Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6917, del 05-12-2012 (2012/11919)

RESOLUCIÓ de 31 d'octubre de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Alaquàs, Peníscola i Vilanova d'Alcolea. Expedients número 16/0021-QIA, 315/08-AIA i 40/4963-JSX.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6917

Data del DOGV
:   05-12-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/11610


Data del document
:   31-10-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Alaquàs
    * Peníscola
    * Vilanova d'Alcolea
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 31 d'octubre de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Alaquàs, Peníscola i Vilanova d'Alcolea. Expedients número 16/8412-DXG, 315/08-AIA i 40/4681-UMK. [2012/11638]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 16/7450-DPR Alaquàs; 315/08-AIA Peníscola; 40/7444-BPO Vilanova d'Alcolea.   
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 16/6080-PNO.  
Títol: Activitat de selecció, emmagatzematge i gestió de residus metàl·lics i automoció.  
Promotor: Chatarras Hermanos Guerrero, SL.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alaquàs.  
Localització: polígon industrial Pla els Mollons, carrer Cullerers, número 7, Alaquàs (València).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'empresa Chatarras Hermanos Guerrero, SL, pretén dur a terme l'activitat destinada a empresa de selecció, magatzem i gestió de residus metàl·lics i d'automoció a projectar al carrer Cullerers, número 7 al polígon industrial els Mollons del terme municipal d'Alaquàs a València.  
  
L'objecte és la sol·licitud de llicència ambiental d'acord amb la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'empresa Chatarras Hermanos Guerrero, SL, durà a terme l'activitat en una nau industrial ja existent de forma rectangular, amb una superfície útil total en planta baixa de 711,18 m², un entresolat de 33,51 m² i, al costat d'esta, es disposa de pati contigu de 1.432,15 m². Les instal·lacions disposen d'un accés per a entrada i eixida de mercaderies i un altre per a persones. El local en qüestió fita a la dreta amb una nau industrial sense ús, a l'esquerra i fons amb una altra nau industrial i dalt amb la coberta de la nau. La zona està catalogada com a polígon industrial. L'ús de l'activitat és compatible amb els usos de la zona on està ubicada, d'acord amb les ordenances municipals.  
L'activitat consistirà bàsicament en la recepció, la selecció, l'emmagatzematge i la gestió de residus metàl·lics en general i d'automoció, per a la posterior venda a magatzems gestores i foses. De forma resumida el procés consistix en: recepció de residus metàl·lics i d'automoció; pesatge; classificació i selecció dels residus; tall en trossos manejables i pelat, en el cas de cables; premsatge; emmagatzematge i expedició.  
  
Les matèries primeres a tractar per l'activitat seran: llimadures i borumballes de metalls ferris, llimadures i borumballes de metalls no ferris, envasos metàl·lics, vehicles al final de la seua vida útil (descontaminats), metalls fèrrics, metalls no ferris, coure, bronze i llautó, alumini, plom, zinc, ferro i acer, metalls mesclats, cables (alumini, coure, roig) i ferralla general.  
El polígon industrial disposa de subministrament municipal d'aigua i d'electricitat.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada.  
Afectacions legals  
L'activitat projectada és, d'acord amb la Llei 10/1998, de Residus, i la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, de gestió de residus no perillosos, per la qual cosa queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la conselleria competent en medi ambient.  
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació del seu annex I segons CNAE, remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de la dita reglamentació.  
  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desenrotlla la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, exigix en l'article 18, la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals  
La parcel·la en què s'ubicarà l'activitat objecte d'estudi no es troba afectada per cap figura de protecció mediambiental. No mostra risc d'inundació segons el PATRICOVA i la vulnerabilitat d'aqüífers és mitjana.  
La repercussió que pot originar el funcionament de l'activitat sobre el medi ambient es deu, principalment: a la producció de gasos a causa de la utilització de vehicles en el transport i a la maquinària elevadora en el moviment interior de materials; al consum d'energia elèctrica; a la pols en moviment de materials; al risc per a la sanitat i la seguretat del personal al servici de l'empresa; a la producció de sorolls i vibracions i al risc d'incendi.  
Com a mesura correctora en la producció de pols es realitza una agranada i emmagatzematge dos vegades per setmana.  
Respecte a la producció de sorolls, té el seu origen fonamentalment en el funcionament de les màquines utilitzades en el procés industrial. El nivell sonor màxim produït en el funcionament dels elements de treball s'estima en un màxim de 80 dBA per similitud amb indústries de tipus semblant. L'estudi acústic presentat indica que l'activitat complix el que establix la Llei 7/2002, el Decret 266/2004 i el Decret 104/2006 a més d'allò que s'ha establit en les ordenances municipals. Es prenen com a mesures correctores les existents en la construcció de l'edifici ampliat com ara tancaments exteriors i tancaments mitgers formats per bloc de formigó de 20 cm de grossària lluïdes en ambdós cares. Quant a la transmissió de vibracions, tota maquinària susceptible de produir vibracions estarà dotada en l'ancoratge d'un tac de goma tipus tac silenciador. La resta de màquines donades les seues característiques no se les dotarà de cap tipus de material antivibratori, a pesar d'això, guardaran la distància convenient en la seua posició de major aproximació respecte de pilars i parets.  
El risc d'incendi té el seu origen en la presència de matèries combustibles, fonamentalment en la matèria emmagatzemada (plàstics, caixes de cartó i palets de fusta) i en el mobiliari de les oficines (mobles), així com el depòsit d'emmagatzematge de gasoil de 3.000 litres. S'adoptaran els mitjans de prevenció contra incendis establits en l'annex III, del Reglament de seguretat de protecció contra incendis dels establiments industrials (Reial Decret 2267/2004).  
No s'utilitza aigua en el procés industrial. El consum d'aigua és exclusivament per al personal de l'activitat, és a dir, els servicis higiènics s'assortixen de la xarxa d'aigua potable de la població. Les aigües fecals residuals procedents dels servicis s'abocaran al clavegueram municipal. En la zona de pati a l'exterior on es produiran treballs de manipulació de matèria primera descrita en el projecte i en previsió d'algun possible vessament de líquids o parts sòlides que pogueren existir en les peces i les parts a tractar i pel fet que en esta zona es produïx a l'aire lliure, podria veure's afectada per la mescla d'aigua de pluja amb líquids o xicotets sòlids procedents de les parts o peces a tractar, per tant i en previsió d'açò es disposarà d'un sistema de desaigües i pendents adequades, connectats amb un separador-decantador.  
Per als possibles vessaments de màquines o de vehicles es disposa de terra absorbent.  
No es produïxen residus sòlids en l'exercici de l'activitat, únicament els provinents de caixes, envasos, papers, etc. que s'arreplegaran diàriament i s'eliminaran en els contenidors corresponents, per a posteriorment ser retirats pels servicis municipals de neteja de la població.  
  
Respecte al programa de vigilància ambiental, se centra en la vigilància de la neteja del local; una vegada per setmana es procedirà a agranar la nau per a evitar l'acumulació excessiva de pols, l'operari o persona encarregada d'esta tasca firmarà un full de control, es revisarà també en eixe moment les existències d'adsorbents i l'estat del sòl i de les cobertes que han d'estar en perfectes condicions perquè totes les mesures correctores siguen eficaces. Si es detectara alguna deficiència en estos aspectes es comunicarà a la direcció immediatament i s'anotarà la deficiència en el full de control que haurà de ser revisada per la gerència.   
També es revisarà periòdicament (mensualment) i, sobretot, en dies de pluja (diàriament) el separador-decantador per a procedir al buidatge, si fóra necessari, sempre per gestor autoritzat.  
A la posada en funcionament de l'activitat es realitzarà una auditoria acústica i posteriorment les corresponents d'acord amb la periodicitat establida en l'article 18 del Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenrotlla la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la Contaminació Acústica.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 25 de gener de 2008, va entrat en este Servici, l'escrit de l'Ajuntament d'Alaquàs pel qual es sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i es remetia l'expedient corresponent, incloent-hi:  
- Projecte de sol·licitud de llicència ambiental  
- Projecte d'execució  
- Estudi d'impacte ambiental  
- Ampliació de la memòria  
Amb data 6 de març de 2008 es va remetre, per part d'este Servici, requeriment a l'Ajuntament d'Alaquàs, a fi que s'ampliara la documentació aportada. El dit requeriment va ser contestat amb data 14 de maig de 2008.  
Amb data 9 de maig de 2008, es va reiterar a l'Ajuntament d'Alaquàs, la necessitat de remetre el certificat d'informació pública a fi de poder constituir un expedient complet i iniciar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental, i es va rebre, amb data 28 de maig de 2009, el certificat d'informació pública de l'Ajuntament d'Alaquàs, junt amb unes observacions realitzades per Oxidoc Exclusivas, SL, com a activitat limítrofa. Es va rebre resposta amb data 12 de juny de 2008.  
  
