Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9739, del 05-12-2023 (2023/11703)

RESOLUCIÓ de 26 d'octubre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Almussafes, en el terme municipal d'Almussafes. Expedient 96/6016-BCI.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9739

Data del DOGV
:   05-12-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/11147


Data del document
:   26-10-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 26 d'octubre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Almussafes, en el terme municipal d'Almussafes. Expedient 96/8884-CZX. [2023/11847]  
D'acord amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'Informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 96/8303-TAW Almussafes (València).  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: Pla de mobilitat urbana sostenible d'Almussafes  
Tràmit: avaluació ambiental estratègica del pla  
Promotor: Ajuntament d'Almussafes  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Localització: Almussafes (València)  
Núm. d'expedient: 096/5313-SMB  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 15 de juliol de 2021, va adoptar el següent, acord:  
Una vegada vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) d'Almussafes en els termes següents:  
A. Fonaments pels quals se sotmet el pla a avaluació ambiental estratègica  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'aquests, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica d'acord amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits que s'hi preveuen i segons els criteris establits en l'annex VIII de la Llei; tot això amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49. En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
B. Document inicial estratègic  
B.1 Documentació aportada  
El 18 de novembre de 2019 va entrar, en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud de l'Ajuntament d'Almussafes per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica de l'esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) d'Almussafes juntament amb el document inicial estratègic (DIE).  
La Subdirecció General d'Avaluació Ambiental comunica l'obertura de l'expedient (expedient 40/5545-PEP) en un escrit del 29 de novembre de 2019.  
B.2 Informació territorial  
El municipi d'Almussafes, situat a la comarca de la Ribera Alta, província de València, té una població de 8.979 habitants (segons l'IVE a 01.01.2020). La superfície del terme municipal és de 10,76 km². Se situa en una altitud de 12 m. s. n. m. i a una distància d'11,9 km de València.  
Limita amb Sollana a l'est, Silla al nord, Picassent i Benifaió a l'oest, i Alginet i Sollana al sud.  
Està delimitat per l'autopista AP-7 i es troba dins de l'enclavament que està definit per la intersecció de l'AP-7 i l'A-7. El municipi compta amb un únic centre de població corresponent a Almussafes. La localitat d'Almussafes ocupa una superfície aproximada de 0,7 km².  
  
Els polígons industrials estan situats al nord del municipi. En el municipi d'Almussafes es troben el polígon industrial Rei Joan Carles I, amb una extensió de 2,7 km² (la part que queda dins del municipi, el total del polígon són 2 km²), i el polígon industrial Nord, amb una extensió de 0,2 km². Bona part del polígon industrial Rei Joan Carles I està ocupat per la planta de producció de l'empresa automobilística Ford.  
El municipi d'Almussafes està travessat per diferents infraestructures lineals:  
• Delimita el municipi cap a l'est l'autopista AP-7, que actua com a cinturó que envolta el municipi de nord a sud.  
• A l'oest del municipi (immediatament fora del municipi) es troba l'autopista A-7, que discorre a l'altura del municipi en direcció nord-est sud-oest.  
• Actua com a cinturó del nucli urbà d'Almussafes la carretera CV-720, que envolta el municipi per la part sud de la localitat i el connecta amb el nucli veí de Benifaió.  
• Actua com a cinturó de la localitat d'Almussafes la carretera CV-42, que envolta el municipi de nord a sud i discorre paral·lela a l'autopista AP-7.  
El municipi d'Almussafes presenta únicament el nucli urbà d'Almussafes. El centre de la ciutat es troba en la part sud del municipi. Les diferents zones de la localitat estan determinades per les carreteres principals.  
D'aquesta manera, el nucli urbà es divideix pel carrer principal (que continua com a carrer del Doctor Bosch i avinguda d'Algemesí) en direcció nord-sud. En aquesta direcció també s'estructura el municipi d'oest a est: carrer de Benifaió, carrer de Ramón i Cajal (que continua com a Mestre Medina i Tarick Almanzafi), carrer de Sant Josep i carrer de Sueca (les dues a l'est del carrer Major).   
  
Els carrers que organitzen horitzontalment l'estructura urbana de nord a sud: carrer dels Llauradors, carrer de Sant Roc i Vicent Gay, carrer del Castell i Salvador Boatella i carrer de Sant Cristòfol.  
Com a elements singulars de l'estructura urbana destaquen el parc Central, que està situat en el centre del municipi, i que és el centre neuràlgic dels vianants del municipi. També destaca el conjunt que envolta el municipi, que està format per la carretera CV-720 i la CV-42, de titularitat diferent en cadascun dels trams: ronda del Monestir de la Valldigna (Ajuntament), ronda d'Antoni Ludenya (Ajuntament), ronda del Síndic Antonio Albuixech (Generalitat Valenciana, tram que coincideix amb la carretera CV-42 quan passa pel nucli urbà) i ronda de l'Historiador Lluís Duart Alabarta (Ajuntament, tram que coincideix amb la CV-720 quan passa pel nucli urbà, que és titularitat de la Diputació de València, però que ha cedit el tram a l'Ajuntament).  
  
