Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9113, del 23-06-2021 (2021/6655)

RESOLUCIÓ de 10 de juny de 2021, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 61/3309-UYT Rafelguaraf.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9113

Data del DOGV
:   23-06-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/6655


Data del document
:   10-06-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Rafelguaraf
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 10 de juny de 2021, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 61/0369-NZZ Rafelguaraf. [2021/6655]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental i territorial estratègica, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 61/9962-FYI Rafelguaraf.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica:  
Objecte: pla general estructural  
Promotor: Ajuntament de Rafelguaraf  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Localització: Rafelguaraf (València)  
Núm. expedient: 61/6722-SYG  
  
La Comissió d'avaluació ambiental, en sessió de 23 de juliol de 2020, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del pla general estructural de Rafelguaraf, en els termes següents:  
  
L'objecte de la declaració ambiental i territorial estratègica és valorar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica conforme a la LOTUP. Per a això, verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, i establirà, si escau, les condicions finals que s'hagen d'incorporar-hi prèviament a la seua aprovació.  
  
El 23 de maig de 2019, l'Ajuntament remet la proposta del pla general estructural i el seu expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica. Després de realitzar una primera anàlisi documental, el 18 de juliol de 2019 se sol·licita per correu electrònic a l'arquitecte tècnic municipal que es complete la documentació tècnica d'acord amb el punt G del document d'abast, pel qual es requereix la informació cartogràfica georeferenciada en format vectorial. Aquesta documentació es rep en format digital juntament amb l'ofici del 9 de gener de 2020, i es completa la documentació el 23 de maig de 2019.   
Els continguts d'aquests documents incorporats són els següents:  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial.  
- Estudi ambiental i territorial estratègic.  
- Certificat municipal del procés de participació pública.  
- Certificat amb la relació de les consultes realitzades a les administracions afectades.   
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades, sobre l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE) i la versió preliminar del pla, a les administracions afectades i al públic interessat, indicats en el document d'abast.  
- Al·legacions presentades durant el termini d'informació pública legalment establit.   
- Resultats del pla de participació pública.  
- Document de participació pública en el qual se sintetitzen els seus resultats i es justifica com s'han pres en consideració en la proposta del pla general.  
- Descripció de com s'han integrat en el pla general els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s'han pres en consideració el document de referència i l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
  
- Descripció de la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient que es derivaran de l'aplicació del pla general.  
- Justificació del compliment de les previsions legals pròpies del procés.  
- Anàlisi del compliment dels paràmetres, determinacions i documents exigibles per a la formalització del pla general conforme a la legislació aplicable.  
- Certificat d'aprovació de la proposta del pla  
Proposta de pla  
- Memòria informativa.  
- Memòria justificativa.  
- Plànols d'informació.  
- Plans d'ordenació.  
- Normes urbanístiques.  
- Fitxes de zona i gestió.  
- Catàleg de proteccions (no incorpora la secció de patrimoni natural).  
- Secció Patrimoni cultural.  
- Secció Paisatge.  
- Informe de viabilitat i sostenibilitat econòmica, que inclou:  
- Informe de viabilitat econòmica.  
- Memòria de sostenibilitat econòmica.  
- Indicadors de seguiment.  
- Annex d'impacte de gènere.  
Estudis complementaris:  
- Estudi de paisatge.  
- Informe/estudi d'inundabilitat.  
- Estudi acústic.  
- Estudi de trànsit i mobilitat.  
  
A. Anàlisi del procés d'avaluació.   
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació del Document consultiu. 31/07/2014  
Emissió del document d'abast. 30/04/2015  
Fase de consultes: Posada a la disposició del públic, mitjançant publicació en el DOGV, de l'estudi ambiental i territorial estratègic, de la versió preliminar del pla (d'ara endavant VPP) i dels seus estudis complementaris. 45 dies 03/10/2018  
Ple municipal d'aprovació de la proposta de pla general estructural i expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica. 30/04/2019  
Sol·licitud de declaració ambiental i territorial estratègica (remissió de documentació definitiva) Doc. digital 23/05/2019  
 Cartografia 09/01/2020  
  
  
Després de l'emissió del document d'abast el 30 d'abril de 2015, es va concedir una pròrroga de la seua vigència fins al 18 de maig de 2019. Finalment es redacta per part de l'Ajuntament de Rafelguaraf l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE) i la nova versió preliminar del pla general estructural (juntament amb els estudis complementaris) que mitjançant acord del Ple de l'Ajuntament de 25 de setembre de 2018, va ser publicat en el DOGV el 3 d'octubre de 2018, i sotmés a consulta a les administracions públiques afectades i exposició pública per un termini de 45 dies.   
D'acord amb la certificació municipal el 3 de maig de 2019 durant el procés de participació pública es va realitzar, el 18 de gener de 2019, una assemblea informativa i participativa dirigida a veïns/es, associacions i públic en general, si bé no consta que hi haja hagut presentació d'al·legacions per escrit per part de particulars.   
El 30 d'abril de 2019, el Ple de l'Ajuntament de Rafelguaraf va acordar l'aprovació de la versió preliminar del pla general estructural i de l'expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica, així com la seua documentació complementària. Aquesta proposta va ser remesa a la Direcció General d'avaluació ambiental i Territorial el 23 de maig de 2019.   
El Servei d'avaluació ambiental Estratègica, realitzat l'anàlisi tècnica de la documentació presentada i revisat el contingut de l'expedient ambiental, va sol·licitar nou informe a les administracions que no habian emés informe definitiu ;   
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
18/12/19 03/02/20 Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
Direcció General de Política Territorial i Paisatge.  
18/12/19 - Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
Subdirecció General de Mobilitat. Servei de Mobilitat.  
18/12/19 - Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
Direcció Territorial de València. Unitat d'Inspecció del Patrimoni Històric Artístic  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic.   
B.1) Continguts concordes amb l'annex VII de la LOTUP.   
L'EATE desenvolupa dins del seu contingut els apartats establits per l'Annex VII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
B.2) Continguts concordes amb el document d'abast.  
En l'apartat 7 ?Estudi d'alternatives?, i més concretament en l'anàlisi de les alternatives presentades de l'estudi ambiental i territorial estratègic, es traslladen textualment els apartats corresponent del document d'abast i s'analitza per a cadascun d'ells el compliment.   
  
A continuació es realitzen una sèrie de consideracions respecte al compliment del document d'abast per part de l'EATE:  
1. En general, tal com se sol·licitava en el document d'abast, l'EATE i la versió preliminar del pla desenvolupen en l'anàlisi d'alternatives la comparativa de superfície, la regulació d'usos i activitats, l'anàlisi de la mobilitat, la demanda de recursos hídrics, i descriu com es realitza el tractament i depuració de les aigües residuals i la gestió de residus.  
  
2. Es realitza la zonificació del sòl no urbanitzable, tal com se sol·licitava en el document d'abast, a partir de les unitats ambientals.  
  
- En aquest sentit l'anàlisi a partir de les unitats ambientals plasma en el pla d'informació 2.11 €Unitats ambientals- que distingeix únicament tres d'elles: teixit urbà, terreny forestal i terreny de cultiu de regadiu.  
- No obstant això, en el punt 4.7 ?Unitats ambientals- de l'EATE divideix el territori del terme municipal en ?Plana costanera?, ?Serres i valls prebètiques?, on distingeix al·luvial-col·luvial de relleus adossats, la qual cosa respon a una clara anàlisi geomorfològica.  
- En canvi, en el punt 4.8 ?Paisatge- es defineixen de nou les tres unitats exposades en el pla 2.11, adés vistes.  
- I, finalment, suposant com a conclusió a la zonificació que es proposa en la proposta del PGE, en el punt 8 ?Estudi d'aptitud territorial- de l'EATE es parla d'unitats ambientals, però es defineixen en el punt 8.2 unes unitats de diagnòstic (que passa a anomenar en el punt 8.3 unitats ambientals) que descriu, compara amb la zonificació vigent i analitza el seu impacte, concloent amb la zonificació proposada en el pla. Aquestes unitats són:  
1) Ús urbà concentrat.  
2) Àrees d'implantació segona residència (urbanitzables).  
3) Àrees d'ús agrícola.  
4) Amb grau d'antropicitat baix.  
5) Àrees de vocació forestal.  
6) Llits i sòls subjectes a risc d'inundació.  
7) Infraestructures i elements de protecció.  
8) Patrimoni històric artístic i cultural.  
9) Xarxes de transports i comunicacions.  
10) Vies pecuàries.  
- Per tant s'entén que la zonificació, especialment per al cas del SNU, es realitza a partir d'aquesta anàlisi d'unitats ambientals, que haurà de quedar reflectida en el corresponent pla.  
3. Per tant, basant-nos en l'anterior, s'identifiquen les activitats que es desenvolupen en el SNU que hauran de ser compatibles entre si d'acord amb la zonificació proposada.  
- En aquesta qualificació s'haurà de tindre en compte la consideració de les limitacions imposades quan un mateix sòl es faça mereixedor de més d'una protecció.  
4. Es realitza una anàlisi quant al creixement tant en zones urbanitzades com de nou desenvolupament, limitant el creixement del sòl residencial a les zones de nou desenvolupament a una àrea en el bord sud del nucli de Rafelguaraf, i delimitant més si cap l'industrial a una àrea més reduïda que la proposta en el DIE.  
- En el cas del sòl residencial i com es dona en una gran part del municipi, haurà de tindre's en compte la consideració del risc d'inundació que afecta aquest creixement proposat, que si bé es troba dins dels paràmetres de creixement establits per l'ETCV, ha de considerar-se per damunt el risc d'inundabilitat que l'afecta.  
- No es valora o justifica en l'EATE la ubicació del sòl industrial tal com es demanava en el document d'abast.  
5. La proposta de pla aborda doncs en l'estudi ambiental i territorial estratègic una de les problemàtiques més importants per al municipi de Rafelguaraf, que és el risc d'inundació que afecta una àmplia extensió del municipi amb diferents graus de perillositat d'inundació, tant pel que fa a sòls urbans ja consolidats.  
  
- El risc d'inundabilitat es considera a través de l'estudi d'inundabilitat que s'adjunta al pla i es té en compte en la zonificació del SNU; no obstant això hauria d'estudiar-se la seua afecció conjunta a nivell territorial juntament amb el sòl urbà, especialment en el sòl residencial, bé en zones urbanitzades o de nou desenvolupe bé en l'habitatge disseminat en zona rural.  
6. Quant a la consideració de la minimització d'impactes de l'habitatge en SNU, es manté la consideració de delimitar les zones en SNU ocupades per habitatge disseminat (Pla de Dalt i les Delícies) tal com es feia en el DIE, si bé s'incrementa d'una forma molt acusada la superfície, exclusivament a l'efecte de zonificació en SNU, però sense delimitar exactament les zones a minimitzar, la qual cosa haurà de fer-se d'acord amb els art. 210 i següents de la LOTUP.  
- Addicionalment com s'ha comentat en el punt anterior, no es considera l'afecció del risc d'inundabilitat sobre l'habitatge aïllat en SNU.  
  
7. El tractament del sòl agrícola i la transició cap als sòls forestals, tal com demanava el document d'abast, queda afectada en considerar en la zonificació el risc d'inundació, que si bé impedeix usos com per exemple el residencial, no afecta en igual mesura l'ús agrícola, i per tant la separació proposada inicialment en el DIE, per a recollir els sòls amb major capacitat agrològica, no queda indefinida en la zonificació proposada en el pla.  
8. Des del punt de vista d'Infraestructura verda i Paisatge, s'aporta estudi de paisatge on es recull la proposta d'Infraestructura verda amb els diferents elements d'acord amb la LOTUP.  
9. Es recullen adequadament els sòls forestals així com el traçat de les vies pecuàries en el municipi, sense perjudici de les consideracions del servei competent.  
10. Els diferents elements de la xarxa viària es recullen en el pla, a través de l'estudi de mobilitat, així com les servituds corresponents i qüestions associades a la mobilitat associades.  
11. Es recull en el pla la franja de protecció en la interfície entre el SNU forestal i l'agrícola/minimització, considerant-la com un element dins de la zonificació del SNU, si bé tal com es demanava en el document d'abast no es recull en la cartografia les zones incendiades.  
  
B.3) Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.   
El municipi de Rafelguaraf es troba a la comarca de la Ribera Alta, situat al sud de la província de València i a 50 quilòmetres de la capital de província, té una superfície de 16,3 quilòmetres quadrats i una població (a 1 de gener, segons l'actualització de l'IVE de 2014) de 2.476 habitants, dels quals 2.334 residien en nuclis urbans i 142 en disseminats.   
El terme municipal limita a l'est amb els municipis de Xàtiva (Pineda dels Frares) i Simat de la Valldigna; al sud amb els termes municipals de l'Énova i Barxeta; a l'oest amb la Pobla Llarga; i al nord amb Carcaixent. El municipi de Rafelguaraf, situat a una altura de 41 msnm, compta amb un sòl urbà constituït per quatre nuclis de població que ocupen una superfície de 18,20 Ha:  
  
- Rafelguaraf (14,10 Ha). Nucli urbà principal amb 2.108 habitants.  
  
- Tossal Nou (2,60 Ha). Segon nucli en importància, se situa a 0,85 km al sud-oest de Rafelguaraf i té 240 habitants.  
- Riu-rau (0,90 Ha). A 0,80 km al nord del nucli urbà, amb 67 habitants.  
- Berfull (0,60 Ha). Conjunt de 18 habitatges situat a 0,70 km a l'est de Rafelguaraf. La població és de 4 habitants.  
Aquests tipus d'assentaments han sorgit històricament entorn de camins o creus de camins (Rafelguaraf i Tossal Nou) o al voltant d'una casa principal i com a lloc de recer de la gent que hi vivia (Riu-rau i Berfull)   
Així mateix, de manera espontània, desordenada i sense cap previsió ni programació han aparegut en múltiples zones del municipi zones d'assentament de població d'habitatges disseminats, de manera significativa (que no única) en el pla de Dalt i el camí de Barxeta, on es troben empadronades 133 persones.   
El terme municipal de Rafelguaraf, és en la seua major part pla (zona plana corresponent a la Plana de València), limitant al nord amb elevacions muntanyenques la cota de les quals més alta és de 131 metres, es tracta de la denominada Serratella, que enllaça pel nord-oest a través d'una xicoteta depressió amb els Montes de Valldigna.   
Els accidents hidrogràfics estan basats tan sols en l'existència de barrancs, dels quals destaquen el del Poble i el de Matilde.   
El clima general de la zona s'acull a l'ampli terme de clima mediterrani, amb una pluviositat mitjana en els últims anys una mica superior als 700 mm/any, es caracteritza per l'escassetat de precipitacions estivals. Les temperatures més altes es registren al juliol i agost, sent la mitjana de les màximes per a aquests mesos, entre els 30° i 35 °C. La mitjana de les temperatures mínimes està al voltant dels 5 °C per a aquests mesos d'hivern.   
No hi ha presència d'espais naturals protegits, ni existeixen en el terme afeccions a àrees d'interés per a la conservació, ni LIC, ZEPA, zones humides ni microreserves.  
B.3.1) Objectius   
D'acord amb l'adequació de l'EATE a les directrius del document d'abast, en l'apartat 7. ?Estudi d'alternatives- de l'EATE es continuen mantenint els objectius proposats per al PGE i es tracta d'adequar-los a les directrius exposades per l'òrgan ambiental, les quals s'exposen seguidament, desenvolupant-se posteriorment en la comparativa amb el planejament proposat i l'anàlisi d'alternatives:  
1. Crear sòl urbanitzable d'ús residencial:  
- D'acord amb la directriu del document d'abast, es redueix la superfície de la Zona de nou Desenvolupament Residencial (Sector Sud-1) de 6,17 HA a 3,80 HA, amb la qual cosa es compleixen les directrius de creixement màxim establides en l'ETCV (11,17 Ha).  
- Com es pot comprovar, el límit de creixement es complia ja en la proposta del DIE quant al màxim establit en l'ETCV, si bé la reducció que es plasma en la proposta obeeix al segon condicionant establit en el document d'abast per a aquest creixement, respecte a l'afecció del risc d'inundabilitat i la necessitat d'elaborar un estudi d'inundabilitat que poguera valorar la viabilitat del creixement.  
  
