Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2748, del 15-05-1996 (1996/838221)

RESOLUCIÓ de 10 d'agost de 1995, de la Direcció General de Treball de la Conselleria de Treball i Afers Socials, per la qual s'ordena la inscripció i la publicació del XVIII Conveni Col·lectiu de la Compañía Valenciana de Cementos Portland, SA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2748

Data del DOGV
:   15-05-1996

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1996/838221


Data del document
:   10-08-1995

Organisme emissor
:   Conselleria de Treball i Afers Socials

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIó de 10 d'agost de 1995, de la Direcció General de Treball de la Conselleria de Treball i Afers Socials, per la qual s'ordena la inscripció i la publicació del XVIII Conveni Col·lectiu de la CompaÑía Valenciana de Cementos Portland, SA.   
Vist el text articulat del XVIII Conveni Col·lectiu de la CompaÑía Valenciana de Cementos Portland, SA, subscrit el dia 28 de juliol de 1995, per les representacions de l'empresa i dels treballadors, presentat en aquesta direcció general el dia 4 d'agost de 1995, i de conformitat amb l'article 90, apartat dos i tres del Reial Decret Legislatiu 1/1995, de 24 de març, de la Llei de l'Estatut dels Treballadors i en el Reial Decret 1.040/1981, de 22 de maig, sobre Registre i Dipòsit dels Convenis Col·lectius de Treball, aquesta Direcció General de Treball, conformement amb les competències que té transferides pel Reial Decret 4.105/1982, de 29 de desembre, resol:  
Primer  
Ordenar-ne la inscripció en el Registre de Convenis Col·lectius de Treball d'aquesta direcció general, i el dipòsit del text original del conveni, i al mateix temps notificar-ho a la comissió negociadora.  
Segon  
Disposar-ne la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 10 d'agost de 1995.- El director general de Treball: José Luis Colvée Millet.  
CAPíTOL I  
Condicions generals  
Article l. àmbit personal  
Aquest Conveni afecta a tot el personal que presta els seus serveis en la CompaÑía Valenciana de Cemenstos Portland, SA, durant tot el temps de la seua vigència.  
Les categories laborals i la seua distribució en grups de classificació es contenen al capítol VI i a l'apèndix, amb les definicions dels llocs de treball existents en l'empresa.  
Article 2. àmbit funcional  
D'acord amb el que estipula l'article anterior, queden subjectes a aquest Conveni tots els treballadors afectes a llocs de treball segons la classificació detallada en el capítol VI d'aquest Conveni.  
Afectarà igualment a tots els treballadors que ingressen en l'Empresa durant la seua vigència, llevat dels contractes per a la formació i en pràctiques, els quals es regiran per allò contingut en el contracte individual.  
S'exceptua el personal directiu (directors i sotsdirectors), les condicions econòmiques del qual quedaran pactades al marge d'aquest Conveni, i les seues relacions laborals es regularan per contractes individuals de treball. En allò que determine el Reglament d'Organització de l'Empresa el personal directiu estarà sotmés al que estipule l'esmentat Reglament.  
Als empleats inclosos en l'àmbit d'aplicació d'aquest conveni, que exercisquen llocs de treball integrats en els grups de classificació I, II, i III, quan pacten individualment i voluntàriament amb la direcció de l'empresa les seues condicions retributives brutes anuals, en funció de la seua especial capacitació, dedicació i particulars condicions de prestació de serveis, no els seran d'aplicació els seus conceptes salarials i extrasalarials. Tindran com a mínim garantides totes les condicions econòmiques d'aquest Conveni.  
Article 3. àmbit territorial  
Atesos els articles anteriors, aquest Conveni Col·lectiu afectarà els centres de treball que es citen tot seguit, situats a les províncies de València i Alacant:  
A) Oficines Centrals de València.  
B) Factoria "A" de Sant Vicent del Raspeig (Alacant).  
C) Factoria "B" de BuÑol (València).  
Per tant, aquest Conveni d'Empresa té caràcter interprovincial dins l'àmbit de la Comunitat Autònoma Valenciana, per la qual cosa haurà de ser presentat, a efecte de registre, publicació i estadística, en la Conselleria de Treball i Seguretat Social de la referida Comunitat Autònoma.  
Article 4. àmbit temporal  
Aquest Conveni tindrà una vigència de dos anys, des de l'1 de gener de 1995 fins al 31 de desembre de 1996.  
Article 5. Entrada en vigor  
Aquest Conveni començarà a regir a partir del dia que siga signat per la Comissió Negociadora. No obstant això, les seues condicions econòmiques tindran vigència a partir del 1r de gener de 1995.  
   
Article 6. Denúncia del Conveni  
Estan facultats per denunciar aquest Conveni, amb l'antelació de 90 dies a la data de la seua extinció, els qui estan legitimats per negociar-lo segons l'article 87 de l'Estatut dels Treballadors.  
Article 7. Compensació i absorció  
Els augments salarials que pogueren sobrevenir per imperatiu legal, contenciós administratiu o pactes sindicals col·lectius de qualsevol classe o gènere durant la vigència d'aquest Conveni s'entendran absorbibles o compensables, en còmput global, en les condicions establertes en aquest Conveni.  
Article 8. Garantia ad personam  
Les situacions personals que amb caràcter global anual excedesquen de les condicions pactades en aquest Conveni es respectaran, i es mantindran estrictament ad personam.  
Article 9. Comissió Paritària d'Interpretació i Vigilància  
Es constitueix una Comissió Paritària d'Interpretació i Vigilància d'aquest Conveni integrada pels seus signants.  
Seran funcions generals de la Comissió Paritària les següents:  
- La interpretació d'aquest Conveni com un tot orgànic.  
- La mediació entre les parts, intervenint amb caràcter preceptiu i previ en els conflictes que puguen sorgir abans de la possible acció davant l'ordre jurisdiccional competent. Escaurà a la part que decidisca iniciar accions la convocatòria de la Comissió Paritària, per plantejar el conflicte i les alternatives de solució i aquesta s'haurà de reunir, com a màxim, dins dels 7 dies següents a la convocatòria. A aquest efecte, i si totes les parts així ho sol·liciten, la Comissió Paritària podrà designar un àrbitre o àrbitres per a la solució de qualsevol conflicte per la via de l'arbitratge.  
Qualsevol interpretació no realitzada per la Comissió d'Interpretació i Vigilància serà nul·la, excepte la judicial.  
Per a la seua validesa, les acords de la Comissió Paritària han de ser adoptats pels vots de la majoria de cadascuna de les representacions i tindran a aquest efecte el mateix nombre de vots la representació empresarial i la dels treballadors. La majoria de vots d'una de les representacions a favor d'un punt o en la interpretació de clàusules del Conveni no vincularà l'altra part si no existeix en ella una majoria expressa de vots d'aprovació sobre el mateix punt de debat.  
De cada reunió s'alçarà l'acta escaient, que serà firmada per la representació de l'empresa i per un representant dels treballadors de cadascun dels centres.  
CAPíTOL II  
Conceptes econòmics  
Article 10. Sou de Conveni  
D'acord amb els grups de classificació establerts en el capítol VI d'aquest Conveni, es fixen els sous següents per a 1995:  
 Sou mensual Salari dia Salari hora  
 Grup brut brut brut  
 I 418.565 9.826 1.755  
 II 797.593 8.844 1.579  
 III 453.872 8.058 1.439  
 IV 342.987 7.632 1.363  
 V 755.444 7.093 1.267  
 VI 475.492 6.302 1.125  
 VII 680.765 6.006 1.072  
 VIII 077.936 5.611 1.002  
 IX 893.885 5.377 960  
 X 320.677 5.251 938  
Els salaris diaris han estat calculats multiplicant per 12 els salaris mensuals i dividint el resultat per 265 dies.  
Els salaris hora s'obtenen multiplicant el salari dia per tres-cents vint (365 dies anuals -vacances-festius-) i dividint per la jornada anual de mil set-centes noranta-dos hores. El valor hora que se n'obté és sense complements personals de venciment periòdic i lloc de treball.  
Els pagaments es realitzaran per mensualitats completes, d'acord amb l'escala de sous mensuals establerts en aquest article.  
Article 11. Antiguitat  
S'estableixen els valors que es detallen tot seguit per als biennis i quinquennis meritats pel personal de l'Empresa, amb el límit màxim de dos biennis i sense límit per als quinquennis. Els valors que figuren més a baix són els vigents per a 1995.  
L'antiguitat es comptarà des del dia d'ingrés en l'Empresa, amb inclusió del període de prova o aprenentatge, o temps per contractes eventuals, baixa per incapacitat temporal o accident de treball, o bé per llicència o excedència que no tinguen caràcter voluntari.  
 Valor bienni brut Valor quinquenni brut  
 Grup mensual mensual  
 I 6.032 8.488  
 II 4.905 6.876  
 III 4.004 5.609  
 IV 3.631 5.073  
 V 3.251 4.536  
 VI 2.986 4.168  
 VII 2.841 3.971  
 VIII 2.777 3.881  
 IX 2.711 3.787  
 X 2.648 3.708  
Els valors diari i horari d l'antiguitat s'obtindran pel mateix procediment ja esmentat en l'article anterior.  
Article 12. Gratificacions extraordinàries  
El personal inclòs en aquest Conveni rebrà dues gratificacions extraordinàries: una en juliol i l'altra en desembre.  
Cada una de les gratificacions s'abonarà pels sous establerts en l'article 10 més l'antiguitat i, si s'escau, la Gratificació de Direcció que corresponga a cada treballador.  
La primera d'elles s'abonarà abans del 15 de juliol i la segona abans del 15 de desembre.  
- Paga extra de tardor: Independentment de les anteriors, aquesta gratificació extraordinària s'abonarà fins al 15 de setembre de cada any i per a 1995 es fixa en la quantia 158.348 pessetes brutes i per a 1996 en 192.098 pessetes brutes.  
Article 13. Participació en beneficis  
El personal inclòs en aquest Conveni percebrà per aquest concepte una gratificació que es pagarà per valor del 1,30 dels imports establerts en l'article anterior. Aquesta gratificació s'abonarà abans del 15 de març. Aquesta paga serà prorratejable en dotzenes parts.  
Article 14. Plus de nocturnitat  
Aquest Plus es pagarà pels imports que figuren a continuació, per cada hora de treball que es realitze en hores normals, entre les 22 i les 6 hores, exclòs el Plus Nocturn de dissabtes i vespres de festius, que es pagaran per l'article 15.  
El citat Plus és el resultat d'aplicar el 25% al salari hora normal.  
 Grup Plus de nocturnitat  
 I 439  
 II 394  
 III 359  
 IV 341  
 V 316  
 VI 281  
 VII 268  
 VIII 251  
 IX 240  
 X 235  
Per als torns que comencen a les 22 hores dels dies 24 i 31 de desembre i acaben a les 6 hores dels dies 25 de desembre i 1 de gener, el Plus de nocturnitat s'incrementarà en 9.616 pessetes per treballador que el realitze, sense distinció de categories. El cobrament d'aquesta gratificació del Plus Nocturn serà independent de la resta de les retribucions que en articles posteriors s'estableixen per als dies festius.  
Article 15 Plus Dominical i nocturn de dissabtes i vespres festius  
Aquest plus s'abonarà pels imports que figuren a continuació, per cada hora de treball que es realitze en hores normals, en els torns de dissabtes i festius 6 a 14 i de 14 a 22 hores; i en dissabtes i vespres de festius de 22 a 6 hores i s'hi abonarà en cada cas pels valors que es reflecteixen a continuació en cadascuna de les columnes.  
La quantia corresponent al plus dominical per a 1995 s'equipararà a la quantitat resultant per a 1996 del plus de dissabte i de vespre de festiu de 22 a 6 hores i es consolidarà en aquell any en una única columna.  
 Plus dissabtes Plus diumenges Plus dissabtes  
 i festius 6/14 y 14/22 vespra festiu  
 Grup de 6/14 y 14/22 de 22/6  
 I 979 777 1.108  
 II 137 411 924  
 III 543 588 243  
 IV 499 215 896  
 V 209 296 677  
 VI 581 962 208  
 VII 967 867 027  
 VIII 566 701 108  
 IX 170 981 322  
 X 954 220 361  
Article 16. Plus d'interval per a dinar  
El personal que vaja a torn efectuant una jornada continuada de vuit hores, i al que la Direcció de cada centre de treball no puga concedir-li la mitja hora de descans per fer el dinar, aquesta se li abonarà pels imports que figuren tot seguit, vigents per a 1995.  
L'anterior Plus el seguiran cobrant ad personam tots els treballadors que l'estaven percebent de manera habitual fins al 1 de gener de 1983. Només es perdrà aquest dret en cas de renúncia voluntària.  
Article 17. Plus festiu  
Per al personal que pel seu sistema de treball a torn haja de treballar a festiu, s'estableix un plus l'import del qual serà equivalent al valor de 8 hores extraordinàries, valor que queda establert en l'article 21.2, i les hores treballades en aquest festiu es computaran per a la jornada anual.  
Article 18. Plus de borsa de treball  
En les factories de BuÑol i de Sant Vicent del Raspeig i de conformitat amb el que es conté en els acords sobre borsa de treball firmats amb els representants sindicals dels esmentats centres, es pagarà als treballadors destinats a realitzar treballs en l'esmentada borsa, un plus de 408 pts. per cada de dia de treball en aquesta i en les condicions de funcionament, compensació i absorció del dit plus que en els esmentats acords es contenen, els quals queden vinculats a aquest Conveni als efectes de la seua retribució i exigibilitat.  
Article 19. Plus de jornada partida  
Per als treballadors que d'octubre a juny, ambdós inclusivament, desenvolupen el seu treball en jornada de matí i vesprada durant els 9 mesos de l'esmentada jornada, se'ls abonarà en 1995 la quantitat de 6.053 pts. per empleat i mes i aquest valor s'igualarà al valor del dit plus a la quantitat que ascendeix al plus de tallers en 1996.  
En iniciar les vacances se li abonarà, a més, a cada empleat un plus d'idèntica quantia com a mitjana de plus anteriors a vacances i totalitzarà 10 plus anuals.  
Aquest plus deixarà de ser percebut si el treballador passa a un règim de treball en el qual la seua jornada no siga partida en matí i vesprada.  
