes i els plans que les comunitats autònomes hagen d'aprovar en l'exercici de les seues competències sobre ordenació del territori i urbanisme han de disposar de l'informe previ de les confederacions hidrogràfiques. Aquest informe ha de versar sobre la possible afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les zones de servitud i neteja, sobre l'existència de recursos hídrics suficients per a satisfer les noves demandes plantejades, i sobre la possible incidència de l'actuació en el règim de corrents. L'informe s'entendrà desfavorable si no s'emet en el termini establit a aquest efecte.  
Per la seua banda, l'article 19.2 de la Llei de la Generalitat Valenciana 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge ?LOTTP- (modificada per la Llei 16/2005), determina que la implantació d'usos residencials, industrials, terciaris, agrícoles o altres que impliquen un increment del consum d'aigua, requerirà l'obtenció prèvia d'informe de l'organisme de conca competent sobre la disponibilitat i compatibilitat de les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats; la qual cosa requereix títol habilitant mitjançant resolució adoptada en expedient administratiu amb audiència a tercers afectats i anàlisi de compatibilitat amb la planificació hidrològica. La conjunció dels tres punts sobre els quals ha de manifestar-se l'informe suposa necessàriament l'existència de drets d'aigua, i no es pot identificar disponibilitat amb la simple existència de recursos hídrics.  
De la mateixa manera, cal assenyalar que la disposició addicional segona de la Llei 13/2003, reguladora del contracte de concessió d'obres públiques, de 23 de maig, en relació amb l'article 83.3 de la Llei 16/2005, urbanística valenciana, estableix que l'administració general de l'Estat emetrà informe en la instrucció dels procediments d'aprovació, modificació o revisió dels instruments de planificació territorial i urbanística que puguen afectar l'exercici de les competències estatals i que aquest informe té caràcter vinculant.  
Així mateix, la interlocutòria de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (mesures cautelars número 1/001003/3371-LPM), de 15 de gener de 2007, en el si del procés instruït pel Recurs 1003/2006 interposat per l'administració de l'Estat contra l'Acord de 30 de juny de 2006, dictat per aqueixa Comissió Territorial d'Urbanisme, d'aprovació de l'homologació modificativa i Pla parcial del sector el Pinaret, al terme municipal d'Ador, estableix tres qüestions essencials:  
Que l'informe de l'organisme de conca és preceptiu, i la comunitat autònoma no pot legislar sobre la forma i la manera en què l'Estat ha d'exercir les seues competències, ni pot substituir la seua intervenció per mitjà de norma autonòmica.  
Que l'informe que puga emetre una presumpta entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament ?tal com al·ludeix l'article 19.2 de la LOTPP- no pot substituir l'informe de l'organisme de conca.  
Que l'informe previ de l'organisme de conca és requisit necessari perquè la Generalitat Valenciana (fins i tot l'ajuntament) puga aprovar un instrument de planejament, quan es donen les condicions de l'article 25 TRLA.  
Amb més motiu, la legitimació de les entitats col·laboradores ha de ser avalada per una inscripció en un registre amb aquesta finalitat, l'administració del qual correspon a la pròpia Generalitat Valenciana; tot això, emparat per normativa específica sobre la seua regulació. A aquest respecte, el Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, el qual regula les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental, i se'n crea i regula el registre ?aprovat per cert després de la LOTPP- no sembla emparar les funcions a què al·ludeix el precepte de l'article 19.2 LOTPP. No hi ha constància de l'existència d'una altra norma reguladora d'aquestes entitats. Es desconeix també si les condicions de la possible concessió per al subministrament d'abastiment o l'objecte social de la mercantil possibiliten a aquesta per a emetre els informes en qüestió.  
En conseqüència, ha de concloure's necessàriament que les empreses subministradores no tenen legitimitat, idoneïtat i capacitat per a informar sobre drets d'aigua, competència originària, exclusiva i, per tant, insubstituïble dels organismes de conca; drets, d'altra banda, els titulars legítims dels quals han degut o bé declarar ?en els terminis establits en la legislació d'aigües- per a la seua inscripció en el Registre d'Aigües o en el Catàleg d'Aigües Privades, o bé accedir a l'ús privatiu per mitjà de la preceptiva concessió administrativa que finalment ha de ser inscrita així mateix en el Registre d'Aigües. No cal ni dir-ho que l'administració del dit Registre d'Aigües o Catàleg d'Aigües Privades correspon a l'organisme de conca, en virtut del TRLA.  