- L'EATE manifesta la petició realitzada en el seu moment davant l'òrgan competent de la GVA per a la declaració del municipi de Rafelguaraf com a municipi amb elevat risc d'inundació per a adequar el seu creixement i ordenació a aquesta característica. Aquesta petició va ser informada desfavorablement en 2016, per la qual cosa l'EATE planteja dues vies per a solucionar l'emplaçament de nous creixements i la possibilitat de reclassificació:  
1) Materialitzar els creixements cap a zones desconnectades del nucli compacte.  
2) Possibilitat de redactar un estudi d'inundabilitat que contemple fins i tot mesures correctores com les que inclou per a Rafelguaraf el Catàleg d'actuacions el PATRICOVA l'any 2015.  
- La versió del PGE en l'EATE estableix la viabilitat del creixement proposat, si bé, des de l'anàlisi de l'òrgan ambiental s'estableix que haurà de contrastar-se i comptar amb informe favorable referent a l'òrgan competent en matèria d'inundabilitat.  
2. Manteniment i recuperació de la imatge urbana:  
- D'acord amb el que estableix el document d'abast quant a l'adequada estructura urbana i la definició dels espais de transició i silueta, l'EATE fa referència a l'estudi de paisatge que acompanya la versió preliminar del PGE, en el qual entre altres qüestions distingeix:  
  
1) Tractament de la vora urbana de les zones urbanitzades, on té en compte:  
2) Preexistències, tant en el que edificació es refereix com a elements del territori (llits, vies pecuàries, masses arbòries, punts d'aigua, etc.).  
3) Estudi del perfil resultant del sector, especialment la vora del sòl urbanitzable cap al SNU, on es procurarà establir una transició, disminuint el volum i adequant els condicionants paisatgístics.  
  
4) Solucions de zones de vora i creació de rondes viàries que permeten la ruptura entre la urbanització i el SNU.  
- Aquestes rondes viàries hauran d'incloure espais per a la plantació d'arbres que permeten la integració del sector i faciliten una major integració.  
5) En aquest sentit, segons l'EATE, es respectaran els primers 200 m d'ús agrícola en el SNU per a garantir la percepció dels valors paisatgístics, limitant a més les altures de l'edificació en el sòl urbà.  
  
6) Vegetació utilitzada, d'acord amb l'entorn.  
7) Il·luminació adequada a les directrius marcades en l'EATE i estudi de paisatge.  
8) Zones verdes:  
9) Ajustant-se a les directrius de la LOTUP i a l'assenyalat en l'estudi de paisatge.  
- Establint com a adequades les consideracions de l'EATE referent a l'objectiu tractat, l'anàlisi ambiental i els possibles impactes s'adequaran al que determine l'òrgan competent en matèria de paisatge i infraestructura verda, d'acord amb les directrius de l'EATE, VPP i estudi de paisatge.  
3. Catàleg de béns i espais protegits:  
- En la VPP s'ha elaborat el document X. ?Catàleg de proteccions- on es recull la secció de patrimoni cultural i el document X. ?Catàleg secció Paisatge- on es recull la secció de paisatge d'acord amb l'art. 42 de la LOTUP.  
4. Reduir l'impacte de l'habitatge unifamiliar (Minimització d'impactes sobre SNU).  
- El requeriment del document d'abast sobre aquest tema es basa fonamentalment en la identificació dels àmbits susceptibles de minimització d'acord amb la LOTUP basant-nos en els següents aspectes:  
  
- Adequada zonificació del sòl no urbanitzable comú.  
- Determinació i delimitació dels usos dins de dita SNUC.  
- En aquest sentit, de la identificació i delimitació d'àmbits que es realitza en el DIE, es passa a un àmbit més general, que inclou innombrables parcel·les sense edificacions aïllades i per tant no susceptibles de minimització, incorporant tota aqueixa superfície corresponent al ZRC-AG1 com un element més dins de la zonificació del SNUC.  
- Encara que es farà l'anàlisi més endavant, l'esperit del DIE, basant-se en les unitats ambientals i l'estudi de l'afecció dels habitatges unifamiliars perfectament identificats, tractava de fixar les parcel·les susceptibles de minimitzar d'acord amb la LOTUP ?dins- del SNUC.  
  
- Incorporant en primer lloc una anàlisi del SNU per a delimitar el sòl a agrícola (permetent o no, l'ús d'habitatge unifamiliar), enfront d'una tipologia de SNU reblida d'habitatges a minimitzar, on no es permetrà la construcció de nous habitatges.  
- Realitzada aquesta anàlisi, i conegut l'impacte de l'habitatge en sòl no urbanitzable (tant l'existent de manera legal, com la subjecta a minimització), s'hauria de determinar si l'ús de l'habitatge en SNU s'ha de permetre o no, donat el grau de rebliment d'aquest.  
- Per tant, no solament cal cenyir-se a ?distingir- dues zones, sinó fer una anàlisi més en profunditat i a la seua influència en la zonificació del SNU de la resta del municipi.  
5. Crear un sòl urbanitzable d'Ús Industrial:  
- En el document d'abast se sol·licitava la reducció de la superfície proposada de sòl urbanitzable industrial dels 76,712 m² proposats en el DIE als 12.678 m² establits com a màxim per l'informe relatiu al compliment de l'ETCV.  
- La proposta del pla proposa i analitza en l'EATE, un creixement de sòl urbanitzable industrial fins als 42.400 m² basat en l'existència de sòls tant en zona urbanitzada com en zona rural que suposadament estarien en aquests moments implantats com a sòl industrial.  
  
- No s'analitza en cap cas, ni la legalitat de la seua implantació (especialment el sòl industrial en SNU del qual es desconeix si compta amb la pertinent declaració d'interés comunitari), ni la seua afecció mediambiental.  
- Així mateix, justifica el nou sector en la necessitat de delimitar sòl industrial ?sobre sòls exempts de riscos ambientals i fàcilment comunicables amb la xarxa viària principal?, sense realitzar cap mena d'anàlisi dels possibles efectes significatius de la nova implantació, més enllà de la fitxa d'anàlisi d'impacte (apartat 8.4) en la qual assigna al terreny una alta capacitat agrícola, alta vulnerabilitat d'aqüífers i emplaça la unitat en el límit de la zona de perillositat d'inundació nivell 6.  
  
- Tampoc s'analitza, d'acord amb el document d'abast, la directriu 90 de l'ETCV respecte a la conurbació amb altres termes municipals.  
  
6. Revisió de la zonificació del sòl no urbanitzable.  
- Les directrius del document d'abast (basades al seu torn en la proposta del DIE) recollides en l'EATE sobre aquest tema es resumien en el següent:  
1) Protecció del SNU en l'entorn comú als quatre nuclis de població, a fi de:  
2) Protegir l'activitat agrícola tradicional.  
3) Mantindre lliures les zones de possible creixement dels nuclis.  
4) Evitar la proliferació d'habitatges disseminats.  
5) Establir un segon anell exterior a la zona anterior com a zona de transició al sòl forestal.  
6) Zonificar una zona de minimització d'impactes.  
7) Com es determina en el document d'abast i ja s'ha comentat, això no pot constituir ?per si- un element de zonificació, sinó que ha de ser objecte de delimitació específica dins del que s'estableix en la LOTUP a fi d'ajustar usos, establir elements de protecció davant possibles afeccions i evitar la proliferació d'habitatges a futur.  
  
- Enfront del que s'ha dit en el document d'abast, l'estudi ambiental i territorial estratègic replanteja una nova zonificació, al voltant dels nuclis, basada en el risc d'inundació, ?reconduint- els criteris de zonificació del SNU quant al sòl de caràcter agrícola. Es proposa a grans trets la zonificació següent, que més endavant es detallarà:  
  
- Zona Rural Comuna - Agropecuària (ZRC-AG1)  
1) Delimitada basant-se en la inclusió dels habitatges disseminats i aquelles zones de SNU on s'estima que no s'ha de prosseguir la implantació d'habitatges.  
2) S'hi proposa promoure expedients a través de plans especials de minimització d'impactes per a corregir els efectes existents i evitar futures implantacions.  
- Zona Rural Comuna Agropecuària (ZRC-AG2)  
1) Àrees d'ús estrictament agrícola, els valors i usos de les quals es pretén mantindre, compatibilitzant-los amb uns altres que potencialment puga absorbir el territori.  
- Zona Rural Protegida - Riscos (ZRP-RI)  
1) Inclou el SNU protegit afectat per risc d'inundació.  
- Zona Rural Protegida - Natural (ZRP-MU)  
1) Inclou als espais delimitats pel PATFOR com a sòl forestal estratègic, d'una forma similar a com s'incorporava en el DIE.  
  
- Zona Rural Protegida - Afeccions (ZRP-AF).  
1) Engloba tal com sol·licitava el document d'abast, aspectes associats a protecció sectorial de llits, carreteres, vies pecuàries, perímetres de protecció, etc.  
2) Les afeccions se superposen i condicionen els usos d'aquelles zones de SNU sobre les quals s'implanten.  
B.3.2 Infraestructura verda.   
El capítol I del títol I de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (art. 4-5) defineix el concepte i funcions de la Infraestructura verda, així com els espais que la integren i com s'incorporen, de la forma que ja es va desenvolupar en el Decret 1/2011, de l'ETCV.   
En la redacció del pla general estructural de Rafelguaraf, l'elaboració de la versió preliminar del pla, paral·lelament a l'estudi de paisatge i a l'estudi ambiental i territorial estratègic permet definir la Infraestructura verda, que és incorporada al model territorial proposat.   
  
- L'EATE la incorpora en el punt 6. ?Infraestructura verda?, on al·ludeix al contingut segons l'art. 5 de la LOTUP, si bé solament es fa referència a elements fixats per la planificació supramunicipal. No obstant això, sí que es planteja la seua ordenació en el pla 5. ?Infraestructura verda. Tipus-  
- La memòria justificativa en l'apartat 3. ?Infraestructura verda- l'analitza més en profunditat, si bé han d'eliminar-se totes les al·lusions a la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, ja derogada i substituir-les per les vigents de la LOTUP. Igualment s'incorporarà el pla de definició d'Infraestructura verda als plans d'ordenació del PGE.  
- Les normes urbanístiques del pla proposat també incorporen en el seu cap. 2 ?La Infraestructura verda?, la definició a nivell formal dels elements que la integren, sense concretar l'àmbit específic per al municipi de Rafelguaraf.  
- L'estudi de paisatge incorpora i analitza la Infraestructura verda, incorporant directrius normatives i igualment el pla 5. ?Infraestructura verda. Tipus- L'anàlisi és succinta i ha de comptar amb l'informe favorable del servei competent en matèria d'Infraestructura verda i Paisatge.   
  
B.3.3) Principals modificacions introduïdes respecte al planejament vigent   
El planejament vigent de Rafelguaraf està recollit en les normes subsidiàries aprovades definitivament per resolució del 29 de juliol de 1992, modificades posteriorment mitjançant una revisió de normes subsidiàries tipus B, aprovada definitivament mitjançant resolució de data 31 de gener de 1996, i publicada en el DOGV d'1 d'abril de 1996, i en el BOP de València el 3 d'abril del mateix any, classificant el sòl de la forma següent:  
- Sòl urbà.  
- Residencial (incloent-hi zones verdes, equipament i viari)  
- Rafelguaraf.  
- Tossal Nou.  
- Riu-rau.  
- Berfull.  
- Sòl apte per a urbanitzar.  
- SAPU 1. Pla de Dalt  
- SAPU 2. Les Delícies.  
- PQL les Delícies  
- Sòl no urbanitzable.  
- Comú.  
- Protecció agrícola.  
- Protecció paisatgística forestal.  
- Protecció viària.  
- Protecció vies pecuàries.  
- Protecció llits i riberes.  
En l'EATE s'han desenvolupat i realitzat l'estudi detallat de cadascuna de les alternatives:  
- Alternativa 0: Constituiria el manteniment de les actuals normes subsidiàries i la no redacció del PGE  
- Alternativa 1: Correspon a la proposta de PG del concert previ de l'any 2005.  
- Alternativa 2: Proposta presentada en el DIE (amb alguna modificació introduïda en l'EATE, com més endavant s'assenyala) i que va ser objecte d'avaluació preliminar en el document d'abast.  
- Alternativa 3: Corresponent a la proposta del pla general, que se selecciona d'acord amb l'anàlisi de les alternatives de l'EATE, considerant que compleix amb els criteris establits en el document d'abast i que manté un alt grau de coherència amb les necessitats municipals.   
  
Seguidament es detalla i desenvolupa per a cada tipologia de sòl els elements bàsics de l'Alternativa 3, que correspon a la classificació del terme basada en l'Alternativa 2 i ajustada a la Infraestructura verda, així com a les directrius del document d'abast.  
Segons la conclusió a la qual arriba l'EATE, el model observat pel planejament vigent mostra una distribució de ?pesos- a nivell d'ordenació que es repeteixen en totes les alternatives:  
- El sòl forestal sempre queda delimitat com a tal, excepte xicotets ajustos.  
- El sòl d'ús agrícola coincideix en la seua delimitació en tots els casos, canviant si potser els seus nivells de protecció per zones en funció bàsicament de la capacitat agrològica i del grau de presència en el territori de segones residències.  
- Els sòls urbans no mostren canvis significatius respecte del consolidat, excepte en l'alternativa més desenvolupista que s'expandeix notablement.  
Sòl urbà:  
Com destaca l'EATE, en aquests moments no s'està gestionant cap àmbit de sòl urbà, ni urbanitzable. En el punt 2.2 ?Grau de desenvolupament del planejament municipal- es fa una distinció de superfície de sòl vacant en sòl urbà consolidat i NO consolidat (s'introdueixen UE en sòl urbà no existents en el planejament vigent, bé perquè no eren sòl urbà com la UE en Riu-rau o perquè, sent-ho, no eren sòl residencial com la UE a Rafelguaraf) que manté bàsicament, amb algun increment sobre els solars realment vacants materialitzat en aquestes noves unitats d'execució, l'oferta de sòl urbà de les normes subsidiàries i com a zona urbanitzada residencial la zonificació següent:  
  
- ZUR-NH Nucli històric.  
- ZUR-RE/ACA Ampliació de casc.  
- ZUR-RE/UE Unitats d'execució.   
  
1. UE Rafelguaraf: Unitat d'execució en la vora est-sud que en el planejament vigent figura com a equipament esportiu.  
- UE Tossal Nou: Unitat d'execució al sud del nucli que actualment és sòl urbà.  
- UE Riu-rau: Unitat d'execució de nova implantació al nord-oest del nucli que actualment és un tascó de SNUP.  
Els canvis en sòl urbà, es donen en la qualificació/zonificació del sòl urbà, que en el cas del nucli de Rafelguaraf crea una UE en un sòl actualment considerat com a equipament esportiu de la xarxa primària, pel que hauria de justificar-se la substitució quant a l'ajust del creixement total al que es preveu en l'ETCV i el compliment d'estàndards.   
  
En el cas de Riu-rau, es crea la falca nord-oest com a nova UE, mentre es desclassifica la falca a l'est-sud, deslligant la porció de sòl urbà amb la masia existent. D'altra banda, tal com s'apuntava en l'Alternativa 2 (de la qual deriva la present) s'incorpora un sòl executat al nord del nucli amb vocació d'equipament esportiu. En l'Alternativa 2 es configura com a sòl urbà, si bé en els plans d'ordenació de la versió definitiva dit dotacional es troba en SNU.  
Tal com assenyalava el document d'abast en l'estudi d'inundabilitat necessari per a definir l'afecció als nuclis residencials i les mesures a prendre, el desenvolupament de l'estudi d'alternatives de l'EATE proposa el compliment de la normativa de PATRICOVA, la qual cosa s'haurà de comprovar amb el corresponent informe de l'òrgan competent en risc d'inundació.  
Sòl urbanitzable:  
La implantació de nou sòl urbanitzable es planteja d'acord amb el document d'abast basant-se en els creixements que permet l'ETCV, una vegada descartada l'enorme superfície existent de sòl urbanitzable en el planejament vigent en la zona del Pla i Delícies, que mai va arribar a desenvolupar-se i que ha propiciat, com el mateix EATE admet, la implantació d'habitatge unifamiliar al marge del desenvolupament urbanístic reglat. Per tant, la zonificació del sòl no urbanitzable queda com segueix:  
- ZND-RE Urbanitzable residencial.  
- ZND-IN Urbanitzable industrial.  
  