Amb data 11 de juny de 2008, es va requerir novament el certificat d'informació pública, i es va adjuntar l'informe emés per l'Advocacia General de la Generalitat en relació amb el compliment del tràmit d'informació pública en el procediment de concessió de llicència ambiental. Amb data 21 d'octubre de 2008, es va rebre el certificat d'informació pública junt amb un informe dels Servicis Tècnics de l'Ajuntament d'Alaquàs referits a les inspeccions realitzades en les dates 31 de juliol de 2008 i 8 d'octubre de 2008.  
Amb data 17 de novembre de 2008 es va remetre un nou escrit d'ampliació de documentació a l'Ajuntament d'Alaquàs, respecte a l'existència de discrepàncies entre el projecte i l'estudi d'impacte ambiental.  
Amb data 27 de gener de 2009, es va reiterar la necessitat d'un nou certificat d'informació pública ja que els anteriorment remesos eren no vàlids o insuficients per a iniciar el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental. Amb data 3 d'abril de 2009, es va rebre reposta a este, i al requeriment de data 17 de novembre de 2008.  
L'últim escrit de remissió certifica que el projecte i l'estudi d'impacte ambiental han sigut sotmesos a informació pública durant el termini de trenta dies hàbils sense que s'hagen produït al·legacions respecte d'això.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 6-c, de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.   
  
L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte Activitat de selecció, emmagatzematge i gestió de residus metàl·lics i automoció, promogut per Chatarras Hermanos Guerrero, SL, a ubicar en el polígon industrial els Mollons, carrer Cullerers, 7, del terme municipal d'Alaquàs, província de València, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat, així com de l'apartat segon de la present resolució.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents:  
1. S'haurà d'obtindre el preceptiu permís municipal d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram per a les aigües residuals sanitàries i pluvials.  
2. En cas de superar-se els nivells màxims de soroll permesos per la llei en matèria de contaminació acústica, s'hauran d'establir mesures correctores respecte d'això.  
3. Queda prohibida la neteja de les instal·lacions per aigualeig i s'haurà de fer per mitjà d'agranar en sec.  
4. En cap cas, l'alçària d'emmagatzematge de ferralla podrà superar en més d'1,5 m l'alçària dels tancaments verticals de la zona d'emmagatzematge descoberta. No es podran realitzar emmagatzematges fora de les zones destinades a este fi.  
5. El programa de vigilància ambiental, contingut en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de complementar-se per mitjà de: control mensual per part del titular del correcte estat dels sistemes d'arreplega de vessaments, de l'absència dels abocaments al sòl i de l'absència de fugues de líquids en els sistemes d'arreplega, així com el seguiment de les condicions d'emmagatzematge dels residus (separació per tipus, envasament i etiquetatge) i manteniment de la maquinària.  
6. S'haurà de portar un registre documentat del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
7. Es presentarà davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic l'informe preliminar de situació del sòl per tractar-se d'una activitat considerada potencialment contaminant del sòl, en compliment de l'article 3 del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre Activitats potencialment contaminants del sòl.  
8. D'acord amb l'article 4 del Reial Decret Llei 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 18 de juny de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Ma. Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 315/08-AIA.  
Títol: Pla Especial de Reserva de Sòl per a l'EDAR de Peníscola.  
  
Promotor: Ajuntament de Peníscola.  
Autoritat substantiva: CTU i Ajuntament de Peníscola.  
Localització: Parcel·les 43, 91 a 103 del polígon 2, al costat de la Rambla d'Alcalà.  
  
Antecedents  
Amb data 14 de novembre de 2003, la Direcció General de Gestió del Medi Natural, va emetre estimació d'impacte ambiental favorable amb condicions de l'expedient 162/02-AIA relatiu al Projecte Bàsic de l'Estació Depuradora d'Aigües Residuals i Col·lectors Generals de Peníscola, situada al polígon 7, parcel·la 90 del paratge Mongells del terme municipal de Peníscola, promogut per Sanejament d'Aigües de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'objecte del present pla especial és la reserva de sòl dotacional per a la implantació de l'estació depuradora d'aigües residuals, que comporte la millora de l'actual sistema de sanejament del municipi, consistent en un sistema de pretractament previ a l'abocament al mar a través d'un emissari submarí.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'àmbit del pla especial correspon a les parcel·les 43 i de la 91 a 103 del polígon 2, al nord-oest del terme municipal, al paratge denominat Poatxos amb, una superfície total de 99.120 m². El desenrotllament del projecte està previst que destine 47.500 m² per a les instal·lacions de depuració, en les parcel·les situades entre el camí dels Moliners i l'antiga via de ferrocarril, i deixa la resta per a la creació de barreres vegetals i per a la futura ampliació de les instal·lacions.  
Els terrenys previstos per a la implantació de l'EDAR estan situats al costat de la rambla d'Alcalà, l'antic traçat del ferrocarril i pròxims a l'enllaç existent de la N-340 amb la CV-441. L'accés a estos terrenys es realitza actualment per mitjà d'un camí veïnal, que partix des de l'enllaç citat i conduïx fins a l'abocador municipal.  
Per al dimensionament de l'EDAR s'ha estimat un cabal mitjà en temporada alta (durant els mesos de juliol i agost) i un cabal mitjà de temporada baixa (període comprés entre octubre i maig), partint de les dades dels cabals tractats en l'estació de pretractament, facilitats per l'Entitat de Sanejament d'Aigües de la Generalitat Valenciana. De l'estudi dels cabals s'ha determinat per a la 1a fase de l'actuació un cabal mitjà en temporada alta de 24.000 m³/dia i de 9.000 m³/dia en temporada baixa. Per a l'ampliació futura de les instal·lacions s'ha adoptat uns cabals mitjans de 36.000 m³/dia en temporada alta i de 14.000 m³/dia en temporada baixa. Així mateix s'ha estimat per a la depuradora una capacitat de 39.000 habitants-equivalents en temporada baixa i de 104.000 habitants equivalents en temporada alta.   
  
No s'han inclòs en el projecte ni la definició ni el traçat dels col·lectors necessaris per al funcionament de la instal·lació.   
El proveïment d'energia elèctrica està previst que es realitze per mitjà de la línia elèctrica de mitjana tensió limítrofa amb la parcel·la més pròxima a l'AP-7.  
En l'estudi d'impacte ambiental (EIA) s'ha proposat una línia de tractament, de la qual es realitza una descripció general dels elements que conformaran el sistema de depuració de l'EDAR. El sistema de depuració inclourà un pretractament, reactors biològics, decantació secundària, filtració sobre arena i desinfecció ultravioleta, per a la línia d'aigua. Pel que fa a la línia de fang, està previst l'espessiment i la deshidratació d'estos de manera prèvia a l'evacuació.   
  