Article 20. Plus d'horari fix de 6 a 14 i/o de 14 a 22 hores  
Els treballadors, quan presten servei en horari fix de 6 a 14 hores i/o de 14 a 22 hores, percebran un plus amb un valor establert en 1.500 pessetes brutes mensuals per a 1995 i 3.000 pessetes brutes mensuals per a 1996.  
Quan els treballadors presten serveis en torn rigorós i horari de 6 a 14 hores, de 14 a 22 hores i de 22 a 6 hores, estaran exceptuats de l'abonament d'aquest plus.  
Article 21. Hores extraordinàries  
21.1. Classificació de les hores extres. A efecte d'allò previst en les normes legals vigents, es pacta la classificació de les hores extraordinàries següent:  
a) Hores de força major:  
- Avaries dels forns.  
- Avaries de maquinària auxiliar de forns.  
- Avaries de molins de ciment i maquinària auxiliar per falta de ciment i/o càrrega de vaixells.  
- Càrrega a l'engròs i envasament per necessitats d'embarcaments.  
- Avaries maquinària càrrega a l'engròs envasament per necessitats d'embarcaments.  
- Avaries de centrals elèctriques i xarxa de distribució.  
- Neteja de línia de 132 KW.  
- Avaries dipòsit i xarxa de distribució d'aigua per necessitats del procés de fabricació.  
- Avaries de filtres.  
- Avaries de la molinada i alimentació de carbó de forns.  
- Càrrega i explosió de voladures.  
b) Hores extres estructurals:  
- Reparació de pales i/o camions per falta de matèries primeres.  
- Càrrega i/o transport de pedra per falta de matèries primeres.  
- Avaries maquinàries trituració, càrrega i transport per falta de matèries primeres.  
- Avaries ponts grues i vies per necessitat d'alimentació de molins.  
- Buidat, i repés o càrrega de boles de molins de cru i ciment per necessitat del procés de producció.  
- Buidat, repés o càrrega de boles de molins de cru i ciment per avaries greus.  
- Transport i alimentació de cru per a alimentació forns per avaries.  
- Neteja d'anells i ciclons.  
- Avaries en magatzematge i alimentació fuel de forns sense combustible alternatiu.  
- Avaries de parcs d'homogeneïtzació de carbó i cru per manca d'alimentació.  
- Descàrrega de vaixells i/o ferrocarril de combustible i matèries primeres.  
- Per manca de rellevada en el torn.  
- Per cobrir baixes per necessitats del procés de producció.  
- Avaries de material mòbil i màquines auxiliars de fabricació per necessitats del procés de producció.  
- Avaries de màquines ferramentes de tallers per necessitats del procés de producció.  
- Avaries de màquines ferramentes de tallers per necessitats del procés de producció.  
- Avaries en edificis i instal·lacions de fabricació per motius urgents.  
- Avaries de bàscules de pesatge sense substitució alternativa.  
- Control i pesatge de càrrega i descàrrega de vaixells.  
- Control de qualitat laboratoris per embarcaments.  
- Neteges per necessitats urgents de manteniment.  
- Reparacions urgents per serveis socials.  
- Avaries molins de cru i maquinària auxiliar per manca d'alimentació forn.  
c) Totes les altres hores extraordinàries no incloses en els dos paràgrafs anteriors, llevat de les realitzades com a conseqüència de sinistres, que seran sempre de força major i obligat compliment- seran considerades a tots els efectes com a hores extraordinàries comunes.  
Es realitzaran les hores extres imprescindibles per al normal procés de producció.  
La Direcció de l'Empresa informarà mensualment el Comité d'Empresa i Delegats Sindicals sobre el nombre d'hores extraordinàries realitzades i especificarà les causes i, si s'escau, la distribució per seccions.  
Així mateix, per raó d'aquesta informació i dels criteris més amunt assenyalats, l'Empresa i els representants legals dels treballadors determinaran el caràcter i naturalesa de les hores extraordinàries, segons allò pactat en els Convenis Col·lectius, amb notificació mensual a l'Autoritat Laboral per tal de fer complir allò establert en la normativa vigent sobre cotització a la Seguretat Social.  
Tot treballador que realitze hores extres, bé pel seu sistema de treball, com de lliure acceptació, podrà tenir l'opció de gaudi d'aquestes en descansos. L'equivalència de descansos per aquest motiu serà d'1,75 hores de descans per cada hora extraordinària treballada.  
21.2. Valoració de les hores extres.Els valors de les hores extraordinàries per a 1995, d'acord amb allò legalment establert, figuren a continuació, per un import resultant d'augmentar en un 75% més els valors d'hores ordinàries que figuren en l'article 10.  
 Grup Valor hora extra  
 I 3.071  
 II 2.765  
 III 2.518  
 IV 2.386  
 V 2.216  
 VI 1.968  
 VII 1.876  
 VIII 1.753  
 IX 1.680  
 X 1.641  
Article 22. Dietes  
Queden establertes per a 1991 segons el següent quadre:  
 Grups  
 Directius I, II y III IV al X  
A) Dia complet (dormir  
 y dos àpats 22.600 14.300 12.200  
B) Dormir i una menjada 17.650 10.800 8.900  
C) Dues menjades 9.900 6.950 6.400  
D) Dormir 12.800 7.350 5.800  
E) Una menjada 4.950 3.600 3.300  
F) Desdejuni 003 731 513  
Es podran percebre dietes per despeses que el treballador haja de realitzar per trobar-se al servei de l'empresa, fora del seu domicili.  
Es percebran dietes de dinar i sopar quan el treballador es troben al servei de l'empresa i fora de la seua localitat de residència, després de les 14 hores i de les 21 hores per al sopar o bé que per raó de reunions convocades per l'empresa, aquestes finalitzen després de les esmentades hores encara que siga en la localitat domicili de l'empleat.  
Es percebrà dieta de desdejuni quan un treballador, perquè ha de prestar serveis per compte de l'empresa en una localitat fora de la seua residència, isca del seu domicili abans de les 8 hores. També es percebrà cada dia que dura l'absència per treball per a l'empresa fora del seu domicili, juntament amb la dieta que escaiga.  
En els casos degudament justificats, els Directors podran decidir que determinat personal per viatges concrets, passe a despeses justificades per a hostalatge en lloc de dietes.  
Article 23. Quilometratge  
A efecte econòmic de 1r de gener de 1995 les pessetes/quilòmetre, segons les distintes cilindrades, s'estableixen així:  
 Automóbil gasolina Automòbil gasoil   
 PTA/km PTA/km  
Menor de 1.300 cc 24,50 20,00  
De 1.301 a 1.600 cc 29,50 24,00  
Major de 1.600 cc 34,00 28,50  
Cas que un empleat estiguera percebent per al seu vehicle un preu anterior per aplicació de la seua potència fiscal -segons es feia en anys anteriors- que resultara superior al preu abans indicat, segons la seua cilindrada, podrà seguir aplicant les PTA/km. anteriors fins que canvie el seu vehicle.  
El préstec destinat al personal de vendes per adquirir un nou vehicle serà d'1.000.000 de pessetes, a tornar en cinc anys, amb els interessos que determinen les parts i amb el tractament fiscal, a càrrec del sol·licitant, que establirà la normativa vigent en aquesta matèria.  
Article 24. Gratificació de Direcció  
Per als llocs de treball inclosos en els Grups I al III, que no hagen pactat individualment les seues condicions retributives brutes anuals, d'acord amb l'establert en el paràgraf quart de l'article 2 d'aquest Conveni, independentment de les retribucions pactades en aquest i que es consideren com a mínimes, la Direcció de la companyia, en funció de l'especial capacitació, mèrits, responsabilitat i dedicació a la seua comesa, fixarà lliurement unes gratificacions de direcció que es pagaran juntament amb les retribucions mensuals i amb ocasió de les gratificacions extraordinàries de Nadal, juliol i beneficis. Aquestes tindran la mateixa consideració que el sou, a tots els efectes.  
Article 25. Fons d'Acció Social  
El Fons d'Acció Social (FAS) agrupa durant la vigència d'aquest conveni els conceptes econòmics següents:  
1. Ajuda d'Estudis.  
2. Complements de Malaltia.  
3. Complements d'Accidents.  
4. Complements personal passiu.  
5. Medicina d'empresa.  
6. Formació professional.  
7. Cultura i esport.  
8. Plus transport.  
9. Lot de Nadal.  
10. Quotes Supermercat Oficines Centrals.  
11. Prima de l'Assegurança Col·lectiva d'Accidents i de Vida.  
12. Dia del Jubilat.  
13. Fons de Préstecs.  
14. Gratificació per Jubilació.  
25.1. Ajuda d'estudis  
L'import d'aquestes ajudes durant 1995 serà el següent:  
- Educació infantil (3, 4 i 5 anys edat): 4.968 PTA/curs  
- Educació primària (6, 7, 8, 9, 10 i 11 anys d'edat): 11.550 PTA/curs.  
- Educació secundària obligatòria (12, 13, 14 i 15 anys edat): 13.279 PTA/curs.  
- Batxillerat i FP grau mitjà (FP2, 16 i 17 anys edat) 16.970 PTA/curs.  
- FP grau superior, COU i estudis tècnics professionals de grau mitjà: 25.000 PTA/curs.  
- Ensenyaments universitaris superiors: 32.000 PTA/curs.  
(Es tindrà en compte més favorable d'edat o curs que s'haja de realitzar).  
Per a fills de treballadors en actiu o jubilats amb deficiències físiques o psíquiques o sensorials reconegudes per la Seguretat Social en grau superior al 33%, s'estableix una ajuda de quantia mensual igual al complement mínim.  
Les ajudes d'estudis s'abonaran després de convocades les sol·licituds i davant la presentació de la matrícula del curs que se seguirà.  
No escaurà el pagament d'una ajuda d'estudis per un curs sobre el qual ja hagués estat concedia, tret dels casos d'ensenyament obligatori (de 3 a 16 anys ambdós inclusivament) en què amb la presentació del justificant de cursar estudis es pagarà l'ajuda encara que escaiga a un curs ja percebut.  
Les anteriors ajudes estan establertes per a treballadors i/o fills de treballadors. Independentment d'aquestes, l'empresa té establerts uns premis d'estudis, sols per a treballadors, que s'aplicaran, com en anys anteriors, amb l'augment corresponent a aquest Conveni.  
25.2. Complements de malaltia. En 1991 i des de la signatura del Conveni, en els casos de malaltia d'un treballador, després dels 10 dies d'haver causar baixa pel Servei Mèdic de la Seguretat Social, l'Empresa li abonarà des de l'onzé (11é) dia el complement necessari perquè, sumat a la quantitat rebuda de la Seguretat Social, el treballador complete les seues retribucions reals, tot això mentre mantinga els vincles laborals amb l'Empresa. Tanmateix, en la primera baixa per malaltia de l'any el treballador percebrà el 75% del salari mensual, antiguitat i Gratificació de Direcció durant els tres primers dies.  
Aquest complement es pagarà mensualment i des del primer dia sempre que durant 1995 la mitjana d'absentisme en factoria A Factoria B i Oficines Centrals siga igual o inferior al 4,5%.  
Si l'índex d'absentisme fora superior al 4,5% i igual o inferior al 5%, el complement es percebrà des del 5é dia.  
Per al pagament de les possibles diferències en virtut dels distints índex d'absentisme a dalt indicats, es calcularà el valor dels dies de complement de cada treballador que haurà estat de baixa, una vegada conegut el percentatge d'absentisme total anual de l'empresa obtingut el 31 de desembre de cada any.  
25.3. Complements d'accidents. Segons l'acord de la Comissió d'Interpretació i Vigilància del XVII Conveni Col·lectiu de data 2 de març de 1994, aquest article queda redactat de la següent forma:  
«Per al càlcul del complement d'accident des del primer dia, es tindrà en compte la retribució total de l'accidentat, incloent-hi els plus de lloc de treball, del mes anterior a la baixa, incrementada aquesta retribució i els plus descrits en el % de pujada que experiment el Conveni a partir de gener perquè, afegint-lo al que perceba de la Mútua d'Accidents, li supose la percepció de les quantitats que en situació d'alta haguera cobrat.»  
25.4. Complements personal passiu. Els actuals complements de jubilació, invalidesa, o orfandat que l'empresa paga mensualment al seu personal passiu, tindran des del 01.01.95 un 4,0% d'increment, actualitzant-se els indicats complements amb efectes d'1 de gener de 1995 si l'IPC de 1995 excedeix del 4,0%, en la diferència entre ambdós paràmetres. En el cas que es produïra aquesta última circumstància, l'actualització no tindrà efectes retroactius. El complement mínim per a 1995 serà de 22.500 pessetes/mes (14 pagues/any), i el complement màxim de 178.571 pessetes/mes (14 pagues/any) i s'incrementaran anualment, a partir de 1996, ambdós límits en el mateix percentatge que s'aplique a aquests complements.  
A partir de l'1 de gener de 1996 les quantitats corresponents als esmentats complements s'incrementaran en un 3,0%. En el cas que el IPC de 1996 excedira del 3,0%, s'efectuarà una revisió de les esmentades quantitats amb efecte del 01.01.96, per la diferència entre els dos paràmetres.  
La percepció d'aquests complements serà incompatible amb la prestació de serveis, pel seu compte o pel d'altri, en una relació laboral, mercantil o professional, així com formar part dels òrgans d'administració de societats mercantils, l'activitat de les quals concórrega amb la desenvolupada per Valenciana de Cementos, SA.  
Per a l'assignació de nous complements de viduïtat i orfandat se seguirà el que regula l'article 22.5 del XVI Conveni Col·lectiu que es transcriu tot seguit:  
«Article 101. Gratificacions a vídues i orfes. Les vídues dels productors que moriren estant en actiu en l'empresa percebran una gratificació mensual del 45 per 100 del salari comprés en l'art. 10 d'aquest Conveni, segons el grup de qualificació, més un 5 per 100 per cada fill menor de 18 anys que visca al seu càrrec, fins que assolisquen l'esmentada edat.  
En el cas de no haver-hi cònjuge sobrevisquen, però sí orfes menors de 18 anys, la pensió de viduïtat que haguera correspost a la mare s'assignarà als orfes, que la seguiran percebent juntament amb l'orfandat fins assolir l'esmentada edat de 18 anys.  
El dret al cobrament d'aquestes gratificacions s'extingirà si així mateix s'extingeix el dret al cobrament de la pensió de viduïtat o orfenesa que assigne la Mutualitat.  
