Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9093, del 26-05-2021 (2021/5627)

RESOLUCIÓ de 17 de maig de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 123/14-AIA Nules.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9093

Data del DOGV
:   26-05-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/5627


Data del document
:   17-05-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Nules
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 17 de maig de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 123/14-AIA Nules. [2021/5627]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 123/14-AIA Nules  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 123/14-AIA.  
Títol: Legalització d'explotació de recursos secció A, Noulas al terme de Nules, per a restauració del buit existent amb residus inerts adequats.  
Promotor: Noulas Resevi, SL.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló.  
Localització: Parcel·la 507, polígon 29, del terme municipal de Nules (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte:  
L'objecte del projecte és la legalització d'una antiga explotació dedicada a l'extracció de terra vegetal, ubicada al paratge de la Rambleta del terme municipal de Nules (Castelló) per a procedir a restaurar-la amb residus inerts adequats (d'ara en avant, RIA).  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada:  
Segons es desprén del que s'ha indicat en la documentació tècnica, l'activitat que es pretén legalitzar ja ha finalitzat. L'objecte de legalitzar-la és poder procedir a la restauració de la parcel·la afectada amb RIA.  
Localització i accessos.  
L'antiga explotació està emplaçada en la parcel·la 507, del polígon 29, del terme municipal de Nules, i té una superfície cadastral de 4.263 m². La qualificació urbanística de la parcel·la és de «sòl no urbanitzable comú sense protecció» dins del Pla general d'ordenació del municipi de Nules.  
A l'explotació s'accedeix des de la població de Nules, agafant l'avinguda Europa direcció la Vall d'Uixó. En eixir de la població, es continua per la CV-226 i després de 500 metres s'abandona girant a l'esquerra i agafant un camí agrícola que circula paral·lel al cementeri de Nules (camí de Torremotxa). Després de circular per aquest camí 800 metres, s'accedeix a la parcel·la objecte d'estudi al costat esquerre de la calçada.  
Superfície i límits.  
La superfície cadastral de la parcel·la és de 4.263 m². La superfície afectada per l'extracció és, segons el projecte d'explotació, de 2.255 m² i el volum estimat del buit que cal omplir per a arribar a la rasant del terreny natural, calculat pel mètode de cubicació per diferència de superfícies, és de 6.391,37 m³.  
L'únic moviment de terres que cal fer serà la reculada dels talussos a fi d'arribar als talussos finals estables per a la regeneració i el rebliment segur de la zona, de manera que s'infereix que el moviment de terres de condicionament previ a les tasques de restauració ascendeix a 1.350 m³.  
  
No caldrà afectar altres camins pròxims o crear accessos nous per a l'activitat, ja que l'accés a aquesta discorrerà per l'interior de les instal·lacions de reciclatge d'RCD propietat de l'empresa promotora, que fiten amb la parcel·la en qüestió.  
Les coordenades UTM (Datum ETRS89) que defineixen el perímetre que ha sigut afectat per l'extracció són les següents:  
  
 x y  
1 615.173 4.413.540  
2 638.841 4.413.510  
3 197.532 4.413.454  
4 797.476 4.413.480  
  
  
Mètode d'explotació.  
El mètode d'explotació es troba supeditat a l'excavació antiga de la parcel·la objecte d'estudi. De manera que es procedirà a regularitzar i recular els talussos per a procedir de manera segura al condicionament i la restauració de la parcel·la.  
S'emprarà maquinària mòbil (pala carregadora frontal i camió de transport) a fi de procedir al condicionament de la zona excavada i, una vegada s'inicie el procés de restauració, poder moure terres i estendre el material inert adequat procedent de la planta de reciclatge d'RCD propietat de l'empresa promotora de l'actuació.  
  