D'altra banda, atesa la complexitat dels expedients sotmesos a la Comissió, no disposar de la documentació necessària per a emetre l'informe, amb l'antelació suficient per a poder ser estudiada, analitzada i valorada, impossibilita que aquest membre de la Comissió puga exercir de manera adequada la funció per a la qual ha sigut designat, la qual cosa pot suposar infracció de l'article 24 de la Llei 30/1992, de règim jurídic de les administracions públiques i procediment administratiu comú, i també contravenir la doctrina jurisprudencial respecte d'això. Fins i tot pot constituir una possible vulneració de l'article 23.2 de la Constitució espanyola.  
Per tot el que s'ha exposat, i tenint en compte tots els arguments anteriors, han de fer-se addicionalment les següents precisions i consideracions sobre l'expedient de referència, el qual se sotmet a la Comissió Territorial:  
No s'ha sol·licitat ni l'informe de l'article 25.4 del TRLA ni tampoc el de l'article 19.2 de la LOTPP. En conseqüència, no es disposa de documentació de cap classe.  
D'altra banda, i segons es va exposar en la Comissió Informativa prèvia celebrada el 17 dels corrents, l'actuació comportaria un increment en l'edificabilitat total, actuació que comprén un nombre indeterminat d'habitatges nous. D'això es dedueix necessàriament que hi ha noves demandes de recursos hídrics, per la qual cosa resulta d'aplicació l'article 25.4 del TRLA. Per tot això, i atesa l'absència total d'informació disponible que permeta al vocal que subscriu fer una anàlisi ràpida en el període comprés entre la Comissió Informativa i la Territorial, a fi de fonamentar millor el seu possible vot en aquesta última, va sol·licitar al seu secretari, al terme de la indicada Comissió Informativa, almenys, una còpia de l'informe que es va sotmetre a aquesta, on vénen els antecedents respecte d'això, petició que li va ser verbalment denegada. A aquest respecte, qui subscriu açò fa constar que diversos membres de la Mesa van tenir a la seua disposició còpia de tots els informe corresponents a l'ordre del dia. Resulta notori que mentre alguns dels membres van poder accedir a aquesta documentació durant el transcurs de la sessió, altres van resultar discriminats, per tant es va produir un greuge comparatiu. Aquesta situació es produeix habitualment en totes les comissions informatives. En virtut de l'anteriorment exposat, i no havent-se pogut emetre el preceptiu informe de l'article 25.4 del TRLA, ha d'entendre's que s'estarien desconeixent competència de l'Estat en matèria de domini públic hidràulic, per la qual cosa l'expedient urbanístic s'ha tramitat amb omissió d'un tràmit preceptiu. Ha de recordar-se ací la posició defesa per la síndica de Greuges de la Comunitat Valenciana en relació amb els informes de l'article 25.4 del TRLA i que reiteradament defén la necessitat de comptar amb els informes de l'organisme de conca, previs i vinculants, a l'aprovació d'instruments urbanístics. Posició, doncs, d'una institució valenciana, que coincideix plenament amb els plantejaments d'aquesta CHJ.  
Per tot l'anteriorment exposat, i d'acord amb l'informe desfavorable emés, el representant del Ministeri de Medi Ambient en la CTU de València, vota en contra de la proposta d'aprovació de l'instrument urbanístic de referència, i sol·licita que aquest vot particular conste en l'acta de la sessió, i que s'incorpore a aquesta i a l'expedient número 2007/0341 en el present escrit que sustenta i fonamenta el dit vot.  
Cinqué. València disposa d'un Pla general, aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 28 de desembre de 1988.  