Les vídues de productors jubilats o pensionistes d'invalidesa percebran de l'Empresa una gratificació del 60 per 100 del Complement de Jubilació o invalidesa que tingués assignat el productor per l'empresa.  
Les pensions de viduïtat assignades per l'Empresa en aquest article, tindran en qualsevol cas, com a límit màxim el 75% del salari brut anual que rebera el productor en actiu al moment de la seua mort, o bé de la quantitat que per pensió de la Mutualitat i Complement de l'Empresa tingués el jubilat o pensionista d'invalidesa.  
Quan hi hagen fills menors de 18 anys, el límit màxim del 75% del salari brut real anual a què fa referència el paràgraf anterior, es considerarà ampliat en un 5% més per cada fill menor de la susdita edat, i es deduirà progressivament aquest límit, a mesura que els fills vagen arribant als 18 anys. Aquest límit ampliat per fills menors tindrà, en tot cas, el límit màxim del 100% del salari brut real anual que el productor estigués rebent de l'Empresa.  
Cas que a la mort dels pares quede algun fill afecte d'anormalitat que li done dret a rebre pensió vitalícia de la Seguretat Social, l'Empresa li seguirà abonant la gratificació d'orfandat, encara que siga major de 18 anys, i mentre continue tenint dret a la pensió de la Seguretat Social.  
Aquestes pensions i llurs límits tindran efectivitat a partir de l'aprovació d'aquest Reglament, i continuaran les pensions causades amb anterioritat, regint-se per les normes que regularen llur concessió».  
Per Sentència núm. 183 del Jutjat Social núm. 7 d'Alacant, en 1989 es precisà que per al límit del 75% es prendrien els ingressos que per viduïtat es reberen de l'Institut Nacional de la seguretat Social, per la qual cosa el complement de viduïtat de l'Empresa seria la diferència entre aquestes percepcions de l'INSS i el 75% del salari brut anual que estigués percebent el productor actiu a l'hora de la seua defunció.  
25.5. Medicina d'empresa. S'atendran amb càrrec a aquest apartat i dins del pressupost del FAS les despeses extraordinàries dels serveis mèdics d'empresa dels tres centres.  
25.6. Formació professional. S'inclouen en aquest apartat els imports dels contractes per la formació i en pràctiques, a més dels diversos cursos i activitats de formació que es programen.  
El Departament de Formació del Grup Cemex programarà els cursos i les accions formatives en les àrees i especialitats que desenvolupen el grau de qualificació necessari per al millor exercici dels llocs de treball.  
25.7. Cultura i esports.S'atendran a càrrec d'aquest apartat i dins del pressupost del FAS les despeses de cultura i esports dels tres centres de treball.  
25.8. Plus de Transport.  
Oficines centrals i factoria A: El plus corresponent a tots els treballadors d'Oficines Centrals i Factoria A se'ls abonarà en rebut de salaris, en les dotze mensualitats de l'any, a raó de 5.301 pessetes.  
Factoria B. l'empresa pagarà a la Cooperativa Valenciana de Consum de Productors de Ciment de BuÑol una quantitat mensual equivalent a multiplicar l'esmentat plus de transport individual mensual de 5.301 pessetes per la plantilla mitjana mensual de Factoria B.  
La Cooperativa passarà a l'empresa informe trimestral amb les despeses i amortitzacions d'aquest servei.  
25.9. Lot de Nadal. L'empresa garanteix el manteniment del lot actual quant a qualitat i quantitat del seu contingut, i es regirà per les normes d'anys anteriors. (11.837).  
Igualment es mantindrà el lot per al personal passiu, amb els criteris actuals de qualitat i quantitat.  
25.10. Quota supermercat Oficines Centrals. Per al personal d'Oficines centrals i per a 1995 s'estima a càrrec d'aquest apartat la quantitat de 750.000 pessetes, per atendre un contracte amb cooperativa i supermercat.  
25.11. Prima de l'Assegurança Col·lectiva d'Accidents i Vida. La companyia Valenciana de Ciments Portland té subscrita una Pòlissa Complementària de Vida i Accidents amb companyia asseguradora, per cobrir els riscs dels seus treballadors que més a baix s'especifiquen i rebre les quantitats que per aquestos s'indiquen la gestió i seguiment de la qual estarà a càrrec de la Comissió d'Assegurances, la qual està formada per un representant de l'empresa, dos representants per Factoria "B" i un d'Oficines Centrals.  
Les garanties i capitals a 1r de gener de 1995 són els següents:  
 Por pòlissa Per pòlissa  
 accidents de vida  
Defunció:  
Per accident laboral 6.893.436 1.404.000  
Per accident de circulació 2.391.021 1.404.000  
Per accident no laboral 2.788.125 1.404.000  
Per causes de malaltia 1.404.000  
Invalideses:  
Gran invalidesa  
Per accident laboral 69.643.520 1.300.000  
Per accident de circulació 9.618.110 1.300.000  
Per accident no laboral 6.449.288 1.300.000  
Per causes de malaltia 1.300.000  
Incapacitat permanent absoluta:  
Per accident laboral 87.074.727 1.300.000  
Per accident circulació 7.734.213 1.300.000  
Per accident no laboral 3.078.581 1.300.000  
Per causes de malaltia 1.300.000  
Incapacitat permanent total per a la professió habitual:  
Per accident laboral 6.168.185 1.300.000  
Per accident circulació 4.985.439 1.300.000  
Per accident no laboral 2.349.683 1.300.000  
Per causes de malaltia 1.092.000  
Invalidesa permanent parcial:  
Per accident laboral 87.659.539  
Per accident de circulació 8.580.000  
Per accident no laboral 2.964.000  
La indemnització a cobrar per pòlissa d'accidents serà igual a la quantitat reconeguda i pagada per la Seguretat Social amb els límits màxims que s'estableixen.  
Lessions permanents Límit màxim  
no invalidants  
Por cualquier clase de accidente pagadas  
por baremo por la Seguridad Social 3.120.000  
La indemnització a cobrar per lesions, mutilacions o deformacions com a conseqüència d'accident serà igual a multiplicar per 10 la quantitat establida per la Seguretat Social, amb el límit que s'indica.  
Les quantitats que per a cada contingència ací s'estableixen, tant per a la pòlissa d'accidents com per a la de vida, es revaloritzaran el 1996 en el percentatge d'increment salarial pactat per a aquest any (3%).  
Les especificacions i definicions dels graus d'invalidesa seran les contingudes en l'Ordre ministerial de 15 d'abril de 1969.  
Independentment de les anteriors circumstàncies assegurades, l'empresa contractarà una pòlissa d'assegurances per accident de circulació en desplaçament diari al treball, per al personal que treballava en les oficines de València i ha passat a prestar serveis en les noves oficines de BuÑol-Blanco.  
Aquesta pòlissa només serà aplicable al personal de l'empresa mentre mantinga la seua vinculació amb aquesta  
25.12. Dia del Jubilat. Es destina per a 1995 la quantitat de 5.927 pessetes per jubilat de cada centre de treball per a la celebració en aquestos centres d'aquest homenatge.  
25.13. Fons de Préstecs. El Fons de Préstecs que té establert l'empresa per als seus empleats tindrà en 1995 els límits següents:  
- Oficines centrals 3.000.000 pessetes.  
- Factoria A 8.000.000 pessetes.  
- Factoria B 8.000.000 pessetes.  
S'estableix que els préstecs individuals tindran una quantia màxima de 300.000 pessetes.  
El Comité de cada centre de treball informarà sobre les circumstàncies que concorren en cada cas per la concessió d'aquestos préstecs, tenint en compte que entre la terminació de la devolució d'un préstec i la sol.licitud per a altre de nou per un mateix treballador, ha d'haver-hi un període no inferior a tres mesos.  
25.14. Gratificacions per jubilació. Tot treballador que es jubile entre els 60 i 65 anys (ambdós inclosos) rebrà en el moment de la seua baixa una gratificació de 394.865 pessetes.  
Article 26. Increments salarials per a 1995 i 1996  
En 1995 l'increment salarial serà del 4%, que s'aplicarà a tots els conceptes econòmics des del 01.01.95.  
Per al 1996 l'increment salarial serà des de l'1 de gener de 1996 un 3%, que s'aplicarà a tots els conceptes econòmics.  
Article 27. Clàusula de revisió salarial per a 1995 i 1996  
En el supòsit que l'increment anual de l'IPC registre al 31 de desembre de 1995 un creixement superior al 4,5%, es farà una revisió salarial amb efecte de l'u de gener d'aquest any, per la diferència entre ambdós paràmetres, que s'aplicarà als conceptes retributius que figuren en els rebuts salarials sobre els valors salarials que han servit de base per a l'augment del Conveni.  
El 1996 s'efectuarà una revisió salarial amb efecte de l'1 de gener de 1996, si el IPC d'aquest any supera el 3,5% i es revisaran els valors salarials per la diferència entre ambdós paràmetres.  
La revisió es portarà a cap després que l'Institut Nacional d'Estadística constate oficialment el IPC. real de 1995 i 1996 i, quan escaiga, s'abonarà en una sola paga, en el termini màxim d'un mes, una vegada conegut els referits índex.  
CAPíTOL III  
Jornada de treball  
Article 28. Jornada laboral  
En 1995 s'estableix una jornada laboral màxima de 1.792 hores, i es respectaran les jornades anuals inferiors que s'estiguen realitzant.  
Per al personal que té distinta jornada laboral en estiu i hivern, es computarà en 1995 una jornada anual màxima de treball de 1.934 hores, incloses en aquest còmput les vacances.  
El personal que té jornada intensiva d'estiu en cada un dels tres centres, podrà efectuar durant els nou mesos de l'any en què no es gaudeix jornada intensiva, una jornada setmanal amb el nombre d'hores necessàries per a lliurar la vesprada dels divendres. La Jornada Intensiva d'estiu abraçaria del 15 de juny al 20 de setembre.  
Per al còmput d'aquesta jornada l'empresa abonarà en el comptador de temps de cada treballador 15 minuts per dia laborable, incloses vacances.  
Es consideraran dins les citades 1.792 hores anuals els intervals per a l'esmorzar, que s'estableix en 20 minuts per a jornades continuades de 8 hores i en 15 minuts per a jornades entre 5 i 8 hores.  
L'inici i la terminació de la jornada de treball, com també l'inici i final dels 20 o 15 minuts d'interval pera a l'esmorzar, es controlarà per mitjans de control i/o avisos que fixarà l'empresa, adaptats a les seccions de treball corresponents.  
Els períodes compensatoris de descans es gaudiran fora dels 7 mesos de període de vacances, i es podrà avançar en el primer quadrimestre de l'any part del descans compensatori previst. No obstant això, en els casos en què per les circumstàncies d'organització de l'empresa es pogueren unir períodes compensatoris als períodes de vacances, es procurarà fer-ho així. Per als casos especials on haja de ser establert un servei fora dels horaris normals, es tractarà directament entre la Direcció i el Comité d'Empresa de cada centre.  
El control i còmput de la jornada es verificarà trimestralment en terminis de mitjana.  
Article 29. Llocs de treball que no poden descansar la mitja hora  
Tot seguit es detallen els llocs de treball al personal adscrit del qual a aquests se li abonarà el Plus de l'article 16 d'aquest conveni.  
Factoria A:  
- Encarregats de pedrera.  
- Maquinista trituració primària.  
- Maquinista trituració secundària.  
- Encarregat fabricació.  
- Caps de torn.  
- Forners.  
- Granuladors.  
- Ajudants de forner.  
- Pannellistes.  
- Ajudants pannell.  
- Vigilants Torre Dopol.  
- Moliners cru Lepol.  
- Moliners cru Dopol.  
- Moliners ciment Lepol.  
- Moliners ciment Dopol.  
- Ajudants moliner Lepol.  
- Maquinista pont grua.  
- Càrrega a la menuda Dopol (només en dies d'exportació).  
- Bàscules sitges Dopol (només en dies d'exportació).  
- Porteria Dopol.  
- Bàscules Lepol.  
- Porteria Lepol.  
- Operador Raigs X  
- Palers agregats Dopol.  
- Tallers (només els de torn que estiguen de guàrdia).  
- Ajudant trituració secundària Babitles.   
Factoria B  
- Encarregats pedrera.  
- Càrrega pedrera (només en el supòsit que no s'ature durant les 8 hores).  
- Transports pedrera(el mateix que en càrrega).  
- Caps de torn.  
- Encarregats de fabricació.  
- Ajudants molins.  
- Maquinistes pont grua.  
- Pannellistes.  
- Vigilants Molí cru.  
- Vigilants Torre Dopol.  
- Ajudants pannell.  
- Vigilants molí de ciment.  
- Basculers d'entrada a fàbrica.  
- Operadors Raigs X.  
- Porters.  
- Tallers (només els de torn que estiguen de guàrdia).  
- Maquinistes trituració.  
- Ajudants trituració.  
- Maquinistes pont grua.  
- Molins de cru.  
- Bàscules molins.  
- Forners.  
- Ajudants de forners.  
- Granuladors.  
- Vigilant torre Humboldt.  
- Esfilegadores.  
- Maquinista molí de ciment.  
- Ajudants maquinistes molí.  
- Càrrega a la menuda (només exportació)  
- Assajadors torn.  
Article 30. Vacances  
Els dies de vacances s'estableixen en vint-i-cinc dies laborables per a tot el personal acollit a aquest Conveni.  
Les vacances es regiran per les normes següents:  
1.ª S'estableixen set períodes obligatoris de vacances des de l'última setmana d'abril a la primera setmana de desembre, ambdós inclosos, en què l'adscripció dels treballadors a cadascú serà de la manera següent:  
a) Es procuraran atendre les peticions del personal dins cada secció si hi ha acord entre els components d'aquesta amb l'encarregat, qui entregarà les llistes corresponents, excloent expressament concedir vacances en l'última quinzena de desembre a tot el personal que d'aquesta manera perjudique el seu corresponent vacacioner.  
D'altra manera:  
b) El primer any li correspondrà elegir el més antic dins cada grup, el segon any elegirà qui el seguisca en antiguitat, i així successivament de manera rotativa.  
2.ª Els grups de vacances per als restants mesos, des de 1'1 de gener a l'última setmana d'abril a.1. i les tres últimes setmanes de desembre, seran cobertes pels treballadors següents:  
a) Pels treballadors de nou ingrés, en els contractes individuals dels quals es fixe aquesta circumstància.  
b) Cas de no cobrir-se els torns d'aquestos períodes amb el personal de nou ingrés, es sol·licitaran voluntaris fins cobrir les necessitats d'aquestos torns, a fi de realitzar llurs vacances en els esmentats períodes.  