Les tasques de condicionament no suposaran un augment de la superfície explotada. Així mateix, no hi haurà cap aprofitament del recurs extret durant el condicionament de la zona, ja que aquest material s'apartarà cap al centre de la parcel·la per a, una vegada finalitzada la reculada dels talussos, estendre'l en la superfície a fi d'obtindre els perfils finals de restauració.  
Ritme de producció de RIA.  
L'empresa Noulas Resevi, SL, propietària de la parcel·la objecte de restauració, es dedica en l'actualitat a la gestió, la recollida, el tractament i la revaloració de residus de la construcció i demolició, per a la qual cosa disposa d'una planta de reciclatge i valoració, inscrita en el Registre general d'instal·lacions amb autorització ambiental integrada amb el número 353-08/AAI/CV, que fita amb la parcel·la d'interés.  
Es preveu una mitjana de producció de RIA d'entre 20 i 40 m³ diaris, encara que aquesta quantitat serà variable com a conseqüència de les fluctuacions del mercat. D'aquesta manera, la duració estimada de l'activitat d'explotació i restauració podria ser de dos anys. El material que resulte adequat procedent de l'excavació i reculada dels talussos, que s'estima en 1.350 m³, també s'emprarà en la regeneració i el rebliment de l'antiga excavació objecte d'aquest document.  
En data 10 de gener de 2019, el promotor remet a través del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló una memòria justificativa de la disponibilitat d'àrids reciclats, susceptibles de ser autoritzats com a RIA, en quantitat suficient per a reblir el buit existent. Davant de l'existència de reserves suficients per a emprendre la restauració total, l'empresa manifesta el seu compromís de fer els treballs projectats en el termini d'un mes des que s'atorgue l'autorització per a fer-los.  
  
Instal·lacions annexes.  
Per a les tasques d'extracció i restauració no són necessàries instal·lacions annexes dins del perímetre de la parcel·la, ja que les escasses dimensions que té ho farien incompatible amb els treballs de la maquinària mòbil prevista per a l'extracció i la restauració.  
Maquinària.  
La maquinària encarregada de fer l'arrancada i la càrrega del material serà una pala carregadora CATERPILLAR 950-B amb una capacitat de càrrega de 2 m³ i capaç de desenvolupar una potència de 117 CV.  
Sistema de reg de pistes.  
En les estacions de l'any més càlides i de menys pluviometria, s'utilitzarà una cisterna de reg a fi de fer regs periòdics de les zones més seques, a més dels regs de compactació de les capes de materials inerts aportats.  
Instal·lacions i serveis auxiliars.  
No es disposarà ni d'instal·lacions annexes, ni maquinària fixa ni tampoc de cap instal·lació de residus miners en la zona d'explotació.  
  
Pla de restauració.  
1. Remodelatge del terreny.  
Es procedirà a perfilar i reblir la superfície final de restauració mitjançant l'aportació de residus inerts adequats procedents de la planta de reciclatge i valorització d'RCD propietat de l'empresa promotora i que fita amb la parcel·la objecte d'estudi.  
Els residus i àrids reciclats previstos per a reblir la zona excavada seran els següents, juntament amb el codi LER que els caracteritza:  
  
- 17 05 04 terra i pedres.  
- 19 12 09 minerals (arena, pedres).  
- Àrids reciclats de la valorització d'RCD.  
L'última capa de material que s'aportarà serà de terra vegetal amb una grossària de 0,5 m. La major part d'aquesta terra es troba amuntegada en el contorn de la parcel·la des que es va efectuar l'excavació de la parcel·la. Les possibles necessitats d'aportació afegides s'obtindran de les entrades de material produïdes en les obres de construcció i demolició que aporten el material a la planta de reciclatge.  
2. Restauració de la coberta vegetal.  
S'ha preservat terra vegetal per usar-la posteriorment en arreplegues de menys d'1 metre d'alçària en la zona de l'explotació pels avantatges ecològics que comporta. El volum de terra vegetal que cal estendre està determinat per les dimensions de la superfície final de l'excavació restaurada, que presentarà una àrea aproximada de 2.255 m².  
Es preveu la correcció de la compactació que puga experimentar el sòl en les seues últimes capes per la maquinària que s'emprarà, per a la qual cosa s'escarificarà el terreny si es considera necessari, a fi d'evitar l'asfíxia de les arrels de les plantes que es desenvoluparan sobre el substrat esmentat. La suau inclinació cap a l'oest de la superfície de la plataforma final de restauració serà suficient per a la correcta evacuació de les aigües d'escolament superficial. Per a millorar la textura i l'estructura del substrat, s'aportarà terra vegetal enriquida amb aportacions de fem i/o de compost, que milloren les característiques fisicoquímiques, a raó d'1,0 kg/m³.  
S'ha optat per fer una plantació de cítrics de característiques similars als existents en tota l'àrea adjacent a la parcel·la objecte d'estudi. El marc de plantació serà de 6 x 6 m i és necessària una excavació cúbica de 50 x 50 x 50 cm per a la sembra dels plançons.  
  