L'estructura urbana de la localitat d'Almussafes està influenciada per la ronda, que exerceix pressió sobre el nucli a mesura que creix cap a l'exterior.  
L'àmbit d'actuació del PMUS és el terme municipal d'Almussafes. En aquest àmbit, s'han de planificar actuacions de caràcter municipal, si bé han de considerar-se influïdes i en funció d'actuacions supramunicipals en matèria de mobilitat que requereix Almussafes, que han de considerar-se dins del Pla de mobilitat metropolitana de València (PMoMe València), i que estan sent sotmeses a avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària en la tramitació del PMoMe de València.  
  
El PMUS d'Almussafes recull les actuacions de competència municipal, totes situades en sòl urbà consolidat, excepte la connexió amb el polígon industrial Joan Carles I en la part nord, que s'estén per sòl no urbanitzable sobre vials disponibles.  
B.3 Planejament vigent  
El planejament vigent en el municipi és el Pla general, amb aprovació definitiva subjecta a esmena de deficiències (d'acord amb la base de dades d'Urbanisme) per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València el 29 de març de 1994. Es va emetre resolució definitiva d'aprovació una vegada esmenades les deficiències el 22 d'abril de 1994.  
  
El Pla General definitiu es va publicar en el BOP de la província de València l'11 de juliol de 1994.  
El Pla general d'Almussafes va ser sotmés a avaluació ambiental (expedient 017/9832-ZKY) i es va emetre el 28 de maig de 1991 la declaració d'impacte ambiental.  
Segons l'esborrany presentat, el sòl urbà d'Almussafes està configurat per un únic nucli residencial compacte situat en la part central del terme municipal, pràcticament connectat amb el nucli urbà de Benifaió (separats per la canalització del barranc del Tramusser) i un gran nucli industrial (polígon industrial Joan Carles I i polígon industrial Nord), que ocupa tota la part nord i connecta amb el nucli urbà situat a 1 km de distància mitjançant la CV-42.  
  
Relacionat amb el PMUS, s'han avaluat diferents figures de planejament tant a escala supramunicipal com de desplegament del Pla general, que tenen relació amb la mobilitat i que han de ser considerades en aquest tràmit ambiental:  
- Pla d'acció territorial de l'àrea metropolitana de València.  
• No aprovat definitivament, però que compta, des del punt de vista ambiental, amb el document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic del 27 de juliol de 2017 (expedient 60/3951-ANL).  
• D'acord amb l'esborrany del document, una de les tres visions des de les quals es desplega aquest pla és la de les infraestructures de mobilitat, de manera coordinada amb el PMoMe com a pla metropolità sectorial en matèria de mobilitat.  
- Pla de mobilitat metropolitana de València.  
• Tampoc ha sigut aprovat definitivament, però compta, des del punt de vista ambiental, amb document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic aprovat per la Comissió d'Avaluació Ambiental el 26 de setembre de 2019 (expedient 27/8574-LGS).  
• La localitat d'Almussafes, d'acord amb l'esborrany del pla, es troba dins de l'àmbit estricte del PMoME.  
• Entre els objectius del PMoMe proposats, en relació amb el PMUS d'Almussafes, podem destacar, entre altres:  
Objectiu 2. Potenciar el transport públic.  
Objectiu 3. Recuperar espai de la via pública per als mitjans no mecanitzats de transport (vianants i ciclistes).  
Objectiu 4. Millorar la seguretat dels desplaçaments, reduir l'accidentalitat i focalitzar les actuacions amb atenció als usuaris més vulnerables.  
Objectiu 5. Suprimir barreres als desplaçaments de les persones amb mobilitat reduïda (accessibilitat universal).  
Objectiu 6. Gestionar eficaçment el trànsit i el sistema d'estacionament, amb l'impuls del transport públic i els mitjans no mecanitzats de desplaçament.  
Objectiu 8. Reduir les emissions contaminants i el soroll i garantir un consum energètic més eficient en l'àmbit de la mobilitat.  
Objectiu 9. Introduir progressivament les noves tecnologies aplicades a la mobilitat per a facilitar la coordinació tarifària, l'intercanvi modal, la millora de l'accessibilitat, la reducció de l'accidentalitat, la informació en temps real i la comoditat de l'usuari.  
Objectiu 11. Facilitar criteris de mobilitat sostenible per a una política urbanística i territorial que aposte per la ciutat compacta mediterrània.  
Objectiu 12. Promoure una participació ciutadana més àmplia.  
Objectiu 13. Informar i educar la població.  
D'altra banda, entre les propostes del PMoMe es troben aquelles en què la Conselleria ha d'actuar com a catalitzador municipal i que, per ser objecte de competència municipal, han de recollir-se en el PMUS.  
  