A aquests treballadors voluntaris se'ls incrementarà la borsa de Vacances establerta en l'article 21.6, amb les quantitats següents:  
Gener i febrer 41.996 pessets  
Març i desembre 27.998 pessetes  
Abril 20.992 pessetes  
Ben entés que aquest increment només correspon als voluntaris d'aquest paràgraf b), no als de nou ingrés especificats en el paràgraf a) d'aquest mateix aparat 2n.  
Es mantenen els dies i períodes de vacances d'aquest article, però en els departaments o seccions en què puguen fer-se en un inferior nombre de períodes dels set establerts i aquesta reducció no supose un augment de plantilla per al centre de treball, per l'empresa es procurarà i es donarà instruccions als Caps dels departaments corresponents, perquè puguen gaudir-se les vacances en un menor nombre de períodes dels 7 del Conveni.  
3.ª Cas que alguns treballadors dels especificats en l'apartat 1r cobriren part de llurs vacances, amb l'aprovació de l'empresa, en els mesos assignats en l'apartat 2n, se'ls augmentaria també la Borsa de Vacances, d'acord amb l'apartat anterior, proporcionalment al temps fora del període normal.  
4.ª Tots els treballadors inclosos en seccions que, per permetre-ho l'organització de l'empresa, planifiquen llurs vacances dins el període normal de l'apartat 1r, no tindran dret als augments establerts en l'apartat 2n, tret que l'empresa oferisca i el treballador accepte realitzar les seues vacances fora del citat període.  
5.ª En el mes de desembre de cada any i d'acord amb l'anterior, es confeccionaran les llistes de vacances, de les quals es farà coneixement al Comité de Centre i seran exposades en els taulers d'anuncis.  
6.ª Per a tot el personal que tinga llurs vacances en el període obligatori, en el cas que cause baixa per malaltia, accident o permisos retribuïts, interromprà aquestes vacances i tornarà a tindre-les en els mesos en què no són d'obligatorietat. Aquest apartat serà d'aplicació sempre que la no interrupció de les seues vacances perjudique un company.  
7.ª Per al còmput total dels dies de vacances es consideraran, com a màxim, quatre dissabtes.  
Article 31. Retribució de vacances del personal que rep plus de lloc de treball  
En els supòsits de personal destinat a llocs de treball en els quals es perceben plus, a l'inici de les seues vacances se li calcularà la mitjana de les retribucions percebudes en els tres mesos anteriors i la quantitat resultant se li abonarà en el seu rebut de salaris com a mitjana dels esmentats plus.  
Article 32. Festes  
Com en anys anteriors, l'empresa té establertes 16 festes que corresponen en 1995:  
- Les 12 festes corresponents a 10 de les festes nacionals publicades al BOE i 2 festes establertes per la Comunitat Autònoma Valenciana.  
- Les 2 festes locals per a cada centre, aprovades per les Delegacions de Treball respectives.  
- Les 2 festes que al seu dia s'establiren en el Reglament d'Organització de l'Empresa.  
32.1. Les festes nacionals són les següents:  
- 1 de gener. Any Nou.  
- 6 de gener. Reis.  
- 19 de març. Sant Josep.  
- 9 d'abril. Divendres Sant.  
- 1r de maig. Festa del Treball.  
- 15 d'agost. Assumpció de la Mare de Déu.  
- 12 d'octubre. Festa Nacional d'Espanya i de la Hispanitat.  
- 1 de novembre. Tots sants.  
- 6 de desembre. Dia de la Constitució Espanyola.  
- 8 de desembre. Immaculada Concepció.  
- 25 de desembre. Nativitat del Senyor.   
32.2. Les festes establertes per la Comunitat Autònoma Valenciana per a 1995 són les següents:  
- 12 d'abril. Dilluns de Pasqua.  
- 9 d'octubre. Dia de la Comunitat Valenciana.  
32.3. Les dues festes locals per a cada centre de treball per a 1995 són les següents:  
Oficines centrals de valència:  
- 22 de gener. Sant Vicent Màrtir.  
- 19 d'abril. Sant Vicent Ferrer.  
Factoria A de Sant Vicent del Raspeig:  
- 19 d'abril. Sant Vicent Ferrer.  
- 20 d'abril. Segon dia de Sant Vicent.  
Factoria B DE BuÑol:  
- 30 d'agost. La Tomatina.  
- 31 d'agost. Sant Lluís Bertran.  
32.4. Les dues festes per centre de treball que estableix el Reglament d'Organització de l'Empresa seran les següents en 1995:  
Oficines centrals de València:  
- 14 d'agost.  
- 26 de desembre.  
Factoria A de Sant Vicent del Raspeig:  
- 14 de juliol.  
- 26 de desembre.  
Factoria B de BuÑol:  
- 13 d'octubre.  
- 26 de desembre.  
32.5. Per al personal tècnic i administratiu es mantenen les set vesprades lliures en Oficines Centrals (vesprada anterior a Reis, tres vesprades anteriors a Sant Josep i 24, 27 i 31 de desembre) i les tres vesprades lliures de fàbriques(vesprada anterior a Reis, vesprada del tercer dia de Pasqua i la vesprada del 27 de desembre pera Factoria A, i les tres vesprades anteriors a Sant Josep per a Factoria B, com també les vesprades de 24 i 31 de desembre per als tres centres de treball i per al susdit personal).  
32.6. El personal que treballa a tres torns continus tindrà els descansos setmanals que per la seua lletra li corresponga. Per al personal de torn al qual li coincidisca un festiu amb un dels seus dies de descans, l'empresa li compensarà donant-li altre dia de descans, si és possible, en el seu cicle, o de no ser-ho, addicionant-lo al seu període de vacances. Queda incorporada al text d'aquest apartat la interpretació feta per les parts signats del punt 9é de l'Acta de 2 de març de 1994 de la Comissió d'Interpretació i Vigilància.  
32.7. En 1996 els dos festius del ROE es determinaran en reunió de la Comissió d'Interpretació i Vigilància del Conveni, la qual es realitzarà en el primer trimestre de l'esmentat any.  
Article 33. Permisos retribuïts  
Qualsevol productor tindrà dret a la concessió dels dies naturals de permís que s'expressen, per les causes que a continuació s'assenyalen, amb l'abonament de la seua total retribució, segons el que s'ha pactat en l'Acta de la CIV, punt 8, de 2 de març de 1994, amb l'avís previ, en la mesura del possible, i posterior justificació:  
1r. Matrimoni: quinze dies.  
2n. Naixement d'un fill: tres dies, dels quals, dos hauran de ser laborables.  
3r. Malaltia greu del cònjuge, pares, fills i pares polítics: dos dies. Cas de continuar la citada malaltia greu, fins a tres dies més, amb l'informe previ del metge d'Empresa i sol.licitud a Direcció.  
4t. Malaltia greu de germans, avis i néts. dos dies. Cas de continuar la referida malaltia greu poden atorgar-se dos dies més, amb l'informe previ del metge d'Empresa i sol.licitud a la Direcció.  
5é. Mort de cònjuge, fills, pares i germans: tres dies. En cas d'ocórrer la mort fora de la localitat, podran atorgar-se fins a dos dies més.  
6é. Defunció d'avis, oncles o familiars polítics -pares, germans o fills polítics: dos dies. Cas de succeir la defunció fora de la localitat, podran atorgar-se fins a dos dies més.  
Mort dels avis i oncles polítics, si la defunció es produeix en la localitat: un dia de permís. Si la defunció és fora de la localitat: dos dies de permís.  
7é. Exàmens oficials per obtenir títols oficials que milloren el nivell professional del treballador- el temps necessari per a realitzar-los, amb la justificació prèvia de tenir normalitzada la matrícula dels estudis de què es tracte.  
8. Pel temps indispensable per a complir un deure inexcusable de caràcter públic i personal.  
9é. Permís de lactància per a fill menor de nou mesos, equivalent a una hora d'absència del treball, fraccionable en dos períodes, o reducció de la jornada de treball en mitja hora, per atendre la mateixa finalitat. Aquest permís podrà ser gaudit indistintament per la mare o el pare, en el cas que ambdós hi treballen.  
10. Matrimoni d'un fill: un dia. fora de la província- dos dies.  
11. trasllat de domicili: un dia.  
12. Els permisos sindicals especificats en el capítol següent d'aquest Conveni.  
CAPíTOL IV  
Assumptes sindicals  
Article 34. Hores Comité d'Empresa  
Els membres dels distints comités d'Empresa disposaran de 40 hores mensuals, com a màxim, en còmput anual, transvasables entre els membres del Comité i Delegats Sindicals dels tres centres de treball d'un mateix Sindicat, sense cap límit.  
Article 35. Delegats de Secció Sindical  
En els centres de treball de l'empresa amb més de 250 treballadors, s'hi reconeix un Delegat de Secció Sindical per cada sindicat.  
Els Delegats de Secció Sindical tindran les mateixes garanties que les establertes legalment per als membres del Comité d'Empresa.  
A més de les funcions del Delegat Sindical que li són pròpies, podrà assistir a les reunions del Comité d'Empresa del seu centre i del Comité Intercentres, com també a les deliberacions del Conveni Col·lectiu, amb veu, però sense vot.  
Article 36. Quota Sindical  
Es descomptarà la quota sindical en nòmina, amb la sol·licitud prèvia per escrit de l'interessat i l'import s'ingressarà en el compte bancari que el Sindicat designe.  
Article 37. Excedències Sindicals o Polítiques  
Es concediran excedències en cas que se sol·licite per l'interessat als treballadors en actiu que tinguen càrrecs sindicals o polítics, d'àmbit local, provincial o superior, ja siga per elecció o per designació, amb la consegüent reserva del lloc de treball, antiguitat i categoria professional.  
Qualsevol excedent podrà reingressar al seu lloc de treball abans del termini de la seua excedència, si així ho sol·licitara.  
Es podran acollir al que estableix aquest article els treballadors que en l'actualitat es troben ja en situació d'excedència política o sindical.  
Article 38. Comité Intercentres  
Està establert un Comité Intercentres de 13 membres.  
Per a l'atenció de despeses sindicals i com a Fons Econòmic del Comité Intercentres, s'assigna la quantitat d'1.750.000 pessetes, utilitzable durant tota la vigència del XVII Conveni Col·lectiu, mitjançant rebuts signats pel President i pel Secretari de l'esmentat Comité i amb el vistiplau del Director de Recursos Humans, que seran abonats amb càrrec a l'esmentat Fons per l'empresa.  
Article 39. Reunions  
Els Comités de Centre i Comité Intercentres faran mensualment reunions ordinàries amb l'empresa.   
CAPíTOL V  
Assumptes diversos  
Article 40. Plantilles  
L'empresa té llibertat per a confeccionar les seues corresponents plantilles d'acord amb les necessitats del personal fix que exigeix el procés que constitueix l'objecte de la seua producció.  
L'empresa podrà amortitzar lliurement les vacants produïdes per qualsevol causa, sense perjudici de la promoció personal existent per via d'ascens.  
En cap cas es podrà obligar l'empresa a l'admissió de nous treballadors a títol d'haver-hi places o llocs vacants en les seues plantilles.  
Qualsevol modificació de les plantilles serà posada prèviament en coneixement de Comité d'Empresa, als efectes oportuns.  
Article 41. Ingressos  
S'estableixen les condicions següents per a l'ingrés de nou personal de l'empresa:  
a) Tots els treballadors acollits a contractes temporals que haguessin causat baixa, o la causen per decisió de l'empresa, tindran prioritat per al reingrés en aquesta quan hi haja d'ingressar personal.  
b) Els ingressos de nou personal es duran a terme per les categories inferiors dins cada professió.  
c) No tindran la consideració de fixos de plantilla els aprenents de formació professional que, trobant-se inscrits en Centres Oficials, admeta l'empresa com a estudiants en formació, les condicions econòmiques dels quals es regularan pel sistema de beca salari establert per l'empresa.  
d) Podrà ingressar personal de l'exterior en lloc de categoria superior en els casos en què no es dispose de personal interior amb aptituds de capacitat provada per ocupar-hi les places.  
e)Podrà ingressar personal de l'exterior en casos de necessitat d'una especialitat concreta.  
f) L'ingrés dels sol·licitants el decidirà l'empresa d'acord amb el resultat dels exàmens, aptitud per al lloc i informe sobre les condicions personals i professionals de cada aspirant. El Comité d'Empresa podrà presentar el seu informe sobre els sol·licitants i enviar dos representants als exàmens que es realitzen, i tindrà en compte l'esmentat informe per a la valoració total.  
Article 42. Ascensos  
Els ascensos es portaran a efecte quan hi haja vacant de la categoria superior i sempre que dintre el personal inferior hi haja que tinga provada la suficient capacitat, tothora al parer de l'empresa i/o per mitjà d'exàmens o concursos.  
En igualtat de condicions ascendirà el més antic de l'empresa.  
Els ascensos a llocs de comandament seran sempre de lliure designació de l'empresa; no obstant això, es considerarà la possibilitat de poder ocupar la vacant de què es tracte amb personal pertanyent a l'empresa.  
El Comité d'Empresa tindrà coneixement previ dels ascensos, i podrà informar o participar en els exàmens en els mateixos termes que l'apartat f) de l'article anterior.  
S'estableix que els treballadors inclosos en el Grup X, amb més de deu anys d'antiguitat en l'empresa, rebran el salari del Grup IX a partir de la primera nòmina següent al compliment de la citada antiguitat. Aquest Grup IX constarà en el seu rebut de salaris.  
Ascens del personal del Grup i Grup IX al Grup VIII: Els treballadors classificats en els anteriors grups que no obtingueren ascens per decisió de l'empresa, passarien automàticament al Grup VIII en les condicions següents:  
- Cada any classificat en el Grup X equival a mig punt .  
- Cada any classificat en el Grup IX equivaldrà a 1 punt.  
- Per passar al Grup VIII com ascens automàtic caldrà que el treballador o empleat que haja de ser-ho, tinga 12 punts obtinguts pel barem anterior. Es tindrà en compte, si s'escau, les fraccions per mesos.  
Els anys de classificació en els Grups X i IX per obtenir els punts anteriors es compten des de la data d'ingrés de cada treballador en l'empresa.  