Pla d'abandó.  
Durant el període d'explotació/restauració la parcel·la disposarà d'una tanca perimetral de protecció de 2 metres d'alçària. L'única zona oberta serà el límit de la parcel·la amb les instal·lacions de la planta de reciclatge d'RCD de Noulas Resevi, la qual ja disposa d'un tancament perimetral total amb una porta corredissa a l'entrada de vehicles de la instal·lació. D'aquesta manera, no serà possible l'accés a la faena més que per l'entrada principal, de manera que s'assegura que cap persona aliena a la faena podrà accedir als fronts d'explotació.  
L'explotació no disposarà d'instal·lacions annexes (d'electricitat o d'aigua), tampoc de cap planta de tractament de materials, i la maquinària mòbil necessària en la zona de faena és la mateixa que s'utilitza a la planta d'RCD. Així, una vegada acabe la faena, no s'haurà de retirar ni desmantellar cap instal·lació annexa ni maquinària.  
  
A fi d'assegurar la correcta finalització dels treballs, es mantindrà la tanca fins que les espècies implantades hi hagen arrelat i l'autoritat minera permeta l'abandó de l'aprofitament.  
Condicionament d'accessos.  
No caldrà afectar camins pròxims o crear accessos nous per a l'activitat, ja que l'accés es farà des de les instal·lacions de reciclatge d'RCD propietat de l'empresa promotora, que fita amb la parcel·la en qüestió.  
  
Pla de gestió de residus.  
Els treballs que es desenvoluparan en aquesta actuació, per la seua singularitat, no generaran residus d'aprofitament ni d'investigació de minerals i, per tant, es considera que no és procedent la redacció d'un pla de gestió de residus segons s'infereix de l'article 16 del Reial decret 975/2009.  
Afecció paisatgística.  
Amb la restauració prevista per a la zona de faena s'obtindrà una zona integrada en els cultius de cítrics de tot l'entorn, de manera que es considerarà complida la reintegració paisatgística de l'explotació.  
Calendari d'execució.  
Els treballs d'adequació i rehabilitació de la superfície de l'explotació, segons l'última documentació aportada, s'estimen en 1 mes des de l'autorització dels treballs de restauració.  
Tramitació administrativa  
El 7 de novembre de 2014, el Servei Territorial d'Energia de Castelló remet la documentació tècnica i còpies dels informes sectorials corresponents al projecte de legalització de l'explotació minera de recursos de la secció A, denominada Noulas, al terme municipal de Nules (Castelló), promogut per Noulas Resevi, SL, a fi d'iniciar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
El 12 de novembre de 2014, el Servei Territorial d'Energia de Castelló remet el resultat de la informació pública practicada a l'expedient.  
  
L'11 de febrer de 2016 es fan consultes als serveis següents: Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge i Servei d'Ordenació del Territori.  
  
El 12 de febrer de 2016 es consulta el Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits sobre la compatibilitat de la restauració de la parcel·la amb el PORN de la Serra d'Espadà.  
El 15 de febrer de 2016 es fa una consulta a l'Ajuntament de Nules sobre la compatibilitat urbanística de l'ús miner a la ubicació proposada.  
  
El 8 de març de 2016, l'Ajuntament de Nules remet un informe tècnic.  
El 9 de març de 2016, la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge remet un informe emés pel Servei d'Ordenació del Territori en matèria de risc d'inundació.  
L'1 d'abril de 2016, la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge torna a remetre l'informe emés pel Servei d'Ordenació del Territori en matèria de risc d'inundació.  
El 8 d'abril de 2016, la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural remet la resolució per la qual s'atorga a l'empresa Noulas Resevi, SL, l'autorització d'inici de l'activitat per a una planta de classificació i valoració d'RCD a Nules.  
El 23 de maig de 2016 es fa un requeriment de documentació al promotor a través de l'òrgan substantiu.  
El 24 d'agost de 2016, el Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits remet un informe emés pel director del Parc Natural de la Serra d'Espadà.  
El 30 de setembre de 2016, la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge remet l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
El 10 de gener de 2019, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló remet la documentació presentada pel titular Noulas Resevi, SL, com a contestació al requeriment realitzat per aquest servei territorial de les deficiències assenyalades en l'informe emés per la subdirectora general d'Avaluació Ambiental.  
El 10 de febrer de 2020, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló reitera la petició d'emissió de la declaració d'impacte ambiental.  
  