Sisé. La Comissió Territorial d'Urbanisme de data 20 d'abril de 2007, amb el vot favorable de tots els vocals presents excepte el representant del Ministeri de Medi Ambient que el va emetre en sentit desfavorable, va acordar informar favorablement l'homologació sectorial i PRIM del carrer Periodista Gil Sumbiela del municipi de València, i supeditar l'elevació de l'expedient al conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, proposant l'aprovació definitiva d'aquest, a l'emissió de l'informe de suficiència de recursos hídrics per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
Seté. La directora general d'Ordenació del Territori, en data 18 de setembre de 2007, de conformitat amb l'informe sobre el compliment de la supeditació de la Comissió Territorial d'Urbanisme, de data 15 de juny de 2007, va resoldre:   
1. Considerar complides les condicions contingudes en l'acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de data 20 d'abril de 2007.   
2. Elevar al conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge la proposta d'aprovació definitiva de l'homologació i Pla de reforma interior de millora de la unitat d'execució Periodista Gil Sumbiela de València.  
Fonaments jurídics  
Primer. D'acord amb el que disposa la disposició transitòria primera de la LUV, el règim que s'ha de seguir és l'assenyalat en la LRAU, ja que ha acabat el termini màxim per a resoldre previst en la llei. No obstant això, de conformitat amb el que estableix la disposició transitòria quarta del Decret 67/06, determinades actuacions han de regir-se pel que disposa la LUV (com és el cas de la prestació de la garantia definitiva, subscripció del contracte, etc.). La proposta de programa va ser tramitada a través del procediment simplificat en via notarial, regulat en l'article 48 de la LRAU, i aquesta compleix el que disposa l'article 17 de l'annex del Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 201/1998, de 15 de desembre, del Govern Valencià, quant als estàndards aplicables a les modificacions de planejament pel que fa al sòl urbà.  
Segon. El projecte té com a objecte l'homologació i desenvolupament del sector del carrer Periodista Gil Sumbiela, i no es modifica la classificació del sòl que continua sent sòl urbà, i tampoc es modifica l'ús global de la zona, que continua sent residencial eixample. La seua localització espacial és la següent:  
Nord: carrer Periodista Gil Sumbiela.  
Sud: carrer Picaio i part posterior de les edificacions a la plaça Pintor Llanos.  
Est: carrer General Llorens.  
Oest: Part posterior de les edificacions que donen al carrer Rosales i connexió amb els carrers l'Ènova i Montserrat.  
La superfície de l'àmbit del PRIM és de 7.604,25 m², mentre que la superfície de la UE és de 5.844,54 m².   
L'aprovació del PRIM comportarà els següents objectius:  
a) L'esponjament de la zona creant una zona verda: Es pretén crear una zona verda (de 1.025,68 m²), amb qualificació de jardí, que s'ubicarà al centre de l'illa de cases formada pels carrers Periodista Gil Sumbiela, General Llorens, Rosales, Picaio i Doctor Marco, i accedir a aquesta des del carrer Periodista Gil Sumbiela, mitjançant un vial, que té una superfície de 3.067,60 m², dels quals 2.876,59 m² es troben inclosos en la UE.  
b) Canvi d'ús de la l'illa de cases que estava destinada a terciari per ús residencial per a la realització d'habitatges de protecció pública i privats, i locals d'ús compatible en planta baixa: Es planteja modificar l'edificabilitat existent de TER-3, de 2.988,38 m²sostre, per ús residencial amb qualificació d'ENS-1, per a la construcció d'habitatges de protecció pública (amb 2.579,76 m²sostre) i privades, i també locals d'ús compatible en planta baixa.  
c) Reubicació de 2.545,07 m²sostre de sostre qualificat ENS-1: En l'àmbit de la UE es proposa la reubicació de 2.545,07 m²sostre qualificat ENS-1, de l'interior de l'illa de cases, a la nova edificació que es projecta.  
d) Increment de l'edificabilitat a la UE, amb destinació a habitatges protegits: Es pretén un increment de l'edificabilitat amb destinació a HPP, per la qual cosa es compensarà l'Ajuntament pel dit increment. La superfície edificable reubicada en l'edificació proposada, seria:  
Superfície m²sostre segons PGOU  
TER-3 carrer General Llorens 2.988,38 m²sostre  
ENS-1 Pati de l'illa de cases 2.545,07 m²sostre  
Total superfície aportada: 5.533,45 m²sostre (1)   
Superfície m²sostre segons la proposta   
Total de la superfície aportada 5.533,45 m²sostre (1)  
Increment d'edificabilitat 5.975,41 m²sostre  
Total edificabilitat 11.508,86 m²sostre  
Dels 11.508,86 m²sostre, es destinen als usos següents:   
- Planta baixa (lliure): 1.942,27 m²sostre.  