- Subvenció de la redacció i implantació dels PMUS municipals.  
- Xarxes ciclistes.  
- Projectes de conversió en zona de vianants.  
- Millores en l'eficiència de la flota de vehicles (elèctrics, híbrids).  
- Implantació de la xarxa de punts de recàrrega.  
- Actuacions de disseny urbà que afavoreixen el transport públic.  
  
- Definició i gestió de zones de baixes emissions.  
En sòl no urbanitzable les actuacions es completaran amb la implantació de les classes diferents de vies proposades (carril bici segregat i/o protegit, via ciclista i vorera pedalable), així com les disponibles del viari actual que comunica la zona urbana amb la industrial; no requereix, per tant, la tramitació de cap modificació del planejament que afecte el sòl no urbanitzable, per la qual cosa la tramitació podria realitzar-se pel procediment simplificat d'elaboració i aprovació dels plans que recull la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (d'ara en avant, LOTUP).  
  
Anàlisi i diagnòstic  
En el punt 13 del PMUS proposat, en el document III «Accions», es realitza una síntesi del diagnòstic realitzat de la situació de la mobilitat en el municipi d'Almussafes, de la qual s'extrauen les consideracions següents, associades a efectes mediambientals possibles:  
  
- Mobilitat a peu.  
• Carrers estrets del centre que mantenen trànsit de vehicles.  
• No hi ha una connexió adequada amb els camins rurals.  
• No hi ha una xarxa d'itineraris verds que connecten les zones verdes. Pocs carrers amb arbres, poca ombra.   
• Problemes d'evacuació d'aigua de pluja.  
• Essència i escala de poble; quasi totes les distàncies per a recórrer són curtes i adequades per a la mobilitat a peu perquè la majoria de les instal·lacions es troben en el centre de la ciutat.  
• Pla d'accessibilitat bastant recent que preveu les actuacions necessàries per a adaptar l'espai públic d'Almussafes a la normativa vigent en aquesta matèria.   
• Rondes perifèriques.   
• Itineraris amb voreres amples cap als polígons.   
• Oferta de rutes saludables.  
- Mobilitat amb bicicleta.  
• Actualment no hi ha cap connexió ciclista amb el municipi de Benifaió.  
• Falten connexions ciclistes habilitades i segures cap a la zona rural.  
• No hi ha una xarxa ciclista ben connectada amb els diferents serveis i equipaments.  
• Falta infraestructura ciclista: rutes ciclistes, carrils en la circumval·lació, aparcaments de bicicletes, etc.  
• Carrils bici fets en la vorera, espai per als vianants restant i cap disminució de la secció de la carretera.  
• Els carrils bici de doble sentit tenen una amplària útil insuficient, inferior a 2,50 m.  
• Cap ruta ciclista té les marques viàries i els senyals verticals adequats.   
• Desplaçament intern del nucli urbà, distàncies entre origen i destinació, la majoria per sota d'1 km.  
• La distància entre el centre urbà d'Almussafes i el centre del polígon Joan Carles I és inferior a 3 km. El centre de la ciutat i l'estació de Benifaió-Almussafes estan a menys de 2 quilòmetres de distància.  
  
• Rutes ciclistes amb connexió amb el polígon Joan Carles I.  
• Vorera pedalable que connecta tot el polígon i instal·lacions com el camp de futbol, el cementeri, el club de tenis i l'IES Almussafes.  
• Possible connexió de la xarxa amb camins rurals.  
- Mobilitat en el transport públic.  
• Almussafes no disposa d'una línia urbana de servei regular de transport públic.   
• El municipi compta amb tres línies d'autobusos interurbans diürns, totes amb un nombre reduït d'expedicions.   
• L'ús del transport públic en la mobilitat interurbana és baix, amb menys de l'11 % de la quota modal.  
• Respecte de la cobertura de les parades del servei interurbà:   
  
+ La cobertura de la xarxa interurbana de parades d'autobús assoleix el 97 % del nucli urbà.   
+ El centre de la ciutat no té cobertura d'estació de tren. La parada més pròxima es troba en la localitat de Benifaió (línia C-2).  
+ Els polígons industrials no tenen cobertura, amb l'excepció de la fàbrica de Ford que té una parada en l'entrada principal.  
• Els serveis especials d'autobús estan disponibles:  
+ Bus connectant amb la fàbrica de Ford des de diferents destins.   
+ Connexió d'autobús entre el nucli urbà i l'institut.  
• El municipi d'Almussafes no compta amb parada de taxis.  
- Aparcament i distribució urbana de les mercaderies.  
• Dels tipus de places diferents que s'ofereixen en la via pública, predominen clarament les places que, sense regulació per als cotxes, representen més del 96 % del total de l'oferta disponible.  
• L'ocupació de les places al llarg del dia es manté estable al voltant del 70 %; per tant, hi ha places lliures disponibles. Aleshores, Almussafes presenta un balanç d'estacionament positiu.   
• La renovació de les places és baixa (al voltant del 20 %), els vehicles estacionats no varien amb freqüència.   
• La senyalització no especifica els dies de la setmana sobre els quals s'aplica la regulació d'estacionament per a càrrega i descàrrega de mercaderies. Els senyals tampoc indiquen el nombre de vegades màxim que un vehicle pot aparcar-hi.  
• L'ús de les places no està saturat. Durant tot el dia hi ha places lliures, amb una ocupació al voltant del 40-50 %.  
- Externalitats del sistema de mobilitat.  
En matèria de seguretat viària:  
• En el nombre d'accidents amb víctimes no hi ha una tendència a la baixa, amb un estancament al voltant dels 60 accidents/any.  
• Els principals trams de concentració d'accidents es localitzen en el polígon industrial.  
A partir de l'avaluació dels contaminants atmosfèrics, s'observa que:  
• La concentració d'òxids de nitrogen és inferior als valors límit fixats per la llei.  
• La concentració de partícules en suspensió és inferior als valors límit establits per la llei.  
• Almussafes es troba en una zona que compleix amb els objectius de qualitat ambiental.  
Quant a la contaminació acústica, destaquen els aspectes següents:   
  