Article 43. Capacitat disminuïda  
S'estableix que el personal amb capacitat disminuïda declarat així per l'empresa, amb l'informe corresponent previ del metge d'aquesta, podrà ser col·locat en altres llocs de treball aptes per a menor capacitat, i es respectarà les seues percepcions fixes.  
Article 44. Retribucions  
Per retribució s'estén la totalitat de percepcions anual que reben els treballadors. Estarà formada pels conceptes següents:  
- Sou de Conveni.  
- Antiguitat.  
- Gratificació de Direcció.  
- Gratificacions extraordinàries de juliol i Nadal.  
- Paga de tardor.  
- Paga de beneficis.  
- Plus nocturn.  
- Plus dominical. Article 15.  
- Plus d'interval per al dinar.  
- Plus festiu.  
- Plus de borsa de treball.  
- Plus de jornada partida.  
- Plus transport.  
- Plus d'horari fix.   
Quan per necessitats d'organització del treball es canvie un treballador a un lloc de valoració inferior o de distintes condicions de treball, se li haurà de respectar els conceptes següents:  
- Sou de Conveni.  
- Antiguitat.  
- Gratificació de Direcció.  
- Gratificacions extraordinàries de juliol i Nadal.  
- Paga de tardor.  
- Paga de beneficis.  
- Preu de l'hora extra.  
- Plus de transport.  
En canvi, els següents, que són característics de cada lloc de treball, s'acomodaran als corresponents al nou lloc:  
- Plus nocturn.  
- Plus dominical. Article 15.  
- Plus interval per menjar.  
- Plus borsa de treball.  
- Plus de jornada partida.  
- Plus d'horari fix.  
Article 45. Pagament de nòmines  
El pagament de nòmines serà mensual per a tot el personal de l'empresa, i a fi de donar temps per a llur confecció, el pagament tindrà lloc fins al cinqué dia laborable del mes següent.  
La nòmina, confeccionada pel sistema de mecanització establert en l'empresa, es pagarà per transferència bancària en el compte corrent que tindrà obert cada treballador en un Banc de la localitat de residència.  
S'enviarà a cada treballador el rebut de salaris corresponent, l'original signat del qual l'haurà d'entregar en el departament administratiu del seu centre de treball, com a comprovant del cobrament.  
Les Caixes dels distints centres de treball només atendran avançaments i pagament de talons fins l'efectiu que disposen en cada moment. Es podran abonar bestretes de la quantia d'allò establert en el Reglament d'Organització de l'Empresa, per mitjà de talons bancaris.  
Article 46. Medicina d'Empresa  
Les cartilles de reconeixement dels treballadors seran entregades als interessats pels Serveis Mèdics de l'empresa. En el cas que un treballador perda la seua cartilla, li serà entregada una de nova en el següent reconeixement, però només hi constaran les dades de l'últim reconeixement.  
Els Serveis de Medicina d'Empresa procuraran estendre el servei de medicina preventiva a jubilats, cònjuges i fills d'aquestos menors de 18 anys que no disposen d'aquest servei en llurs centres escolars.  
Article 47. Seguretat i Higiene  
L'empresa dotarà de poder executiu, limitat econòmicament al President del Comité de Seguretat i Higiene, perquè aquest solucione els casos de major urgència.  
Article 48. Roba de treball  
La roba de treball que l'empresa entregarà serà de bona qualitat i adequada a les condicions de treball, i el Comité de Seguretat i Higiene i el Tècnic d'aquest intervindrà en l'elecció de les peces.  
La roba de treball que actualment s'entrega és la següent:  
- Caps de Servei, Mestres de Taller i Oficina Tècnica (de Grups I, II i III): Un any rebran roba de primavera estiu, i al següent roba d'hivern de les característiques i qualitats de les peces entregades fins a hores d'ara.  
- Personal Administratiu i Secretàries: 1 americana o dos pantalons o jaqueta cada dos anys.  
- Porteria i Ordenances: Un any rebran roba d'hivern composta d'americana, 2 camises i 2 pantalons i a l'any següent 2 camises i 2 pantalons d'estiu. En ambdues entregues rebran un parell de sabates com a complement de la uniformitat.  
- Vigilants de Seguretat: Un any rebran un equip d'hivern compost de caçadora, 2 camises, 2 pantalons i sabates i a l'any següent un equip d'estiu, compost de 2 pantalons, dues camises i sabates.  
- Recepcionistes: Un any rebran un equip d'hivern compost de vestit jaqueta, 2 bruses camiseres i sabates que facen joc, i a l'any següent equip d'estiu compost de 2 bruses, falda i sabates que facen joc.  
Personal de Pedreres, Fabricació, Envasaments, Magatzem i Tallers Fàbriques: En hivern caçadora, camisa, pantalons, botes de seguretat i tovallola de bany. A l'estiu camisa, pantalons i tovallola de bany. Totes aquestes peces de les mateixes qualitats i models com fins ara.  
- Peça de reforç d'abric: En les circumstàncies que ho requerisquen, el Comité de Seguretat i Higiene, amb l'informe del Tècnic corresponent, podrà proposar la Direcció de l'empresa que es facilite un element complementari d'abric (jersei o similar), que només s'entregarà a aquestos productors a més de la roba anterior, cada dos hiverns.  
- Personal de Serveis Mèdics i Laboratoris fàbriques: El personal que realitza el seu treball en l'interior d'aquestes dependències rebrà dues bates blanques cada any.  
- Operàries de neteja: Rebran dues bates de treball cada any i un parell de botes d'aigua.  
Article 49. Vacacioners  
Els vacacioners adquiriran aquesta categoria als 90 dies de realitzar les funcions corresponents.  
Article 50. Cooperativa de Consum de BuÑol  
Es concedirà un permís retribuït de quatre hores setmanals als membres de la Junta Rectora de la Cooperativa de Consum, hores transvasables entre l'un i l'altre membre de la Junta, i de 30 hores mensuals al President d'aquesta. Aquestos permisos es concedeixen per tal d'exercir les funcions pròpies del seu càrrec.  
L'empresa abonarà a l'esmentada cooperativa com a subvenció per punt de venda substitutiu d'economat laboral, una quantitat equivalent al cost de salaris i Seguretat Social dels dependents necessaris per a la venda de productes a treballadors en actiu o a jubilats de l'empresa. Igualment abonarà cada any una quantitat per despeses de manteniment del local afecte a aquesta activitat social.  
Aquestes quantitats seran pagades per la Caixa de Factoria B a la cooperativa contra la presentació dels escaients rebuts.  
Aquestes aportacions a la cooperativa es regularan per l'Acord firmat per l'empresa i la Junta Rectora el 31 de maig de 1991.  
Article 51. Bonificació preu ciment  
L'empresa descomptarà el 20% del preu de la pols del ciment als treballadors d'aquesta, amb la justificació prèvia de fer un ús personal.  
Article 52. Substitucions i treballs de diferent categoria  
En els casos de peremptòria necessitat i per un termini que no ultrapasse els tres mesos, el treballador podrà ser destinat a ocupar un lloc de superior categoria, i percebrà mentre dure aquesta situació la remuneració corresponent a la funció que efectivament realitza.  
Transcorregut aquest període el treballador podrà, per voluntat pròpia, continuar realitzant els treballs de categoria superior o tornar al lloc que ocupava anteriorment. En el primer supòsit, ascendirà automàticament a tal categoria, i rebrà les retribucions corresponents a aquesta.  
El que disposa aquest article no serà aplicable als casos de substitució per Servei Militar, incapacitat laboral transitòria, permisos i excedències forçoses. En aquestos darrers supòsits, la substitució abraçarà tot el temps que duren les circumstàncies que la motivaren.  
Cas que la substitució no es faça durant els tres mesos de manera continuada i sí amb intermitències, la categoria superior s'assolirà quan es totalitzen més de sis mesos en l'esmentat lloc, amb interrupcions, comptats durant un any.  
S'exceptuen de tot açò anteriorment disposat els treballs de categoria superior que el treballador realitze, d'acord amb l'empresa, per tal de preparar-se per a l'ascens.  
Article 53. Acord amb el Comité d'Empresa de Factoria B  
Es fa constar que continua vigent l'Acord signat entre el Comité d'Empresa de Factoria B i la Direcció d'aquesta, en reunions de setembre i octubre de 1988.  
Article 54. Horaris  
Els horaris de cada centre de treball, secció i departament són els que estan en vigor i es tenen implantats a hores d'ara.   
Atesa la diversitat i nombre d'aquests existents en l'empresa, no es reprodueixen els diversos horaris existents en cadascun dels centres i departaments de l'empresa. Els actualment vigents són els recollits en Acta de la Comissió d'Interpretació i Vigilància del Conveni d'11.07.91.  
La posterior modificació de qualsevol d'aquestos horaris comportarà l'aprovació dels representants sindicals del centre corresponent, a proposta de l'empresa, o bé llur aprovació per l'Autoritat laboral.  
CAPíTOL VI  
Article 55. Classificació i descripció dels llocs de treball i grups de classificació  
Grup I  
1. Cap de servei.  
2. Metge d'empresa.  
3. Titulat A.  
Grup II  
4. Ajudant tècnic sanitari.  
5. Cap administratiu A.  
6. Cap de torn.  
7. Mestre de taller A.  
8. Titulat B.  
Grup III  
9. Delineant projectista.  
10. Inspector de Vendes.  
11. Cap Administratiu B.  
12. Cap de Secció.  
13. Mestre de Taller B.  
14. Titulat C.  
15. Secretària Intèrpret d'Alta Direcció.  
Grup IV  
16. Delegat de Vendes.  
17. Delineant de 1ª A.  
18. Encarregat A.  
19. Mestre de Taller C.  
20. Oficial 1ª Administratiu A.  
21. Secretària de Directors.   
Grup V  
22. Analista Cap.  
23. Delineant de 1ª.  
24. Encarregat.  
25. Especialista en Electrònica Industrial.  
26. Oficial 1ª Administratiu.  
27. Oficial Supervisor de Manteniment.  
28. Pannellista.  
29. Secretària/i A.  
30. Supervisor Secció d'Envasament.  
31. Analista de Mercat de 1ª.   
Grup VI  
32. Magatzemer Principal.  
33. Analista de 1ª.  
34. Forner.  
35. Oficial 1r Electricista.  
36. Oficial 1ª de Manteniment.  
37. Paler 1ª de Pedrera.  
38. Secretària/i.  
39. Analista de Mercat.  
40. Taquimecanògraf/a Administratiu.  
41. Titulat en pràctiques.   
42. Basculista  
Grup VII  
43. Magatzemer.  
44. Analista.  
45. Conductor de Pedrera.  
46. Conductor Mecànic.  
47. Xofer de Direcció.  
48. Delineant de 2ª.  
49. Maquinista de Trituració Babbitles Secundària i terciària.  
50. Moliner de 1ª A.  
51. Oficial 1ª d'Ofici.  
52. Oficial 2ª Administratiu.  
53. Oficial 2ª Electricista.  
54. Oficial 2ª de Manteniment.  
55. Operador de Raigs X.  
56. Operari d'Estadística.  
57. Paler de 1ª.  
58. Vigilant Control CDS.  
59. Pannellista Auxiliar.  
60. Taquimecanògraf/a.  
61. Telefonista de 1ª.  
62. Paler-Maquinista Trituració Pont grua.  
63. Operari d'Envasament.  
64. Ordenança d'Exterior de 1ª.   
Grup VIII  
65. Ajudant de Forner.  
66. Ajudant de Panellista.  
67. Basculer de 1ª.  
68. Basculer-Carregador.  
69. Zelador de Greixatge.  
70. Zelador d'Equip Oleotèrmic.  
71. Conductor de camió.  
72. Dependent d'Economat de 1ª.  
73. Conductor de Grua Mòbil.  
74. Assajador de Torn.  
75. Granulador de 1ª A.  
76. Maquinista de Caldera de 1ª.  
77. Assajador de Laboratori.  
78. Maquinista Pont grua.  
79. Maquinista Trituració Babbitles Primària.  
80. Maquinista Trituració, Classificació i Llavat.  
81. Maquinista de trituració Hazemag.  
82. Moliner de 1ª.  
83. Moliner.  
84. Oficial 2ª d'Ofici.  
85. Oficial 3ª Electricista.  
86. Oficial 3ª Manteniment.  
87. Paler.  
88. Paler maquinista Trituració Agregats.  
89. Vigilant Maquinista de Molins.  
Grup IX  
90. Auxiliar Administratiu.  
91. Ajudant de Magatzemer.  
92. Ajudant de Laboratori.  
93. Ajudant de Moliner.  
94. Ajudant d'Assecadores.  
95. Ajudant Trituració, Classificació i Llavat.  
96. Barriner de Pedrera.  
97. Basculer.  
98. Bomber.  
99. Carregador a la menuda.  
100. Conductor de Material Mòbil.  
101. Conserge.  
102. Delineant Calçador.  
103. Dependent d'Economat.  
104. Granulador de 1ª.  
105. Granulador.  
106. Maquinista d'Homogeneïtzació.  
107. Maquinista de Prohomogeneïtzació.  
108. Maquinista de Torre Dopol.  
109. Maquinista de Torre Humboldt.  
110. M aquinista Trituració Agregats.  
111. Maquinista Trituració 150.  
112. Oficial 3ª d'Ofici.  
113. Ordenança de 1ª.  
114. Ordenança d'Exterior.  
115. Porter.  
116. Porter telefonista.  
117. Telefonista.  
Grup X  
118. Basculer de Molinada.  
119. Especialista de Taller.  
120. Jardiner.  
121. Ordenança.  
122. Recepcionista.  
123. Vigilant de Màquines i Motors en general.  
124. Auxiliar de Servei.  
125. Operari de Neteja.  
- Comissió d'unificació de llocs de treball.  
Es constituirà una comissió formada per membres d'ambdues representacions, el nombre del qual es determinarà, per estudiar la modificació i unificació de denominacions de llocs de treball proposada per l'empresa, amb el compromís d'assolir un acord abans del dia 31 de desembre de 1995, i a fi de racionalitzar al màxim les categories professionals existents.  
- Borsa d'estudis.  
Per a 1996 es pacta una borsa d'estudis de 3.000.000, que es destinaran a la realització de cursos de formació del personal de Valenciana de Cementos afectats per aquest Conveni.  
Per organitzar aquests cursos de formació es constituirà prèviament una comissió que estarà formada per membres d'ambdues representacions, el nombre de la qual es determinarà.  