- Habitatge lliure: 1.011,34 m²sostre  
- HPP: 8.555,25 m²sostre  
A través del PRIM, també es pretén el següent:  
a) Canvi de l'alineació de la façana interior de l'edifici ENS-1, que dóna al carrer Picaio per a alinear-se al carrer Montserrat.  
b) Eliminació de l'edificació d'una planta, situada a la part posterior de l'edifici que dóna al carrer Picaio, de manera que aquest edifici s'alinee al carrer Montserrat amb cinc plantes.  
c) No s'altera l'edificabilitat d'aquest edifici, ja que es compensa la pèrdua d'edificabilitat en el baix amb l'altura.  
d) Una parcel·la edificable d'1.942,27 m² i d'11.508,86 m²sostre.  
e) Un sòl dotacional de 4.093,28 m².   
La distribució del sòl dotacional en l'àmbit del sector és la següent:  
SRV 3.067,60 m²  
 SRV viari rodat 0 m²  
 SRV viari de vianants 3.067,60 m²  
SJL 1.025,68 m²  
Els paràmetres de la UE són els següents:  
  
L'instrument de planejament proposa un augment d'edificabilitat que es xifra en 5.975,41 m²sostre, amb la qual cosa l'edificabilitat total proposada per a la UE puja a 11.508,86 m²sostre. D'aquesta edificabilitat total, 8.555,15 m²sostre es destinaran a HPP, que suposa una miqueta més al 20% de l'aprofitament objectiu residencial, i 2.953,58 m²sostre a habitatges de renda lliure.  
Tercer. Pel que fa a la capacitat del sanejament i depuració d'aigües residuals, l'Ajuntament presenta informació respecte d'això, i queda justificada la viabilitat del tractament de les aigües residuals.  
Quart. L'alteració de l'ordenació establida pel Pla general, a causa de l'augment de l'aprofitament lucratiu privat pel canvi de qualificació del terciari-3 a residencial, compleix amb l'article 55.3 de la LRAU, ja que no es produeix pèrdua de dotació pública per al sector perquè es proposa una substitució dins de l'ús dotacional consistent a canviar d'equipament (amb 1.805,56 m²) a zona verda, espais lliures i xarxa viària (3.902,27 m²), i s'augmenta la superfície dotacional de 1.805,22 m² a 3.902,27 m². Per tant, la proposta respon satisfactòriament l'interés públic, i no s'aprecia obstacle legal que impedisca l'aprovació autonòmica, conformement amb l'article 40 LRAU.   
Cinqué. Actualment, són diverses les interlocutòries dictades por el Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en les peces separades de suspensió de recursos interposats pel Ministeri de Medi Ambient - Confederació Hidrogràfica del Xúquer, contra l'aprovació de plans urbanístics que no disposaven de l'informe favorable de l'organisme de conca.   
Per això, convé analitzar la doctrina que està establint respecte d'això el TSJCV, i que ha anat evolucionant i perfilant-se en les diferents interlocutòries, per a poder concloure si les pautes i directrius dels òrgans judicials han sigut respectades en el present expedient d'homologació i PRIM Periodista Gil Sumbiela de València.  
S'analitza a continuació el contingut de les següents resolucions judicials:  
A. Interlocutòria dictada el 15-01-2007 per la Secció Primera de la Sala Contenciosa Administrativa del TSJCV en el recurs 1/01823/2006. (Assumpte PP Pinaret d'Ador)  
D'aquesta interlocutòria s'extrau el resum següent:  
1. Dels preceptes 25.4 del Text refós de la Llei d'aigües i de l'article 19 de la Llei de la Generalitat Valenciana, 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge es desprenen dos qüestions a tractar:  
a) Necessitat de sol·licitud d'informe a l'organisme de conca  
1. És preceptiva la sol·licitud d'informe a l'organisme de conca.  
2. L'informe ha de prendre com a base «el que preveu la planificació hidràulica i les planificacions sectorials aprovades pel Govern...»  
3. Quan comporten noves demandes de recursos hídrics, l'informe de la Confederació es pronunciarà expressament sobre l'existència o inexistència de recursos suficients per a satisfer aquestes demandes.  