Com a qüestió general, el document d'abast plantejava que en l'EATE s'analitzara, dins de l'estudi de la viabilitat dels creixements tant en magnitud com en ubicació, tant la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients com la garantia de tractament de les aigües residuals, justificant l'ampliació de l'EDAR existent, tot això a la llum dels informes emesos pels òrgans competents.   
  
Quant al recurs hídric l'EATE estableix una demanda de dotació d'aigua potable en l'escenari futur (187.609 m³/any) i assenyala els aprofitaments disponibles: Un d'ells del qual és titular situat al terme municipal de l'Énova, inscrit en el registre d'aigües amb un volum de 172.000 m³/any i un altre, en tràmit de legalització, en el paratge de les Delícies, que suposadament completaria la demanda esperada.   
  
Pel que fa al tractament d'aigües residuals, en el sòl urbanitzable es fia al desenvolupament dels sectors la garantia de les instal·lacions existents i, en cas contrari, carregant al nou desenvolupament el cost de l'ampliació. Així mateix, per a l'habitatge actualment en sòl urbanitzable i que després de la proposta del pla quedarà com a habitatge unifamiliar aïllat en sòl no urbanitzable, s'estableix com a obligatori que cada habitatge tinga la seua solució de depuració individual sense que utilitzen la xarxa municipal.   
Tant l'execució a futur dels sistemes de sanejament en funció del desenvolupament dels sectors com la no connexió dels habitatges unifamiliars aïllats (encara que pogueren per proximitat connectar-se a la xarxa general) no suposa a priori sinó una falta de planificació que qüestiona en si els desenvolupaments proposats, per la qual cosa s'haurà d'estudiar sobre la base dels informes dels òrgans competents i l'anàlisi ambiental de la proposta en la present DATE.   
Residencial:  
- L'única zona de creixement de sòl urbanitzable SUD-1 al sud del nucli urbà de Rafelguaraf s'ajusta en aquesta alternativa a les directrius de l'ETCV tal com estableix el document d'abast.  
- Alhora, com indicava el document d'abast, la zona de creixement es proposa cap al sud, on el risc d'inundació sembla menor; no obstant això, es va establir com a necessària la realització d'un estudi d'inundabilitat aprovat per l'òrgan competent que confirme la seua viabilitat.  
  
- En aquest sentit, l'EATE no aclareix la viabilitat del creixement i per tant serà l'anàlisi de l'òrgan competent en la matèria el que determine la validesa del creixement a l'efecte de risc d'inundabilitat.  
Industrial:   
- El document d'abast estableix en aquesta mena de sòl, que l'EATE havia d'analitzar bàsicament la magnitud de la proposta quant al compliment de l'ETCV i d'altra banda la ubicació d'aquesta superfície d'acord amb criteris generals de creixement territorial i urbà.  
  
- L'EATE quant a la magnitud (42.400 m²), reconeix que està per damunt de la previsió de l'ETCV (12.678 m²) però la justifica en funció d'indústries disperses (de les quals únicament dona la seua ubicació i àrea sense major justificació) tant en sòl urbà actual com en sòl no urbanitzable, la suma de superfícies del qual més una previsió a futur requeriria la superfície proposada.   
- Justifica igualment la ubicació perquè ?només- permeten la implantació en el lloc triat (sense l'anàlisi d'alternatives d'ubicació, al sud el nucli de Rafelguaraf buscant la connexió no motoritzada cap a Tossal Nou; o a l'oest de la població entre el nucli i la futura ronda proposada, tal com diu el document d'abast) i per la facilitat d'accés.  
  
- Per tant, haurà d'analitzar-se aquesta ubicació a la vista dels informes dels òrgans competents en matèria d'ETCV, risc d'inundació, paisatge o carreteres, entre altres.   
Sòl no urbanitzable.  
La zonificació del SNU de l'alternativa 3 naix també de la proposta de l'Alternativa 2 ajustada a les directrius establides en el document d'abast, segons assenyala l'apartat de desenvolupament de l'anàlisi d'alternatives de l'EATE.  
La zonificació del pla, que es planteja inicialment a partir de les unitats ambientals o més aviat les unitats de diagnòstic descrites com vam veure en el punt 8.3 ?Definició de les unitats ambientals- de l'EATE, es concreta a partir de les diverses característiques del terreny en la zonificació següent:  
- Sòl No Urbanitzable Comú:  
- ZRC-AG1 Zona Rural Comuna. Minimització d'impactes.  
- ZRC-AG2 Zona Rural Comuna. Agrícola regadiu.  
  
- Sòl no urbanitzable Protegit:  
Natural  
- ZRP-NA/MU Zona Rural Protegida. Forestal.  
- ZRP-NA/LLAC Zona Rural Protegida. Llacuna  
Riscos   
- ZRP-RI/INUN Zona Rural Protegida. Risc d'Inundació.  
- Afeccions  
- ZRP-AF-CR Zona Rural Protegida. Afecció Carreteres.  
- ZRP-AF-FR Zona Rural Protegida. Afecció Ferrocarrils.  
- ZRP-AF-CA Zona Rural Protegida. Afecció Llits.  
- ZRP-AF-PC Zona Rural Protegida. Afecció Patrimoni Cultural.  
- ZRP-AF-OT Zona Rural Protegida. Afecció Coves.  
- ZRP-AF-DP Zona Rural Protegida. Afecció Domini Pecuari.  
- ZRP-AF-ALTT Zona Rural Protegida. Afecció Línies Elèctriques.  
- ZRP-AF-ABAST Zona Rural Protegida. Afecció Perímetre   
 Proveïments.  
- ZRP-AF-EDAR Zona Rural Protegida. Afecció Perímetre EDAR.  
- ZRP-AF-INC Zona Rural Protegida. Afecció Protecció Incendis.  
- ZRP-AF-PV Zona Rural Protegida. Afecció Protecció de vistes.  
  
- En l'anàlisi del SNU en aquesta alternativa i per tant en la versió provisional del Pla, hi ha dues qüestions que tenen importància i que han d'assenyalar-se:  
1. En la zonificació del SNUC el DIE establia tres categories: una de tipus A, al voltant dels nuclis urbans, a exclusió d'ús habitatge i altres possibles legalment que pogueren interferir tant en el futur desenvolupament dels nuclis com en l'ús agrícola tradicional; una de tipus B, d'ús primordial agrícola amb ús limitat d'habitatge unifamiliar que permetia a més altres usos possibles compatibles en SNUC; i una tercera zonificació corresponent als àmbits estrictes de minimització d'impacte per habitatges en SNU.  
En canvi en la present alternativa, solament es zonifica el SNUC en dues categories: una ZRC-AG1 corresponent a un àmbit ?ampliat- de sòl sotmés a minimització d'impactes, on s'inclou un parcel·lari molt major a l'ocupat realment pels habitatges unifamiliars disseminats a minimitzar; i una ZRC-AG2 que correspon a la resta de SNU, qualificat d'agrícola de regadiu, on es permet l'ús d'habitatge unifamiliar (regulant distàncies a sòls urbans (250 m) i no urbanitzable de minimització (150 m) i altres compatibles.   
2. En la zonificació de l'alternativa, es té en compte com a part important d'aquesta (que afecta sobretot la zonificació proposada en el seu moment de SNUC) el sòl corresponent a la ZRP-RI/INUN que marca el risc d'inundabilitat que afecta la part central (sobretot al nucli de Rafelguaraf) i al nord del terme municipal.  
- Tal com assenyalava el document d'abast, s'ha procedit a zonificar el SNU (tal com assenyala l'art. 8.d de la LOTUP), d'acord amb les unitats de paisatge establides en l'estudi de paisatge (Pla 2 ?Unitats de paisatge?) considerant com acabem de veure com a element dins de la zonificació el risc d'inundació.  
- Quant a la Infraestructura verda (IV), queda definida gràficament tant en l'EATE com en l'estudi de paisatge, establint corredors ecològics i connexions funcionals a través de llits i franges de protecció, si bé l'EATE (encara que explicita que s'ajusta al contingut de l'art. 5.2 de la LOTUP i a l'informe del servei competent) no explicita els elements concrets que apareixen representats gràficament en cap apartat d'aquell o de l'estudi de paisatge, per la qual cosa quedarà pendent de l'informe d'òrgan competent en la matèria.  
- S'integren en la IV els àmbits de protecció del nucli històric de Berfull i de l'EDAR, completat amb el límit del terme i els sòls subjectes al risc d'inundació.  
- D'acord amb l'EATE, s'ha generat una zona d'afecció de 50 m a banda i banda de llits, vies pecuàries, senderes i camins tradicionals (incrementant l'anterior de 20 m) així com les zones d'afecció visual definides al llarg de les diferents vies de comunicació (CV-576).  
  
- Pel que respecta a la minimització d'impactes com ja s'ha assenyalat, l'EATE modifica la proposta del DIE respecte a la delimitació de les àrees afectades per l'existència d'habitatge unifamiliar aïllat disseminada en SNU, i zonifica una àrea més extensa si cap (ZRC-AG1), sense justificar la superfície delimitada, que a priori inclou parcel·lari no afectat per construcció d'habitatges.  
- L'EATE sí que assenyala que es tracta d'incorporar aquests àmbits (definits ni delimitats detalladament) per al seu desenvolupament com a plans especials, per la qual cosa es dedueix que l'EATE pretén realitzar la zonificació d'una àrea susceptible de minimització a l'espera de poder delimitar els àmbits exactes a través d'un pla especial, d'acord amb l'art. 210 de la LOTUP, tal com incorpora a més les NNUU de la versió preliminar del pla.  
- D'igual forma, l'EATE estableix que els criteris paisatgístics requerits pel document d'abast, es remeten a futurs plans especials i al que es fixe en les NNUU del PGE aprovat.  
- La resta del SNU comú queda d'acord amb l'EATE, com ja s'ha comentat, susceptible d'albergar tant l'ús d'habitatge unifamiliar (restringit segons la seua distància a sòl urbà o sòl subjecte a minimització d'impactes), així com la resta d'usos excepcionals en SNU que es recullen en l'art. 197 de la LOTUP.  
- No es tracta en l'EATE la compatibilitat entre els diferents usos excepcionals, sobretot amb el d'habitatge unifamiliar i l'agropecuari, propi per la seua naturalesa del SNUC.  
- L'EATE assenyala la incorporació de les determinacions de l'estudi d'inundabilitat del pla (sol·licitat en el document d'abast). A tal punt, s'estableix com a part de la zonificació del SNUP una ZRP-RI/INUN que abasta tota la part central, incloent-hi el nucli urbà de Rafelguaraf (encara que aquest manté lògicament la seua zonificació com a sòl urbà), així com part del nord del municipi.   
- L'EATE no assenyala més que aquesta zonificació s'ajusta a l'estudi d'inundabilitat, per la qual cosa l'afecció a sòl residencial o habitatges unifamiliars no queda establida (com pretenia el requeriment referent al document d'abast), i remet l'anàlisi de la perillositat, en el cas de la minimització d'impactes, a la identificació i valoració del risc en la redacció del corresponent pla especial futur.  
- Es mantenen el sòl forestal ZCP-NA/MU cenyint-se al marcat en el PATFOR, i s'incorporen nous espais (relleus al nord del pla i masses boscoses disperses per tot el terme municipal).  
- Els elements patrimonials es recullen en el Catàleg de Proteccions, d'acord amb l'art. 42 de la LOTUP i les directrius del document d'abast.  
- No obstant això, en la documentació presentada s'incorpora la secció de patrimoni cultural dins del document X. Catàleg de patrimoni i la secció de paisatge dins del document X. Catàleg secció de paisatge, si bé no s'incorpora la secció de patrimoni natural, que d'acord amb la LOTUP, en cas de no incorporar-se abans de l'aprovació del PGE haurà de tramitar-se a posteriori com a part independent.  
- D'acord amb la directriu del document d'abast, l'EATE estableix que s'ha assumit la no construcció d'edificacions a menys de 20 m de la ribera del llit en sòl urbà i 50 m en sòl urbanitzable i no urbanitzable.  
  
- Aquesta prescripció, i atés que l'EATE considera el risc d'inundabilitat, es tindrà en compte en aquells sòls no afectats per aquest risc.  
  
- Igualment, atés el document d'abast, l'EATE estableix que el pla pren en consideració la protecció per al viari que travessa el municipi (ZRP-AF-CR), amb les seues corresponents zones de protecció i reserva, perfectament representades gràficament en els plànols.  
- Les vies pecuàries també són reconegudes i protegides (ZRP-AF/DP) dins de la seua consideració com a domini públic (tant la via com els elements catalogats), amb el seu ample legal corresponent.  
- S'incorpora al pla l'estudi de trànsit i mobilitat, que haurà de ser objecte d'informe del servei competent, en el qual es recull el requeriment del document d'abast, respecte a la consideració de la comunicació no motoritzada entre el nucli de Rafelguaraf amb Tossal Nou i Riu-rau, a través d'un carril de ciclovianants, ja executat d'acord amb la documentació del pla.  
- De l'estudi acústic presentat es consideraran les directrius de l'òrgan competent, si bé l'EATE assenyala que els nivells acústics predictius són d'escassa entitat, i per a aquells casos en els quals la proximitat a vies de comunicació propicia cert nivell d'afecció, s'estableixen limitacions de velocitat que els fan compatibles.  
- El pla estableix un sòl de protecció d'incendis (ZRP-AF/INC) corresponents a la franja de 35 m que el PATFOR estableix com a transició entre el sòl forestal i el SNU i urbanitzable.  
- No obstant això, el document d'abast sol·licitava la consideració dels sòls incendiats històricament en els últims anys per al seu tractament d'acord amb la legislació vigent, que hauran de representar-se gràficament, encara que es troben localitzats dins de terreny forestal.  
- Finalment l'EATE es planteja respecte a la compatibilitat del planejament amb el de municipis confrontants, la ubicació del sector industrial proposat, que al marge de la seua dimensió, se situa en el límit del municipi de l'Énova.  
- En aquest municipi, el sòl confrontant és SNUC, pel que hauria de justificar-se també en aquest cas la ubicació i la possibilitat de no conurbacions futures.  
En el quadre de la pàgina següent es compara el planejament vigent enfront del proposat en el DIE i finalment l'alternativa triada (tots recollits en l'EATE), segons informació proporcionada en els quadres de superfícies de classificació i qualificació del sòl per al planejament vigent i el proposat, presents tant en els plans com en l'estudi ambiental i territorial estratègic (3.3 ?Quadre comparatiu superfícies planejament vigent i proposat?, pàg. 16) com en la memòria justificativa (pàg. 63) per a la proposta del pla general.  
(\*) Inclòs en SNU  
En tot cas, de l'anàlisi que s'efectua de les superfícies considerades, i sense perjudici del que es derive de l'anàlisi ambiental, s'efectuen les següents consideracions que hauran de ser tingudes en compte i esmenades quan siga procedent:  
1. Existeix una diferència en la superfície del terme municipal entre la considerada en les normes subsidiàries vigents, la presentada en el seu moment en el DIE i la de la VPP. l'EATE exposa que aquesta diferència es deu a l'ajust a la cartografia oficial si bé, haurà d'existir una constatació oficial, per part de l'òrgan competent que la cartografia s'ajuste a la realitat.  
2. Com es va comentar anteriorment, el sòl urbà no consolidat que apareix en l'alternativa triada en l'EATE, fa referència a les UE a executar, que en el nucli de Rafelguaraf correspon a part d'un equipament que passa a ser residencial; en Tossal Nou és un sòl urbà ja existent i en Riu-rau és un SU reclassificat des de SNU.  
3. El parc PVP les Delícies, element de xarxa primària, en les normes subsidiàries apareix associat al sòl urbanitzable annex del sector del mateix nom. En el DIE, atés que aquest sòl passa a ser considerat com a minimització d'impactes, es computa dins del sòl urbà. En l'EATE i la VPP aquest element de xarxa primària s'associa directament al SNU.   
  