Amb la documentació presentada no és possible efectuar l'avaluació ambiental de l'estació de depuració d'aigües residuals i les seues instal·lacions auxiliars, per la qual cosa s'avaluarà únicament la reserva de sòl per a les instal·lacions, i es deixarà l'avaluació ambiental completa de les instal·lacions per al pertinent projecte constructiu de l'EDAR, que està en procés de redacció.   
3. Alternatives  
S'ha efectuat en l'EIA un estudi de diferents opcions de línies de tractament, atenent a la gran variabilitat de cabals existent entre les temporades alta i baixa.  
D'altra banda, respecte a la ubicació de les instal·lacions i després d'un procés en què es van plantejar diverses alternatives, de les quals una d'estes consta com a antecedent en esta Direcció General en el paratge Mongells, es va decidir per l'emplaçament que es proposa en el pla especial. La decisió està motivada, entre altres circumstàncies, per la ubicació prou allunyada tant de zones urbanitzades com d'espais protegits, a més de tindre una major acceptació social respecte a l'anterior emplaçament proposat.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
Amb data 3 de novembre de 2008, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori, va remetre l'estudi d'impacte ambiental i l'instrument de planejament, relatiu al Pla Especial de Reserva de Sòl per a l'EDAR de Peníscola, i es va incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental s'ha sotmés a informació pública, junt amb la resta de la documentació tècnica, per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5842, de 4 de setembre de 2008, durant el termini de 30 dies hàbils.   
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Peníscola.   
Sol·licitud d'informes sectorials  
Se sol·licita informe als Servicis Territorial de Medi Ambient de Castelló i a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Informes sectorials  
En contestació a les consultes efectuades, es reben els informes de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i de la Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge de Castelló.  
Amb data 18 de maig de 2009 la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe i indica el següent:  
«....Per les característiques de l'actuació que es pretén realitzar, esta, en principi, no suposa una alteració del règim de corrents ni suposa una nova demanda de recursos hídrics pel que, havent comprovat a més que les parcel·les objecte de l'actuació se situen en zona de policia de la rambla d'Alcalà però fora de la zona de servitud, als efectes previstos en l'article 25.4 del Text Refós de la Llei d'Aigües i en l'article 19.2 de la Llei de la Generalitat Valenciana d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, esta Confederació Hidrogràfica emet informe favorable al Pla Especial de Reserva de Sòl per a l'EDAR de Peníscola (Castelló), i recorda a l'Ajuntament de Peníscola que:  
  
1. Prèviament a la realització de l'abocament haurà de tindre l'autorització d'este organisme, segons el que establix l'article 100 del Text Refós de la Llei d'Aigües (Reial Decret 1/2001), i haurà de presentar, per a la seua tramitació, la sol·licitud i declaració d'abocaments així com la documentació complementària que pot consultar en la pàgina web d'este organisme (Menú Oficina Virtual).  
2. De la mateixa manera, prèviament a l'execució de les obres de l'EDAR, haurà de tindre l'autorització d'este organisme, per estar ubicada esta en zona de policia de la rambla d'Alcalà, i per a això ha de presentar la documentació que pot consultar en la pàgina web d'este organisme (Menú Oficina Virtual)».  
Amb data 5 de març de 2009 el cap de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló emet un informe i indica que:  
«Comprovada la documentació que està en el Servici Territorial de Medi Ambient s'observa que la zona d'afectació, i s'entén esta com les parcel·les en gris de la cartografia aportada, parcel·les 43, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102 i 103 del polígon 2, és travessada pel camí ramader núm. 5 denominat carrerada del camí dels Moliners, classificada per l'Orde, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, de 21 de maig de 1987, publicada en el DOGV de 8 de juny de 1987.  
  
El dit camí ramader està classificat amb una amplària legal i necessària de 6 m. No hi ha constància de delimitació ferma d'esta.  
Concretament en travessar la zona d'afectació confronta amb les parcel·les 96 i 97 pel seu límit nord-oest i amb les parcel·les 98 i 102 pel seu límit sud-oest, i coincidix amb un camí grafiat en la cartografia».  
  
Amb data 2 de febrer de 2009, el Servici de Suport Tècnic de la Direcció General de Territori i Paisatge remet informe referent a l'estudi d'integració paisatgística del pla especial de referència, i establix la necessitat d'esmenar la documentació aportada en compliment del que establix la Llei 4/2004, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge (LOTPP), i el Decret 120/2006 pel qual s'aprova el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana (RPJECV).  
  
Amb data 10 de juny de 2009, el Servici Territorial d'Urbanisme remet l'informe favorable a l'estudi d'integració paisatgística del Pla Especial de Reserva de Sòl Dotacional per a l'EDAR de Peníscola, emés pel Servici de Suport Tècnic pertanyent a la Direcció General de Territori i Paisatge. L'informe, de caràcter favorable, està condicionat a la incorporació de les condicions següents:  
«1. Pla de participació pública   
- L'estudi d'integració paisatgística incorpora un pla de participació pública de conformitat amb el capítol II del títol I del RPJECV. S'haurà d'aportar justificació de l'execució i els resultats d'este...   
  
6. Mesures d'integració i mitigació d'impactes i programa d'implementació  
- L'estudi preveu mesures d'integració paisatgística per a mitigar o disminuir els possibles impactes paisatgístics i millorar la qualitat del paisatge de l'entorn, que es consideren adequades per a esta fase en què s'estudia un ús determinat per a la reserva del sòl. No obstant això, s'haurà de tindre en compte el següent:  
a. S'haurà d'afegir com a mesura d'integració el manteniment del camí ramader i el respecte d'una franja d'afectació respecte de la rambla d'Alcalà (major que la simple zona de policia), i donar-los a ambdós un tractament adequat en el projecte de desenrotllament com a corredors ecològics i visuals que formaran part del sistema d'espais oberts del municipi.  
b. Totes les mesures descrites, i no sols les que s'inclouen en el resum de l'estudi d'integració hauran d'incloure's, bé com a Normes d'Integració Paisatgística que s'inclouran en la normativa del pla especial, bé com a condicions per al desenrotllament d'este, i garantir així que el projecte de l'estació depuradora les tindrà en compte.  
  
c. Es considera que, donades les característiques del pla especial, es podrà desenrotllar el programa d'implementació quan s'elabore el projecte de l'estació depuradora».  
Afectacions legals  
Espais naturals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i els estudis integrants dels sistemes d'informació territorial no s'han detectat, en l'àrea d'estudi, afectacions a cap figura ambiental.  
Camins ramaders  
Hi ha en l'àmbit de l'actuació un camí ramader classificat que travessa els terrenys annexos a la ubicació de les obres previstes, que discorre pel límit oriental d'esta:  
- Carrerada del camí dels Moliners, d'amplària legal i necessària 6 metres, classificada per l'Orde de la Conselleria d'Agricultura i Pesca de 21 de maig de 1987.  
Este camí ramader haurà de ser respectat en tot el traçat i l'amplària d'acord amb el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders i, la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.   
Patrimoni cultural  
No consta en l'expedient l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, que informa favorablement el projecte de referència als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Amb data 28 de maig de 2009 el Servici Territorial d'Urbanisme remet una còpia de la sol·licitud de prospecció arqueològica presentada davant de la Direcció Territorial de Castelló de Patrimoni Cultural.   
Hidrografia  
Les parcel·les objecte de l'actuació se situen dins de la zona de policia de la rambla d'Alcalà, i està previst l'abocament de pluvials i alleugeriments accidentals de la planta a esta, per la qual cosa haurà de tindre l'autorització preceptiva de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
PATRICOVA  
Després de revisar la cartografia temàtica del Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), s'observa que l'àmbit de l'actuació no presenta risc d'inundació. En l'estudi d'impacte ambiental s'inclou documentació relativa «a l'Estudi d'Inundabilitat de la Rambla d'Alcalà entre l'AP-7 i el FFCC, Peníscola (Castelló)» realitzat l'any 2007 per la consultora CIOPU, SL, en el qual es determina que hi ha un resguard suficient per a garantir el nivell de seguretat exigit per a este tipus d'infraestructures.  
Consideracions ambientals  
D'acord amb la documentació presentada, esta avaluació d'impacte ambiental comprén únicament la reserva de sòl per a les instal·lacions proposades, en considerar que la carència de dades o la descripció de caràcter general d'alguns dels elements a projectar no és suficient per a una correcta avaluació ambiental en esta declaració d'impacte ambiental.  
L'àrea objecte de l'estudi se situa al nord-oest del terme municipal de Peníscola. Els terrenys proposats, situats en el marge esquerre de la rambla d'Alcalà presenten un cert desnivell en tractar-se de parcel·les abancalades destinades a cultius de llenyosos, i estan actualment la majoria d'estos sense cultivar i en estat d'abandó. Es destaca únicament la presència d'algun exemplar de port considerable d'olivera i garrofer i la vegetació associada a la rambla d'Alcalà pròxima a l'actuació.  
  