D'altra banda, de l'article 19.2 de la Llei 4/2004 cal destacar la possibilitat de substituir l'informe previ de l'organisme de conca (estatal) pel de «entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament...», previsió que reprodueix l'article 41.1 del Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'ordenació i gestió territorial i urbanística.  
La Sala interpreta aquest precepte i entén que la comunitat autònoma no pot legislar sobre la forma i la manera en què l'Estat ha d'exercir les seues competències, ni pot substituir la seua intervenció per mitjà de norma autonòmica. Però això no significa que l'informe de l'entitat gestora no puga ser valorat per la Generalitat Valenciana, municipi o pel mateix Tribunal a l'hora de prendre la decisió, però no com a substitutiu de l'informe de l'organisme de conca.  
Per tant, s'arriba a la conclusió que l'informe previ de l'organisme de conca és requisit necessari perquè l'Ajuntament o la Generalitat Valenciana puguen aprovar un instrument de planejament quan es donen les condicions de l'article 25.4 de la Llei estatal.  
b) El caràcter vinculant de l'informe  
El caràcter vinculant de l'informe de l'organisme de conca no ve arreplegat ni en l'article 25.4 del Text refós de la Llei d'aigües ni en l'article 19.2 de la Llei 4/2004 de la Generalitat. Les raons que existeixen perquè siga d'aquesta manera són:  
- Així es dedueix de la doctrina establida en sentències del Tribunal Constitucional (118/1998, 123/2003, 149/1991, 227/1988).  
- L'article 83.1 Llei 30/92, que diu: «excepte disposició expressa en contra, els informes seran facultatius i no vinculants».  
- Segons l'article 16.3 de la Llei 6/1998, sobre règim del sòl i valoracions, quan un instrument de planejament siga aprovat provisionalment per l'ajuntament, per a l'aprovació definitiva per silenci administratiu només s'exigeixen dues condicions: sol·licitud d'informes preceptius i informació pública.  
- A més, l'actual Llei del sòl estatal parla d'informes determinants, però no vinculants.  
2. El fonament jurídic quart de la interlocutòria valora la incidència dels informes de l'organisme de conca per tal que la Sala puga suspendre un instrument de planejament, i distingeix els supòsits següents:  
a) Informes via silenci administratiu positiu: Tindrien aquest caràcter totes aquelles sol·licituds d'informe de l'organisme de conca anteriors a l'entrada en vigor de la Llei 11/2005, que modifica la Llei 10/2001. En aquests casos la dificultat per a l'Estat rau en el fet d'oposar-se a un instrument de planejament que disposa de l'informe legal de caràcter favorable ja que existeix un principi general segons el qual "ningú no pot anar vàlidament contra els seus propis actes".  
b) Informes desfavorables via silenci administratiu negatiu de l'article 25.4 en la redacció donada per la Llei 11/2005. En aquest cas la Sala entén que es fa difícil admetre que una administració, en aquest cas l'Estat, puga limitar les competències d'una comunitat autònoma o municipi basant-se en el silenci administratiu negatiu, ja que per a limitar una competència és necessari exposar de forma clara i precisa en quina manera l'actuació d'una administració limita o retalla les competències d'una altra administració.  
c) En cas d'informes expressos, en cada cas en concret s'ha d'examinar la pugna o xoc d'interessos per a resoldre la suspensió.  
La Sala considera que a l'hora d'emetre informe l'organisme de conca haurà de fer-ho prenent com a paràmetres:   
a) La Planificació hidrològica i   
b) Els estudis sobre aigua a la Comunitat Valenciana. En aquest sentit cita la Directiva 200/60/CE del Parlament Europeu i del Consell de 23 d'octubre de 2000, per la qual s'estableix un marc comunitari d'actuació en l'àmbit de la política d'aigües que estableix uns terminis, que actualment ja han transcorregut, per a demanar informació i elaborar estudis sobre aigües superficials i subterrànies. Si aquest aspecte de la Directiva s'haguera complit, l'organisme de conca hauria de disposar de gran informació sobre totes les aigües de la Comunitat Valenciana, superficials i subterrànies, la seua qualitat, usos, etc, i disposaria de tots els elements per a fer un informe complet, i a més, tota aquesta informació hauria d'estar a l'abast de tots, Generalitat, municipis, entitats gestores i particulars.   