4. La superfície de SNUP Agrícola que es considera per a les normes subsidiàries en el document d'abast i en l'EATE no és la mateixa. Prenem com a vàlida la del document d'abast, que correspon al quadre que apareix en el pla d'informació de les normes subsidiàries (Incorporat com a pla ?4. Planejament vigent- en la memòria justificativa.  
5. El quadre de superfícies de la memòria justificativa no suma correctament les superfícies. Existeix una diferència respecte a l'EATE en el ZRC-AG2.  
6. Els sòls corresponents les ZRP-AF es ?superposen- a la resta d'ordenació (per això no sumen en el quadre de superfícies) tal com assenyala l'EATE en la pàgina 109, dins de l'apartat ?7. Estudi d'alternatives?.  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
C.1) Fase de posada a la disposició del públic  
D'acord amb allò vist adés, i segons s'assenyala en l'EATE i la proposta de versió preliminar del pla general estructural, l'Ajuntament de Rafelguaraf, en data 1 d'octubre de 2018, en compliment de l'acord plenari de 25 de setembre de 2018, inicia la publicitat durant 45 dies de l'instrument de planejament, l'EATE i els estudis sectorials corresponents, havent-se realitzat conforme al que s'estableix en l'article 53 de la LOTUP, mitjançant publicació en el DOGV el 3 d'octubre de 2018. Durant aquest període es van rebre 11 informes d'administracions públiques i empreses subministradores. Quant a al·legacions de particulars, no se'n va rebre cap, segons consta en l'expedient d'avaluació ambiental facilitat per l'Ajuntament (en l'Informe de participació pública i consultes que forma part de la documentació de l'expedient presentat, consten com a ?al·legacions- els informes rebuts per alguna companyia subministradora de serveis i òrgan administratiu, no referides a particulars).   
C.2) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor  
Com es va indicar anteriorment, l'òrgan promotor ha realitzat la corresponent exposició pública de l'EATE i la versió preliminar del pla. Del resultat de la consulta a les administracions públiques s'assenyalen les qüestions que han de ser incloses tant en l'expedient ambiental com en la versió preliminar del pla:  
- Subdirecció General d'Ordenació del Territori - ETCV (06/05/19):  
  
- Derivat de l'anàlisi dels creixements tant per a sòl residencial i industrial, i tenint en compte els canvis més importants proposats en l'ordenació sobre la base de l'exercici de les seues competències (creació de nou sòl industrial inexistent fins al moment, desclassificació dels sòls urbanitzables del planejament vigent i l'aparició en conseqüència d'habitatges disseminats en SNU), l'informe conclou amb les següents consideracions:  
1) El nou model territorial proposat compleix els índexs de creixement màxims establits en l'ETCV.  
2) Les propostes de creixement per a l'ús residencial compleixen els principis directors d'ocupació racional i sostenible del territori establits en la directriu 78 de l'ETCV.  
3) A la vista dels principis directors d'ocupació racional i sostenible del territori establits en la directriu 92 de l'ETCV per a la implantació d'activitats econòmiques en el territori, haurà de justificar-se adequadament la localització del nou sector o, si escau, buscar alternatives.  
  
- Consorci de Residus - Ribera/Valldigna (28/01/19):  
- L'informe reitera els termes establits en l'emés en data 1 d'octubre de 2014, respecte al fet que les instal·lacions del Complex de Valorització de Residus Domèstics de Guadassuar tenen capacitat de tractament suficient per a assumir els canvis de generació de RSU motivats pel planejament proposat en la revisió del PGOU de Rafelguaraf.  
  
- No obstant això, d'acord amb aquell informe, per a la nova zona industrial que es desitja desenvolupar, es comprovarà d'acord amb pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana si el polígon industrial ha de disposar de centre d'agrupament i transferència.  
- Subdirecció General de Medi Natural (15/01/19):  
- Espais Naturals Protegits:   
- L'informe reflecteix l'existència de la zona humida no catalogada ?el Llac- que s'estén principalment pel municipi limítrof de la Pobla Llarga i que, d'acord amb l'art. 15 de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits, gaudeix del règim general de protecció que s'hi disposa.  
  
- Per tant, l'informe assenyala que d'acord amb la normativa aplicable, el PGE de Rafelguaraf haurà de classificar com a sòl no urbanitzable d'especial protecció el terreny inclòs en la zona humida del Llac.  
  
- Ordenació i gestió forestal:  
- No hi ha afecció a muntanyes d'utilitat pública, si bé part important del terme municipal està ocupada per sòl forestal estratègic d'acord amb el PATFOR, per la qual cosa segons l'informe haurà de classificar-se com a SNU de protecció.  
- També es classificarà com a SNU de protecció el sòl no urbanitzable ocupat per les vies i elements pecuaris en tot el seu ample legal, tal com s'assenyala en el punt següent.  
- Vies pecuàries:  
- En el terme municipal es localitzen les vies pecuàries següents, algunes d'elles limítrofes amb localitats veïnes, per la qual cosa l'amplària legal que afecta al final de Rafelguaraf és la meitat del total.  
1) Colada - Assagador de la Pobla Llarga.  
2) Colada - Assagador de Sanz.  
3) Bugada del Camí ral de Carcaixent.  
4) Colada - Assagador del Camí del Quincaller.  
5) Colada - Assagador de Tossal Nou.  
6) Corriol de la Pineda.  
7) Colada - Assagador de Riu-rau.  
8) Colada - Assagador del Camí del Corriol.  
- Totes elles es consideraran com a SNU Protegit en tot el seu ample legal, per la qual cosa l'informe assenyala una sèrie d'errors quant a la seua consideració en els diferents documents de l'expedient ambiental que han de ser corregits previ a l'aprovació definitiva del pla.  
  
- Entitat de Sanejament d'Aigües - EPSAR (12/12/18):  
- En l'informe d'aquesta entitat assenyala que les aigües residuals generades pel municipi són tractades pel sistema de sanejament i depuració de Rafelguaraf (de titularitat de la GVA i gestió de la Diputació de València), que dona servei addicionalment als municipis de l'Énova i Manuel.  
- L'esmentat sistema de tractament i depuració està dissenyat per a tractar 1.530 m³/dia, sent en l'actualitat l'influent de 1.225 m³/dia.  
  
- Segons l'informe, el desenvolupament de la figura de planejament podria arribar a generar un cabal d'aigua residual de 247,39 m³/dies addicionals.  
- Així mateix s'assenyala que en la planificació d'obres de l'EPSAR no es contemplen actuacions previstes en matèries de sanejament i depuració en el municipi.  
- D'acord amb l'anterior, l'EPSAR informa la viabilitat del tractament del sistema públic de sanejament i depuració de Rafelguaraf per al PGE proposat, sempre que es complisquen els condicionants exposats en l'informe.  
- Diputació de València - Carreteres (06/05/19):  
- L'informe enumera les carreteres de titularitat de la Diputació que discorren pel terme municipal:  
- CV-561 Castelló a Sant Joan de l'Énova i CV-41  
€ CV-576 La Pobla Llarga a Rafelguaraf i l'Énova.  
- De l'examen de documentació estableix que:  
- Es preveu la reclassificació del sòl rural en sòl urbanitzable industrial, a l'altura del PK 2+350 de la carretera CV-576 en el marge dret d'aquesta.   
1) En l'estudi de trànsit s'indica que es comunicarà aquest polígon amb el nucli urbà de Rafelguaraf a través d'un carril bici.  
- L'estudi de trànsit no analitza la demanda de trànsit que generarà la ZND-IN ni la manera com aquesta zona ha de connectar-se a la xarxa viària.  
- L'informe assenyala diverses qüestions a modificar en diferents documents presentats (NNUU, fitxes de gestió i plans) que han de ser considerats.  
- Amb tot l'anterior informa el següent:  
- L'estudi de trànsit ha d'analitzar la demanda de trànsit generada pel sector SUI-1, la seua influència en el sistema viari i la manera de connectar el sector a la xarxa viària, ja que està condicionada la reserva de sòl necessària per a realitzar la connexió.  
- L'article 2.3.5, punt 1, de les normes subsidiàries ha d'incloure el domini públic de carreteres com a domini públic a protegir.  
- El còmput de la parcel·la mínima, quan aquesta boga amb la carretera CV-576 o CV-561 ha d'excloure la part de les parcel·les situada dins de la zona de protecció de les carreteres. En cas de tractar-se d'activitats (article 2.3.9), entre les normes a observar s'inclourà l'obligació de desvincular de l'activitat la zona de protecció de la carretera. La distància de les noves construccions o activitats a la carretera serà com a mínim de 25 m.  
- La fitxa de gestió ZRP-AF-CR ha de completar-se amb un croquis que definisca l'amplitud de la zona de domini públic i la zona de protecció de les carreteres.  
- La fitxa de gestió del Sector SUI-1 ha d'establir que:  
1) La zona de protecció de la carretera CV-576 inclosa dins del sector haurà de quedar lliure de construccions, instal·lacions o activitats, remetent-s'hi únicament obres de lleuger enjardinament i que aquesta zona no podrà computar com a zona verda.  
2) La connexió del sector amb la xarxa viària haurà de ser a càrrec d'aquell i es dissenyarà i construirà conforme a les directrius que establisca la Diputació de València.  
3) La connexió ciclovianant entre el sector industrial i el nucli urbà de Rafelguaraf serà a càrrec del sector.  
- El pla E-1 ha de reflectir tot el traçat de la carretera CV-576 i la seua zona de protecció; a l'efecte, en l'extrem nord de la carretera s'haurà d'allargar la carretera fins al límit del terme municipal, i en l'extrem sud s'haurà de traçar la carretera fins al terme municipal de l'Énova i la zona de protecció al llarg del límit del terme municipal de Rafelguaraf enfront del cementeri de Tossal Nou.  
- El pla haurà de recollir la reserva de sòl necessària per a la construcció de l'accés al Sector SUI I des de la carretera CV-576, i la previsió de la zona de protecció al voltant de la intersecció que es projecte.  
- Iberdrola (28/11/18):  
- L'informe repassa tota una sèrie de directrius normatives a tindre en compte pel PGE. En primera instància l'informe no considera necessari el reforç de la xarxa existent i planificada en l'entorn amb el desenvolupament de noves línies per al subministrament dels sectors.  
- Per l'àmbit del PGE (terme municipal) a més de la xarxa de mitjana tensió de 20 KV i de baixa tensió, discorre una línia de doble circuit de 66 KV, L-66KV Alzira-Xàtiva-Castelló de Rugat i L-66KV Alzira-Alqueria-Muro, propietat totes elles d'IBERDROLA Distribució Elèctrica, SAU, i el doble circuit de 220 KV, titularitat de REE, SA, denominades L-220KV Valldecàrcer-Valldigna i L-220KV Valldecàrcer-Gandia.  
- Respecte al compliment de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, en matèria d'infraestructures elèctriques en sòl no urbanitzable, hauran de compatibilitzar el sòl no urbanitzable amb les línies elèctriques de les noves línies a traçar i mantindre fora de perill les servituds existents.   
- La resta de directrius exposades en l'informe, tindre's en compte per a la redacció definitiva del PGE de Rafelguaraf.  
- Direcció General de l'Aigua (18/11/18):  
Informa sobre el següent:  
- Proveïment d'aigua potable:  
- En l'estudi de suficiència de recursos que aporta estima la demanda de subministrament de proveïment per a l'horitzó del pla en 186.404 m/any, considerant una dotació de 180 hab./dia sense aportar dades reals actuals de subministrament. La dotació considerada queda molt per davall de la dotació mitjana de referència de la normativa del pla hidrològic del Xúquer. A més, no s'ha trobat justificació ni mesures per a garantir el proveïment en condicions sanitàries donat el mal estat químic de la massa d'aigua subterrània on té el seu origen. En qualsevol cas, requereix revisió concessional per a disposar recursos per als nous desenvolupaments.  
- Tampoc no s'ha trobat estudi específic justificatiu de la capacitat de les infraestructures de proveïment (canonades, depòsits, etc.) per a permetre la connexió dels nous desenvolupaments.  
- En tot cas, ha de comptar amb el preceptiu informe actualitzat de l'organisme de conca (Confederació Hidrogràfica del Xúquer, CHJ), sobre la compatibilitat entre la demanda de recursos hídrics (quantitat, qualitat i origen) en el municipi amb la prevista per la planificació hidrològica, així com de disponibilitat de recursos.  
- Sanejament (evacuació, tractament i depuració/reutilització).  
- Donades les dades aportades, en principi, s'estima que té suficient capacitat per a absorbir els desenvolupaments urbanístics proposats en l'horitzó del pla, mancant tindre en compte els creixements, planificats pels altres municipis, per la qual cosa s'ha de completar justificació de la capacitat del sistema de tractament de manera coordinada amb tots els municipis als quals presta servei (apartat 6.3.2 de les directrius del pla director de sanejament).  
- No s'ha trobat estudi específic, amb identificació de les instal·lacions d'evacuació (les seues característiques, dimensions i estat), així com la determinació dels cabals abocats actuals i previstos en correspondència amb les àrees servides, anàlisis de la seua capacitat o necessitats d'ampliació, tenint en compte el seu estat actual i els futurs increments que proposa el pla en els seus horitzons. De manera que es justifique la seua capacitat per a poder absorbir aquests increments (apt. 6.3.1 de les directrius del pla director de sanejament), amb correspondència en plans considerant el seu caràcter de xarxa primària o secundària, així com la seua adscripció, previsió de zones de reserva i servitud a l'efecte de la seua gestió i desenvolupament.  
- Igualment s'han d'analitzar i planificar les mesures necessàries per a completar i regular el sanejament d'habitatges en nuclis dispersos o disseminats que el requerisquen.  
- Els nous desenvolupaments han de disposar de xarxa separativa, incloent-hi el tractament per a les primeres aigües de pluja, i la seua correspondència amb les condicions d'abocament per a totes elles. En particular, en els desenvolupaments en sòl industrial.  
- En tot cas, es requereix Informe de capacitat de l'EPSAR, i abans de qualsevol actuació autorització de connexió de l'EPSAR amb informe favorable de coordinació de la resta de municipis als quals el sistema presta servei. S'hauran d'integrar tots els condicionants que expresse l'EPSAR, en particular els referents a suplementar les infraestructures (cànon) a càrrec de l'agent urbanitzador.  
- Risc d'inundabilitat:   
- Dins de l'estudi ambiental i territorial estratègic inclou estudi relatiu a la inundabilitat en el municipi que no conté el nivell de detall ni la documentació requerida per l'article 12 de la normativa del PATRICOVA.   
1) En aquest estudi sembla que s'haja efectuat una simulació hidrològica en l'apartat d'estudi hidrològic i una altra per a l'apartat d'estudi hidràulic, no queden clars els hidrogrames que es representen (com s'han obtingut, a quina secció corresponen, el seu temps de durada en relació amb els temps de concentració, si s'han utilitzat en l'estudi hidràulic?).  
2) No indica si s'ha utilitzat un model de flux unidireccional o bidireccional, ni justifica les hipòtesis del model de flux adoptat: variat per a aigües amunt i uniforme per a aigües avall, ni aporta anàlisis de sensibilitat i de les variacions respecte a les zones inundables estudiades pel SNCZI, ni s'ha trobat com s'han tingut en compte els condicionants de contorn geomorfològics ni com s'han integrat les infraestructures hidràuliques existents (seccions crítiques) i projectades per als escenaris actual i proposat (només sembla que s'haja estudiat un escenari).  
  
- En el PATRICOVA es contempla l'actuació EVC32, a la qual es fa esment en el pla com a mesura de defensa.   
1) No s'ha trobat estudi actual justificatiu relatiu a aquella amb diferenciació entre l'escenari actual i futur proposat pel planejament. Pel que s'entén que no es compleix el que s'estableix en l'article 24 de la normativa del PATRICOVA.  
- Segons l'article 18 de la normativa del PATRICOVA no es pot reclassificar sòl en zones inundables amb període de retorn de 100 anys. En tant no s'aprove el corresponent estudi d'inundabilitat, persisteixen els mapes d'inundabilitat recollits en el PATRICOVA i SCNZI.  
  
- En cas d'edificacions en zones amb nivell de perillositat 6, s'han de contemplar les mesures de l'annex I de la normativa del PATRICOVA, per al sòl urbà en zones inundables, i per tant integrar entre els condicionants del Pla.  
- En tot cas, qualsevol actuació ha de ser conforme al PATRICOVA, comptar amb el preceptiu Informe de l'organisme de conca i l'aprovació de la Conselleria amb competència en ordenació del territori.  
  
- Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències (08/11/18):  
L'informe de l'organisme competent en matèria de seguretat i emergències tracta sobre diferents punts:  
- Risc d'inundació:  
- Considera la superfície afectada per aquest risc d'acord amb la normativa de PATRICOVA així com la del Sistema Nacional de Zones Inundables (SNZI), analitzada al seu torn a partir de l'estudi d'inundabilitat presentat.  
- El risc afecta la unitat d'execució UE-1 i el sector urbanitzable SUD-1, per la qual cosa en les zones afectades haurà d'assumir els condicionants i limitacions que s'estableixen en el PATRICOVA.  
- Risc de lliscaments:  
- Afecta a escala mitjana en la zona sud-oriental, sense que afecte en cap cas sòls urbans o urbanitzables proposats.  
- Risc sísmic:  
- D'acord amb la Norma de Construcció Sismoresistent NCSR-02, el municipi de Rafelguaraf té una acceleració sísmica de 0,07 g. Per tant, en el pla general estructural hauran d'assumir-se les mesures de la normativa.  
- A més, segons el pla especial enfront del risc sísmic de la Comunitat Valenciana, el municipi de Rafelguaraf té una intensitat sísmica de 8,0 per a un període de retorn de 500 anys.  
1) Per tant, l'Ajuntament haurà de redactar un pla d'actuació municipal enfront d'aquest risc.  
- Risc ocasionat pel transport de mercaderies perilloses:  
- El terme municipal de Rafelguaraf es troba afectat per nivell alt d'aquest risc, atés que la via de ferrocarril València-l'Alzina és considerada com una de les vies de circulació preferent d'aquestes mercaderies i es considera una zona d'especial exposició les franges de 500 metres al voltant d'aquesta, entorn en el qual es troba el nucli de Tossal Nou.  
  
1) Ací es localitza la unitat d'execució ET-2, per la qual cosa s'haurà d'efectuar consulta a l'òrgan urbanístic competent que haurà de determinar els usos admissibles en la zona.  
- Risc d'incendis forestals:  
- Ordenació del territori i gestió urbanística:  
1) En les zones classificades com a SNU Minimització d'Impactes, en la seua futura ordenació s'hauran d'aplicar les mesures establides tant en el Codi tècnic d'edificació com en l'art. 32 del PATFOR, d'acord amb l'informe.  
- Execució d'obres en zones forestals o voltants:  
1) Es complirà l'indicat en el Decret 7/2004, del Consell, que aprova el plec de normes de seguretat en prevenció d'incendis en les obres i treballs en terreny forestal o voltants.  
- Planificació local:  
1) L'informe de l'òrgan competent, recomana que el municipi de Rafelguaraf elabore el seu pla d'actuació municipal enfront del risc d'incendis forestals.  
- Administrador d'Infraestructures Ferroviàries - ADIF (28/10/18):  
- Entre les seues determinacions no s'observa l'incompliment de la legislació sectorial vigent, Llei 38/2015, de 29 de setembre, del sector ferroviari.  
- No obstant això, s'emplaça a actualitzar les referències a la normativa sectorial ferroviària que es fan en la memòria informativa i en el document de l'avaluació ambiental i territorial estratègica, ja que la legislació que hi apareix està derogada.   
- La normativa sectorial ferroviària vigent està composta per la Llei 38/2015, de 29 de setembre, del sector ferroviari, i pel Reglament del Sector Ferroviari, aprovat mitjançant Reial decret 2.387/2004, de 30 de desembre, en tot el que no contravinga l'actual llei.  
  
- Ajuntament de Manuel (22/10/18):  
- Encara que no són municipis limítrofs, tots dos municipis juntament amb l'Énova, comparteixen la depuradora d'aigües residuals, per la qual cosa sobre la base de l'informe de l'òrgan competent estableix el seu informe favorable al pla.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (07/05/19):  
L'informe de l'òrgan competent en matèria de planificació hidràulica i domini públic hidràulic està signat amb data 24 d'abril de 2019 i el segell de l'Ajuntament de Rafelguaraf que figura és del 7 de maig de 2019. Atés que el ple de l'Ajuntament de Rafelguaraf que aprova la documentació del pla i la seua remissió a l'òrgan ambiental és de data 30 d'abril de 2019, és probable que les consideracions que s'hi efectuen i que a continuació s'exposen, entre altres, no hagen sigut recollides íntegrament en la versió definitiva del pla, per la qual cosa necessàriament hauran d'ajustar-s'hi abans de l'aprovació definitiva:   
  
1. Afecció al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia:  
1) Quant a afecció a llits, s'assenyalen els mateixos que travessen el terme municipal, s'indica que tots els llits de riu es troben adequadament classificats com a SNU, s'assenyalen les zones de servitud i protecció i s'indiquen les afeccions següents, d'acord amb l'ordenació proposada:  
2) Sòl urbà: L'extrem nord del sòl urbà del nucli de Rafelguaraf se situa parcialment en zona de policia dels barrancs de Barxeta i Vicentico.  
3) Equipament cementeri Rafelguaraf: Es tracta d'una instal·lació existent que se situa en la zona de policia del barranc de Vicentico. No obstant això, l'ampliació proposada es projecta fora de la zona de policia de llit públic.  
4) Sector PVJ-1. Parc del Barranquet: Sector de SNU que afecta el barranc de Barxeta i se situa parcialment en zona de policia del barranc de Vicentico.  
5) Sector PQL Parc de les Delícies: Sector de SNU que afecta el barranc de Flores.  
6) Sanejament i depuració:  
7) S'assenyalen les característiques i capacitat de la instal·lació existent, així com el procediment a seguir per a l'abocament.  
8) Aigües pluvials:  
9) Assenyala l'informe que d'acord amb el Reglament de domini públic hidràulic, tant les noves urbanitzacions com els polígons industrials i desenvolupaments urbanístics en general, hauran d'introduir sistemes de drenatge sostenible de manera que es mitigue l'eventual risc d'inundació.   
10) A l'efecte l'expedient del desenvolupament urbanístic haurà d'incloure un estudi hidrològic-hidràulic que ho justifique.  
2. Viabilitat del pla i incidència en el règim de corrents:  
1) Inundabilitat del pla:  
2) Revisades les cartografies de risc d'inundació tant del Sistema Nacional de Zones Inundables (SNZI) com del PATRICOVA, s'observa que el sector ZND-RE Sector Sud 1 es troba afectat per zona inundable de 500 anys de període de retorn del barranc de Barxeta, mentre que el sector ZND-IND Sector Ind 1 s'estima que podria trobar-se en zona inundable de 500 anys de període de retorn del barranc de Barxeta.  
  
3) Sobre l'estudi hidrològic de l'estudi d'inundabilitat, l'informe posa de manifest les deficiències següents:  
- En l'estudi no s'aporten els paràmetres geomorfològics de la conca del barranc de Vicentico, per tant, no ha sigut possible comparar-los amb els del SNCZI.  
- Per al barranc de Matilde, en l'estudi s'han obtingut dos valors de cabal màxim per a cada període de retorn, sense que es puga saber a quina conca o subconca pertany cadascun.  
- La precipitació màxima diària considerada en l'estudi és inferior a la del SNCZI.  
- En l'estudi s'ha suposat el valor del llindar d'escolament igual a 17 mm per a totes les conques considerades, sense aportar informació sobre com s'ha obtingut aquest valor. Encara que no s'indica en l'estudi, s'ha adoptat un coeficient corrector del llindar d'escolament igual a 3,2, mentre que per a aqueixa regió l'aplicació CAUMAX li assigna un coeficient de 2,4. Per tant, els cabals obtinguts serien superiors si s'empraren els valors de l'aplicació CAUMAX.  
- En l'estudi es presenten hidrogrames corresponents als cabals màxims, però no s'indica res sobre la metodologia seguida per a obtindre aquests hidrogrames.  
- En vista de l'anterior, els cabals màxims d'avinguda estimats en l'estudi, no es poden donar per vàlids.  
4) Sobre l'estudi hidrològic de l'estudi d'inundabilitat, l'informe posa de manifest les deficiències següents:  
- Per a cadascun dels llits adés citats, en l'estudi s'elabora un model hidràulic bidimensional amb Hec-Ras, prenent per a la seua geometria el model digital del terreny de 2 metres de resolució, procedent de l'Institut Cartogràfic Valencià. Els resultats obtinguts no es poden considerar vàlids pels motius següents: En l'estudi no s'expliquen adequadament les condicions de contorn adoptades; en l'estudi no s'indica la rugositat assignada als models hidràulics.  
  
- Per a barranc de la Font de la Pineda o de Pelaburros, no s'ha simulat adequadament la seua desembocadura en el barranc de Barxeta, atés que el model acaba abans de la desembocadura, Per al barranc de Matilde, no s'ha simulat adequadament la seua desembocadura en el barranc de la Font de la Pineda o de Pelaburros, atés que el model acaba abans de la desembocadura.  
- En l'estudi, la zona inundable del barranc de Barxeta i del Barranc Vicentico ha quedat infravalorada si es compara amb la procedent del SNCZI. A més, els desbordaments que es produeixen en el nucli urbà, en l'estudi, no tenen major precisió que en el SNCZI.  
- No s'han inclòs les obres de pas existents en els llits.  
- Només es presenten resultats per a 500 anys de període de retorn.  
- Per tant, la cartografia que es tindrà compte en els següents apartats serà la del SNCZI.  
5) Afecció al règim de corrents:  
6) Els nous sectors de sòl urbanitzable previstos en el pla se situen fora de zona de policia de llit públic i no es trobarien afectats a zona de flux preferent, per la qual cosa no existiria afecció al règim de corrents.  
  
7) En la zona de flux preferent dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables enfront de les avingudes ni activitats que suposen una reducció significativa de la capacitat de desguàs de la citada zona de flux preferent, qüestió que haurà de tindre's en compte en l'ordenació detallada dels parcs Sector PVJ-1 Parc del Barranquet i Sector PQL Parc de les Delícies.  
8) Viabilitat del pla  
9) L'informe de l'òrgan competent es pronuncia sobre la viabilitat de l'activitat, únicament dins de zona de policia de llit públic, sense perjudici de les competències d'altres administracions.  
10) Per als terrenys de sòl urbà situats al nord-est del nucli de Rafelguaraf que es troben afectats per zona de flux preferent del barranc de Barxeta i barranc de Vicentico, s'està al que es disposa en l'article ter del Reglament del domini públic hidràulic.  
11) Així mateix, per a aquells terrenys, tant de sòl urbà com del sector sud 1 (urbanitzable residencial), que es troben afectats per la zona inundable de 500 anys de període de retorn del barranc de Barxeta i barranc de Vicentico, s'estarà al que es disposa en l'article 14 bis del Reglament del domini públic hidràulic, en relació amb els usos permesos en zones inundables.  
3. Disponibilitat de recursos hídrics:  
- D'acord amb els antecedents obrants en l'organisme de conca, es comprova que l'Ajuntament de Rafelguaraf disposa de drets a l'ús privatiu d'aigua per al proveïment de la seua població expedient 19BBIP1097.  
1) Es tracta d'un aprofitament d'aigües subterrànies situat en la partida «Francs» del terme municipal de l'Énova (València), que es troba inscrit en el Registre d'Aigües (secció: C, tom: 9, foli: 48) amb un volum de 172.200 m3 amb destinació proveïment.  
- Vist l'anterior l'ajuntament disposa de drets per a l'ús privatiu d'aigua de l'aprofitament situat en la partida «Francs». Però no del situat en la partida de les Delícies.  
1) Per a poder garantir el proveïment d'aquest segon pou, en cas que se'n preveja l'ús de forma continuada durant algun període de l'any, s'haurà de sol·licitar concessió d'aigües pels llits reglamentaris al servei corresponent de l'Àrea de gestió del domini públic hidràulic i acompanyar de la documentació completa. Si, per contra, es tracta d'un pou de reserva del qual no es preveu la seua utilització més que en els anys secs, no serà necessari aquesta tramitació, i es requerirà novament la sol·licitud prèvia d'aprofitament temporal i a precari, d'acord amb l'article 55.3 del text refós de la Llei d'aigües, i l'article 77 del Reglament de domini públic hidràulic.  
  
- Per tant, tenint en compte tot l'anterior, l'òrgan competent en matèria de planificació hidrològica i protecció del domini públic hidràulic informa favorablement el pla general estructural de Rafelguaraf, condicionat al fet que se sol·licite la segona presa d'aigua en cas de preveure-se'n la utilització continuada, així com el compliment de directrius incorporades en l'informe.  
C.3) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan ambiental.  
Des de l'òrgan ambiental, una vegada revisat inicialment l'expedient Ambiental i la versió preliminar del pla remesa per l'Ajuntament de Rafelguaraf, es va determinar la necessitat de realitzar algunes consultes, tal com queda reflectit en l'apartat A del present document.  
  
- Servei d'Ordenació del Territori - PATRICOVA (03/02/20):  
L'informe del servei competent en matèria de risc d'inundació, assenyala les següents qüestions:  
- D'acord amb l'informe rebut per la seua part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (i que coincideix amb l'incorporat per l'Ajuntament vist adés) en l'estudi d'inundabilitat de juliol de 2018, tant la hidrologia com la hidràulica no són correctes.  
- Analitzades les cartografies, es realitza la valoració del risc d'inundació en la qual es conclou que l'ordenació tant per al sòl urbanitzable com per a la zona verda proposada es considera adequada, si bé segons l'art. 18 de la normativa del PATRICOVA es considera necessària la tramitació d'un estudi que justifique la proposta de sòl urbanitzable afectat per perillositat d'inundació, que haurà de proposar per a tal reclassificació mesures que justifiquen la no inundabilitat del sector.  
  
- L'informe assenyala que, atés que el creixement és conforme a l'ETCV, es pot dir que el municipi té problemes per al creixement normal del nucli urbà. La zona verda en qualsevol cas hauria d'anar en la zona més afectada, a l'oest d'aquest mateix sector.  
- Per tot això es recomana la tramitació de Rafelguaraf, amb caràcter opcional, com a municipi d'elevat risc, per no poder créixer sense inundació i que facilitaria la tramitació del citat sector.  
- L'anterior no eximeix de la realització de l'estudi d'inundabilitat, però es podrà créixer sense justificació en les zones inundables de poc calat.  
- Conclou, doncs, l'informe de manera DESFAVORABLE respecte a l'estudi d'inundabilitat del pla general estructural de Rafelguaraf, per no complir la normativa del PATRICOVA.  
- Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge - ETCV (09/03/20):  
- L'informe de l'òrgan competent en matèria d'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana i ordenació del territori es ratifica en el seu informe de 4 d'abril de 2019, i emet informe favorable al model territorial proposat, quedant justificada des d'un punt de vista territorial la localització del sector industrial, en considerar-se l'únic emplaçament ben comunicat del terme municipal, i exempt del risc d'inundació.  
  
- Servei de Mobilitat (06/04/20):  
- El servei competent en matèria de mobilitat emet informe, del qual es conclou que el pla general estructural de Rafelguaraf és compatible amb el compliment de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana.  
- Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge - Infraestructura verda i paisatge (22/07/20):  
- De l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge rebut el 22 de juliol de 2020, es conclou amb les determinacions següents a incorporar a la proposta:  
- Modificar la caracterització i valoració del paisatge atesos els requeriments establits en l'informe (apartat 3.A).  
- Integrar en la infraestructura verda municipal: la unitat de paisatge agrícola localitzada al sud del barranc de Barxeta, els recursos paisatgístics de valor alt o molt alt amb els seus entorns de protecció, la totalitat de les zones inundables, la infraestructura verda de caràcter estructural en els sòls urbans i urbanitzables, i les connexions necessàries entre els diferents elements, conformant un sistema territorial continu.  
  
- Incloure la definició i regulació de la infraestructura verda en les determinacions normatives de caràcter estructural del pla general estructural, en els termes indicats en l'informe (apartat 3.B).  
- Revisar la normativa d'integració per als elements catalogats i completar les fitxes dels recursos paisatgístics inclosos en la secció cultural i de les unitats de paisatge incloses en la secció de paisatge, amb els valors paisatgístics i visuals específics a preservar en cada cas.  
  