• Almussafes no disposa d'un mapa del soroll que permeta determinar el nivell acústic en les diverses seccions de carretera del municipi.  
  
• El soroll estratègic de la CV-42 indica que en el pas de la CV-42 pel nucli urbà d'Almussafes es produeix afectació als ciutadans i exposa la població a nivells de soroll superiors al llindar màxim.   
  
• No hi ha informes actualitzats sobre l'estat de la CV-42 en la població perquè els únics disponibles són els càlculs realitzats amb dades de trànsit de 2007.  
Objectius del PMUS  
Tal com es reflecteix en el PMUS i en el punt 2 del DIE, durant els sis anys de vigència del PMUS es proposa actuar segons les línies estratègiques següents que conformen els objectius específics del PMUS:  
  
1. Recuperar espais públics de qualitat per a les persones, amb la finalitat de promoure les funcions socials de trobada i recreació en els carrers.  
2. Prioritzar la mobilitat sostenible i l'espai compartit, verd i segur.  
  
3. Tractar amb la mateixa importància els desplaçaments de treball i els necessaris per al manteniment de la vida.  
4. Reorganitzar la ciutat perquè el vianant siga el protagonista de l'espai públic amb l'afavoriment de les condicions per als viatges a peu.  
5. Incrementar la participació de la bicicleta en el conjunt de mitjans de transport d'ús quotidià; crear les condicions de les infraestructures, la gestió del trànsit i l'educació viària necessàries per a fomentar-ne l'ús.   
  
6. Garantir la fiabilitat, la rapidesa, el confort, la cobertura i la freqüència del transport públic, per a oferir un sistema de transport col·lectiu de qualitat i competitiu respecte al vehicle privat.  
7. Promoure un ús racional del vehicle privat, impulsar mesures que faciliten el trasllat dels ciutadans amb altres mitjans de transport més sostenibles i que promoguen la intermodalitat.  
8. Fer compatible l'oferta d'aparcaments amb la demanda de rotació, residents, i mercaderies de manera adequada per a potenciar els diferents sectors laboral, comercial, d'oci i cultural.  
9. Millorar la seguretat viària amb la reducció dels accidents i respectar l'espai públic de cada mitjà de transport.  
10. Millorar la percepció de seguretat de l'espai públic.  
11. Conscienciar els ciutadans de la despesa energètica i de l'impacte mediambiental que causem quan ens movem, especialment pel que fa a la salut pública i al canvi climàtic.  
12. Utilitzar les noves tecnologies en el sistema de mobilitat per a donar la màxima informació als usuaris en la presa de les seues decisions.  
B.5 Estudi d'alternatives  
D'acord amb el punt 3.2 «Contingut de les alternatives del PMUS d'Almussafes» del DIE, segons les pautes de mobilitat que s'hi exposen, es descriuen dins de les alternatives els dos escenaris que s'han considerat:  
• Escenari tendencial.  
L'escenari actual, definit per mitjà de les directrius de mobilitat a Almussafes, permet visualitzar tendències futures en el cas que el model de mobilitat actual s'estenga pel municipi i no s'aplique cap acció del PMUS d'Almussafes.  
Aquest escenari es presenta amb desplaçaments interns realitzats principalment amb el vehicle privat i a peu, amb algun trasllat de vehicles privats amb mitjans no motoritzats i amb el manteniment de la baixa quota de transport públic i de la mobilitat amb bicicleta.  
Els desplaçaments generats continuaran amb una motorització elevada i amb poc creixement del transport públic i dels mitjans no motoritzats.   
La millora lleugera de la funció modal sobre el transport públic i els mitjans no motoritzats serà atribuïble al desenvolupament d'altres plans. A escala municipal, l'aplicació del Pla general d'Almussafes i a escala supramunicipal, el desenvolupament del Pla de mobilitat de l'àrea metropolitana de València (d'ara en avant, PMoMe).  
  