Informació pública  
El Servei Territorial d'Energia de Castelló va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 355, de 8 de setembre de 2014.  
La cap del Servei Territorial d'Energia de Castelló, en data 3 de novembre de 2014, certifica que durant el termini concedit no s'hi van presentar al·legacions.  
  
Consultes a administracions i informes rebuts.  
En l'expedient s'han considerat els informes remesos pel Servei Territorial d'Energia de Castelló emesos per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i per la Direcció General de Patrimoni Cultural.  
  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (21.02.2014).  
L'organisme de conca indica que l'actuació suposa l'ocupació de zona de policia del barranc de la Torrassa i el respecte de la zona de servitud per a ús públic, sobre la qual cosa recorda que qualsevol actuació prevista a la zona de policia queda supeditada a l'obtenció d'una autorització administrativa per part de l'organisme de conca.  
La confederació recomana l'adopció de mesures per a evitar l'alteració del règim de corrents i l'eixida d'aigües pluvials contaminades. Així mateix, indica que han de limitar-se els pendents dels talussos i l'alçària dels bancs per a afavorir la infiltració i reduir la velocitat de l'aigua a fi d'evitar pèrdues de sòl.  
Respecte de la demanda generada per l'actuació, la confederació no la considera significativa.  
Per tot això, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe favorable de l'actuació.  
Informe de patrimoni cultural (28.02.2014).  
La Direcció General de Cultura emet un informe favorable al projecte d'acord amb el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià. En aquest informe es recorda que qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica s'ha de comunicar immediatament a l'administració competent i que totes aquelles remocions de terres que puguen afectar possibles àrees amb restes arqueològiques o paleontològiques han de comptar amb l'autorització deguda de la Direcció General de Cultura.  
  
Així mateix, en atenció a les possibles afeccions detectades, s'ha sol·licitat un informe a l'Ajuntament de Nules, al Servei d'Ordenació del Territori, al Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge i al Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits en relació amb els assumptes de les seues competències respectives.  
Informe de l'Ajuntament de Nules (2.03.2016).  
La parcel·la 507, del polígon 29, del terme municipal de Nules s'ubica en sòl no urbanitzable comú. Els serveis urbanístics de l'Ajuntament de Nules informen que, examinats els articles del Pla general d'ordenació urbana aplicables al sòl no urbanitzable comú, no hi ha prohibició per a l'ús miner. També s'indica en aquest informe que, a fi de reduir el nivell de pols i l'impacte paisatgístic de l'activitat, hauria d'executar-se una pantalla vegetal al voltant del buit i un sistema fix d'aspersió d'aigua que eliminara la pols en suspensió que s'hi puga generar.  
Informe del Servei d'Ordenació del Territori (7.03.2016).  
Aquest servei informa que el projecte no es troba afectat per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.  
Informe del director del Parc Natural de la Serra d'Espadà (10.06.2016).  
S'informa que el pla de restauració de la pedrera es troba afectat pel PORN del Parc Natural de la Serra d'Espadà, en la categoria d'àrea d'influència antròpica, i es considera compatible amb aquest. No obstant això, s'indica que els materials previstos per a omplir el buit han de ser residus inerts adequats i es desestimen materials d'una altra naturalesa susceptibles de provocar contaminació de les aigües superficials i subterrànies.  
Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (16.09.2016).  
  
En aquest informe s'indica que l'estudi d'integració paisatgística a què fa referència l'estudi d'impacte ambiental no es troba entre la documentació aportada, que es compon de l'estudi d'impacte esmentat (que conté un apartat de mesures correctores sobre el paisatge), el projecte d'explotació i el projecte de restauració (que conté una succinta descripció del paisatge i un apartat de mesures per a la reintegració paisatgística de l'explotació). A partir de la informació aportada, i atés que l'actuació consisteix en la restauració d'un buit existent, es considera que aquesta tindrà una incidència positiva en el paisatge, sempre que s'execute el pla de restauració proposat, amb la qual cosa s'adequaria l'àmbit al caràcter i les condicions de percepció del paisatge de l'entorn.  
  