Els principals efectes ambientals derivats de la reserva de sòl proposada en el pla especial de referència, són principalment els referents a l'ocupació de sòl amb la consegüent pèrdua de sòl agrícola de molt elevada capacitat d'ús agrari, els moviments de terra necessaris, l'abocament de pluvials i alleugeriments a la rambla d'Alcalà, l'ocupació del camí ramader, l'adequació dels accessos i les possibles limitacions que es deriven de l'emplaçament previst en relació amb la resta d'instal·lacions a projectar associades a la instal·lació principal, que s'hauran d'estudiar i desenrotllar amb un grau de detall suficient en el pertinent EIA del projecte constructiu de l'EDAR.   
De les actuacions a incloure en el futur projecte constructiu de l'EDAR, es vol fer especial insistència del previsible efecte negatiu derivat de l'adequació dels accessos previstos a la planta de tractament en l'encreuament amb la rambla d'Alcalà.   
Altres efectes negatius a destacar que tindran lloc durant les fases d'execució i de funcionament de les instal·lacions són els corresponents a l'increment del nivell sonor, la possibilitat de contaminació de l'aigua superficial i subterrània i les modificacions paisatgístiques. Així mateix, durant la fase de funcionament de les instal·lacions es poden produir efectes com l'emissió d'olors i impactes lumínics que poden ocasionar molèsties a la població.  
Les mesures correctores més significatives que s'establixen en l'EIA durant la fase de construcció, es dirigixen principalment a mitigar els impactes derivats dels moviments de terra necessaris, la gestió dels residus d'obra i l'ocupació de terrenys.  
En la fase de funcionament estan previstes, entre altres, mesures correctores per a minimitzar la contaminació per mals olors per mitjà d'un sistema de desodoració, instal·lació d'una pantalla vegetal formada per plantacions arbòries i arbustives acords amb l'entorn, creació de zones verdes, reutilització de l'aigua depurada per a reg i valoració dels llots generats en el procés de depuració per mitjà de la seua aplicació en agricultura d'acord amb el que establix el Reial Decret 1310/1990, de 29 d'octubre, pel qual es regula la utilització de llots de les depuradores en el sector agrari.   
Les mesures correctores proposades i el programa de vigilància ambiental s'hauran de pressupostar en el projecte de construcció de l'EDAR corresponent.   
L'estudi establix un programa de vigilància ambiental que inclou una sèrie de controls a efectuar tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament.   
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, i està inclòs el projecte en l'annex I.8.g-3 del Decret 32/2006 que modifica l'annex del Decret 162/1990.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/89 d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Pla Especial de Reserva de Sòl per a l'EDAR de Peníscola, promogut per l'Ajuntament de Peníscola, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb les condicions establides en l'apartat segon, i queda subjecta a una resolució complementària el projecte constructiu de l'EDAR, en la qual s'avaluaran les infraestructures necessàries per al funcionament d'esta.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents, les quals s'hauran d'incorporar al projecte constructiu de l'EDAR:  
1. La qualitat de l'aigua depurada respondrà a les característiques establides en la normativa sectorial aplicable, segons siga el seu destí final per a la reutilització en reg o abocament a llit públic. En tot cas, es tramitaran per a la seua obtenció les autoritzacions preceptives del corresponent organisme de conca.  
2. En cas d'afectar séquies de reg en funcionament, s'haurà de garantir la seua continuïtat durant les obres, i la seua reposició una vegada finalitzades estes. De la mateixa manera, els cultius limítrofs que es vegen afectats per les obres hauran de restituir-se al seu estat original.  
3. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'amuntegament dels materials a emprar en les obres, i evitar l'ocupació del llit i dels sòls agrícoles limítrofs.   
4. En cas d'afectació al camí ramader carrerada del camí dels Moliners, s'haurà de comunicar, prèviament al començament de les obres, als Servicis Territorials de Medi Ambient de Castelló, i obtindre l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de Camins Ramaders.  
5. S'haurà de demanar l'informe preceptiu de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, i incorporar si és el cas les prescripcions que en este s'establisquen, d'acord amb els efectes patrimonials que s'establixen en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià. Així mateix, si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
6. Els exemplars d'oliveres i garrofers que es vegen afectats per les obres, s'hauran de trasplantar i emprar en la creació de les zones verdes de la instal·lació, en les pantalles vegetals previstes o en els terrenys annexos a les instal·lacions.  
7. Com a part del PVA es remetrà, almenys amb periodicitat anual, un informe sobre la qualitat de l'efluent abocat així com del compliment de les mesures correctores establides i altres possibles incidències de caràcter ambiental que s'hagen pogut produir.   
8. Cal tindre en compte les especificacions establides pel Servici de Suport Tècnic de la DG de Territori i Paisatge, informe emés amb data 29 de maig de 2009.  
9. Els residus d'obra, les terres excedentàries, així com els materials procedents de les demolicions de les construccions existents en la parcel·la, es gestionaran d'acord amb la seua tipologia.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 18 de juny de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Ma. Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 40/8108-LDU.  
Títol: Pla Especial de Proveïment al Consorci d'Aigües Pla de l'Arc i a l'Aeroport de Castelló.  
Autoritat substantiva: Diputació de Castelló i Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: termes municipals de Vilanova d'Alcolea, la Torre d'en Doménec i Benlloch.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.  
Amb la documentació presentada és possible efectuar l'avaluació ambiental tant del pla especial com de la infraestructura corresponent, per la qual cosa es descriuen ambdós actuacions objecte del present procediment d'avaluació.  
L'objecte del pla especial és establir les condicions d'integració i funcionalitat, des del punt de vista urbanístic del proveïment al Consorci d'Aigües Pla de l'Arc i a l'Aeroport de Castelló, consistent en un depòsit de regulació, aproximadament, de 5.000 m³, situat al costat del sondeig de perforació d'Acuamed, així com els trams de conducció d'aigua potable que des del dit depòsit connectaran amb les xarxes de proveïment d'aigua potable dels municipis de la Torre d'en Doménec, Vilanova d'Alcolea, Benlloch, així com amb les instal·lacions aeroportuàries, i possibilitar la iniciació d'un expedient expropiatori per a la seua execució forçosa, per mitjà de la delimitació dels terrenys necessaris per al desenrotllament de la infraestructura.  
La xarxa de conduccions de proveïment projectada s'ha dividit en una sèrie de trams:  
- Tram 1: Depòsit Mancomunat-Connexió tram Cabanes-la Pobla Tornesa. Conducció de gravetat que discorre des del nou depòsit mancomunat situat al costat del sondeig d'ACUAMED a Vilanova d'Alcolea, fins al punt de connexió amb el tram que conduirà l'aigua potable fins als municipis de Cabanes i la Pobla Tornesa. En la part inicial del dit tram les conduccions partixen del depòsit i discorren en paral·lel a la carretera CV-154, a una distància de 5 metres, fora de la zona de domini públic, en direcció al nucli urbà de la Torre d'en Doménec. Una vegada vorejat el nucli urbà de la Torre d'en Doménec, la conducció discorre aprofitant un camí agrícola, i arriba fins al nucli urbà de Vilanova d'Alcolea, vorejant-lo per l'est per a prendre, posteriorment, un nou camí agrícola que comunica el dit nucli urbà amb el camí de servici situat en el perímetre nord-oest de les instal·lacions aeroportuàries de Castelló, on s'ha previst una derivació que permeta la connexió amb la xarxa de proveïment de les instal·lacions aeroportuàries. Posteriorment, la conducció discorre pel dit camí de servici fins a abandonar-lo per a anar a buscar un nou camí agrícola que comunica amb el nucli urbà de Benlloch.  
- Tram 2: Bifurcació Tram 1-Benlloch. Només iniciar-se este tram es produïx l'encreuament d'este davall la carretera CV-10. Una vegada arribat al nucli urbà de Benlloch, la conducció travessa este a través d'algun dels seus carrers per a acabar connectant amb una conducció mancomunada que proveïx d'aigua potable tant el municipi de Benlloch com el de Vall d'Alba.  
- Depòsit mancomunat: s'ha situat en un vessant muntanyós al costat de la carretera CV-154 que comunica la Torre d'en Doménec amb Sarratella, en una parcel·la ubicada al terme municipal de Vilanova d'Alcolea. El depòsit projectat té una capacitat aproximada de 5.175 m³, i està format per dos compartiments amb dimensions internes de 29,50x19,50 i una alçària màxima d'emmagatzematge de 4,50 m.  
  
2. Alternatives  
No s'han plantejat alternatives per a l'emplaçament del nou depòsit ja que l'alçària a què està el pou d'ACUAMED que el proveirà, així com el seu emplaçament, fan òptima la ubicació el depòsit.  
  