Aquesta comissió elaborarà un reglament de funcionament que servirà de directriu en matèria de formació i d'actuació de la mateixa comissió.  
La constitució d'aquesta comissió es realitzarà, com a data límit, abans del 31 de desembre de 1995.  
Clàusula addicional  
L'empresa reconeix com a condició més beneficiosa, no absorbible ni compensable, ad personam, a tots i a cadascun dels treballadors vinculats amb ella a l'1 de gener de 1985, les prestacions socials complementàries regulades en l'article 22.4 de què gaudien a la finalització del XVI Conveni Col·lectius, que quedaran augmentades automàticament amb els increments que es pactaran en successius convenis col·lectius.  
Realitzada la lectura del text d'aquest Conveni que comprén 55 articles, en la reunió de la Comissió Negociadora feta el 28 de juliol de 1995, és aprovat aquest pels components de les dues representacions, amb la qual cosa s'aconsegueix la majoria exigida en l'article 89.3 de l'Estatut dels Treballadors i signen l'Acta de la reunió final els representants que aproven l'esmentat Conveni i les signatures dels quals estan recollides al final del text d'aquest.  
Dins dels 15 dies següents a la firma del Conveni es donarà compliment al que disposa l'article 90.2 de l'Estatut dels Treballadors.  
Alacant, 28 de juliol de 1995  
Por l'empresa  
EMILIO RODERA JAÑEZ  
ROMAN GóMEZ MARTíNEZ  
FELIPE LARRAZ CANDUELA  
Pels treballadors  
JUAN F.CASTAÑOS CAÑIZARES  
EMILIO GALARZA PERELLó  
MANUEL MARTíNEZ GIMÉNEZ  
RAFAEL GóMEZ FAYOS   
PASCUAL GUERRERO MARTíNEZ  
JOSÉ A. GUIJARRO SABATER  
ENRIQUE HERNáNDEZ CARRASCOSA  
JOSÉ MARíN NOTARIO  
JOSÉ E. PERELLó PERELLó  
PASCUAL RAMOS COLLADO  
MANUEL E. SáEZ CARRASCOS  
ARTURO SALA BAÑO  
Annex al XVIII Conveni Col·lectiu de la CompaÑía Valenciana de Cementos, SA per a 1995 i 1996  
A continuació es recullen els llocs de treball definits en el RRI, amb les modificacions, ampliacions i supressions hagudes des del 1975.  
1. Cap de servei. Es el titulat superior o mitjà que, designat per a aquest lloc per l'empresa, ocupa una capdalia de departament, o bé depén d'un cap de departament i té la responsabilitat directa de la marxa del servei o secció, proposa al director o al cap de departament de qui depenga, les modificacions que considere oportunes, distribueix les funcions i treballs del seu personal i respon de la disciplina i seguretat en el treball, de la bona execució de les tasques encomanades i verifica els controls establerts.  
Per posseir la categoria de cap de servei serà condició indispensable l'efectiu comandament sobre el personal d'un departament o secció.  
L'empresa podrà nomenar per a aquest lloc una persona no titulada, procedent de llocs de comandament, amb prou experiència i dots per al lloc.  
2. Metge d'empresa. Es el doctor o llicenciat en medicina que exerceix el comandament dels serveis mèdics de l'empresa, d'acord amb el que disposa el reglament d'aquests serveis i amb el Reglament de Règim Interior.  
3. Titulat A. Es el titulat que, sense exercir un càrrec amb comandament directe sobre un departament o servei, és promocionat per l'empresa a aquest lloc en funció del seu treball i de la importància i responsabilitat de la seua comesa.  
4. Ajudant tècnic sanitari. Es el titulat que exerceix les funcions pròpies de la seua titulació a les ordres del metge d'empresa.  
En cas d'existir més d'un ATS destinats en un centre de treball, el seu horari s'organitzarà per torns, a fi de tenir atesa la farmaciola durant el major temps possible en les hores de major assistència al treball.  
5. Cap administratiu A. Promoció que s'atorgarà a parer de l'empresa al cap administratiu B, en consideració al seu treball i a la importància de la seua comesa.  
6. Cap de torn. Es el titulat mitjà o professional procedent del comandament intermedi que, en dependència directa del cap de producció, assumeix la plena responsabilitat durant el seu torn en allò concernent a la fàbrica, perfecta conservació de les instal·lacions, proporciona dades de la producció i rendiments de tota la instal·lació i controla el personal del seu torn i les qualitat del que es fabrica durant aquest.  
Sota la seues ordres estaran tots els treballadors afectes al departament de producció del seu torn i en serà el responsable de l'organització, disciplina i seguretat.  
També durà el comandament i control d'aquells treballs que durant el seu torn siguen efectuats pel personal d'altres departaments el cap de servei dels quals no es trobe present i que controlarà a través dels mestres de taller o oficials supervisors i informarà detalladament a aquest de la seua gestió.  
7. Mestre de taller A. Es el mestre de taller que, capacitat perfectament en allò que s'exigeix al mestre de taller B, segons el parer del director de qui depenga i en consideració als seus mèrits, formació professional i complexitat del treball de què és responsable directament, és proposat i elevat a la referida categoria.  
8. Titulat B. El titulat que, sense exercir un càrrec amb comandament directe sobre un departament o servei, és promocionat per l'empresa a aquest lloc en funció del seu treball i de la importància i responsabilitat de la seua comesa.  
9. Delineant projectista. Es el tècnic que, sota les ordres del cap d'oficina tècnica, projecta, detalla o realitza allò que personalment concep o se li encarrega, segons les dades o condicions tècnicament exigides per l'empresa o per la naturalesa de l'obra o treball.  
Ha d'estar capacitat per dirigir muntatges d'instal·lacions fabrils pròpies de l'empresa. Sabrà alçar els plans topogràfics dels emplaçaments de les obres que calga estudiar o muntar i efectuar els replantejaments escaients. Haurà de conéixer el càlcul de resistències de formigons i d'estructures metàl·liques i un coneixement previ de les condicions de treball i dels esforços a què hauran d'ésser sotmesos.  
10. Inspector de vendes. Es l'empleat mercantil que, a les ordres del director comercial, atén la informació de distribució i venda dels fabricats de l'empresa, recull dades per a estudis de mercat, investiga la distribució dels productes de la competència i reuneix la informació dels delegats de vendes de cada zona. Visita els clients en representació de l'empresa i realitza qualsevol altra comesa mercantil que li siga assignada pels seus superiors.  
11. Cap administratiu B. Es l'empleat administratiu que, provist o no de poder limitat, està encarregat d'un departament o secció. Suggereix, dóna unitat i controla el treball que té encomanat i respon d'aquest davant els seus caps, distribuint l'esmentat treball i sent responsable de la disciplina dels empleats a les seues ordres. També realitzarà els treballs administratius que li siguen encomanats pels seus superiors.  
12. Cap de secció. Es el comandament intermedi que, sota la dependència d'un cap de departament o servei, realitza en la seua secció o en el seu torn les tasques que aquests li encomanen.  
13. Mestre de taller B. Es el mestre de taller que, capacitat perfectament en allò que s'exigeix al mestre de taller C, a parer del director de qui depenga i en consideració als seus mèrits, formació professional i complexitat del treball personal del qual és responsable directament, és proposat i elevat a la referida categoria.  
14. Titulat C. Lloc d'ingrés en l'empresa d'un titulat contractat en funció del seu títol.  
15. Secretària intèrpret d'alta direcció. Es l'empleat/da destinat a prestar serveis a un conseller delegat de l'empresa i que posseeix el domini complet d'un idioma estranger a nivell de conversació, traducció i correspondència en l'esmentat idioma, exigit per l'empresa en el seu lloc de treball, tenint un perfecte domini de la taquimecanografia per a la correspondència en castellà i en l'idioma estranger, així com els coneixements necessaris en el maneig de sistemes informàtics aplicables a secretàries a nivell d'usuari.  
16. Delegat de vendes. Es l'empleat mercantil que, al servei exclusiu de l'empresa i depenent d'un inspector de vendes o de la direcció comercial directament, té assignada una zona de mercat en la qual desenvolupa missions de venda directa, prospecció dels fabricats de l'empresa, investigació de mercats, investigació comercial dels fabricats de la competència, ajuda a clients i qualsevol altra missió que li siga encomanada pels seus superiors.  
17. Delineant de 1ra. A. Es l'auxiliar tècnic que, sota les ordres directes del cap d'oficina tècnica efectua el desenvolupament gràfic de qualsevol classe de projectes i treballs d'estudi. Estarà capacitat per realitzar i realitzarà plans topogràfics, interpretarà les dades que hauran estat preses en el terreny. Li podran ser encomanats treballs complementaris que calguen per a la preparació dels pressupostos d'obra.  
18. Encarregat A. Es l'encarregat que, segons el parer de la direcció de qui depenga i en consideració als seus mèrits, formació professional i complexitat de treball i personal de què és responsable directament, és proposat i elevat a aquesta categoria de promoció.  
19. Mestre de taller C. Es el comandament intermedi que, procedent d'algunes categories professionals d'ofici i preferentment d'oficial 1ra., i a les ordre immediates del cap de departament, cap de servei de manteniment o cap de torn, té comandament sobre la resta del personal del taller i ha de posseir i aplicar, si s'escau, els coneixements de la seua professió i respondre en la seua secció de la disciplina i seguretat del personal, de la distribució del treball i la seua bona execució, ferramentes, etc., i haurà d'estar capacitat professionalment per fer croquis, interpretar plànols i realitzar càlculs inherents a la seua categoria.  
20. Oficial 1ra. administratiu A. Es l'oficial 1ra. administratiu que a parer de la direcció de qui depenga, i en consideració als seus mèrits, formació professional i complexitat del treball de què és responsable directament, és proposat i elevat a aquesta categoria de promoció.  
21. Secretaria de directors. Es l'empleat/da que exerceix la funció de secretària al servei d'un director de l'empresa, amb plena responsabilitat i amb els coneixements necessaris per a l'exercici d'aquest lloc.  
22. Analista cap. Es l'analista de 1ra. que, en absència del seu cap immediat, assumeix tota la responsabilitat relacionada amb el personal i amb el funcionament normal del laboratori. Estarà capacitat per realitzar i realitzarà en el cas anterior, qualsevol treball que li siga encomanat a aquest departament. En presència del seu cap immediat les seues funcions seran les normals d'un analista de 1ra.  
23. Delineant de 1ra. Es l'auxiliar tècnic que, a més dels coneixements demanats al delineant de 2na., està capacitat per desenvolupar gràficament i desenvolupa, sota la direcció del cap de l'oficina tècnica, projectes senzills, traçades de plànols de conjunt o de detall, presa de dades i passar en nét croquis, divisions de plànols, interpretació d'aquests i transport a escales diverses de dades de distintes quanties.  
24. Encarregat. Es el comandament intermedi que, a les ordres d'un cap de servei, de torn o de secció, té al seu càrrec una secció o torn de treball i és responsable del personal, de la bona execució del treball i seguretat i neteja d'aquesta. Ha de posseir do de comandament, capacitat de relacions humanes i els coneixements inherents al seu càrrec, així com formació en seguretat en el treball.  
25. Especialista en electrònica industrial. Es l'operari del taller elèctric amb coneixements teòrics i pràctics suficients per exercir el lloc d'oficial electricista i que a més posseeix els següents coneixements:  
- Estar capacitat i realitzar qualsevol reparació o diagnosi en targetes de circuits impresos, bucles de regulació i equips de mesurament i control.  
- A més del seu treball directe, és responsable dels altres operaris de categoria inferior que treballen en el seu torn.  
26. Oficial 1ra. administratiu. Es l'empleat que actua a les ordres d'un cap, si n'hi havia, i té al seu càrrec un servei determinat, dins del qual, amb iniciativa i responsabilitat, amb empleats a les seues ordres o sense, realitza treballs que requereixen càlcul, estudi, preparació i condicions adequades.  
27. Oficial supervisor de manteniment. Es l'operari que, amb coneixements d'oficial 1ra. de manteniment, durant el seu torn, a més del seu treball directe en la reparació que tinga assignada, és responsable d'altres operaris de categoria inferior del seu taller i de les reparacions que li assigne el seu cap immediat.  
28. Pannellista. Es l'operari de fabricació que a les ordres del cap de torn o encarregat per delegació d'aquest i posseint els coneixements necessaris, controla i maneja des d'una sala de comandaments centralitzada les instal·lacions de fabricació el control de les quals estiguen situats en ella.  
29. Secretari/a. S'adscriuen a aquesta categoria els secretaris taquemecanògrafs que tenen la formació, amb personalitat adequada i coneixements necessaris per exercir aquest lloc, a parer de l'empresa i que exercisquen amb dedicació exclusiva per a un director o assimilat.  
30. Supervisor secció d'envasament. Es l'operari que supervisa tota la secció d'envasament i que realitza els treballs necessaris per a una perfecta marxa d'aquesta, que no requerisquen la intervenció de tallers. Es responsable de tot el personal de la secció. Emplenarà la nota diària d'envasament.  
31. Analista de mercat de 1ra. Es l'empleat/da amb formació universitària o estudis equivalents de mercat que, destinat en el departament comercial de l'empresa, elabora informes, resums i tendències tant del mateix mercat, com de la competència i que en funció d'aquests estudis proposa a la direcció del seu departament objectius comercials per mitjà de sèries estadístiques o d'estudis de tendències de mercat. Haurà de conèixer i usar programes informàtics a nivell d'usuari per poder-se'n auxiliar en el millor coneixement del seu treball. Lloc de promoció a criteri de la direcció, entre els analistes de mercat.  
32. Magatzemista principal. Té com a missions fonamentals: supervisar la recepció de materials procedents de subministradors. Verificar la quantitat i qualitat d'aquests amb les comandes, així com l'ordenació física en els locals, anotar en aquells les anomalies les anomalies observades. Supervisar i/o despatxar els materials, rebent i verificant els vals amb la codificació. Traslladar tota la informació d'ambdues operacions al centre de dades escaient. Iniciar, d'acord amb els moviments d'entrada i d'eixida, i sota la supervisió del cap de magatzem, la generació de comandes. Dur el registre d'altes i baixes en la codificació general dels materials a l'exterior. Ajudar al cap de magatzem en les gestions pròpies d'aquesta secció.  
Existirà un operari d'aquesta categoria per magatzem.  