  
Consideracions ambientals.  
1r. Consideracions relacionades amb l'emplaçament del projecte.  
La parcel·la afectada objecte de restauració (parcel·la 507 del polígon 29 del terme municipal de Nules) s'ubica a uns 1.500 metres al sud-oest d'aquest municipi de la província de Castelló. Aquesta parcel·la, segons el visor de Generalitat, té la classificació de sòl no urbanitzable comú. Els serveis urbanístics de l'Ajuntament de Nules informen, en data 2 de març de 2016, que, examinats els articles del pla general d'ordenació urbana aplicable per al sòl no urbanitzable comú, no hi ha prohibició per a l'ús miner. També s'indica en aquest informe que, a fi de reduir el nivell de pols i l'impacte paisatgístic de l'activitat, hauria d'executar-se una pantalla vegetal al voltant del buit i un sistema fix d'aspersió d'aigua que eliminara la pols en suspensió que s'hi puga generar.  
La parcel·la objecte de restauració es troba dins de la zona d'amortiment d'impactes del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà. El director del Parc Natural de la Serra d'Espadà, en data 10 de juny de 2016, informa que la pedrera es troba dins de l'àrea d'influència antròpica del PORN de la Serra d'Espadà i es considera compatible amb aquest. No obstant això, s'indica que els materials previstos per a omplir el buit han de ser residus inerts adequats i es desestimen materials d'una altra naturalesa susceptibles de provocar contaminació de les aigües superficials i subterrànies.  
  
D'acord amb el visor de la Generalitat, la parcel·la objecte de restauració presenta perillositat geomorfològica d'inundació segons el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). El Servei d'Ordenació del Territori, en data 7 de març de 2016, informa que el projecte no es troba afectat per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives del PATRICOVA.  
Consultat el banc de dades de biodiversitat, en l'àmbit pròxim de l'explotació no hi ha espècies prioritàries que puguen veure's afectades per l'activitat de restauració. Tampoc hi ha hàbitats prioritaris pròxims.  
  
Segons el visor de Generalitat, la localització del projecte no afecta espais de la Xarxa Natura 2000, ni cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994 d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Tampoc hi ha cap via pecuària pròxima que puga veure's afectada ni sòl forestal pròxim.  
Segons el visor de la Generalitat, en un radi de 500 metres al voltant de la parcel·la que cal restaurar no consta l'existència d'edificacions d'ús residencial, ni tampoc s'esmenten en l'informe urbanístic de l'Ajuntament.  
2n. Consideracions relacionades amb l'activitat que s'ha de desenvolupar.  
Afecció a l'atmosfera.  
Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, en la fase de restauració els contaminants atmosfèrics seran els gasos emesos per la maquinària i la pols generada, a més dels sorolls produïts per la maquinària. Es proposen com a mesures correctores l'aplicació de regs sistemàtics en les zones més exposades al vent i la utilització de lones de protecció en els camions de transport amb la finalitat d'evitar l'emissió de partícules i fer un manteniment adequat de la maquinària per a evitar que l'emissió de gasos contaminants sobrepasse els límits legals i perquè complisca la legislació relativa a l'emissió sonora.  
  
Es recorda que, d'acord amb el que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica, i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis, el projecte de l'activitat objecte d'estudi s'ha d'acompanyar d'un estudi acústic que comprenga totes i cada una de les fonts sonores i una avaluació de les mesures correctores que cal adoptar per a garantir que no es transmeta a l'exterior o a locals contigus, en les condicions més desfavorables, nivells superiors als que estableixen aquestes normes. Així mateix, el promotor ha de fer un autocontrol de les emissions acústiques a l'inici de l'exercici de l'activitat o la posada en marxa i, almenys, cada cinc anys. L'auditoria acústica l'ha de fer una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica, d'acord amb el que estableix el Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i es crea i es regula el seu registre. Si en l'auditoria acústica l'entitat col·laboradora detecta l'incompliment de les prescripcions obligatòries que estableix la Llei 7/2002, en aquest decret o en l'autorització substantiva, aquesta estarà obligada a comunicar-ho immediatament a l'ajuntament, per a la qual cosa li haurà de remetre una còpia del certificat desfavorable corresponent.  
  