- Incloure la proposta de programes de paisatge en la documentació amb eficàcia normativa del pla.  
- Completar la normativa d'integració paisatgística i integrar-la en la normativa urbanística, i modificar la regulació dels àmbits de les zones ZRC-AG2 i ZRP-AF/PC incloses en la infraestructura verda, en els termes indicats en l'informe (apartat 3.E).  
- Eliminar o modificar el traçat, en el seu cas, de la nova dotació viària proposada entorn del nucli de Tossal Nou, preservant el caràcter del paisatge i del nucli de població.  
La comprovació de la integració de les determinacions de l'estudi de paisatge en les del pla general i del compliment de tots aquests condicionants correspondrà a aquest servei, amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del pla general estructural.  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
Inicialment respecte a l'anàlisi dels efectes significatius de l'aplicació del pla es valora positivament:  
- L'elaboració d'un document urbanístic que substituïsca al planejament vigent, unes normes subsidiàries que ja no donaven resposta a les necessitats i normativa vigent, estudiant el territori, analitzant les possibles afeccions i ordenant sobretot les zones rurals.  
- L'adequació dels nous creixements a les previsions de l'ETCV passa per ajustar els previstos en les normes subsidiàries, mantenint bàsicament la superfície corresponent a la zona urbanitzada, i ajustant la de nou desenvolupament.  
- En aquest sentit, es valora positivament l'ajust del sòl residencial no sols a les directrius de l'ETCV sinó també al condicionant de l'afecció per risc d'inundació.  
- Quant a l'industrial, com a aspecte positiu es valora la creació de nou sòl, que reculla la indústria dispersa per tot el terme municipal, tant zona urbana com rural, si bé aquest sòl ha de delimitar-se a una superfície màxima i considerar tant l'afecció per risc d'inundació com els accessos.  
- Desenvolupament de la infraestructura verda en el municipi com a element vertebrador del planejament, tal com es defineix en l'apartat 3. ?Infraestructura verda- de la memòria justificativa i en el cap. 2 ?Infraestructura verda- de les NNUU.  
- No obstant això, haurà de desenvolupar clarament els elements que formen part d'aquesta, sobretot en l'àmbit normatiu, d'acord amb les directrius que es proposen en el pla.  
- Igualment es definirà (no consta plànol) la infraestructura verda a escala de nucli urbà, a tindre en compte en el pla d'ordenació detallada, així com la seua funció com a element de connexió entre els quatre nuclis urbans de Rafelguaraf.  
- Especialment significatiu és la consideració que en el planejament es fa dels habitatges aïllats, l'origen dels quals resideix en el desenvolupament erràtic i fora de planificació (reconegut en la documentació) del que, d'acord amb les normes subsidiàries vigents, es classifica com un sòl urbanitzable residencial.   
- Amb la desclassificació d'aquest sòl urbanitzable no desenvolupat els múltiples habitatges existents en SNU, han de ser sotmeses a minimització d'impactes territorial i ambiental, a través de futurs plans especials, per la qual cosa escau en el pla delimitar el seu àmbit i consideració.  
- Igualment es considera positiu el manteniment del nivell de protecció per als sòls per les seues característiques forestals o naturals, al qual s'afigen dos nivells de protecció: per risc d'inundació i el d'afeccions en matèria sectorial.  
- En el cas del risc d'inundació, i a costa del criteri de l'òrgan competent en la matèria, es zonifica dins del terme municipal (en SNU, encara que afecta també sòls urbans i urbanitzables) l'àrea afectada per aquest risc i que ha de condicionar, dins de l'ordenament que es propose, els usos i edificacions a incloure en aquells.  
- Respecte a les afeccions la proposta estableix una superposició de les superfícies zonificades sobre l'ordenació prèvia (SNUC o SNUP forestal o afectat per risc d'inundació), pel que se suma el nivell de restriccions a usos, edificacions i instal·lacions a considerar en la normativa.  
- Una altra qüestió a destacar és la intenció del pla de desenvolupar una connexió adequada dins del terme municipal, tant amb els municipis limítrofs com entre els quatre nuclis de població existents (Rafelguaraf, Tossal Nou, Riu-rau i Berfull), per al que es consideren principis de mobilitat, especialment la no motoritzada entre aquests nuclis.  
  
Zones urbanitzades   
Vistos ja els possibles efectes significatius sobre zones urbanitzades, el pla general manté pràcticament el sòl urbà existent a les normes subsidiàries, amb ajustos en les unitats d'execució a realitzar en els nuclis de Rafelguaraf, Tossal Nou i Berfull. Com indica la memòria justificativa, excepte correccions d'escala i en el cas de Riu-rau que es retalla, no s'han modificat els límits de sòl urbà.   
El que sí que es diferencia respecte a les normes subsidiàries vigents és la consideració del sòl consolidat (ZUR-NH i ZUR-ACA) del no consolidat (O.E.), recollint en aquest les unitats d'execució a desenvolupar a futur, com indica la memòria justificativa, a través de Plans de Reforma Interior que ordenen sobre la base dels aprofitaments assignats.   
  
En el nucli de Rafelguaraf es manté el límit del sòl urbà, però es crea la unitat d'execució UE-1 (7,693 m²) a costa de la superfície de l'equipament esportiu, PQD-a.c.s.-1 que veu reduïda la seua superfície i haurà de justificar que es continua complint el manteniment dels estàndards. Per part seua, el nucli de Tossal Nou, manté igualment el límit de sòl urbà generant, en la part sud no desenvolupada fins al moment, la unitat d'execució UE-2 (13,725 m²), mantenint la superfície de zones verdes.   
Quant al nucli de Riu-rau, es redelimita traient de l'àmbit original del sòl urbà l'Hort del Tio Bomba, superfície situada a l'ES del nucli, que es pretén mantindre preservada per a l'ús agrícola, tot integrant l'edificació dins del catàleg patrimonial d'elements etnològics a preservar (ETN-7 en el Catàleg de Proteccions). Aquesta eliminació provoca l'eliminació com a sòl urbà d'un espai que manca de vocació edificable pel mínim fons existent, i en paral·lel la creació d'una unitat d'execució UE-3 al nord del nucli reclassificant SNU.   
  
Finalment, el nucli de Berfull manté la seua consideració de sòl urbà, amb la reordenació precisa per a la seua recuperació com a enclavament històric, reflectit en la seua inclusió dins del Catàleg de Proteccions com a Bé d'Interés Cultural BIC-1.   
Zones de nou desenvolupament:   
Quant al sòl residencial, entre les determinacions del planejament existent figura l'establiment d'un únic sector de sòl urbanitzable d'ús residencial, integrat dins de la matriu urbana existent i amb suport d'un vial de vocació d'element de xarxa primària, duplicant una línia d'illes de cases cap al sud del límit urbà actual el nucli de Rafelguaraf, que suposa duplicar una línia d'illes de cases cap al sud del límit urbà actual d'aquest nucli sobre uns terrenys que mostren limitacions per risc d'inundació.   
Aquest creixement compta amb informe favorable del servei competent en matèria d'ETCV, puix que compleix els creixements, subjecte al compliment de les directrius que minimitzen o eliminen el risc d'inundabilitat.   
En aquest sentit, la memòria justificativa exposa la problemàtica i planteja dues alternatives a la solució del problema d'inundabilitat: una, la de dirigir els creixements cap a zones ?desconnectades- del nucli compacte fora de la zona inundable; o bé la segona, consistent en la redacció d'un estudi d'inundabilitat, aprovat per l'òrgan competent, en el qual es tinga en compte també les actuacions previstes en el Catàleg d'actuacions del PATRICOVA, que segons el pla proposat permetria la reducció de la perillositat.   
L'últim informe del servei competent en matèria de risc d'inundabilitat, si bé destaca la ubicació del sòl urbanitzable com a molt adequada, emet informe desfavorable, mentre considera necessària la tramitació d'un estudi d'inundabilitat que justifique la proposta del sòl afectat per perillositat d'inundació, i proposa mesures que justifiquen la no inundabilitat del sector.   
En aquest sentit recomana amb caràcter opcional, la tramitació de Rafelguaraf com a municipi d'elevat risc, en no poder créixer sense estar sotmés a risc d'inundació, la qual cosa facilitaria la tramitació del sector. Això no eximeix de la realització de l'estudi d'inundabilitat.   
Quant al sòl industrial, com ja s'ha apuntat adés, en les normes subsidiàries vigents no existeix tal zonificació, per la qual cosa les indústries al municipi s'han desenvolupat en el nucli urbà de Rafelguaraf i en emplaçaments en SNU, assenyalats en plànols en la documentació presentada, però dels quals no es coneix ni la seua naturalesa ni les condicions tècniques i legals de la seua implantació. El pla proposat simplement computa la superfície teòricament ocupada i proposa un increment sobre aquesta fins a delimitar un sector industrial SUI-1 de 44.906 m², en principi per damunt de l'establit per l'ETCV per a activitats productives (27.930 m²). No obstant això, tant en l'informe de 4 d'abril de 2019 del servei competent en matèria d'ordenació del territori, com en el de 5 de març de 2020, estableix que queda justificada des d'un punt de vista territorial la localització del sector industrial, en considerar-lo l'únic emplaçament ben comunicat del terme municipal, a excepció del risc d'inundació que haurà de ser estudiat en poder trobara en zona inundable de 500 anys, d'acord amb la cartografia del SNCZI, tal com assenyala l'informe de la CHJ.   
  
Xarxa primària / equipaments:   
La xarxa primària de dotacions ve definida adequadament en la proposada PGE, tant en l'àmbit urbà (nucli i voltants) com a terme municipal. Sense perjudici de tots els elements incorporats al PGE, es consideren a l'efecte del seu interés en l'ordenació territorial i afecció ambiental els següents:  
- Equipaments:  
- Cementeri: S'incorporen els cementeris existents tant de Rafelguaraf (PQI-SER3 i PQI-SUR3f, situat en SNU amb el risc d'inundabilitat) com el de Tossal Nou (PQI-SER4 i PQI-SUR4f, situat igualment en SNUC). Per a tots dos s'estableix una zona de reserva (que per la seua disposició semblen configurades per a ampliacions futures), si bé en tots dos casos i tenint en compte aquesta zona de reserva, s'haurà de complir amb la directriu del Decret 195/2009 (que modifica el Decret 39/2005), d'aprovació del reglament de pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, que en els seus art. 42 i 44 estableix que per a ampliacions l'emplaçament del cementeri haurà de garantir un perímetre de protecció de 25 metres, que haurà d'estar qualificat de zona dotacional i lliure de tota classe de construccions.  
  
- Addicionalment, en el cas del cementeri de Rafelguaraf, atés que es troba en zona inundable, per a qualsevol ampliació haurà de comptar amb l'autorització d'aquest ús per part de l'òrgan competent.  
  
- EDAR: Es qualifica de dotacional tant l'emplaçament de l'EDAR com una zona annexa de reserva per a futures ampliacions. No obstant això, al marge del SNUP d'afeccions establit com a perímetre de protecció que es veurà posteriorment, ha de comprovar-se que les superfícies computades la taula de la pàgina 61 de la memòria justificativa, corresponen al que s'ha traslladat al pla d'ordenació del PGE.   
  
Zones rurals:  
Una de les característiques més important de la proposta que es realitza sobre el sòl rural és l'increment que es produeix d'aquest sòl dins del PGE, sobretot a causa de la desclassificació dels sòls aptes per a urbanitzar de les vigents normes subsidiàries que, sense ser desenvolupats han esdevingut en la proliferació d'habitatge aïllats sense control, l'opció del qual dins de la proposta del nou pla, com es veurà, és sotmetre-les a processos de minimització del seu impacte territorial i ambiental formant part del SNU.   
En paral·lel a l'increment del sòl rural, dins del qual hi ha a grans trets un decreixement important de les zones rurals protegides (malgrat l'interés del redactor a recollir tots els elements de protecció dins del nou PGE), pel fet que el SNUP Agrícola en les normes subsidiàries (742 Ha) passa a ser SNUC a més afectat per la presència d'habitatges aïllats, per la qual cosa la delimitació d'usos i activitats en dita SNUC i sobretot la compatibilitat d'aquests, es converteix en un element fonamental més si cap si es pretén mantindre el caràcter eminentment agrícola associat al SNU, sobretot tenint en compte que l'agricultura és un sector econòmic important en el municipi de Rafelguaraf.   
  
Amb tot això, la zonificació del sòl rural bàsicament es divideix, d'una banda, en un SNUC, dividit en un sòl agrícola on caben, d'acord amb el pla, a més de l'ús agrícola, tots els usos i edificacions permesos de manera excepcional, d'acord amb l'art. 197 de la LOTUP; i per una altra, un sòl agrícola que, buscant recollir aquell sòl afectat per la implantació d'habitatge aïllat, no sols recull les parcel·les afectades sinó una superfície major en la qual la PGE pretén restringir la construcció de nou habitatge i fer que l'habitatge existent formant a vegades urbanitzacions semiconsolidades ?convisca- amb l'ús agrícola, la qual cosa ha de ser objecte d'anàlisi acurada.   
  
Quant al sòl rural protegit en la proposta del PGE distingeix bàsicament el sòl protegit per les seues característiques naturals o protecció forestal, que s'incrementa en més de 150 Ha respecte a l'existent en les normes subsidiàries, i d'altra banda el sòl protegit a causa de la seua afecció per perillositat d'inundació, afectant gran part del nord i centre del terme municipal.   
La resta de sòls protegits, corresponen a les afeccions de tipus sectorial (domini públic hidràulic, patrimoni, carreteres, vies pecuàries, etc.), que com el pla disposa es ?superposen- a la tipologia de SNU corresponent limitant els usos i edificacions en la mesura que la legislació sectorial establisca.   
La zonificació exposada fins al moment, deriva de l'anàlisi d'unitats ambientals realitzat en l'EATE (8.3 ?Definició d'unitats ambientals?) en el qual les àrees d'ús agrícola, independentment del grau ?d'antropització- per la presència d'habitatge disseminat perden la consideració de sòl protegit del pla vigent, passant a ser d'acord amb l'anàlisi realitzada, bé una zona agrícola amb presència d'habitatge (o bé grups d'habitatges), bé una zona agrícola susceptible d'albergar altres usos en sòl no urbanitzable, amb el que en primera instància el caràcter agrícola del municipi corre el risc de veure's compromés si el pla proposat no delimita adequadament els usos i la seua compatibilitat, com més avant s'analitzarà.   
La definició de ?nucli de població- que s'incorpora en l'art. 2.3.4 de la normativa, dins del sòl no urbanitzable, no correspon a la de nucli d'habitatges consolidats de l'art. 210 de la LOTUP, per la qual cosa haurà d'ajustar-se a aquella, i en les directrius dels art. 210 i següents en l'anàlisi de la minimització d'impactes.   
Amb aquests pressupostos, passem analitzar la zonificació en el sòl rural, atenent la seua ordenació, usos i instal·lacions, prevists segons el pla.   
Zona Rural Comuna (ZRC)   
Tal com ja s'ha comentat, la superfície associada ZRC s'incrementa de forma molt important, pel fet que el sòl agrícola, protegit en les normes subsidiàries vigents, passa íntegrament a SNU comuna, sense que en la proposta presentada justifique de cap manera les raons de la pèrdua d'aquest caràcter protegit, més enllà de les zones subjectes a minimització, que en tot cas en el planejament actual es constitueixen com a sòl urbanitzable.   
Per tant, s'analitzarà la zonificació proposada sobre la base que, independentment de la seua qualificació com a ZRC, el valor dels sòls agrícoles del municipi ha de preservar-se i per tant els usos a implantar hauran d'estudiar-se detingudament en cada zona, així com la compatibilitat entre aquests.   
En les NNUU del PGE proposat (art. 2.3.6 i següents) s'exposen els usos, aprofitaments i actuacions que poden permetre's en aquesta tipologia de sòl, a escala general, i basant-se (com a mínim) en les determinacions de l'art. 197 de la LOTUP per als usos excepcionals en SNU. Aquesta relació no deixa de ser una mera declaració de possibilitats, ja que en cada zona haurà d'estudiar-se tant la possibilitat que es puga desenvolupar cada ús, activitat o construcció, com sobretot la seua compatibilitat dins del territori, independent i de manera prèvia a com es puguen obtindre administrativament (llicència, autorització prèvia, DIC, etc.) que és com es presenten en aquestes NNUU.  
  
- Zona Rural Comuna Agropecuària (ZRC-AG1).  
- Aquesta tipologia com indica la memòria justificativa inclou àrees d'ús agrícola que han sigut notablement contaminades per segones residències. Part d'aquesta superfície estava classificada com a sòl apte per a urbanitzar que es desclassifica com a SNU pel seu desordenat desenvolupament. L'objecte final és promoure expedients basats en plans especials de minimització d'impacte. L'ús serà agrícola en ?coexistència- amb les edificacions existents, d'acord amb el pla, la qual cosa a priori sembla incompatible. De fet en l'art. 3.4.2 de les NNUU estableix que aquesta zonificació comprén dos àmbits urbanístics:  
1) Sòls urbanitzables no desenvolupats el destí dels quals eren urbanitzacions de segona residència.  
2) Sòl agrícola que ha patit una important contaminació per habitatges de segona residència.  
- En definitiva, no es proposa una delimitació estricta dels àmbits de minimització d'habitatges dins del SNU (com es feia en el DIE i determina una de les unitats ambientals definides), sinó que es zonifica una zona més àmplia ?afectada- per l'habitatge aïllat i es determina la definició dels àmbits de minimització a futur a través de plans especials.  
  