Quant a la qualitat de l'aire, Almussafes compleix els objectius de qualitat ambiental; la concentració d'òxids de nitrogen i la concentració de partícules en suspensió és inferior als valors límit establits per la llei. Per tant, s'espera que amb una distribució millor del model, el municipi continue per sota dels límits legals.  
• Escenari objectiu.  
La missió del sistema de mobilitat proposat per a Almussafes és contribuir a la consecució dels objectius globals de la ciutat i que les persones utilitzen els mitjans de transport més sostenibles possibles en cada desplaçament, per a contribuir a la qualitat del medi ambient del nostre entorn.  
Per a aconseguir aquesta missió durant els 6 anys de vigència del PMUS, es proposa actuar segons les àrees següents i les línies estratègiques que conformen els objectius específics del PMUS.  
- (MQ) Espai públic i mobilitat quotidiana en el nucli urbà.  
- (MV) Mobilitat amb vehicle privat i aparcament en el nucli urbà.  
  
- (MI) Mobilitat interurbana.  
- (MP) Mobilitat cap als polígons industrials.  
- (CT) Connexió amb l'entorn rural i natural.  
- (PU) Organització de la mobilitat i polítiques urbanes.  
- (SS) Seguretat i salut de la ciutadania.  
Totes es desenvolupen segons les línies estratègiques, que al seu torn es planifiquen en una sèrie d'accions, la materialització de les quals i la futura realització, si és el cas, constitueixen el desenvolupament previsible del PMUS d'Almussafes que es tracta en el punt següent.  
B.6. Propostes del PMUS  
D'acord amb el que s'ha descrit en la proposta, per a garantir la viabilitat pràctica del procés d'implantació del PMUS d'Almussafes i evitar que quede en un estudi de bones intencions, es planteja com a necessari comptar amb una programació econòmica temporal.  
El programa es defineix per a tres escenaris temporals: curt termini (1 any), mitjà termini (4-6 anys) i llarg termini (7-12 anys). Aquesta distribució en el temps hauria sigut diferent si el context econòmic financer fora més favorable. El PMUS ha de ser un instrument que justifique les necessitats locals davant de les administracions públiques, i així poder sol·licitar i obtindre la cooperació econòmica d'aquestes. Cada escenari temporal es descriu a continuació.  
- Curt termini (1-anys)  
Quan les accions responen a una prioritat elevada a causa de problemes i accessibilitat, i la viabilitat tècnica i econòmica és assolible i no presenta dificultats.  
- Mitjà termini (4-6 anys)  
Quan les accions comprenen propostes relatives a millores complementàries a l'estricta seguretat i accessibilitat, o en general presenten dificultats per a la viabilitat tècnica i/o econòmica.  
- Llarg termini (7-12 anys)   
Quan les accions comporten dificultats tècniques elevades o depenen d'altres administracions de rang superior i, a més, el cost econòmic és molt alt o depén de fons de finançament extern.  
S'estableix per a cadascuna de les actuacions previstes un valor econòmic aproximat sobre la base de quatre rangs pressupostaris (cost baix, mitjà, alt i molt alt), que es materialitza en un quadre amb aquestes actuacions, la previsió d'execució i la prioritat d'implementació.  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
La proposta del PMUS, pel que fa a efectes sobre el medi ambient, determina que el planejament general del municipi, sobre el qual es redactarà el PMUS, compta amb la corresponent avaluació ambiental, com vam veure anteriorment, per la qual cosa queda subjecte de manera general a les determinacions d'aquesta. Per aquest motiu, les actuacions previstes en el sòl urbà i urbanitzable es limitaran a les determinacions previstes en el PGOU.  
En sòl no urbanitzable, les actuacions se centraran en la reorganització del trànsit i el condicionament de ferms (tipus bla) dels camins rurals actuals i les vies de servei de titularitat municipal que figuren en el PGOU. En el cas de considerar el viari disponible d'altres administracions, es comptarà amb el vistiplau d'aquestes per a la implementació sobre la pròpia infraestructura o sobre la zona de reserva i/o protecció.  
Pel que fa al diagnòstic de la situació del medi ambient i del territori abans de l'aplicació del PMUS, se centra principalment en la mobilitat mitjançant vehicle privat fonamentalment en el nucli urbà, però sobretot mitjançant les vies que travessen el municipi, cosa que provoca possibles efectes fonamentalment relatius a la contaminació atmosfèrica i acústica:  
- Autopista AP-7. Autopista del Mediterrani.  
- Autovia A-7. Autovia del Mediterrani.  
- Autovia A-38. Autovia entre València i Alacant.  
- CV-42. Enllaç d'Almussafes amb Alzira i Algemesí, que serveix d'accés al polígon industrial Joan Carles I.  
- CV-520. Entre Sollana i les poblacions d'Alfarb, Catadau i Llombai.  
- Ronda d'Antoni Ludenya - ronda del Monestir de la Valldigna. Ronda oest del nucli urbà i connexió de la CV-42 amb la localitat veïna de Benifaió.  
Amb tot això, d'acord amb l'anàlisi del document inicial estratègic, l'impacte ambiental derivat de l'aplicació de les actuacions contingudes en cada línia estratègica del PMUS d'Almussafes serà positiu. L'escenari objectiu presenta la reducció de l'ús del vehicle privat en favor del transport públic col·lectiu i dels mitjans no motoritzats.   
  