Així mateix, basant-se en la quantitat de terres manipulades al dia, segons siga el ritme de la restauració, l'activitat estaria classificada com a grup B o C d'acord amb el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera establit pel Reial decret 100/2011. En conseqüència, se sol·licitarà una autorització administrativa o bé es farà la notificació administrativa a l'òrgan competent, segons siga el cas, d'acord amb el que estableix l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
  
Afecció a la geomorfologia.  
Amb l'extracció de la terra vegetal, s'ha produït un buidatge del terreny i la formació d'una depressió en aquest. Amb el rebliment del buit mitjançant àrids i terra vegetal, es produirà un impacte positiu sobre la geomorfologia.  
Afecció sobre el sòl.  
Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, per a evitar la contaminació del sòl, les tasques de manteniment de la maquinària s'han de fer en les zones previstes a aquest efecte i els residus generats es gestionaran segons s'indica en la legislació aplicable. En el cas que per avaria de la maquinària es produïra un vessament accidental de substàncies perilloses, es procedirà ràpidament a retirar el sòl contaminat, que es gestionarà com un residu tòxic i perillós.  
Respecte del manteniment de la maquinària en zones preparades a aquest efecte, en el projecte no es descriu cap zona destinada al manteniment de la maquinària. En el cas d'habilitar una zona amb aquesta funció, s'ha de dotar de solera impermeable, amb un canal de recollida d'hidrocarburs, i els residus generats els ha de retirar un gestor autoritzat.  
Afecció sobre la hidrologia.  
Com a conseqüència de l'existència d'un buit en el terreny de superfície considerable, es veu alterat l'escolament superficial del terreny i es veuen afavorits l'embassament i l'acumulació d'aigua en aquest si es produeixen precipitacions d'importància. Així mateix, amb l'eliminació dels 3 metres superficials del terreny, hi ha el risc potencial de veure's afectada la qualitat de les aigües per contaminació.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'estableix que amb el rebliment del buit es restituirà el flux natural de l'escolament i s'evitarà l'acumulació d'aigua i l'embassament de la parcel·la. Al mateix temps, amb l'anivellació i explanació de la parcel·la es reduirà la velocitat de l'escolament, de manera que s'evitarà una elevada erosió del sòl. Amb la plantació dels exemplars de taronger, es dotarà la parcel·la d'una coberta vegetal que ajudarà a regular el cicle de l'aigua en la parcel·la, així com l'escolament.  
Afecció a la vegetació.  
El moviment de maquinària, així com l'abocament d'àrids i terra vegetal per al rebliment, generen l'emissió de partícules de pols que es depositen sobre les fulles de la vegetació circumdant, de manera que obstrueixen els seus estomes i poden generar símptomes negatius d'estrés lligats a deficiències en les funcions fotosintètica i respiratòria. Per a minimitzar aquest impacte sobre la vegetació, en l'estudi d'impacte ambiental es proposa la reducció de la circulació de vehicles per la zona de treball, a més de limitar a 20 km/h la velocitat de trànsit per la zona de treball, i en les zones on es puga generar més quantitat de pols es regarà la zona amb vehicles cisterna.  
Amb la plantació de cítrics, es restitueix la coberta vegetal existent prèvia a l'extracció de la terra vegetal de la parcel·la.  
Afecció a la fauna.  
L'existència del buit miner suposa una barrera física per a la mobilitat de les espècies animals, així com un perill en el cas de caure-hi a l'interior. Amb el rebliment de la cavitat, s'eliminen els impactes sobre la fauna associats a l'existència del clot.  
Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, s'adoptarà un calendari d'execució de les obres de manera que no coincidisca amb les èpoques de reproducció de les espècies de fauna esmentades amb figures de protecció. Així mateix, la maquinària emprada en les obres ha d'estar en perfecte estat de manteniment per a evitar un soroll per damunt de l'aconsellable. Altres mesures que s'adoptaran seran la realització de recorreguts sistemàtics abans de l'entrada de la maquinària per a detectar possibles llocs d'interés per a la fauna com caus, nius, dormidors, posadors, etc., i la revisió periòdica de la parcel·la per a l'actuació sobre individus atrapats, en especial amfibis i rèptils.  
La plantació de cítrics suposa la restitució de la coberta vegetal existent prèvia a l'extracció i amb això la restitució de l'hàbitat de les espècies faunístiques associades a aquesta.  
  
Afecció al paisatge.  
El paisatge és, sens dubte, el factor més afectat per l'extracció de terra vegetal a causa de l'eliminació de la vegetació i la modificació de la morfologia. Les accions del projecte que permetran la restauració de la parcel·la al seu estat primitiu tenen un efecte sobre el paisatge significativament positiu, en especial la restitució de la geomorfologia amb el rebliment del buit i la restitució de la coberta vegetal amb la plantació de cítrics. D'altra banda, en l'estudi d'impacte ambiental es proposen les següents mesures correctores: manteniment de tots els equips necessaris per a l'execució de l'obra en un estat òptim, manteniment d'una neteja absoluta de la zona de treball i utilització de materials per a tanques i tancaments que s'integren al màxim en l'entorn Abans d'abandonar les obres, l'equip constructor restablirà drenatges, talussos, accessos o camins i sistemes de tancament que hagen pogut ser alterats durant l'execució del projecte.  
  