El traçat de la nova canonada ha plantejat la proposta de quatre diferents alternatives, totes estes partint del depòsit de regulació abans mencionat. Totes les alternatives tenen un traçat inicial (fins al PK 1+400) que és comú, així com el tram final, que recorre el nucli urbà de Benlloch.  
Les alternatives proposades són:  
- Alternativa 1: la conducció de proveïment ix del depòsit de regulació a construir al costat del sondeig i s'ha previst que el seu traçat se situe durant uns 1.400 metres en paral·lel a la carretera CV-154. Abans d'arribar al nucli urbà de la Torre d'en Doménec se separa d'esta per a discórrer a través d'una sèrie de camins agrícoles fins al nucli urbà de Benlloch. Al llarg d'este tram, la conducció s'encreua amb les actuals canonades de proveïment de la Torre d'en Doménec i Vilanova d'Alcolea, i poden connectar amb estes. Serà necessari un tram addicional de conducció que connecte a través del camí de Subarra amb les instal·lacions aeroportuàries de Castelló.  
- Alternativa 2: la conducció ix del depòsit de regulació a construir al costat del sondeig, discorre en paral·lel a la carretera CV-154 fins a arribar al nucli urbà de la Torre d'en Doménec. En este primer tram, la conducció connecta amb el depòsit municipal de la Torre d'en Doménec. Una vegada travessat el nucli urbà, la conducció discorre a través d'una sèrie de camins agrícoles en direcció al nucli urbà de Vilanova d'Alcolea, i travessa en el trajecte la carretera CV-10, després d'això el traçat passa a situar-se al costat del camí de Llacunes, fins a arribar al camí de Subarra, on es bifurcarà, i es dirigirà, d'una banda, a les instal·lacions aeroportuàries, i de l'altra, al nucli urbà de Benlloch.  
- Alternativa 3: el traçat discorre, pràcticament en la seua totalitat, en paral·lel, primer, a la carretera CV-154 i, després, a la carretera CV-10, i arriba a través d'esta fins al camí de Subarra, on es bifurcarà i es dirigirà cap a les instal·lacions aeroportuàries i cap al nucli urbà de Benlloch.  
- Alternativa 4: el traçat coincidix amb el de l'alternativa 2 fins a arribar a la carretera CV-10. Una vegada encreuada esta carretera, la conducció discorre a través d'una sèrie de camins agrícoles en direcció al nucli urbà de Vilanova d'Alcolea. Poc abans d'arribar a este nucli urbà, es produïx la connexió amb la seua xarxa de proveïment municipal. La canonada continua a través de diversos camins agrícoles i arriba fins al camí de servici de les instal·lacions aeroportuàries, on connectarà amb la seua xarxa de proveïment. La conducció arriba al camí de Subarra i, a través d'este, es dirigirà fins al nucli urbà de Benlloch.  
  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
Amb data 6 de març de 2009 es remet del Servici Territorial d'Urbanisme, la documentació del Pla Especial, Estudi d'Impacte Ambiental i l'Estudi d'Integració Paisatgística «de proveïment d'aigües al Consorci d'Aigües Pla de l'Arc de Cabanes i Aeroport», així com l'aprovació provisional per part de la Diputació Provincial de Castelló de data 25 de febrer de 2009 i el certificat d'informació pública.  
  
El projecte de construcció, l'estudi d'impacte ambiental, l'estudi d'integració paisatgística i el pla especial complementari del projecte «Proveïment al Consorci d'Aigües Pla de l'Arc i a l'Aeroport de Castelló» s'han sotmés al tràmit d'informació pública per mitjà d'anunci de la Diputació de Castelló en el BOP núm. 155, de 23 de desembre de 2008, i en el periòdic Mediterráneo, de 24 de desembre de 2008, durant un període de 45 dies hàbils.  
Segons el certificat subscrit per l'oficial major de la Diputació Provincial de Castelló, complementàriament a la dita informació pública, i de conformitat amb el que establix l'article 83.2.a de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana, es va acordar sotmetre a informació pública pel termini d'un mes comptador a partir de la inserció de l'edicte en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, el projecte de construcció, l'estudi d'impacte ambiental, l'estudi d'integració paisatgística i el pla especial complementari del projecte i no s'ha presentat reclamació o al·legació a estos.  
2. Resum d'al·legacions  
Durant el primer període d'informació pública es van presentar al·legacions de caràcter ambiental. A continuació es transcriuen aquelles d'interés.  
- Associació d'afectats per l'aeroport.  
«En els trams dels camins que hi haja prou amplària plantar arbres forestals. Trams de bosc baix, carrasca Quercus i pins halepensis (tram PK 5+520 al PK 5+900, tram PK 7+300 al PK 7+800, tram PK 9+200 al PK 9+500) cada 15 metres a portell. Col·locar protectors per a evitar danys dels conills.  
Trams de terra de cultiu i fruiters plantar morera, lledoner i cervera (Cervus aucuparia)  
En la zona del riu PK 4+400 al PK 4+600 plantar xops, albers i salzes.  
Plantar moreres en l'accés a la població des del PK 6+700 al PK 6+800.  
Es demana incorporar eixes millores i mesures correctores en la corresponent DIA i que es facen les ofertes i la licitació del projecte una vegada aprovada la DIA».  
- Consell Agrari Municipal del Municipi de Vilanova d'Alcolea.  
  
«En els trams afectats on hi haja mala herba, sol·licitem es redoblen amb pins i altres espècies autòctones.»  
- Ajuntament de Vilanova d'Alcolea.  
«En els trams afectats on hi haja mala herba, sol·licitem es redoblen amb pins i altres espècies autòctones.  
No es justifica la dotació de 1.300 m³ d'aigua diaris a l'Aeroport de Castelló.  
Els al·legants desconeixen si hi ha concessió per al subministrament de l'aigua potable i el seu titular.»  
- Ajuntament de Benlloch.  
«No es justifica la dotació de 1.300 m³ d'aigua diaris a l'Aeroport de Castelló».  
Durant el període complementari d'informació pública no es va realitzar cap al·legació al projecte.  
Les respostes donades per part del promotor desestimen totes les al·legacions de caràcter ambiental. Es resumixen a continuació les dites respostes:  
«- En el projecte tan sols s'ha previst la plantació d'arbres i altres espècies vegetals en la parcel·la on es construirà el depòsit de regulació. En general, el traçat de la conducció discorre per camins públics, per la qual cosa no s'han realitzat expropiacions de parcel·les sinó tan sols ocupacions temporals i, de vegades, servituds de pas, d'una franja de les parcel·les limítrofes per a poder realitzar les obres. Així doncs, els únics terrenys que estan totalment disponibles són els dels camins, els quals són, generalment d'escassa amplària i no permeten la plantació d'arbres ni arbustos. Finalment, no resulta aconsellable plantar arbres en zones massa pròximes a la conducció a executar, ja que, a llarg termini, les arrels d'estos podrien perjudicar la dita conducció.  
  
- El procediment de licitació de les obres pot tramitar-se de forma independent a la tramitació dels documents de caràcter territorial i ambiental, si bé l'inici de les obres no podrà produir-se fins a l'ocupació dels terrenys una vegada produït el pagament o depòsit de la valoració establida en el full de valoració de l'administració expropiant o, si és el cas, l'aprovació de l'instrument de formalització del document pel qual, de qualsevol altra forma, es faça efectiu el pagament del preu just.  
  
- Pel que fa a la dotació de 1.300 m³/dia prevista en el dit estudi per a les instal·lacions aeroportuàries, esta correspon a un cabal mitjà de 15,05 l/s que resulta molt semblant als 14,62 l/s que s'indiquen en el projecte de les instal·lacions aeroportuàries com a cabal punta de disseny per a la conducció de proveïment fins al depòsit regulador d'aigua potable d'estes.  
- D'acord amb el que establixen els convenis subscrits entre la Generalitat Valenciana, la Diputació de Castelló i d'acord amb els acords de constitució del Consorci Pla de l'Arc, serà este el que haurà de tindre la concessió per al proveïment d'aigua potable als distints municipis afectats. A fi de les competències que tenen les diferents administracions s'ha articulat este procediment en virtut del qual s'assumix el cost i l'execució de l'obra pública de manera que es possibilite, paral·lelament, la tramitació i l'atorgament de la concessió al Consorci per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.»  
  