- En tot cas, el PGE hauria de determinar el nombre d'habitatges i parcel·les en aquesta zona susceptibles de minimització i definir els àmbits estrictes que aquestes ocupen.  
- Així mateix, el pla hauria de relacionar de manera exhaustiva aquells usos o instal·lacions existents en la zona que pogueren ser incompatibles amb l'ús residencial (granges, indústries, etc.).  
- Usos permesos:  
- El PGE només permet en aquesta zona l'ús agrícola i els habitatges existents, declarant incompatibles tots els altres.  
- L'habitatge existent solament podrà ser objecte de rehabilitació i reparació, sense possibilitat d'ampliació.   
- Es determina també en les NNUU la possibilitat d'executar construccions associades a l'activitat agrícola de fins a 20 m², la qual cosa donada l'existència d'habitatges i la proximitat a nuclis urbans hauria d'eliminar-se per a protegir la zona expressament de qualsevol mena de construcció.  
- Zona Rural Comuna Agropecuària (ZRC-AG2).  
- Segons el PGE aquest sòl inclou les àrees d'ús estrictament agrícola i s'hi regulen les condicions per a la compatibilitat amb l'activitat agrícola existent. Es pretén conservar, d'acord amb la memòria justificativa, els valors agrícoles que li confereix la naturalesa del substrat i els usos implantats en l'actualitat d'acord amb aquells que potencialment puga absorbir el territori.  
- En aquest punt resideix la determinació del manteniment del caràcter agrícola que en el planejament vigent s'atorga al sòl agrícola protegit. Encara que es zonifica com a ZRC, el pla estableix que els usos a implantar i la seua compatibilitat haguera d'atorgar de facto una protecció específica que, segons determina el propi pla, té aquest sòl.  
- De fet, l'art. 3.4.3 de les NNUU assenyala que l'ús dominant és l'agrícola de regadiu en aquest sòl que, al marge d'estar menys afectat per l'ocupació de segones residències, alberga més horts amb masies d'alt interés etnològic.  
- Usos permesos:  
- Edificacions existents:  
1) Legalment implantades i amb obligació de depuració.  
2) En aquelles i per a les parcel·les mínimes assenyalades en les normes subsidiàries, es permeten usos associats al turisme rural i indústries de baixa intensitat i caràcter artesanal lligat a l'activitat productiva del territori.  
- Habitatges unifamiliars aïllats:  
1) Les normes subsidiàries permeten l'habitatge unifamiliar en parcel·la mínima de 15.000 m², si bé atés que es desconeix l'abast d'implantació d'habitatge unifamiliar al terme municipal (que es recollirà en els expedients de minimització), no sembla pertinent permetre l'ús d'habitatge nou en aquesta zona a preservar pels seus valors agrícoles (en tot cas, llevat que l'habitatge estiga lligat a l'ús agrícola), a costa de la implantació d'habitatge unifamiliar en ZRC-AG1.   
- Construccions i instal·lacions al servei de l'activitat agrícola.  
1) Parcel·la mínima de 10.000 m² (segons art. 2.3.9) no 5.000 m² com indica el 3.4.3, amb una edificabilitat màxima de 20 m².  
- Instal·lacions agropecuàries:  
1) El PGE no assenyala quines són les existents en l'actualitat, si bé per a les noves en les condicions assenyalades en les NNUU haurà d'estudiar-se'n la compatibilitat amb els altres usos, sobretot el residencial, per la qual cosa es mantindrà una separació mínima a àmbit residencial de 1.000 m per a granges de porcí i 500 m per a la resta de granges.  
- Activitat extractiva:  
1) Encara que en les normes subsidiàries no la inclou, a fi de considerar-la en el SNU i tenint en compte que a Rafelguaraf únicament existeix aquesta activitat aprovada actualment en sòl forestal, es tindrà en compte la possibilitat, sempre que es justifique la seua compatibilitat amb altres usos presents en el territori.  
- Usos incompatibles:  
- La resta d'usos es considera incompatibles, d'acord amb l'art. 3.4.3 de les normes subsidiàries.  
Zona Rural Protegida (ZRP)  
El PGE descriu aquest sòl com aquell que, apartat dels processos urbanitzadors, requereix que pels seus excepcionals valors agrícoles, forestals, paisatgístics, ecològics i històrics, un tractament particular que garantisca la preservació dels seus recursos.   
En aquest sentit es tindran en compte les directrius de l'art. 26.c) de la LOTUP respecte al fet que els usos, obres, instal·lacions i activitats que s'implanten en aquests sòls, hauran d'estar previstos en el planejament per ser compatibles amb el manteniment, conservació, millora, aprofitament i valoració dels recursos protegits.   
Les normes subsidiàries estableixen amb caràcter general que els paràmetres d'implantació d'usos i activitats en SNUP, seran per a cada ús i activitat permesos, els regulats per a SNUC (excepte restricció de la legislació sectorial).  
Per característiques naturals:  
- Zona Rural Protegida Natural Forestal (ZRP-NA/MU).  
- D'acord amb les NNUU, inclou els terrenys que per la seua importància mediambiental han de preservar-se de tota acció transformadora, sent la seua fi essencial ser el suport d'activitats forestals i cinegètiques.   
  
- Inclou les masses forestals pertanyents al sòl forestal estratègic i a les àrees de massa forestal arbrada.  
- No inclou muntanyes d'utilitat pública com indiquen les NNUU, ja que no n'hi ha cap catalogada amb aquesta tipologia a Rafelguaraf.  
- Ús principal: Forestal.  
- Usos compatibles:   
- D'acord amb les NNUU es permetran usos i aprofitaments en habitatges existents (residencial i turisme rural exceptuant l'ús industrial de baixa intensitat), prèvia obtenció de l'informe de l'organisme competent en matèria forestal, en el qual s'acredite la compatibilitat de l'ús que es pretenga instal·lar amb l'ús protegit.  
1) En aquest informe haurà d'informar-se de manera preceptiva sobre la possibilitat o no d'ampliació de l'edificació existent.  
- La ramaderia intensiva i els usos agropecuaris i instal·lacions associats que permeten les normes subsidiàries sobre la base de l'art. 8.8.0.8 no estarien permesos, en no ser sòl agrícola.  
1) En aquest sentit, haurien de definir-se les instal·lacions agroforestals de l'art. 3.4.4, que en les condicions allí permeses, haurien de comptar igualment amb informe de l'òrgan competent en matèria forestal previ a la seua implantació.  
2) Es permet la ramaderia extensiva.  
- Zona Rural Protegida Llacuna (ZRP-NA/LLAC).  
- Es tracta d'un llac artificial amb repoblació de fauna pròpia, que delimita una xicoteta part de terrenys que envaeixen el terme municipal de Rafelguaraf des del terme de la Pobla Llarga. La major part de la superfície de la llacuna denominada ?el Llac- es troba en el terme de la Pobla Llarga, però una xicoteta superfície inclosa al terme de Rafelguaraf (470 m²) és objecte de classificació urbanística diferenciada, d'acord a més amb la determinació exposada pel servei competent en ordenació d'espais naturals protegits.  
- Ús principal: Zona humida natural.  
- Usos compatibles:   
- Les actuacions destinades a la preservació estricta, conservació activa, regeneració de l'ecosistema, activitats científiques i culturals, repoblació forestal i albirament d'ocells.  
- Usos incompatibles:   
- Els que alteren relleu o paisatge, i en definitiva, l'estat del bé a protegir.  
Per riscos:  
- Zona Rural Protegida per Riscos d'Inundació (ZRP-RI/INUN).  
- Inclou els terrenys subjectes a risc d'inundació determinat en la cartografia del Sistema Nacional de Zones Inundables i en el PATRICOVA.  
- Aquest sòl a Rafelguaraf suposa bàsicament afecció a zona agrícola dins del terme municipal.  
- D'acord amb l'art. 3.4.6 de les NNUU del PGE les zones subjectes a aquest risc quedaran sotmeses a la normativa del PATRICOVA, i queda prohibida tota mena de construcció, excepte en els casos i supòsits contemplats per aquesta normativa i edificacions auxiliars de l'activitat agrícola.  
- Les edificacions en aquest sòl quedaran en la categoria de ?fora d'ordenació?, excepte informe en sentit contrari per part de l'organisme competent en matèria de risc d'inundació.  
- Usos permesos: Agrícola i forestal.  
- Usos prohibits: Habitatge i resta d'usos no inclosos com a permesos.  
Per afeccions:  
Tal com s'exposa en la memòria justificativa, comprén el SNU que engloba entre altres aspectes la protecció viària, llits, domini pecuari, proveïments, limitacions per proximitat de depuradores, protecció del patrimoni cultural, etc.   
Totes aquestes afeccions se superposen a l'ordenació de base, i projecten les limitacions de cadascuna.  
- Zona Rural Protegida Afeccions - Perímetre proveïments (ZRP-A F/PA).  
- S'estableix un perímetre de protecció dels proveïments de 300 m de ràdio.   
- En aquest àmbit no es permetrà cap mena d'edificació de nova planta (excepte sòl urbà i urbanitzable), ni usos amb potencialitat d'afecció al recurs.   
- Segons les normes subsidiàries, les edificacions existents dins del perímetre hauran de disposar dels sistemes d'evacuació d'aigües residuals o fossa estanca en la gestió de residus.  
1) No obstant això, es prohibirà la utilització de fosses sèptiques o estanques.  
- Ús permés: Agrícola/Forestal.  
- No es podrà usar cap mena de pesticida o fitosanitari que puga afectar el recurs.  
- Zona Rural Protegida Afeccions - Perímetre EDAR (ZRP-A F/EDAR).  
- Integrada pels elements de la xarxa estructural de depuració d'aigües residuals: estació depuradora i col·lectors en alta.  
- D'acord amb l'art. 6.3.2 del II pla de sanejament de la Comunitat Valenciana s'estableixen les zones de limitació i ús següents:  
  
- Zona de domini i ús públic:  
1) Àrea destinada a la construcció, utilització i manteniment d'estació depuradora i col·lectors.  
- Zona de reserva:   
1) Corresponent a possibles ampliacions de la depuradora.   
2) Ja recollida dins de l'equipament com a dotacional.  
- Zona de protecció:  
1) Destinada a evitar efectes mediambientals negatius, minimitzant afeccions.  
2) Exclou usos residencials, industrials, sanitaris, culturals i recreatius.  
3) Reflectida en el pla d'ordenació, com una banda perimetral de 100 m a partir de la instal·lació existent i la reserva prevista.  
- Zona de servitud (col·lectors):  
1) Franja d'1,5 m a cada costat de l'eix dels col·lectors subterranis.  
- Zona Rural Protegida Afeccions - Carreteres i camins (ZRP-A F/CR).  
- D'acord amb les NNUU suposa la protecció dels sòls que serveixen a la xarxa de comunicacions bàsica del municipi, així com l'entramat de comunicacions interiors del mateix terme municipal, mitjançant l'aplicació de la normativa quant a zones de reserva i protecció.  
  
- Es permet l'ús agrícola i forestal (condicionat a les directrius de la normativa sectorial). Els habitatges que es troben dins d'aquestes zones es consideraran fora d'ordenació.  
1) Carreteres:  
2) Xarxa de camins municipals:  
3) Ample mínim de camins rurals: 5 m.  
4) Distància de clos (>1m d'altura) a l'eix del camí: 4 m.  
5) Distància de clos (>1m d'altura) a la boga del camí: 2 m.  
6) Edificació (>2m d'altura) se situarà a 5 m de la línia de clos (estiga materialitzat o no).  
- Zona Rural Protegida Afeccions - Vies Pecuàries (ZRP-A F/DP).  
- Comprén les vies pecuàries que travessen el terme municipal de Rafelguaraf i les zones de reserva i protecció que figuren en la normativa vigent, tal com s'exposa en l'art. 3.4.10 de les normes subsidiàries.  
- Es permet l'ús agrícola/forestal sempre que no impedisca l'ús de les vies pecuàries d'acord amb la normativa vigent.  
- Els habitatges situats en aquestes zones es consideraran fora d'ordenació.  
- El terme municipal està travessat per les vies pecuàries següents, amb les corresponents característiques:  
  
Vies pecuàries  
Denominació Amplària  
 Amplària Legal (m) Longitud (km) Direcció  
1.- Senda de la Pineda 20,00 2,04 Y-O; NE-SW  
2.- Colada del Camí ral de Carcaixent.  
 8,50 3,69 R-T  
3.- Colada - Assagador del Tossal Nou 2,25 1,67 O-A  
4.- Colada - Assagador Camí del Corriol 4,50 1,70 B-L  
5.- Colada - Assagador del Riu-rau 4,50 1,01 E-R  
6.- Colada - Assagador de Berfull o de Sanz. 4,50 2,83 K-S; NE-SW  
7.- Colada - Assagador Camí del Quincaller 2,25 0,35 XV-LW  
8.- Colada - Assagador de la Pobla Llarga 4,50 2,41 WQ-PN  
  
  
- Zona Rural Protegida Afeccions - Llits (ZRP-A F/CA).  
- Respecte a la zona de domini públic hidràulic i llits, s'estarà al que es disposa en la legislació vigent en les zones de servitud, reserva i protecció.  
- L'ús és el natural agrícola/forestal, encara que organisme de conca serà l'encarregat d'autoritzar usos i activitats que legalment puguen desenvolupar-se.  
- Respecte a les construccions existents:  
- Les que estiguen dins de la zona de servitud de 5 m es consideraran fora d'ordenació i només es podrà realitzar conservació i manteniment després de l'autorització de l'organisme de conca.  
- Les edificacions en la zona de prohibició de construcció (20 m) legalment implantades i que per antiguitat no calga adoptar mesures de restabliment de l'ordre urbanístic només es podran realitzar obres de conservació i manteniment prèvia autorització de l'organisme de conca.  
  
- Zona Rural Protegida Afeccions - Ferrocarril (ZRP-A F/FR).  
- Referit a l'afecció de la via del FFCC d'Alta Velocitat Madrid-Comunitat Valenciana-Regió de Múrcia que passa pel sud-est del terme municipal.  
- Recull l'àrea de domini públic en tota la longitud, amb les bandes a banda i banda de la via de servitud i afecció, d'acord amb la Llei 38/2015, del sector ferroviari, i el seu reglament.  
- Zona Rural Protegida Afeccions - Patrimoni Cultural (ZRP-A F/PC).  
- Reflecteix en els plans d'ordenació tant els elements patrimonials d'acord amb el Catàleg de Proteccions, com els seus perímetres o àrees de protecció legalment establides.  
- En principi en SNU l'ús permés sobre el qual es pot situar l'element patrimonial és l'agrícola o forestal, sense que estiga permés cap altre.  
- Permet l'habitatge existent, sempre que no es modifique o amplie, amb el vistiplau de l'òrgan competent en matèria patrimonial, que haurà d'informar en tot cas sobre la construcció d'un habitatge nou en SNU autoritzable, incorporant les mesures a prendre (prospeccions, tastos, etc.).   
- Zona Rural Protegida Afeccions - Coves (ZRP-A F/PA).  
- Recull totes les coves delimitades segons els plans d'ordenació i totes les que puguen il·luminar-se a futur, d'acord amb la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits, i el Decret 65/2006, que desenvolupa el règim de protecció de coves.  
- A Rafelguaraf s'identifiquen 4 coves, cap d'elles inscrita en l'Inventari de Coves de la Comunitat Valenciana:  
- Cova del Forn.  
- Cova de la Pedra Cristal·lina.  
- Cova del Pastor.  
- Cova de la Mina.  
- Zona Rural Protegida Afeccions - Línies elèctriques (ZRP-A F/ALTT).  
- Correspon a les zones de reserva i protecció sota les línies elèctriques d'alta tensió que travessen el terme municipal de Rafelguaraf i que es reflecteixen en els plans d'ordenació.  
- Zona Rural Protegida Afeccions - Paisatgística. Protecció de vistes (ZRP-A F/PP).  
- Segons les NNUU en aquests àmbits, qualsevol actuació a desenvolupar en SNU que tinga cabuda en virtut de l'ordenació que l'afecte, a més de l'aplicació de la normativa sobre SNU haurà d'aprovar amb caràcter previ un estudi d'integració paisatgística de conformitat amb l'annex II de la LOTUP.   
- Zona Rural Protegida Afeccions - Protecció enfront d'incendis (ZRP-A F/INC).  
- Recull la zona representada gràficament en plans on han de complir-se les directrius de protecció d'incendis del PATFOR així com de la resta de normativa de prevenció.  
- Els habitatges existents legalment establits, comptaran amb les mesures de protecció establides per la normativa.  
- Així mateix, les NNUU estableixen una sèrie de mesures i actuacions per a quan la distància del terreny forestal al sòl urbà és menor de 100 m, que haurà de fer-se extensible a més a qualsevol mena de sòl residencial o habitatge existent en SNU.  
Respecte a la Infraestructura verda, aquesta es defineix a escala municipal tant en el punt ?3. Infraestructura verda- de la memòria justificativa com en el pla d'informació ?3. Infraestructura verda. Tipus?. No es desenvolupa la infraestructura verda a escala de nuclis urbans i les seues relacions.   
Igualment, des del punt de vista ambiental, encara que en l'estudi ambiental i territorial estratègic es van desenvolupar les unitats ambientals que van determinar la zonificació proposada, aquestes s'han traslladat al pla d'informació ?2.11 Unitats ambientals- on es presenta una visió no coincident exactament amb l'analitzat en l'EATE.   
  