Afecció al patrimoni cultural.  
La Direcció General de Cultura emet un informe favorable al projecte d'acord amb el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià. En aquest informe es recorda que qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica s'ha de comunicar immediatament a l'administració competent i que totes aquelles remocions de terres que puguen afectar possibles àrees amb restes arqueològiques o paleontològiques han de comptar amb l'autorització deguda de la Direcció General de Cultura.  
  
3r. Programa de vigilància ambiental (PVA).  
L'estudi d'impacte ambiental no inclou el PVA corresponent. S'ha d'incloure un PVA que preveja, com a mínim, els aspectes següents:  
  
- Control de totes les entrades de RIA, amb anotació dels volums en el llibre de registre de l'explotació.  
- En cas que s'opte per fer les tasques de manteniment de maquinària en la mateixa explotació, es controlarà periòdicament l'estat de la impermeabilització de la zona habilitada a l'efecte. Així mateix, es controlarà el depòsit estanc de recollida de fluids per a evitar-ne el sobreeiximent.  
- S'hi inclouran les auditories acústiques pertinents d'acord amb la legislació vigent. En tot cas, es farà una auditoria acústica a l'inici dels treballs de restauració.  
- Control periòdic de la pols generada per la maquinària pesant i pels camions de transport d'àrids.  
- Control dels regs i seguiment de la revegetació.  
- El descobriment de restes arqueològiques, paleontològiques, etnològiques o arquitectòniques durant l'execució de les obres es comunicarà immediatament a l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural i es complirà el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
Es portarà un registre documentat del programa de vigilància ambiental a l'efecte d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia que tenen. Aquest registre inclourà, a més, el resultat dels controls i els autocontrols periòdics legalment exigibles en el control d'abocaments d'aigües residuals i emissions. Tota la documentació del programa de vigilància ambiental estarà a la disposició de les autoritats competents.  
El programa de vigilància ambiental es prolongarà almenys dos anys des de la finalització de la restauració del buit miner, a fi de garantir l'èxit d'aquesta fase.  
La documentació generada en el desenvolupament del PVA haurà de romandre en tot cas a la disposició de l'autoritat ambiental competent.  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I, grup 3.c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquest.  
En l'expedient s'han observat els tràmits que preveu la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, i la resta de disposicions que s'hi apliquen.  
El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
  
Resolució  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte de «legalització d'explotació de recursos secció A Noulas al terme de Nules, per a la restauració del buit existent amb residus inerts adequats», promogut per Noulas Resevi, SL, ubicat a la parcel·la 507 del polígon 29 del terme municipal de Nules (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, projecte tècnic, projecte de restauració i la resta de documentació aportada, així com els condicionants que s'indiquen a continuació.  
  
1. La zona de servitud dels barrancs s'ha de mantindre expedita i queda supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com estableix l'article 9 del Reglament de domini públic hidràulic (Reial decret 849/1986).  
2. D'acord amb el que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica, i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis, el projecte de l'activitat objecte d'estudi s'ha d'acompanyar d'un estudi acústic que comprenga totes i cada una de les fonts sonores i una avaluació de les mesures correctores que cal adoptar per a garantir que no es transmeten a l'exterior o a locals contigus, en les condicions més desfavorables, nivells superiors als que estableixen aquestes normes.  
  
3. El promotor farà un autocontrol de les emissions acústiques a l'inici de l'exercici de l'activitat o posada en marxa i, com a mínim, cada cinc anys. L'auditoria acústica l'ha de fer una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica, d'acord amb el que estableix el Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i es crea i es regula el seu registre. Si en l'auditoria acústica l'entitat col·laboradora detectara l'incompliment de les prescripcions obligatòries que estableix la Llei 7/2002, aquest decret o l'autorització substantiva, l'entitat esmentada estarà obligada a posar-ho immediatament en coneixement de l'ajuntament, per a la qual cosa li ha de remetre una còpia del corresponent certificat desfavorable.  
4. Basant-se en la quantitat de terres manipulades al dia, segons siga el ritme de la restauració (grup B o C d'acord amb el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera que estableix el Reial decret 100/2011), se sol·licitarà una autorització administrativa o bé es realitzarà la notificació administrativa a l'òrgan competent, segons siga el cas, d'acord amb el que estableix l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
  