3. Consultes  
S'han realitzat consultes als departaments següents:  
- Servici de Biodiversitat pertanyent a la Direcció General de Gestió del Medi Natural  
- Servici de Suport Tècnic, pertanyent a la Direcció General de Territori i Paisatge  
- Àrea de Planificació del Territori i el Litoral, pertanyent a la Direcció General de Territori i Paisatge  
- Servicis Territorials de Medi Ambient a Castelló  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
4. Informes sectorials  
Informe del Servici de Biodiversitat  
De data 22 d'abril de 2009, informa sobre els aspectes següents:  
  
«- Les úniques espècies amenaçades localitzades pròximes a la traça són: l'àguila de panxa blanca, la llúdria, l'arpellot cendrós i la tortuga europea.  
- La llúdria i la tortuga es localitzen en el riu de les Coves i, avaluats els treballs de l'encreuament de la conducció sobre este llit, es considera que no afecten significativament l'hàbitat d'estes espècies.  
- L'arpellot cendrós es localitza en les proximitats de la conducció, però les úniques dades sobre la seua presència en quadrícules UTM d'1x1 km afectades per les obres es donen en la BE4955, on van criar en 2003-2004 i d'on van desaparéixer amb la construcció de l'aeroport. Per tant, no es produïx una afectació significativa sobre l'espècie.  
- Es coneix la ubicació d'un niu d'àguila de panxa blanca relativament pròxim al depòsit de regulació. Donades les dimensions d'este i la relativa llunyania (un poc més d'1 km) no es preveu una afectació significativa del seu hàbitat ni molèsties notables.»  
Informe de l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral  
De data 8 de maig de 2009, informa sobre els aspectes següents:  
  
«- La traça projectada està afectada pel Corredor d'Infraestructures al seu pas pels termes municipals de Vilanova d'Alcolea i Benlloch. En estos casos, el Decret 78/2005, pel qual s'aprova el PAT de Caràcter Sectorial de Corredors d'Infraestructures de la Comunitat Valenciana estipula, en l'article 14.4 que les afectacions en matèria d'aigües es regularan pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, aprovatori del text refós de la Llei d'Aigües, i el Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, aprovatori del Reglament del Domini Públic Hidràulic.  
  
- A més, la traça projectada està afectada pel PATRICOVA en tres zones al seu pas pel TM de Benlloch. En concret, són zones afectades per risc d'inundació de tipus 4. La línia de proveïment projectada en estes zones haurà d'atindre's a les condicions generals d'adequació d'estes indicades en l'article 26.3 de la normativa del PATRICOVA.»  
  
Informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló  
  
De data 11 de maig de 2009, informa sobre els aspectes següents:  
  
«Al llarg del traçat proposat discorren camins ramaders que podrien veure's afectats.  
Al terme municipal de Benlloch:  
- VP1 Sendera del camí de la Fusta (classificació aprovada per l'OM-03/02/1969: amplària legal de 20,89 m)  
- VP5 Carrerada del camí dels Romans (modificació de la classificació aprovada per l'Orde de la Conselleria d'Agricultura i Pesca de 14/03/1988: amplària legal de 4,00 m)  
- VP7 Sendera del Ventorrillo (modificació de la classificació aprovada per l'Orde de la Conselleria d'Agricultura i Pesca de 14/03/1988: amplària legal de 20,89 m)  
Al terme municipal de Vilanova d'Alcolea:  
- VP1 Sendera del Pas Reial (classificació aprovada per l'OM-20/05/1974: amplària legal de 37,61 m reduïda a 20,89 m)  
- VP3 Carrerada dels Romans (classificació aprovada per l'OM-20/05/1974: amplària legal de 20,89 m reduïda a 8,00 m)  
Segons el catàleg de forests gestionades per la CMAAUV, l'inici del traçat en un tram de, aproximadament, 200 metres, afecta la Forest CS-1032 Santa Bàrbara, al terme municipal de Vilanova d'Alcolea.  
  
S'haurà de tindre en compte:  
1. Complir el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders i, en especial, la Instrucció de 7 de juliol de 2008 de la DGGMN sobre procediments administratius d'autoritzacions singulars i d'ocupació temporal de camins ramaders, segons la qual «requeriran autorització i es resoldran per la Direcció Territorial: les conduccions subterrànies de llum, gas, aigua i telecomunicacions».  
2. Tindre en compte l'afectació al sòl classificat com a forestal i a la Forest CS-1032 Santa Bàrbara.  
3. Adoptar les màximes mesures de seguretat segons la millor tecnologia disponible per a evitar accidents que puguen generar incendis forestals o un altre tipus de riscos.  
4. Utilitzar corredors que tinguen fàcil accessibilitat per l'existència de camins o pel poc abrupte dels terrenys.  
5. Complir el que establix el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants. Els treballs autoritzats se suspendran en el cas que l'alerta de risc d'incendi siga 3.»  
Informe del Servici de Suport Tècnic   
De data 26 de març de 2009, informa sobre els aspectes següents:  
  
«Analitzada la documentació aportada i tenint en compte l'objecte de l'actuació, es considera que l'estudi d'integració paisatgística analitza la incidència de la dita actuació en el paisatge, i conté expressament mesures d'integració paisatgística i programa d'implementació amb eficàcia normativa que hauran de preveure's en l'execució del projecte, la materialització del qual s'assumirà en el desenrotllament de les instal·lacions. En el moment de l'execució, s'haurà d'assegurar la conservació de zones que puguen constituir recursos paisatgístics, com ara elements identificats en l'estudi arqueològic, o camins que puguen constituir recorreguts escènics com la Via Augusta o altres camins ramaders presents en l'àmbit de l'actuació.   
Per tot això s'emet un informe favorable, en compliment del que establix la LOTPP i el RPJECV.»  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer   
De data 5 de juny de 2009, informa sobre els aspectes següents:  
  
«1. En compliment del que establix l'article 59 i següents de la Llei d'Aigües, els usuaris del sondeig executat al terme municipal de Vilanova d'Alcolea (Consorci de proveïment de Pla de l'Arc i Aeroport de Castelló), hauran de sol·licitar i obtindre la concessió d'aigües.  
  
2. El promotor o titular de les obres, ha d'elaborar els plans oportuns, i reflectir en estos la situació de cada una de les obres projectades quan afecten un llit públic [...]. Es transcriu a continuació els articles del Reglament de Domini Públic Hidràulic incloent l'última modificació d'este, quant a distàncies a respectar des dels marges del llit i altres condicions a tindre en compte abans de l'execució d'una obra en zona d'afectació d'un llit [...]».  
  
Afectacions legals  
1. Patrimoni:   
Amb data 30 d'octubre de 2008 es va autoritzar, per part de la Conselleria de Cultura i Esport, la prospecció arqueològica en relació amb el projecte de proveïment a l'Aeroport de Castelló als termes municipals de Vilanova d'Alcolea i la Torre d'en Doménec.  
Es presenta un informe de la prospecció arqueològica realitzada, en el qual s'analitzen les possibles afectacions patrimonials del projecte. S'ha de presentar informe favorable definitiu segons l'article 11 de la Llei de Protecció del Patrimoni Cultural.  
2. Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial Sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana  
Segons el PATRICOVA, el traçat de l'eix principal de la canonada de proveïment entre, aproximadament, el PK 10+415 i 11+615, així com el traçat de l'eix secundari entre, aproximadament, el PK 0+000 i 0+220 i el PK 1+940 a 2+000, discorre per una zona classificada amb Risc 4 (freqüència mitjana (100 anys) i calat baix (<0,80 m).   
3. Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial de Corredors d'Infraestructures de la Comunitat Valenciana:   
La traça de la conducció creua, en el tram d'estudi, en dos punts la infraestructura, entorn dels PK 5+000 i 10+400.   
La dita afectació no ha sigut tinguda en compte en el pla especial.  
4. Domini públic hidràulic  
Els barrancs afectats pel traçat de la canonada són:  
- La Carrasqueta (PK 3+380)  
- Les Passeres (PK 4+550)  
- Les Danses (PK 1+000)  
- La Font (PK 2+040)  
5. Domini públic viari  
La canonada principal creua en una ocasió la carretera CV-10, en el PK 4+010 i la secundària ho fa en el PK 0+010.  
La canonada principal discorre, en el primer tram (PK 0+000 a PK 2+180), paral·lela a la CV-154, però fora de la zona de domini públic. Així mateix, discorre paral·lela a la CV-10 en el tram final (PK 10+440 a 11+230), també fora de la zona de domini públic.  
6. Camins ramaders  
S'encreuen els camins ramaders següents:  
- Carrerada dels Romans (Via Augusta). Conducció principal (PK 3+970) i conducció secundària (PK 0+010)  
- Sendera del Pas Reial. Conducció principal (PK 4+160)  
- Sendera camí de la Fusta. Conducció secundària (PK 0+710)  
I s'ocuparia la sendera del Ventorrillo (conducció principal PK 10+120 a PK 10+420).  
En el projecte presentat, es fa referència als camins ramaders afectats pel traçat de la canonada de proveïment, però esta informació no coincidix exactament amb la disponible en la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
7. Sòl forestal  
S'afecta terrenys classificats com a forestals i a la forest de codi CS1032 Santa Bàrbara patrimonial de la Generalitat Valenciana.  
8. Classificació i qualificació urbanística  
Segons el planejament vigent dels municipis afectats, el depòsit i pràcticament tot el traçat de la canonada discorre per sòl no urbanitzable sense protecció. En els trams del traçat on la canonada transcorre pel nucli urbà de la Torre d'en Doménec, Vilanova d'Alcolea i Benlloch, el sòl es troba qualificat d'ús urbà residencial.  
  