La posada en marxa d'accions destinades a reduir l'ús del vehicle privat suposarà una reducció de la contaminació atmosfèrica, no sols del nivell d'emissions, sinó també del soroll, perquè el transport es considera una de les principals fonts de contaminació acústica en les zones urbanes. D'altra banda, l'estalvi en el consum de combustibles fòssils reduirà l'impacte negatiu de l'ús d'aquest recurs no renovable.   
  
Tots els impactes positius tindran efecte en la qualitat de vida dels ciutadans, no sols per a la millora de la qualitat atmosfèrica, sinó també per a la promoció d'hàbits de vida més saludables com caminar o anar amb bicicleta.  
D. Consultes realitzades  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta de les administracions públiques afectades següents.  
  
  
  
Consulta Informe Administració consultada  
11.12.19 Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
Direcció Territorial de València. Servei d'Urbanisme.  
11.12.19 04.03.20  
17.11.20  
18.11.20 Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
Direcció Territorial de València. Servei de Medi Ambient.  
11.12.19 14.02.20 Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
Subdirecció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
11.12.19 19.05.20 Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
Subdirecció General Ord. Mobilitat. Servei de Mobilitat Urbana.  
11.12.19 Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
Subdirecció General de Medi Natural. Servei d'Ordenació i Gestió Forestal.  
11.12.19 23.12.19 Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
Subdirecció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental.  
  
  
Els informes rebuts es publicaran en el web http: //www.agroambient.gva.es.eae juntament amb el pronunciament ambiental corresponent.  
  
E. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Segons el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, d'acord amb els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació d'efectes significatius sobre el medi ambient i amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de les persones i les mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. La mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, als serveis i als llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme quan s'actua, fonamentalment, sobre dos àmbits:  
- Un nou equilibri dels mitjans de transport que aposte, fonamentalment, pels que presenten més eficàcia ambiental i social: transport públic davant del privat i formes de transport no motoritzat. Assolir aquest objectiu requereix tant mesures d'estímul cap a les noves formes de transport com mesures dissuasives. Per a fer-ho, s'ha d'actuar sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) i de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards dels aparcaments per als diferents mitjans de transport).  
  
- La planificació urbana i el model de ciutat, per a disminuir la necessitat de mobilitat urbana tant pel que fa a la necessitat com respecte a la longitud dels desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, el canvi modal amb la priorització dels mitjans més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) i que contribuïsca, al seu torn, a la disminució de les emissions originades pel sector del transport com són les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres el diòxid de nitrogen NO2, els compostos orgànics volàtils COV, el monòxid de carboni CO, el diòxid de sofre SO2 o el material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
En aquest sentit s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'ha d'acompanyar dels indicadors que es consideren pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el repartiment modal que tenen, així com dels nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, amb la particularització de les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a una reducció progressiva d'acord amb els ritmes i límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
D'acord amb els criteris anteriors es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS d'Almussafes en funció de les propostes realitzades i a partir de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que la pràctica totalitat de les propostes es plantegen en sòl urbà i urbanitzable del municipi (amb l'única afecció a sòl no urbanitzable en les actuacions previstes sobre vials actuals i la zona de reserva i protecció d'aquests), i sense perjudici de la posterior incardinació del PMUS d'Almussafes amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal com puga ser el Pla de mobilitat metropolità de València, les previsions i les actuacions del qual no són objecte del PMUS (encara que s'hi descriuen) i, per tant, tampoc d'aquesta avaluació ambiental.  
  
El PMUS d'Almussafes atén el que, quant a competències administratives, estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica d'aquest es farà sobre les propostes que siguen de competència municipal.  
Dit això, en els informes rebuts s'observen les consideracions següents, tant de tipus legal com ambiental, que descrivim a continuació:  
Infraestructura verda i paisatge.  
L'informe, del 14 de febrer de 2020, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, conclou que és necessària la incorporació al PMUS d'un capítol destinat a la infraestructura verda (IV) que incloga:  
- Anàlisi de la IV que permeta analitzar i valorar els efectes de les propostes i que estudie les implicacions sobre aquesta.  
- Indicació explícita sobre quins espais i recorreguts d'actuació es consideren adequats, tant pel valor actual com pel valor potencial que tenen, per a incorporar-los a la IV.  
- Establiment de mesures efectives per a corregir els possibles efectes negatius generats per les propostes plantejades.  
- Compliment de l'ETCV per part de les propostes d'alternativa de traçat i disseny de creació, ampliació o modificació d'infraestructures.  
  