Des del punt de vista del Paisatge i Infraestructura verda, s'atendran les determinacions de l'informe del servei competent de juliol de 2020 a l'última proposta presentada, atenent especialment la integració de la normativa urbanística en el pla i a la consideració de la secció paisatgística en el Catàleg de Proteccions, d'acord amb l'art. 42 de la LOTUP, entre altres que s'exposen.   
El Catàleg de Proteccions presenta tant la secció patrimonial, com un annex amb la secció paisatgística, per la qual cosa no està complet conforme a l'art. 42 de la LOTUP (falta la secció de patrimoni natural). No obstant això, encara que com indica l'informe del servei competent en matèria de paisatge, aquestes seccions hauran de completar-se d'acord amb la legislació, d'acord amb els informes sectorials rebuts, des del punt de vista de l'avaluació ambiental no es refereix la seua inviabilitat per a la proposta de pla general presentada.  
En matèria de protecció del domini públic hidràulic i existència de recursos hídrics, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer informa favorablement el pla general quant a la protecció dels llits i l'ocupació de la zona de domini públic.  
Pel que respecta a la disponibilitat del recurs hídric s'informa el pla desfavorablement, condicionat al fet que se sol·licite la segona concessió d'aigües que segons l'Ajuntament disposa el municipi, sempre que es preveja la seua utilització de forma continuada, com exposa l'informe de l'organisme de conca.  
En matèria de risc d'inundabilitat, el servei competent en matèria d'inundació, després de la revisió de la cartografia d'inundabilitat i de l'estudi presentat, determina informar desfavorablement l'estudi d'inundabilitat, a fi que justifique adequadament la proposta d'ordenació presentada sense que incórrega en risc.  
Es recomana a l'Ajuntament addicionalment que, amb caràcter opcional, considere la tramitació de Rafelguaraf com a municipi d'elevat risc, per no poder créixer sense inundació, la qual cosa facilitaria la tramitació dels creixements proposats. En tot cas, això no eximeix de la realització de l'estudi d'inundabilitat que justifique els possibles creixements.  
Quant a les explotacions mineres, el PGE no reflecteix en l'ordenació la ubicació d'aquestes, ni en les NNUU estableix dins de la seua zonificació aquest ús que, d'acord amb l'art. 122 de la Llei de mines, no pot prohibir-se de manera genèrica en l'àmbit del municipi i ha de motivar-se en tot cas. En aquest sentit, l'òrgan competent no informa l'EATE i la VPP, però de l'informe de 6 de febrer de 2015 i a la vista del visor del Cadastre Miner, consta el dret miner següent:  
  
- ?Groc?(núm. 2743). Permís d'investigació (atorgat).  
- Situat en la zona oriental del terme municipal, en sòl forestal protegit.  
D'acord amb la informació del cadastre miner la data d'atorgament d'aquest P:I: és de 1996 i no consten concessions d'explotació derivades d'aquest, per la qual cosa no escau delimitar, en el sòl no urbanitzable forestal protegit, àrees en les quals es considera compatible l'extractiu amb caràcter temporal.   
L'EDAR del municipi en principi forma part del sistema de sanejament i depuració dels municipis de Rafelguaraf, l'Énova i Manuel, dissenyat per a 1.530 m²/dia. Com indica l'informe del servei competent, el desenvolupament total del planejament proposat s'aniria a un cabal d'aigua residual de 1.225 m³/dia. Per tant, en principi el sistema de sanejament i depuració és viable, a costa dels creixements en els altres dos municipis que comparteixen instal·lació de depuració. En el moment de desenvolupament dels nous creixements haurà de verificar-se la capacitat de les instal·lacions e tractament.   
De l'informe presentat per Iberdrola com a companyia subministradora d'energia elèctrica s'identifiquen les línies següents que travessen el terme municipal de Rafelguaraf: una línia de doble circuit de 66 KV, L-66KV Alzira-Xàtiva-Castelló de Rugat i L-66KV Alzira-Alqueria-Muro, propietat totes elles d'Iberdrola Distribució Elèctrica, SAU, i el doble circuit de 220 KV, titularitat de REE, SA, denominades L-220KV `Valldecàrcer-Valldigna i L-220KV `Valldecàrcer-Gandia.  
Respecte al sistema viari, el servei competent en matèria de carreteres de la Diputació Provincial de València emet l'informe amb tota una sèrie de qüestions relatives a la consideració del viari dins de la proposta del PGE, que han de ser considerades en la versió definitiva del pla per a la seua aprovació.  
En matèria de contaminació acústica, es presenta dins de la documentació del pla l'estudi acústic com a documentació annexa al PGE, que en principi s'ajusta formalment a la normativa vigent, encara que no ha sigut informat pel servei competent.  
En l'àmbit d'instal·lacions educatives i la seua previsió, s'ajustaran a la població prevista, la ubicació i ampliació de les instal·lacions futures, així com el compliment de l'equipament dels requisits de la normativa tècnica del Decret 104/2014.  
No s'ha rebut informe del servei competent en infraestructures educatives.  
En el cas de policia sanitària mortuòria, encara que en el cas dels cementeris de Rafelguaraf i Tossal Nou es considera una zona de reserva per a futures ampliacions, no s'adverteix que incloga al voltant del cementeri i de les seues futures ampliacions, una franja de sòl dotacional de 25 m en el perímetre del cementeri d'acord amb les disposicions i articulat del cap. VII del Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana. Haurà de corregir-se, doncs, aquesta circumstància en PGE i ampliar la zona de dotacional amb la superfície corresponent al perímetre de protecció.  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.   
D'acord amb l'art. 56.3 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana: ?L'òrgan promotor, en col·laboració amb l'òrgan ambiental i territorial, haurà de realitzar un seguiment dels efectes en el medi ambient i el territori derivats de l'aplicació del pla o programa, per a la ràpida detecció d'efectes adversos no previstos en aquell. En el cas dels plans urbanístics i territorials, amb aqueixa fi l'òrgan promotor elevarà a l'òrgan ambiental i territorial informes de seguiment amb la periodicitat mínima prevista en la declaració ambiental i territorial estratègica. Tractant-se de plans municipals, els informes de seguiment tindran una periodicitat mínima quadriennal o una vegada per mandat corporatiu, per a verificar el compliment de les seues previsions i objectius, d'acord amb els indicadors recollits en el pla. No es podran promoure modificacions d'aquests plans sense el compliment del citat requisit.-   
  
En la proposta de pla per a la declaració ambiental i territorial estratègica (DATE), respecte a les mesures de seguiment es remet a l'apartat 10 de l'EATE ?Programa de vigilància ambiental?, i dins de la documentació del pla, al Document VII ?Indicadors de seguiment?, en el qual s'analitzen els indicadors dels objectius ambientals estratègics i principis de sostenibilitat aplicables al PGE, que ha d'entendre's en el context d'una metodologia d'avaluació d'alternatives i efectes ambientals, basada en la confrontació amb objectius i indicadors de sostenibilitat, tal com assenyalava la proposta realitzada en el document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.   
Es proposa donar la conformitat a la declaració ambiental i territorial estratègica del pla general estructural de Rafelguaraf presentada per l'Ajuntament, la qual s'haurà d'acompanyar del present document així com incorporar al pla, abans de la seua aprovació definitiva, sense perjudici de les qüestions exposades en els diferents informes sectorials i l'anàlisi del punt D), les següents:  
Determinacions  
1. Les unitats ambientals proposades en el pla d'informació 2.11 €Unitats ambientals- s'adaptaran al definit en l'apartat 8.3 ?Definició d'unitats ambientals- de l'EATE, que és en el que es basa la zonificació proposada.  
2. El nou desenvolupament proposat del sector residencial queda supeditat a la resolució del nou estudi d'inundabilitat que emeta la Direcció General de Política Territorial i Paisatge. En cas de no disposar d'aquesta resolució haurà de quedar classificat com a Zona Rural Protegida per Riscos d'Inundació (ZRP-RI/INUN).  
- D'acord amb l'informe de l'organisme de conca, es tindrà en compte als parcs PVJ-1 parc del Barranquet i PQL parc de les Delícies, les possibles afeccions a la zona de flux preferent.  
3. Quant als habitatges aïllats en SNU i la seua minimització d'impacte ambiental i territorial:  
- El PGE realitzarà un estudi dels habitatges a considerar en aquesta minimització, en número i ubicació, així com possibles afeccions (especialment risc d'inundabilitat) i incompatibilitat amb altres usos existents.  
- S'eliminarà la definició de ?nucli de població- de l'art. 2.3.4 de les NNUU i s'ajustarà a la definició de l'art. 210 de la LOTUP respecte als ?nuclis d'habitatges consolidats?.  
- Amb tot això en el PGE es delimitaran dins del SNU, d'acord amb la zonificació proposada, els àmbits a minimitzar a posteriori a través de plans especials tal com proposa el PGE, que seran sotmesos a avaluació ambiental estratègica per l'òrgan ambiental autonòmic d'acord amb la LOTUP.   
4. Pel que respecta a la suficiència de recursos hídrics, s'haurà de tramitar davant l'organisme de conca l'aprofitament situat en la partida de les Delícies, en cas que el seu ús siga de forma continuada, d'acord amb l'informe d'aquest organisme.  
- En cas que es tracte d'un pou de reserva del qual no es preveu la seua utilització més que en anys secs, es justificarà i farà constar en el pla, i es requerirà una sol·licitud prèvia d'aprofitament temporal i a precari segons la normativa vigent.  
- En el cas de proveïment, d'acord amb l'informe de la Direcció General de l'Aigua, es justificarà la dotació proposada així com les mesures per a garantir el proveïment en condicions sanitàries donat el mal estat químic de la massa d'aigua on té el seu origen.  
  
5. L'EDAR és compartida amb els municipis de Manuel i l'Énova, i encara que en el moment actual no se'n supera la capacitat, es comprovarà en el moment del desenvolupament tant de les unitats d'execució com qualsevol dels dos sectors de sòl urbanitzable (residencial i industrial), que aquesta capacitat es manté mitjançant informe favorable de l'òrgan competent quant al fet que no se supera la capacitat de depuració.   
- Es comprovarà que la superfície de l'EDAR i la seua reserva per a ampliacions que apareixen en la taula de memòria justificativa, corresponen amb el representat gràficament en el pla d'ordenació que incorpora la.  
6. D'acord amb l'art. 42 de la LOTUP, el Catàleg de Proteccions haurà de completar-se amb la secció de patrimoni natural, i previ a l'aprovació definitiva haurà d'obtindre informe favorable de la Subdirecció General de Medi Natural.  
7. En matèria d'Infraestructura verda i Paisatge, d'acord amb l'informe rebut, es tindran en compte i s'incorporaran al pla i els seus NNUU, les determinacions finals descrites d'acord amb el desenvolupament de l'informe del Servei d'Infraestructura verda i Paisatge de 22 de juliol de 2020.  
- A fi de comprovar la incorporació d'aquestes determinacions s'obtindrà informe favorable del Servei d'Infraestructura verda i Paisatge abans de l'aprovació definitiva del PGE.  
8. L'estudi acústic serà informat de manera favorable per l'òrgan competent en matèria de contaminació acústica.  
9. Respecte al sistema viari:  
- S'incorporaran totes les directrius establides per l'informe de l'òrgan competent en matèria de carreteres de la Diputació Provincial, obtenint informe favorable abans de l'aprovació definitiva del PGE.  
  
10. Respecte a la gestió de residus:  
- D'acord amb el PIRCV es justificarà la necessitat que el polígon industrial proposat compte amb centre d'agrupament i transferència de residus.  
11. S'inclourà dins del sòl dotacional previst per al cementeri (tant a Rafelguaraf com en Tossal Nou) i les seues possibles ampliacions, el perímetre de protecció de 25 metres lliure de construccions definit en el Decret 39/2005 de policia sanitària mortuòria.  
- En el cas del cementeri de Rafelguaraf, que es troba en zona inundable, per a qualsevol ampliació s'haurà de comptar amb informe favorable de l'òrgan competent en matèria de risc d'inundació.  
12. Es redactarà per part de l'Ajuntament un pla d'actuació municipal enfront del risc sísmic.  
13. Haurà de justificar-se el traçat del límit del terme municipal i la seua superfície, d'acord amb els informes i dades de l'òrgan competent.  
  
Aspectes normatius  
1. A l'efecte de la preservació del valor dels sòls agrícoles en el municipi de Rafelguaraf, es determina el següent:  
- En la zona ZRC-AG1, no es permetrà la construcció unifamiliar.  
- En la zona ZRC-AG2:  
- A fi de conservar els valors agrícoles, únicament es permetrà en les condicions exposades en les NNUU, la construcció d'habitatge unifamiliar si està associada a l'ús agropecuari, d'acord amb l'art. 197.1.b) de la LOTUP.  
- Es determinaran les instal·lacions agropecuàries existents, estudiant la seua compatibilitat amb els usos admesos, especialment amb el residencial, fixant una distància mínima de separació a sòl residencial de 1.000 m en el cas de granges porcines i 500 m en la resta d'instal·lacions.  
- Atés que la zona del SNUC on podria considerar-se l'ús extractiu en el municipì i aquest ús no s'incorpora, d'acord amb l'art. 122 de la Llei 22/1973, s'haurà de justificar adequadament la prohibició generalitzada de l'ús miner/extractiu en el municipi.  
2. En el sòl protegit ZRP-NA/MU:  
- S'eliminarà la referència en les NNUU a Monts d'Utilitat Pública, atés que no existeixen actualment en el municipi de Rafelguaraf.  
  
- Per a l'ampliació d'habitatges existents, es requerirà l'informe favorable de l'òrgan competent en matèria forestal.  
3. En ZRP-RI/INUN:  
- Es prohibeix tota mena de construcció, quedant les existents actualment en situació de ?fora d'ordenació?.  
4. Amb caràcter general es prohibeix l'ús de fosses sèptiques, per al sanejament i depuració en habitatge unifamiliar en qualsevol mena de sòl.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels quals, si escau, procedisquen en via judicial contenciós'administrativa enfront de la disposició de caràcter general que haguera aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici de les que escaiguen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, en el seu cas, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la seua publicació, llevat que se n'acorde la pròrroga en els termes establits en l'art. 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Se'n donarà trasllat a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
Òrgan competent  
La Comissió d'avaluació ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).   
A la vista de quant antecedeix, la Comissió d'avaluació ambiental, acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla General Estructural de Rafelguaraf, havent d'incorporar-se al pla les determinacions finals assenyalades.  
Notificar als interessats que contra la present Resolució, per no ser un acte de definitiu en via administrativa, no escau cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique perquè en prengueu coneixement i efectes oportuns.  
  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 29 de juliol de 2020. - El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 10 de juny de 2021.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamí Pérez Rocher.