La Sala no donarà per vàlids informes que no s'ajusten als paràmetres que s'acaben de citar, ni a l'organisme de conca ni a les entitats col·laboradores o empreses.  
3. El fonament jurídic cinqué de la interlocutòria estableix el contingut mínim dels informes de les empreses subministradores d'aigua. Aquest contingut mínim és el següent:  
1. Titularitat dels pous  
2. Disponibilitat present o futura de l'aigua d'aquests.  
3. Aforament, per a saber la quantitat d'aigua i la previsió de l'article 52.2 del Text refós de la Llei d'aigües, i 84 del Reglament segons se sobrepassen o no els 70.000 metres cúbics de volum anual.  
4. Qualitat de les aigües tenint en compte que en aquest cas són per a consum humà. La qualitat de subministrament humà en el fons determinarà la quantitat d'aigua disponible per a aquest ús essencial, l'article 40.1.a) del Decret 67/2006 remet al Reial decret 140/2003 de 7 de febrer, desenvolupat en l'Ordre SCO/1 591/2005, de 30 de maig, sobre el sistema d'informació nacional d'aigua de consum i el pla d'autocontrol aprovat per les autoritats sanitàries. La normativa sobre la qualitat de les aigües a la Comunitat Valenciana ha sigut desenvolupada pel Decret 58/2006, de 5 de maig, del Consell, pel qual es desenvolupa, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, el Reial decret 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'estableixen els criteris sanitaris de la qualitat de l'aigua de consum humà.  
5. Necessitat o no de tractament.  
6. Necessitat o no de fer obres d'infraestructures.  
B. Interlocutòria dictada l'01-03-2007 per la Secció Primera de la Sala Contenciosa Administrativa del TSJCV en el recurs 1/01051/2006 (2ª interlocutòria PP Pinaret d'Ador):  
En aquesta interlocutòria, després de concretar-se en el fonament de dret primer que l'informe de la CHJ no té caràcter vinculant, en els següents fonaments jurídics remarca el fet que la Confederació és qui coneix o hauria de conéixer les dades precises sobre els recursos físicament existents i l'efectiva disponibilitat de recursos hídrics d'acord amb el Pla hidrològic, màximament en els casos en què es discuteix l'existència de recursos hídrics per al subministrament a les poblacions que és l'ús de l'aigua que gaudix de prioritat ope legis (article 60 TRLA). Així, les STC 61/2002 i 227/91 afirmen que correspon a l'administració la càrrega de la prova quan es tracta de dades que hauria de posseir. Resulta insuficient que els informes de la CHJ només es referisquen als aprofitaments concedits o en tramitació, ja que de l'article 25.4 del TRLA no es dedueix que siga necessari acreditar l'existència de concessió, és suficient que s'acredite l'existència física de l'aigua i la seua disponibilitat.   
Per tant, en el cas examinat en aquesta interlocutòria, com que s'ha aportat un informe de l'entitat gestora que acredita l'existència física d'aigua i no havent acreditat la CHJ prima facie la seua no disponibilitat, el fumus juga en aquest cas a favor de la no-adopció de la mesura cautelar perquè no existeix aparença suficient de bon dret de l'administració recurrent a la vista de l'existència d'una acreditació mínima de recursos hídrics.  
C. Interlocutòria dictada el 30-05-2007 per la Secció Primera de la Sala Contenciosa Administrativa del TSJCV, en el recurs 1/000059/2007 (assumpte PP Realenc de Carcaixent)  
Aquesta interlocutòria conté exactament els mateixos fonaments jurídics que la interlocutòria d'Ador de data 15-01-2007, analitzada anteriorment, a excepció del fonament jurídic cinqué, en el qual, després d'examinar tant l'informe de l'entitat gestora com l'informe negatiu de la Confederació arriba a la conclusió següent:  
- L'informe emés per Aigües de València de 5-06-2006, complementat per un altre emés el 31-01-2005, compleix estrictament la interlocutòria d'aquesta Sala de data 15-01-2007 (interlocutòries 1003/2006), en tractar-se d'un informe raonat sobre existència d'aigua, titularitat dels pous, disponibilitat present o futura, aforament i qualitat de les aigües, necessitat o no de tractament, obres d'infraestructures necessàries.  