- Indicació de determinacions que cal adoptar per al control dels elements amb incidència en la qualitat del paisatge urbà, que garantisquen amb el disseny dels espais públics i el viari la funcionalitat de la infraestructura verda i el manteniment de les principals vistes i perspectives que el caracteritzen.  
Mobilitat.  
L'informe del 19 de maig de 2020 del Servei de Mobilitat Urbana de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat, en el qual s'informa favorablement condicionat al fet que es tinguen en compte les observacions que s'hi sol·liciten per als diferents documents del PMUS i que hi són detallades.  
El PMUS modificat haurà de ser novament remés al Servei de Mobilitat Urbana per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació d'acord amb les determinacions de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana.  
Canvi climàtic i qualitat de l'aire  
El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera emet un informe, el 23 de desembre de 2019, en el qual detalla aspectes normatius que cal tindre en compte quant a:  
- Canvi climàtic.  
Les mesures han d'ajustar-se a les propostes establides en l'Estratègia valenciana contra el canvi climàtic 2013-2020 (aprovada en 2013) i l'Estratègia valenciana d'energia i canvi climàtic 2030 (pendent d'aprovació): fomentar usos mixtos de transport, promoure la densitat mínima en els plans generals, fomentar la instal·lació de taquilles per a la recollida de compres en línia o proposar la restricció dels vehicles més contaminants en els centres urbans.  
Unes altres que, segons l'informe, estan recollides en el PMUS d'Almussafes i que són coherents amb l'estratègia són:  
- Caracterització d'infraestructura verda segons els àmbits d'actuació de l'Horta de València i les vies pecuàries.  
- Minimitzar els riscos d'inundació i fomentar l'ús racional del territori, deixant lliures les zones necessàries per a permetre els escolaments naturals.  
Qualitat de l'aire.  
El municipi d'Almussafes s'inclou en la zona ES1009: Xúquer-Cabriol (A. costanera).  
D'acord amb l'avaluació de la qualitat de l'aire realitzada per la Direcció General, segons les dades dels últims anys, no es registren superacions dels valors normatius establits en el Reial decret 102/2001.  
  
Ordenació i gestió forestal  
- L'informe del Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial de València del 4 de març de 2020 respecte als espais forestals en el terme municipal d'Almussafes conclou que el PMUS no afecta muntanyes d'utilitat pública, si bé afecta terrenys forestals, la qual cosa haurà de tindre's en compte en el desenvolupament d'aquest.  
- En paral·lel, l'informe del 18 de novembre de 2019 respecte a les vies pecuàries estableix que el PMUS presentat no suposa cap alteració o modificació en les vies pecuàries del municipi, per la qual cosa es considera el pla compatible amb aquestes.  
Una vegada atesos els criteris anteriors establits al principi d'aquest apartat i a la vista dels informes anteriors, es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS d'Almussafes en funció de les propostes realitzades i amb la consideració, tal com recull la documentació aportada, que la pràctica totalitat de les propostes es plantegen en el sòl urbà i urbanitzable del municipi (amb l'única afecció a sòl no urbanitzable en la implantació de carrils bici i vials per a ciclistes i vianants sobre el viari actual de connexió, fonamentalment amb el polígon industrial Joan Carles I, i que poden afectar tant la zona de domini públic d'aquest, com la de reserva o protecció), i sense perjudici de la incardinació posterior del PMUS d'Almussafes amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal com pot ser el Pla de mobilitat metropolità de València, les previsions i les actuacions del qual no són objecte del PMUS (encara que s'hi descriuen) i, per tant, l'avaluació ambiental així la de les actuacions que se'n deriven quedaran sotmeses a la legislació vigent i segons el procediment d'avaluació ambiental corresponent.  
  
F. Determinació de la presència d'efectes significatius  
Segons estableix l'article 46 de la LOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la modificació d'aquest ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina que hi ha efectes significatius en el medi ambient, segons els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i amb les consideracions a què es refereix l'article 51 de la LOTUP.  
  
A la vista de la documentació presentada, conforme als criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) es considera: el Pla de mobilitat urbana sostenible d'Almussafes no afecta negativament espais protegits ni forestals, les propostes se circumscriuen al sòl urbà i urbanitzable i, en cas d'afectar el sòl no urbanitzable, no suposa increment de recursos, no incideix en el model territorial, no comporta actuacions que suposen risc per a la salut humana i el medi ambient i determinen modificacions del planejament que necessiten avaluació ambiental dins de l'abast d'aquest PMUS.  
D'acord amb tot això i una vegada analitzades les propostes del PMUS d'Almussafes, s'entén que en conjunt aquestes propostes:  
1. Col·laboren per a desenvolupar un ús més racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap als mitjans de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la reducció consegüent del consum energètic.  
3. Desincentiva l'ús del vehicle privat en favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats als transports motoritzats: emissions contaminants, gasos amb efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
5. Promou la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
  
El PMUS indica en el punt 16.3 «Seguiment i revisió» que en la pràctica el Pla de mobilitat ha de ser reajustat i adaptat als canvis que puguen ocórrer durant l'elaboració i l'execució posterior. Serà necessari avaluar el Pla de mobilitat regularment des del principi per a anticipar-se als problemes possibles que puguen sorgir, millorar el procediment de planificació i, una vegada aprovat, poder revisar les accions preses, quan corresponga, i verificar l'assoliment dels resultats.  
  