33. Analista de 1ra. Es l'analista que, a més de les funcions encomanades al seu lloc de treball, posseeix coneixements per realitzar i realitza treballs físicoquímics que, a parer de l'empresa, el facen mereixedor d'aquesta categoria.  
Haurà de conéixer la utilització i utilitzarà el maneig de tots els aparells analítics de què dispose la seua secció.  
34. Forner. El qui porta un o més forns giratoris amb una capacitat total major de 1.200 Tm diàries, o bé diversos forns de menor capacitat total, però que incloguen en les instal·lacions calefactors d'aire amb potència superior a 5.000.000 Klc/h., o 2/3 estufes, sistemes oleotèrmics i 2/3 calderes.  
35. Oficial 1ra. electricista. Es l'oficial electricista que a parer dels seus comandaments posseeix l'ofici elèctric a la perfecció i que pot realitzar no sols els seus treballs generals, sinó també aquells que requerisquen una millor precisió, tot açò amb rendiment correcte i màxima economia de materials. Haurà de tenir coneixements per realitzar i realitzarà petits treballs de tipus mecànic; durà a cap amb prou perfecció, tant en alta com en baixa, tasques exteriors, com muntatge de noves instal·lacions, bobinatge de motors i transformadors, etc., i haurà de resoldre totes les incidències que ocórreguen en el seu torn.  
36. Oficial 1ra. de manteniment. Es l'oficial 1ra. d'ofici que, posseint en aquest els coneixements exigits en la seua categoria, posseeix a més en tots i cadascun dels altres oficis afins prou coneixements per realitzar de forma acceptable, a parer dels seus caps, els treballs propis de manteniment.  
37. Palista 1ra. de cantera. Es el palista de 1ra. que realitza el seu treball en cantera.  
38. Secretari/a. Es l'empleat que, a més de complir les condicions del lloc de taquimecògraf, està capacitat per realitzar i realitza principalment missions de secretari i és promocionat a aquest lloc a proposta i a parer de l'empresa.  
39. Analista de mercat. Es l'empleat/da destinat en el departament comercial que en virtut de la seua formació pot realitzar estudis de mercat, seguiment de clients i oferir resultats i conclusions quant a les zones de mercat que se li assignen.  
40. Taquimecanògraf/a administratiu/va. Es l'empleat/da que amb perfecció total en la taquimecanografia i amb prou coneixements d'administració i comptabilitat, ajuda i supleix secretàries o oficials administratius en els treballs que se li encomanen i hauran de conéixer a més el maneig d'ordinadors a nivell d'usuari en treballs senzills.  
41. Titulat en pràctiques. Es el titulat/da universitari en enginyeria, ciències, dret o medicina que es contracta sota un programa de pràctiques per adquirir coneixements en els distints departaments de l'empresa als quals pot ser destinat i que estaran en relació amb el títol que posseïsca.  
42. Basculista. Es l'operari que du a cap, fonamentalment, les següents tasques:  
- Pesatge de camions, tant de clients com de proveïdors.  
- Verificació de la càrrega (núm. de Tm, pes màxim, núm. de palets).  
- Efectuar tot tipus de cobraments als clients, mitjançant qualsevol modalitat existent, els farà quadrar posteriorment i els lliurarà al caixer, així com l'arqueig i la nota de "caixa bàscula".  
- Verificació d'albarans i ajust de tones i palets.  
- Recollida de comandes telefòniques i de fax per formalitzar.  
- Control de vehicles per a ús industrial que accedeixen al recinte d'ambdues fàbriques a través de les entrades de bàscules.  
- Atenció expressa al departament comercial pel que fa a ordres referents a les expedicions de ciment.  
- Càrrega i control de material a l'engrós en Factoria A, així com el control de materials a l'engrós en Factoria B.  
- Atendre el requeriments de fàbrica, en matèria de càrregues de vaixells, clinker, carbó, caolí, així com qualsevol trànsit de mercaderies que sorgisca.  
43. Magatzemer. Té com a missions fonamentals la recepció de materials procedents de subministradors, efectuar la descàrrega, paletitzar i ordenar físicament les peces i classificar i etiquetar aquestes, segons la codificació.  
Rebrà els vals, comprovant-ne si el número i nom de codi que figuren en aquest són conformes amb la codificació i despatxarà les mercaderies sol·licitades per aquests.  
En el seu treball utilitzarà, si cal, material autopropulsat del tipus carretons elevadors o similars.  
44. Analista. Es l'empleat de laboratori que té com a missió executar els treballs, tant d'assajos físics com químics, que li siguen encomanats pel seu cap immediat.  
Estarà capacitat per realitzar i realitzarà, si s'escau, qualsevol dels treballs de la resta de personal d'inferior classificació del laboratori.  
Haurà de conéixer la utilització i utilitzarà el maneig de tots els aparells analítics que necessite per al seu treball.  
45. Conductor de pedrera. Es l'operari de pedrera capaç de manejar i ser destinat indistintament a la conducció de dumpers, maneig de perforadores autotransportables tipus RocK i Halcotrack o similars, conducció de pales carregadores dièsel majors de 90 CV, maneig de martells rompedors pesats sobre màquina automòbil, motonivelladora, aspirador, etc.  
Haurà de realitzar i realitzarà, quan se li ordene, les funcions de barriner i d'auxiliar de pedrera.  
Ha d'estar en possessió del carnet d'artiller expedit de la direcció de mines escaient.  
Serà el responsable del manteniment preventiu del vehicle al seu càrrec, seguint-hi instruccions clares i concretes.  
46. Es el conductor que en possessió del carnet de 1ra., que té coneixements de mecànica suficient per conduir i condueix dumpers de qualsevol tipus i sap, a més, realitzar totes les reparacions en les que no calga utilitzar elements de taller, del vehicle que té al seu càrrec, així com dels controls i greixatge necessaris del vehicle.  
47. Xofer de direcció. Es el conductor d'automòbil destinat al servei de l'alta direcció de l'empresa, coneix i pot efectuar reparacions senzilles en un automòbil propietat d'aquesta. El seu horari, considerant l'índole del seu servei, serà fixat per l'esmentada alta direcció en còmput mensual. Durant els períodes d'inactivitat, però de presència en oficines, podrà ser destinat en el departament que s'estime convenient, on se li assignaran els treballs pertinents a la seua formació.  
48. Delineant de 3ra. Es l'auxiliar tècnic que, a més dels treballs de calçador, pot executar i executa plànols de conjunt i detall, de precisió i acotacions, així com posar en net croquis de peces aïllades o elements senzills.  
49. Maquinista de trituració babbitles secundària i terciària. Es l'operari que des d'un centre de comandament és responsable de la bona marxa d'una secció de trituració i terciària, amb els seus garbells, cintes i trituradores, així com del transport de la pedra, fins dipositar-la en les plaques d'homogeneïtzació o hangars.  
50. Moliner de 1ra. El que porta quatre o més molins de circuit tancat, amb els seus compressors i bombes de transport pneumàtic i llars d'escalfament. Està capacitat i realitza petits controls de qualitat, com per exemple, superfícies específiques, dosificació d'additius, càlcul del calor d'assecament per a primeres matèries, etc.  
Proporciona dades per al càlcul del rendiment de les instal·lacions i és responsable de la perfecta dosificació, tant en cru com en ciment. Aquests molins sota el seu control hauran de ser de potències iguals o superiors als 2.000 CV cadascun. S'inclouen en aquest lloc els maquinistes d'assecadores que tenen al seu càrrec una instal·lacions de dues assecadores i dos molins de sèmola i les corresponents màquines auxiliars de la secció, així com el transport de clinker.  
51. Oficial 1ra. d'ofici. Corresponen a aquesta categoria els qui, amb total domini i amb capacitat per interpretar plànols de detall, realitzen els treballs que requereixen major cura i delicadesa, no sols amb rendiment correcte, sinó amb la màxima economia de material.  
52. Oficial de 2na. administratiu. Es l'empleat que amb iniciativa i responsabilitat restringida, subordinat a un cap o oficial de 1ra., realitza treballs que sols requereixen coneixements generals de la tècnica administrativa.  
53. Oficial de 2na. electricista. Es l'oficial elèctric que, sense arribar a l'especialització exigida per als treballs d'oficial de 1ra., executa aquests amb prou correcció i eficàcia.  
54. Oficial 2na. de manteniment. Es l'oficial de 2na. d'ofici que, posseint en aquest els coneixements exigits en la seua categoria, posseeix a més en tots i en cadascun dels altres oficis afins prou coneixements per realitzar de forma acceptable, a parer dels seus caps, els treballs propis del manteniment.  
55. Operador de raigs X. Es l'operari que a més de realitzar perfectament els treballs d'assajador de torn, està capacitat i realitza el control de procés mitjançant l'ús d'un equip de raigs X i màquines auxiliars de càlcul.  
Així mateix, ha d'estar capacitat i realitzar el càlcul de les superfícies específiques amb l'aparell Blaine manual o automàtic, operacions elementals d'anàlisi química, així com qualsevol altra tecnologia existent o que calga implantar.  
56. Operari d'estadística. Es l'operari que en funció de la seua formació professional i a les ordres del seu cap corresponent, es dedica a prendre, recopilar, plasmar i transmetre dades a qui escaiga.  
57. Palista de 1ra. Es l'operari capaç de manejar i que maneja pales carregadores, tant dièsel com elèctriques, amb capacitat i altura per carregar qualsevol dumper de pedrera. Aquestes pales carregadores hauran de ser, en tot cas, d'una potència igual o superior als 300 CV.  
A l'igual que el conductor de pedrera estarà capacitat, o podrà capacitar-se, per a la conducció de dumpers de qualsevol tonatge, maneig de perforadores autotransportables, etc.  
58. Vigilant control CDS. Es l'empleat/da destinat a prestar serveis com a vigilant controlador d'entrades i eixides en la porta principal de les oficines centrals i que porta els registres d'identificació i els controls que el lloc requereix.  
59. Pannellista auxiliar. Quan la complexitat de les instal·lacions controlades en el pannell ho requerisca i l'empresa ho considere necessari, crearà el lloc de pannellista auxiliar i la seua missió fonamental consistirà a ajudar el pannellista principal en aquelles funcions que aquest li delegue.  
60. Taquimecanògraf/a. Es l'empleat capaç de prendre al dictat en taquigrafia 115 paraules per minut com a mínim, i traduir-les directament i correctament a la màquina en sis minuts, escriure mecanogràficament al dictat amb tota correcció, amb una mitjana igual o superior a 350 pulsacions per minut, o amb 320 en treballs de còpia. Tindrà coneixements d'un idioma entre anglés, francés o alemany.  
Haurà de saber manejar i manejarà els mitjans de comunicació i reproducció existents en les oficines.  
61. Telefonista de 1ra. Es l'empleat amb do de gents i que maneja una central telefònica connectada a més de 10 línies exteriors.  
62. Palista maquinista trituració pont grua. Es l'operari que maneja els ponts grua, la pala carregadora de qualsevol potència i els camions de pedrera, a fi de manipular el clinker i totes les matèries primeres necessàries per a la fabricació.  
Haurà també de manejar les instal·lacions d'alimentació als molins de cru i ciment i, al seu torn, tenir un perfecte coneixement de les matèries primeres escaients corresponents.  
63. Operari d'envasament. Es l'empleat capacitat per treballar amb ensacadores rotatives i els seus alimentadors. Condueix carretons per a càrrega amb palet o sense. Ha de mantenir la neteja de les instal·lacions i l'alimentació de sacs i palets.  
Emplenarà els vals corresponents de palets i càrrega. Alimentarà l'ensacadora a mà, si cal.  
64. Ordenança d'exterior de 1ra. Es l'ordenança d'exterior que pot ser destinat indistintament a funcions d'ordenança en locals de l'empresa o a gestions del seu centre de treball, per resoldre assumptes en centres oficials de caràcter local, provincial o autonòmic, amb la responsabilitat requerida per a aquestes gestions. Haurà de posseir carnet de conduir, per utilitzar vehicles de l'empresa.  
Podran ser ascendits a aquesta categoria els ordenances d'exterior que, a parer de l'empresa, reunisquen les qualitats per accedir a aquest lloc de promoció.  
65. Ajudant de forner. Es qui ajuda en la seua comesa un forner en aquells casos en què així ho requereixen les condicions de la instal·lació i hauran de complir exactament les instruccions que per a la bona marxa del forn li done el forner. Estarà capacitat per poder substituir-lo en absències eventuals.  
66. Ajudant de pannellista. Es l'operari de fabricació que a les ordres directes del pannellista efectua aquelles missions que aquest li encomana, realitza fonamentalment el seu treball fora de la sala de control.  
67. Basculer de 1ra. Es l'operari que, tenint les mateixes funcions bàsiques que el basculer, durant el seu torn de treball pesa i controla un tonatge superior a les 1.300 Tm de mitjana diària en còmput anual.  
68. Basculer-carregador. Es l'operari que té com a missió carregar, pesar i controlar l'expedició de ciment a l'engrós des d'un lloc centralitzat.  
69. Zelador de greixatge. Es l'operari que fonamentalment greixa, actua com a feina preventiva d'avaries i realitza petites operacions mecàniques necessàries i afins a la seua tasca de greixatge. Realitza part del seu treball per mitjà de gamma de greixatge.  
70. Zelador d'equip oleotèrmic. Es l'operari destinat com a vigilant o maquinista de l'equip oleotèrmic i escalfador d'aire de línia blanc, que té al seu càrrec el control i la vigilància d'aquesta maquinària i que efectua els canvis de cicle en escalfador d'aire amb potència superior a 5.000.000 de klc/h i trasbals de fuel. Haurà d'ajudar en la seua comesa a un forner, amb la preparació professional mínima corresponent a un ajudant de forner.  
71. Conductor de camió. Es qui, en possessió del carnet de 1ra., està capacitat per conduir i condueix en servei interior i exterior de fàbrica un vehicle de la categoria corresponent.  
S'haurà de responsabilitzar de les revisions de nivells que assegure el normal funcionament dels seus vehicles.  
72. Dependent d'economat de 1ra. Es el dependent d'economat que, capacitat en les funcions de dependent d'economat i atenent la seua especialització i l'índole de la seua comesa, és promocionat per l'empresa a aquesta categoria. Realitzarà, si s'escau, les funcions de caixa i de control de cobraments.   