- L'informe de la Confederació es basa en els paràmetres següents: a) les empreses subministradores no tenen idoneïtat i b) no es disposa de la documentació necessària. Aquests dos paràmetres són rebatuts per la Sala indicant respecte al primer punt que no és que les empreses gestores no tinguen idoneïtat per a l'emissió d'informes, sinó que efectivament el seu informe no pot substituir el de la Confederació, i respecte al segon punt incideix en el fet que la Confederació no diu quina documentació és necessària, ja que el seu informe no ha de pronunciar-se sobre el projecte sinó sobre l'existència d'aigua o les circumstàncies concretes sobre la seua falta de disponibilitat.  
Per tant, i atés que el projecte clarament diu que se subministrarà de la xarxa municipal i l'informe d'Aigües de València especifica la disponibilitat present i futura, i gaudint, per tant, els instruments de planejament de presumpció de legalitat i no havent desvirtuat mínimament ni demostrat el periculum in mora, procedeix denegar la suspensió sol·licitada.  
Sisé. Si ens centrem en el cas objecte d'examen, i tractant-se d'un expedient de planejament en sòl urbà del municipi de València, convé assenyalar que aquest municipi disposa de suficiència de recursos hídrics, pels motius següents:   
1. L'informe d'Emivasa de data 16 de març de 2007, complementari a un altre emés el dia 7 del mateix mes, en relació amb la tramitació d'un altre expedient urbanístic de la ciutat de València, indica el següent:  
«... - La Ciutat de València posseeix les següents concessions d'aigua per a potabilització: 3 m³/s del Xúquer, 0,95 m³/s del Túria i 0,65 m³/s de pous, aquest cabal de 4,60 m³/s equival a un volum anual de 145,06 hm³.  
- El consum d'aigua potable registrat a la Ciutat de València l'any 2005 ha sigut de 49,011 hm³...»  
2. Per Resolució de la Direcció General d'Obres Hidràuliques de data 16 d'octubre de 1963 es va atorgar a l'Ajuntament de València una concessió a perpetuïtat per a derivar un cabal de 0,95 m³/s d'aigua del riu Túria (BOE 1.11.1963).  
3. Per Resolució de la Direcció General d'Obres Hidràuliques, publicada en el BOE número 307, de data 23 de desembre de 1976, es va concedir a l'Ajuntament de València l'aprofitament d'un cabal màxim de 3.000 l/s d'aigua del riu Xúquer, destinat a complementar el subministrament d'aigua potable de la ciutat. Aquesta concessió es va atorgar per un termini de 99 anys.  
A més, en el present cas, cal tenir en compte que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en el requeriment efectuat el 7-06-2007, reconeix l'existència d'ambdues concessions d'aigua superficial.  
En conseqüència es considera que hi ha un cabal autoritzat que cobreix la demanda que es planteja.  
Seté. Segons el que reconeix la mateixa Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el requeriment efectuat el 7.06.2007, «la demanda d'aigua podria ser semblant en el planejament vigent i en la PRIM proposat, ja que disminueix el sòl edificable, augmenta el viari, desapareix el terciari i serveis públics i, al contrari, augmenta la zona verda».  
Si no comporta noves demandes de recursos hídrics, no resultarà d'aplicació l'article 25-4 de la Llei d'aigües, com la mateixa Confederació sembla que reconeix.  
No obstant això, i a pesar de reconéixer la inexistència de noves demandes de recursos hídrics, la CHJ en lloc de manifestar-se incompetent per a l'emissió d'informe en aquest cas en concret, requereix documentació que preveja les dades següents:  
1. La quantificació de la demanda corresponent als usos previstos en el PRIM.  
En relació a aquest punt cal indicar que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer coneix els usos previstos i en el seu informe-requeriment valora l'increment d'habitants en 222, per tant, coneix les dades precises per a quantificar els recursos físicament existents i l'efectiva disponibilitat de recursos hídrics. No cal requerir l'Ajuntament per a determinar aquest càlcul.  