Per a fer-ho, serà necessari redactar informes, preferentment anuals, sobre l'evolució del pla. Aquests informes han de ser públics per a tota la població i per al grup de seguiment específic que es cree, amb la finalitat de garantir que es debat i es poden proposar mesures per a reorientar el programa d'acció del pla, canviar-ne el calendari, les prioritats d'execució, reajustar el pressupost, adaptar-lo a noves possibilitats de finançament, etc., si és necessari.  
El PMUS ha de realitzar una proposta de seguiment que no concreta ni tampoc plasma en indicadors, més enllà de les diferents actuacions considerades en un quadre de programació en què no es reflecteix entre els indicadors cap indicador de tipus mediambiental (a pesar que en les actuacions proposades figuren les àrees ambientals en sòl urbà i urbanitzable del nucli, i la garantia de la bona qualitat ambiental des del punt de vista acústic), tal com expressa l'article 10.2 de la Llei de mobilitat, que indica que en els plans s'incorporaran no sols els indicadors en relació amb el volum total de desplaçaments, el repartiment modal o l'ocupació de l'espai públic d'aquests, sinó també els nivells associats a consums energètics, soroll i emissions atmosfèriques (particularment les d'efecte d'hivernacle) amb els ritmes i límits que s'establisquen reglamentàriament en el desenvolupament de polítiques energètiques i ambientals.  
Per tant, atés que consta l'estudi d'alguns d'aquests en el PMUS, es concretaran com a indicadors per al seguiment, amb el seu valor inicial, el valor objectiu que es vol assolir, així com la metodologia de càlcul proposada, com a mínim per als indicadors mediambientals següents:  
  
- Ús de vehicles menys contaminants (avaluació de les tm de GEH CO2/any).  
- Emissions de GEH del sector dels transports (vinculat a l'anterior).  
- Consum total d'energia per part del sector dels transports (avalua les tones equivalents de petroli).  
- Estacionament de vehicles pesants als afores (s'avalua el nombre de vehicles pesants/any).  
- Disminució del nivell acústic aconseguit en dB (que avalua el nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en localitzacions municipals diverses que siguen representatives del model de mobilitat proposat).  
- Qualsevol altre indicador que, per a cada proposta, avalue un valor adequat per al compliment efectiu del fet que no se supera el llindar sobre la base de l'estalvi energètic, la disminució d'emissions de GEH, la disminució de contaminants o la disminució del soroll.  
En general, per a tots els indicadors, tant els que ja s'han definit com els de caràcter mediambiental, s'haurà de concretar (de manera quantitativa, no merament qualitativa) el valor inicial i quantificar l'objectiu que es vol aconseguir.  
Així doncs, una vegada analitzada la documentació presentada i l'objecte d'aquesta, els informes sectorials emesos, una vegada revisada la cartografia disponible en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, es pot establir, respecte del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Almussafes, que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes negatius significatius sobre el medi ambient.  
G) Proposta d'acord  
Segons el que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP i d'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Almussafes, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient. Correspondrà, per tant, continuar la tramitació d'aquesta modificació segons la normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que s'ha descrit en la documentació presentada, així com al que s'estableix en la legislació vigent i en els informes emesos respecte als quals s'hauran de tindre en compte, en la redacció definitiva del PMUS d'Almussafes, els aspectes següents:  
1. El PMUS s'haurà de completar amb el que indica el Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat en l'informe del 16 de maig de 2020. Aquest servei haurà d'informar la proposta favorablement prèviament a l'aprovació definitiva.  
2. El PMUS ha de contindre un capítol relatiu a la infraestructura verda amb els continguts assenyalats en l'informe emés pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
3. Pel que fa a les consideracions relatives al canvi climàtic, la contaminació acústica i la qualitat de l'aire, el PMUS haurà de tindre en compte les consideracions de l'informe del Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, especialment en el que fa referència a:  
3.1. Incorporar la metodologia i el càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que es consideren adequats; en concret, emissions de CO2 equivalents.  
3.2. Incorporar el procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
3.3. Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius que cal aconseguir.  
4. S'incorporaran al PMUS els indicadors de seguiment del pla corresponents, especialment els referents a qüestions ambientals, tal com s'ha reflectit.  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Almussafes en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat anteriorment, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Almussafes, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Es notifica als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que es consideren pertinents en el seu dret.  
Us ho notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
Això se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i amb reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 26 de juliol de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 26 d'octubre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Angel Ivorra Devesa.