El pla especial té com a objecte compatibilitzar els usos del planejament vigent amb la incorporació de la nova infraestructura.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats per l'actuació.  
- Climatologia: es tracta d'un clima mediterrani subtropical, caracteritzat per unes temperatures moderades, amb hiverns temperats i estius càlids. Es combinen períodes d'aridesa amb fenòmens extrems de gota freda en èpoques tardorenques.   
- Geologia, geomorfologia i edafologia: la zona correspon a terrenys moderns de litologia variable, formats per arenes, argiles i graves, entremesclades o individualitzades. La morfologia és plana. El risc d'erosió actual del terreny pot considerar-se entre moderat a molt baix i el risc d'erosió potencial s'establix entre molt alt i baix.  
  
- Hidrologia: segons l'estudi d'impacte ambiental, en l'apartat 6 Inventari ambiental i descripció de les interaccions ecològiques o ambientals claus, quan parla d'hidrologia superficial, indica el següent: «en la zona no es localitzen cursos d'aigua amb cabals permanents i únicament hi ha barrancs que conduïxen cabals de forma temporal, caracteritzats per presentar un règim típicament mediterrani, amb fortes avingudes d'escassa duració i estiatges molt prolongats». No obstant això, en el mateix apartat 6, però quan parla de fauna, s'indica que es travessen dos llits amb aigua permanent, que són el barranc de la Carrasqueta i el de les Passeres (o riu Xorro). Els llits que conduïxen cabals de forma temporal afectats pel traçat de la canonada són els següents: les Danses i la Font.  
- Vegetació: en l'àrea d'estudi, la vegetació més representativa són els camps de cultiu de secà, la qual cosa determina que la presència i gran proliferació d'espècies nitròfiles que necessiten un alt contingut en nitrats per al seu desenrotllament. El cultiu dominant en l'àrea d'estudi és el de cultius herbacis de secà, ametlers, oliveres i amb alguna parcel·la dispersa de cítrics de regadiu. Quant a la vegetació natural travessada per l'actuació, es veurà afectada una superfície de pineda de pi blanc de repoblació, parcel·les de cultius abandonats i altres ocupades per matoll.   
- Fauna: s'encreua en dos punts llits amb aigua permanent que poden albergar espècies protegides com el renoc comú (Bufo bufo), la granota verda comuna (Pelophylax perezi) i la tortuga d'aigua europea (Emys orbicularis). La població d'arpellot cendrós es distribuïx principalment pel centre i nord de la província, els nuclis principals de la població interior els trobem als termes municipals de Vilanova d'Alcolea, Benlloch i Cabanes. Respecte als mamífers, la fagina (Martes foina) pot resultar freqüent en la zona, així com el teixó comú (Meles meles), espècie associada a zones que disposen de bona corbertura vegetal alternada amb zones obertes i que la seua presència serà freqüent al llarg del traçat proposat. També seran espècies freqüents en gran part de la zona d'actuació la musaranya etrusca (Suncus etruscus), la musaranya domèstica (Crocidura russula), la mostela (Mustela nivalis) i l'esquirol roig europeu (Sciurus vulgaris), lligada principalment a zones boscoses.  
- Paisatge: marge dret del barranc de les Voltes, en l'últim tram d'este dins de la serra d'en Garceran. La vegetació predominant és de matoll mediterrani i, gràcies a la seua orientació nord, és possible el desenrotllament d'un estrat arbori davant d'altres terrenys limítrofs. Seguint el curs del barranc discorre la CV-154. Visualment conforma una unitat tancada corresponent al tram del barranc de les Voltes, a excepció de les cotes més altes, amb una major exposició visual.  
  
- Camins ramaders: en l'estudi d'impacte ambiental es fa referència a l'afectació de 4 camins ramaders, que són el camí dels Romans (Via Augusta), sendera del Pas Reial, carrerada del camí dels Romans, sendera del camí de la Fusta. A més de les indicades en l'estudi es produiria l'ocupació de la sendera del Ventorrillo.  
- Patrimoni arqueològic i cultural: en la zona d'estudi hi ha referències de la possible presència de restes de l'antiga Via Augusta en els PK 4+000 i 10+340.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Amb este epígraf es pretén remarcar els efectes generats per l'actuació.   
Així doncs, durant les obres, cal destacar:  
- Emissió de pols i incorporació de partícules i gasos contaminants procedents de la maquinària pesada i del transport de material.  
  
- Destrucció, per eliminació o compactació, dels sòls.  
- Possibilitat d'abocaments accidentals de substàncies contaminants procedents de maquinària i vehicles d'obra.  
- Deteriorament dels sòls amb aptituds agrícoles per amuntegament o depòsit de materials.  
- Barrera per a les aigües superficials pel depòsit d'amuntegaments durant l'execució de les obres.  
- Desbrossament de vegetació natural.  
- Alteracions sobre la fauna per efectes d'eliminació de vegetació, emissió de partícules de pols i de sorolls.  
- Increment dels nivells sonors existents en l'àrea derivat dels distints fronts de treball.  
- Respecte al patrimoni, l'estudi d'impacte ambiental indica que s'afecta la Via Augusta i que serà necessari realitzar una excavació arqueològica de la zona en els moments previs a la modificació de la superfície del sòl.  
Durant la fase d'explotació, cal destacar:  
- Durant la realització de treballs de manteniment de la canonada poden produir-se alteracions en la qualitat de les aigües superficials per eventuals abocaments de substàncies tòxiques o contaminants i emissions a l'atmosfera a causa del trànsit de vehicles.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst mesures correctores encaminades a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a les conduccions. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.   
Les mesures correctores proposades són:  
- Realitzar el transport d'àrids en camions envelats.  
- Emprar maquinària que tinga el certificat de compliment legislatiu quant a emissió de gasos i que complisca les directives de la CEE en emissió de soroll.  
- Realitzar les activitats en horari diürn.  
- Realitzar regs preventius per a minimitzar l'efecte de l'emissió de pols produït durant l'execució de l'obra en totes aquelles zones en què siga previsible un important moviment de maquinària pesant i en la totalitat de la traça de la rasa per la qual discorrerà la nova canonada, especialment en les proximitats als nuclis urbans.  
  
- Classificació del territori als efectes de localització d'elements auxiliars temporals i permanents.  
- Jalonament de la zona d'ocupació.  
- Impermeabilització del sòl del parc de maquinària per a evitar la possibilitat de contaminació dels sòls del parc on es tinga previst realitzar tasques de reparació de maquinària i vehicles, neteja de motors i formigons. Una vegada acabades les obres, el parc de maquinària es desmantellarà i es procedirà a la restauració de la zona.  
  
- Descompactació dels sòls de l'entorn de les obres i en les zones d'amuntegaments temporals.  
- Recuperació i manteniment de la capa superior de terra vegetal en amuntegaments que no superen 1,5 metres d'alçària, i evitar qualsevol tipus de compactació o consolidació. Mentre romanguen amuntegats hauran de sotmetre's a un tractament de sembra i abonat.  
- -Tractament i gestió de residus. Els punts d'amuntegament i emmagatzematge dels residus d'olis, combustibles, ciments i altres sòlids generats durant qualsevol fase de l'obra descansaran sobre una llosa de formigó impermeable amb un mur perimetral. La zona podrà estar coberta per una capa de material absorbent (arena o bentonita), així com a cobert de la pluja. Es col·locaran rases filtrants perimetrals que arrepleguen l'aigua d'escolament superficial. Es permetrà la canalització de les aigües residuals cap a una planta de tractament formada per un conjunt de desarenador-desgreixador i bassa de decantació. Els residus amuntegats s'entregaran a gestors autoritzats.  
  