Cal recordar les interlocutòries esmentades anteriorment de dates 15.01.2007 i 30.05.2007, segons les quals la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en compliment de la Directiva 200/60/CE hauria de conéixer els recursos físicament existents i la disponibilitat d'aquests per a, davant d'una demanda concreta i determinada, valorar la suficiència de recursos hídrics.  
De la mateixa manera, segons es desprén de la Interlocutòria de data 1.03.2007 del TSJCV, la Confederació és la que coneix o hauria de conéixer les dades precises sobre els recursos físicament existents i l'efectiva disponibilitat de recursos hídrics d'acord amb el Pla hidrològic, màximament en els casos en què es discuteix l'existència de recursos hídrics per al subministrament a les poblacions que és l'ús de l'aigua que gaudix de prioritat ope legis (article 60 TRLA). Així, les STC 61/2002 i 227/91 afirmen que correspon a l'administració la càrrega de la prova quan es tracta de dades que hauria de posseir.  
2. D'altra banda, la CHJ manifesta en el seu informe-requeriment que l'Ajuntament no ha aportat informació relativa a la concessió o dret administratiu que empara el consum d'aigua i que no s'indica si es farà ús de doble xarxa per a aigua potable i per a altres usos.  
A aquest respecte cal recordar la Interlocutòria del TSJCV de data 1-03-2007, segons la qual de l'article 25.4 del TRLA no es dedueix que siga necessari acreditar l'existència de concessió, és suficient que s'acredite l'existència física de l'aigua i la seua disponibilitat.   
I en el present supòsit, no sols hi ha suficiència d'aigua, sinó també concessió de 3 m³/s del riu Xúquer i 0,95 m³/s del riu Túria per a abastir el municipi de València.  
Per tot això, no té sentit el requeriment de documentació efectuat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, que únicament sembla un intent d'obstaculitzar l'aprovació definitiva d'un pla urbanístic que no compromet per a res la suficiència de recursos hídrics de la ciutat de València.  
I en aquest sentit cal recordar la Interlocutòria de data 15-01-2007 i 30-05-2007 del TSJCV segons la qual per a limitar una competència és necessari exposar de forma clara i precisa en quina manera l'actuació d'una Administració limita o retalla les competències d'una altra Administració.  
Per això, i disposant dels elements de judici necessaris per a elaborar un informe complet, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer hauria d'haver valorat l'expedient en lloc d'obstaculitzar el procediment amb requeriments sense sentit.  
Per tot això, s'entén que s'ha donat compliment a l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de data 20 d'abril de 2007, ja que, encara que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer no ha emés informe, en aquest expedient s'han complit les pautes assenyalades pel TSJCV en les interlocutòries ací analitzades, ja que:  
1. S'ha complit el requisit de sol·licitar informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, encara que l'actuació no suposa un increment de consum d'aigua respecte al planejament vigent, tal com ha considerat la mateixa Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el seu requeriment.  
2. Queda garantida la suficiència d'aigua per a la present actuació tenint en compte les concessions atorgades a la ciutat de València, tal com s'ha indicat en el fonament jurídic segon.  
3. L'informe emés per la Confederació sol·licitant dades permet alçar la supeditació establida en l'acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme citat.   
Huité. El conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge és l'òrgan competent per a l'aprovació definitiva de plans de municipis de més de 50.000 habitants, de conformitat amb el que disposa l'article 6 e) del Decret 201/2003, de 3 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament dels òrgans urbanístics de la Generalitat Valenciana.  
Vistos els preceptes legals citats i la resta de disposicions de general i pertinent aplicació, d'acord amb la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, resolc:  
Aprovar definitivament l'homologació sectorial i Pla de reforma interior de millora de la unitat d'execució del carrer Periodista Gil Sumbiela del municipi de València.  
Contra la present resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar recurs potestatiu de reposició davant del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, en el termini d'un mes comptador des de l'endemà a la notificació d'aquesta, d'acord amb el que estableixen els articles 116.1 i 117.1 de la Llei 4/1999, de modificació de la Llei 30/92, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú; o bé, recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà a la notificació d'aquesta, de conformitat amb el que disposa l'article 46.1 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa.  
Tot això, sense perjudici que puga exercir qualsevol altre recurs que crega oportú.  
València, 25 de setembre de 2007.- El conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge: José Ramón García Antón.