5. Les reparacions i el manteniment de la maquinària es faran, preferentment, en tallers externs a l'explotació. En els casos en què això no siga possible, es condicionarà una zona ensostrada i amb solera impermeabilitzada per a dur-les a terme, dotada dels pendents adequats per a possibilitar la recollida d'abocaments i d'aigües pluvials en un depòsit estanc. Els residus generats els ha de retirar un gestor autoritzat. En finalitzar l'explotació, es desmantellarà per complet l'àrea de manteniment de maquinària i els residus resultants es gestionaran d'acord amb la legislació vigent  
6. L'increment de demanda d'aigua tindrà una procedència emparada per un dret a l'ús privatiu d'aquest recurs.  
7. En l'estudi d'impacte ambiental s'ha d'incloure un programa de vigilància ambiental que preveja, com a mínim, els aspectes següents:  
  
7.1. Control de totes les entrades de RIA, amb anotació dels volums en el llibre de registre de l'explotació.  
7.2. En cas d'optar-se per la realització de les tasques de manteniment de maquinària en la mateixa explotació, es controlarà periòdicament l'estat de la impermeabilització de la zona habilitada a l'efecte. Així mateix, es controlarà el depòsit estanc de recollida de fluids per a evitar-ne el sobreeiximent.  
7.3. S'hi inclouran les auditories acústiques pertinents d'acord amb la legislació vigent. En tot cas, es farà una auditoria acústica a l'inici dels treballs de restauració.  
7.4. Control periòdic de la pols generada per la maquinària pesant i pels camions de transport d'àrids.  
7.5. Control dels regs i seguiment de la revegetació.  
7.6. El descobriment de restes arqueològiques, paleontològiques, etnològiques o arquitectòniques durant l'execució de les obres es comunicarà immediatament a l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural i es complirà el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
7.7. Es portarà un registre documentat del programa de vigilància ambiental a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia que tenen. Aquest registre inclourà, a més, el resultat dels controls i els autocontrols periòdics legalment exigibles en el control d'abocaments d'aigües residuals i emissions. Tota la documentació del programa de vigilància ambiental estarà a la disposició de les autoritats competents.  
7.8. El programa de vigilància ambiental es prolongarà almenys dos anys des de la finalització de la restauració del buit miner, a fi de garantir l'èxit d'aquesta fase.  
8. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores que conté l'estudi d'impacte ambiental, així com dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
9. Es complirà en tot cas el que disposa la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats. Això inclou:  
- L'emmagatzematge i, si és el cas, la gestió, i la posterior entrega a gestors autoritzats han de ser conformes a la naturalesa i perillositat de cada un dels residus.  
- S'ha de disposar d'una quantitat suficient de materials absorbents adequats per a la retenció i eliminació de vessaments accidentals. Aquests materials, així com el residu, s'han d'emmagatzemar i gestionar d'acord amb la seua naturalesa i perillositat.  
- S'ha de disposar d'un arxiu físic o telemàtic en què es reculla per ordre cronològic la quantitat, la naturalesa, l'origen, la destinació i el mètode de tractament dels residus. En aquest arxiu, s'ha d'incorporar la informació que conté l'acreditació documental de les operacions de producció i gestió de residus. La informació arxivada s'ha de guardar durant, com a mínim, 3 anys.  
- El promotor ha de disposar de compromisos d'acceptació de residus per gestors autoritzats per a la totalitat dels residus perillosos generats en l'exercici de l'activitat, els quals indiquen expressament l'explotació minera com a punt de recollida. Els compromisos estaran permanentment en vigor i a la disposició de l'autoritat ambiental competent.  
10. Les condicions d'aquesta declaració d'impacte ambiental es podran modificar quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre, d'avaluació ambiental.  
11. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'una avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i s'hi aplicarà el procediment d'avaluació d'impacte ambiental que preveu aquesta.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, com que és un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà la que estableix l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 3 d'agost de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, p. d. ( del director general de Qualitat i Educació Ambiental, R 09.08. 2019; DOGV 8614, 16.08.2019): Benjamín Pérez Rocher.»  
  
València, 17 de maig de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.