73. Conductor de grua mòbil. Es l'operari que té al seu càrrec la conducció i el maneig d'una grua mòbil.  
74. Assajador de torn. Es l'operari de laboratori que, treballant en torns rotatius, realitza les operacions senzilles de comprovació de matèries primeres i d'assajos físics i/o químics, mitjançant instruccions concretes per efectuar-les.  
Tindrà en el seu torn el control de procés.  
75. Granulador de 1ra. A. Es el qui atén els plats granuladors suficients per alimentar dos forns rotatius en les mateixes condicions de perfecció que li és exigit al granulador de 1ra.  
76. Maquinista de caldera de 1ra. Es l'operari de fabricació que té al seu càrrec una instal·lació de preparació de fuel per aigua recalfada, capaç d'alimentar línies de fabricació que sobrepassen en conjunt les 4.000 Tm/dia de producció nominal de clinker.  
77. Assajador de laboratori. Es l'operari de laboratori que realitza les operacions senzilles de comprovació de matèries primeres i d'assajos físics i químics mitjançant instruccions concretes per efectuar-les. Quan l'organització del treball així ho exigisca, podrà anar a torn.  
78. Maquinista de pont grua. El qui porta el pont grua cru o el de cru i clinker. S'haurà d'ocupar de la cura i vigilància de la maquinària de la grua, així com de la neteja i greixatge d'aquesta. Tindrà al seu càrrec, si s'escau, el transport de clinker dins de la nau.  
79. Maquinista de trituració babbitles primària. Es el qui porta una instal·lació de trituració primària amb una producció superior major de 650 Tm/hora, amb instal·lació de transport per cintes a sitges d'emmagatzematge.  
80. Maquinista de trituració classificació i llavat. Es qui porta una instal·lació de trituració en diverses etapes de producció menor de 350 Tm/hora i amb una instal·lació de classificació i llavat.  
81. Maquinista de trituració Hazemag. Es qui porta una instal·lació de trituració amb una producció major de 650 Tm/hora, incloent-hi dos graons de trituració i dosificació necessaris, des d'un lloc de comandament centralitzat.  
82. Moliner de 1ra. Es qui porta dos molins de circuit tancat, amb els seus compressors i bombes de transport pneumàtic.  
83. Moliner. Es qui porta un circuit tancat, amb els seus compressors i bombes de transport pneumàtic, amb altres molins si no tingueren aquest transport.  
84. Oficial de 2na. d'ofici. Són aquells que, amb els coneixements teoricopràctics de l'ofici, adquirits mitjançant aprenentatge, sistemàtic o amb prou pràctica d'aquest, realitzen els treballs corrents amb rendiment correcte i que poden entendre els plànols o els croquis més elementals.  
85. Oficial 3ra. electricista. Es qui, havent realitzat la seua formació en l'ofici elèctric, no ha assolit encara els coneixements i la pràctica indispensables per efectuar els treballs amb la correcció exigida a un oficial de 2na. electricista. Serveix d'ajuda als oficials de 1ra. i 2na. electricistes i efectua aïlladament tasques de menor importància.  
86. Oficial de 3ra. de manteniment. Es l'oficial de 3ra. d'ofici que, posseint en aquest els coneixements exigits en la seua categoria, posseeix a més en tots i cadascun dels altres oficis afins prou coneixements per realitzar de forma acceptable, a parer de l'empresa, els treballs propis de manteniment.  
87. Palista. Es l'operari capaç de manejar i que maneja pales carregadors superiors a 90 CV i inferiors a 300 CV, així com camions de fins a 12 Tm i que és responsable de la vigilància de nivells i del bon funcionament de la màquina.  
Ha de realitzar aquells treballs que el seu cap li encomana, tals com transport de materials, neteja de seccions, càrrega i descàrrega de materials diversos.  
88. Palista maquinista de trituració d'agregats. Es qui, en possessió del carnet de 1ra., està capacitat per conduir i condueix vehicles de la categoria corresponent. Es capaç de conduir i condueix pales carregadores dièsel majors de 90 CV i és responsable del funcionament de les instal·lacions de trituració d'agregats, tant en molinada de cru, amb produccions no inferiors a 100 Tm/hora cadascuna.  
89. Vigilant maquinista de molins. Es l'operari de molins de comandament centralitzat que vigila el bon funcionament de la secció i que està en contacte directe amb el panell per realitzar les operacions que calga.  
També podran, quan l'ocasió ho requerisca, moure o posar en marxa determinades màquines des dels comandaments locals que existeixen en la secció.  
90. Auxiliar administratiu. Es l'empleat major de 18 anys que dedica les seues activitats a operacions elementals administratives i, en general, a les purament mecàniques inherents al treball de l'oficina general.  
91. Ajudant de magatzem. Té com a missió col·laborar i ajudar al magatzemer en aquelles funcions de descàrrega, càrrega, distribució de materials, etc. que aquell li ordene.  
Manejarà, si calguera per a això, carretons elevadors i els altres elements autopropulsats propis del magatzem.  
92. Ajudant de laboratori. Es l'operari que, a més de realitzar les funcions pròpies de l'auxiliar de laboratori, és capaç, sota les instruccions d'un laborant, de realitzar i realitza senzills assajos físics i químics.  
93. Ajudant de moliner. Es l'operari de fabricació que en determinades ocasions ajuda un moliner i el pot substituir en el seu treball durant les seues absències eventuals, tenint al seu càrrec els treballs auxiliars de la seua secció i de la neteja d'aquesta.  
94. Ajudant d'assecadores. Es l'operari de fabricació que en determinades ocasions ajuda un maquinista d'assecadores i el pot substituir en el seu treball i que té al seu càrrec els treballs auxiliars de la secció i de la neteja d'aquesta.  
95. Ajudant de trituració, classificació i llavat. Es l'operari que ajuda en la secció de trituració i llavat de calcària de blanc. S'assimilen a aquesta categoria els ajudants de trituració babbitles.  
96. Barriner de pedrera. Es l'operari de pedrera que maneja perforadores tipus mitjà o similars, equipades amb martell en fons, martells perforadors, etc., i també atén les petites atencions d'entreteniment. Engreixa les màquines que maneja, carrega cartutxos d'explosius i ha superat la prova d'aptitud ordenada per la Delegació de Mines per realitzar totes les tasques encomanades a un marteller artiller.  
97. Basculer. La seua missió és pesar i registrar en els llibres o impresos escaients les operacions d'entrades i eixides dels productes i materials produïdes durant el seu torn. Atendrà els accessos a l'interior de la fàbrica si no existira perter, o durant les absències d'aquest, realitzarà funcions de vigilància i custòdia i durà el control de xapes o fitxes d'entrada i eixida del personal i manejarà, si n'hi haguera, la centraleta telefònica.  
98. Bomber. Es el maquinista de fabricació que té al seu càrrec una instal·lació d'extracció d'aigua amb bombes submergides i la vigilància de la xarxa general d'aigua de fàbrica, incloent-hi torres de refrigeració i dipòsits.  
99. Carregador de l'engròs. Es l'operari auxiliar de la secció d'envasament que com a missió fonamental té la càrrega de camions cisterna.  
100. Conductor de material mòbil. Es l'operari de les seccions de pedrera i de fabricació que està capacitat per al maneig de pales menors de 90 HP i a més ha de saber conduir i condueix tractors d'explosió no elèctrics, carretons elevadors i d'altres material mòbil de servei interior de fàbrica. Haurà de posseir, com a mínim, el carnet de conducció de 2na. categoria. Queden assimilats a aquesta categoria els conductors d'escombradora.  
101. Conserge. Es el subaltern que, d'acord amb les instruccions rebudes dels seus superiors, atén la totalitat dels serveis interiors d'una oficina. Es el responsable de la neteja i endreçament d'aquesta, així com de l'ordenació del treball i disciplina de la resta del personal subaltern i del personal de neteja. Sabrà manejar i manejarà els sistemes de comunicació i reproducció existents en l'oficina.  
102. Delineant calçador. Es l'empleat de l'oficina tècnica que limita les seues activitats a copiar amb papers transparents de tela o vegetals, dibuixos, croquis, etc., i que dibuixarà a escala croquis senzills, clars i ben interpretats, ja siga copiant dibuixos de l'estampa o bé dibuixant en net.  
103. Dependent d'economat. Es qui, a les ordres de l'encarregat d'economat o d'un dependent d'economat de 1ra., rep i ordena les mercaderies, procedeix a la distribució i despatx dels articles, així com les altres funcions que li foren ordenades pel seu cap.  
104. Granulador de 1ra. Es qui atén dos plats de forns giratoris, atenent que els percentatges d'humitat siguen correctes, així com la correcta formació del grànul, atenent-hi les indicacions que en aquest sentit li facen els seus superiors.  
105. Granulador. Es qui atén un plat de forn giratori, atenent que els percentatges d'humitat siguen correctes, així com la correcta formació del grànul, atenent-hi les indicacions que en aquest sentit li facen els seus superiors.  
106. Maquinista d'homogeneïtzació. Es el responsable directe de l'homogeneïtzació, dels compressors i de les bombes de transport de cru. S'inclouen en aquest lloc els treballadors encarregats de l'extracció de sitges de cru blanc, que també tindran al seu càrrec els transports de crui i carbó.  
107. Maquinista de prehomogeneïtzació. Es qui té al seu càrrec l'alimentació dels hangars de prehomogeneïtzació de matèries primeres i l'estació presa mostres corresponent i que maneja totes les màquines de la seua secció des d'un lloc de comandament centralitzat.  
108. Maquinista de torre dopo. Es l'operari de fabricació que té al seu càrrec la vigilància i neteja d'una torre d'intercanvi pertanyent a un forn rotatiu, d'una producció nominal superior a 2.000 Tm/dia de clinker.  
Tindrà com a obligació primordial mantenir el pannellista informat en tot moment de qualsevol anomalia que observa en la seua secció.  
109. Maquinista de torre humboldt. Es l'operari de fabricació que té al seu càrrec la vigilància i neteja d'una torre d'intercanvi pertanyent a un forn rotatiu d'una producció nominal inferior a 400 Tm/dia de cliker.  
Tindrà com a obligació primordial mantenir el forner informat en tot moment de qualsevol anomalia que observe en la seua secció.  
110. Maquinista de trituració d'agregats. Es qui porta una trituradora inferior a 150 Tm/hora.  
111. Maquinista de trituració 150. Es qui porta una instal·lació de trituració en una sola etapa amb una producció major de 150 Tm/hora, amb instal·lació de transport per cintes a nau.  
112. Oficial 3ra. d'ofici. En aquesta categoria s'inclouen els qui procedents d'aprenents o de peons especialitzats i amb coneixement general de l'ofici adquirit, a través d'una formació sistemàtica o d'una pràctica continuada, auxilien els oficial de 1ra. i de 2na. en l'execució dels treballs propis d'aquests i efectuen aïlladament altres de menor importància sota la direcció d'aquells.  
113. Ordenança de 1ra. Es el subaltern que, a més d'exercir les funcions del lloc d'ordenança tal com haurà estat definit per a l'esmentat treball, les realitza en el servei d'alta direcció de l'empresa.  
114. Ordenança d'exterior. Es l'ordenança que, a més de les missions específiques del seu lloc de treball, es dedica durant més de la meitat de la seua jornada de treball a conduir un vehicle, realitzar gestions exteriors del seu centre de treball, tals com bancs, correspondència, paquets, assumptes oficials, etc.  
115. Porter. Són els subalterns que, d'acord amb les ordres rebudes dels superiors, atenen l'accés als departaments i locals on presten servei i realitzen funcions de custòdia i vigilància d'aquestes i registres d'entrada i eixida de personal.  
116. Porter telefonista. Atén els accessos a les dependències locals de la factoria, d'acord amb les instruccions dels superiors, realitza funcions de vigilància i custòdia, atén la centraleta telefònica i vigila l'entrada i eixida del personal, amb el registre corresponent.  
117. Telefonista. Es l'empleat encarregat de manejar una central telefònica amb una connexió de menys de 10 línies exteriors.  
 Posseirà do de gents i prou coneixements per al seu treball.  
118. Bàscules de molinada. Es aquell ajudant de moliner la funció del qual és la vigilància i el bon funcionament de les bàscules de la secció de molinada.  
119. Especialista de taller. Categoria d'entrada en tallers de l'operari procedent de fabricació o de nou ingrés, que realitza treballs com ajudant dels oficials de tallers i que és capaç d'executar sense ajuda alguns treballs senzills que sols requereixen certa pràctica, com el maneig de trepants i cisalles, etc. i en taller elèctric petites reparacions dins d'aquest.  
Serà promocionat a oficial de 3ra. dins dels sis mesos, quan adquirisca l'ofici escaient, demostrat per proves oportunes. En cas de no demostrar aptitud en aquest termini, tornarà a la secció de procedència.  
120. Jardiner. Es l'operari que s'ocupa de mantenir en bon estat les zones enjardinades i annexes.  
121. Ordenança. Són els subalterns que atenen el servei d'una secció d'oficines o de qualsevol altre departament, amb la missió concreta de fer comandes, còpies de documents a premsa, manejar tot tipus de màquines de reproducció de documents, realització dels encàrrecs que se li encomanen entre un departament i un altre i en l'exterior recollir la correspondència i dur a cap tots els treballs similars que els confien els seus caps.  
122. Recepcionista. Es l'empleat dedicat a la recepció de visites i a informar-les. Haurà de tenir do de gents i coneixements mínims de mecanografia. Exerciran les funcions que els assigne el departament de personal.  
123. Vigilant de màquines i motors en general. Es l'operari encarregat de la vigilància i manteniment de motors elèctrics i de màquines motrius o màquines operatòries elementals o semiautomàtiques. Té la responsabilitat davant els superiors en allò que es refereix al funcionament de les màquines al seu càrrec i de la neteja de la secció que se li encomane. S'inclouen en aquesta categoria els vigilants del parc exterior de carbó.  
124. Auxiliar de servei. Es l'operari que, sense especialització concreta i no destinat a una secció en particular, exerceix els diferents treballs, primordialment físics, usuals en una fàbrica de ciment, tals com neteja de fàbrica, càrrega i descàrrega, ajuda a les diferents seccions d'aquesta. etc.  
125. Operari de neteja. S'encarrega, durant les hores contractades necessàries, de la neteja de locals tancats d'oficines centrals i fàbriques i el seu horari estarà subjecte a les compatibilitats de l'esmentada neteja amb el treball en aquestes seccions.