- Selecció d'espècies a utilitzar en la restauració de la zona d'ubicació del depòsit i de les zones d'amuntegament.  
- Preparació de la superfície per a la restauració vegetal, per mitjà d'estesa de terra vegetal sobre el terreny prèviament escarificat.  
- Restauració ambiental de llits afectats per mitjà de revegetacions amb espècies òptimes per a este tipus d'ambients, reimplantant l'hàbitat que s'ha alterat.  
- Es procedirà al trasplantament dels exemplars de margalló (Chamaerops humilis) que puguen resultar afectats per les obres o ocupacions temporals.  
- Abans de les labors de desbrossament i retirada del sòl vegetal en les zones d'aplec de materials i instal·lacions auxiliars, es procedirà al rescat d'individus de les espècies faunístiques presents en les àrees d'interés que siguen directament afectades.  
- El calendari d'obres s'adaptarà als períodes més sensibles per a les espècies d'amfibis de la zona (durant el seu període reproductor), i s'evitaran les actuacions de major pertorbació entre finals d'hivern i primavera.  
- Mesures d'integració paisatgística: optimització de l'ús de l'explanació existent per a minimitzar l'afectació a la vegetació, proposta de l'ús de materials, textures i colors per al depòsit i la reposició de la coberta vegetal en els espais resultants de la implantació del depòsit.  
  
- En el cas d'existir jaciments, s'haurà de procedir a la delimitació general de la zona arqueològica per mitjà de jalonament i les proteccions necessàries per a garantir la no afectació a jaciments catalogats pròxims a la traça. La realització de les obres, des del desbrossament superficial fins als moviments de terres, ha de ser objecte del seguiment i de la vigilància arqueològica.  
- Es minimitzarà l'ocupació de superfície dels camins ramaders per la infraestructura durant l'obra, així com el temps d'ocupació, a més d'assegurar el manteniment del trànsit ramader. Una vegada acabades les obres, es procedirà a la reposició dels camins ramaders, i es garantirà el manteniment de les seues característiques.  
Quant al programa de vigilància ambiental, tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de totes les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i del funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
En fase de construcció:  
- Protecció del medi geofísic:  
1. Aire: mantindre l'aire lliure de pols, minimitzar la presència de pols en la vegetació i protecció dels nivells sonors diürns i nocturns en zona residencial.  
2. Sòl: retirada de sòls vegetals per a la seua conservació, evitar la presència de rebutjos en la terra vegetal i preparació del terreny previ a les plantacions.  
3. Sistema hidrològic i qualitat de les aigües: evitar abocaments a llits procedents de les obres a realitzar en les seues proximitats, tractament i gestió de residus i evitar la localització de depòsits de maquinària i materials sobre les zones excloses per a instal·lacions auxiliars.  
- Protecció del medi biòtic:  
Vegetació: protecció de la vegetació en zones limítrofes, preparació de la superfície del terreny per a plantacions i seguiment de les plantacions.  
- Protecció del medi cultural:  
Patrimoni arqueològic i cultural  
L'equip de Control i Vigilància haurà de realitzar un seguiment de l'avanç i del ritme dels treballs i de les modificacions que puguen produir-se en el programa d'obres, i informar mensualment la Direcció d'Obra.  
Consideracions jurídiques  
1. El pla especial examinat, en virtut del que establixen els articles 2 i 3 de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient, es pot considerar de reduït àmbit territorial, per la qual cosa la protecció del medi ambient i la integració ambiental poden aconseguir-se de forma semblant, bé per mitjà de l'aplicació de l'avaluació ambiental del pla, bé per mitjà de l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental del projecte que el realitza. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el pla especial «Proveïment al Consorci d'Aigües Pla de l'Arc i a l'Aeroport de Castelló», així com el projecte d'execució, sempre que este es desenrotlle amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb les condicions establides a continuació.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte, al compliment de les condicions següents:  
1. Caldrà ajustar-se al que dispose l'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció de patrimoni cultural, d'acord amb el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, modificada per la Llei 5/2007, de 9 de febrer.  
Si durant l'execució de les obres es trobara presència de restes arqueològiques, el fet s'informarà a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
2. S'ha d'obtindre l'autorització de la Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Habitatge i Urbanisme d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders, i a la Instrucció de 7 de juliol de 2008 de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, sobre procediments administratius d'autoritzacions singulars i d'ocupació temporal de camins ramaders.  
3. S'ha d'obtindre l'autorització d'ocupació dels terrenys pertanyents a la forest catalogada CS1032 Santa Bàrbara, afectats per les obres, de conformitat amb el que establix la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana i la Llei 14/2003, de 10 d'abril, de Patrimoni de la Generalitat Valenciana.  
4. S'ha d'obtindre l'autorització preceptiva per a les obres a executar que afecten el domini públic hidràulic i la corresponent concessió per al subministrament d'aigua potable per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
5. S'ha d'obtindre l'autorització preceptiva per a les obres a executar que afecten el domini públic viari per part de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
6. S'hauran de preveure en l'execució del projecte les mesures d'integració paisatgística i el programa d'implementació amb eficàcia normativa contingudes en l'estudi d'integració paisatgística. En el moment de l'execució, s'haurà d'assegurar la conservació de zones que poden constituir recursos paisatgístics, com ara els elements identificats en l'estudi arqueològic, o camins que puguen constituir recorreguts escènics com la Via Augusta o altres camins ramaders presents en l'àmbit de l'actuació.  
7. En les obres a realitzar en els encreuaments de llits de cabal continu s'hauran de prendre mesures minimitzadores d'impacte per mitjà de tècnica de col·locació d'atalls, i garantir que no s'interrompa el curs d'aigua, i en els encreuaments de llits d'escolament ocasional, es realitzaran les obres en moments en què no hi haja flux superficial. S'intentarà causar el menor perjuí possible a la vegetació i fauna amb la supervisió dels servicis tècnics de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
8. Les instal·lacions auxiliars s'ubicaran en zones lliures de vegetació natural i el més allunyat possible dels nuclis urbans, de manera que es generen les menors molèsties possibles a la població pròxima.  
9. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització en els processos de restauració. En cap cas estos amuntegaments temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents. De la mateixa manera, en finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subpaviment de tots els terrenys que s'hagueren vist afectats per les obres i la maquinària emprada en estes.  
10. La restauració de la zona es realitzarà amb espècies pròpies de la flora local, i s'evitarà l'ocupació d'espècies exòtiques, en especial, d'aquelles de caràcter invasor, que apareixen en els annexos de l'Orde de 10 de setembre de 2007 de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual s'aproven mesures per al control de les espècies vegetals exòtiques invasores en la Comunitat Valenciana. La revegetació de terrenys forestals i llits es durà a terme amb la supervisió dels servicis tècnics de la Direcció Territorial de Castelló d'esta Conselleria.  
11. Es controlarà el funcionament de la planta de tractament de l'aigua procedent de l'escolament superficial de les zones d'amuntegament i residus contaminants.  
12. S'haurà de determinar el destí final dels materials sobrants de l'excavació, bé per al seu ús en l'obra com a material reutilitzable, bé com a residus inerts adequats en el marc del Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat. En cap cas, s'abandonaran els materials sobrants en el seu emplaçament.  
  
13. Els materials de reblert, els llasts i les arenes que foren necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran estes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.  
14. S'hauran de reposar tots els murs de pedra de bancals que s'afecten amb les obres.  
15. S'adoptaran les màximes mesures de seguretat segons la millor tecnologia disponible per a evitar accidents que puguen generar incendis forestals o un altre tipus de riscos. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants. Els treballs autoritzats se suspendran en el cas que l'alerta de risc d'incendi siga 3.  
16. Es tindran en compte les indicacions de l'informe de l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral de data 8 de maig de 2009.  
17. Durant l'execució de les obres es respectaran els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això. No es desenrotllaran treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a les obres, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.  
18. S'ampliarà el programa de vigilància ambiental al seguiment de les mesures preventives i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental i les derivades d'estes condicions.   
19. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, així com de les condicions d'esta declaració d'impacte ambiental.  
  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 19 de juny de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Ma. Ángeles Centeno Centeno.»  
  
València, 31 d'octubre de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.