Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4750, del 11-05-2004 (2004/3814)

ACORD de 29 de març de 2004, del Ple de la Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació de València, pel qual s'aprova el Reglament de la Cort d'Arbitratge de València.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/a/2004/03/29/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   4750

Data del DOGV
:   11-05-2004

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2004/3814


Data del document
:   29-03-2004

Organisme emissor
:   Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació - València

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * jurisdicció arbitral
    * reglament intern
    * legislació
    * cambra de comerç i indústria

ACORD de 29 de març de 2004, del Ple de la Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació de València, pel qual s'aprova el Reglament de la Cort d'Arbitratge de València. [2004/M3814]
  
De conformitat amb el que disposa l'article 2, apartat i) de la Llei 3/1993, de 22 de març, de Cambres Oficials de Comerç, Indústria i Navegació i l'article 14 de la Llei 60/2003, de 23 de desembre, d'Arbitratge, el Ple de la Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació de València, en sessió celebrada el dia 29 de març de 2004, va acordar aprovar el nou Reglament de la Cort d'Arbitratge de València.
  
València, 29 de març de 2004.- El president: Arturo Virosque Ruiz. El secretari general: Antonio Rico Gil.
  
Reglament de la Cort d'Arbitratge de València
  
Preàmbul:
  
Quan entre dos o més persones hi ha una controvèrsia, pot solucionar-se per elles mateixes mitjançant la transacció o la intervenció judicial. El nostre ordenament jurídic possibilita les parts perquè sotmeten les diferències a la decisió o laude dels àrbitres, que haurà de complir-se perquè, prèviament i amb caràcter voluntari, s'han sotmés a ell.
  
Mitjançant la institució de l'arbitratge, els àrbitres, amigables componedors, exercixen funcions anàlogues a les de l'autoritat judicial, podent i havent de comptar amb la col·laboració i l'auxili d'esta. L'actuació dels àrbitres incidix en un conflicte d'interessos o en una controvèrsia jurídica, que requerix la intervenció d'un tercer.
  
Com encertadament ha indicat el Tribunal Constitucional, l'arbitratge és un mitjà per a la solució de conflictes basat en l'autonomia de la voluntat de les parts i suposa una renúncia a la jurisdicció estatal per la de l'àrbitre o àrbitres. En este sentit, l'arbitratge es considera un equivalent jurisdiccional, per mitjà del qual les parts poden obtindre els mateixos objectius que amb la jurisdicció civil (STC 174/1995).
  
Quan les parts pretenen una determinada tutela, amb base en normes jurídiques o convencionals, es planteja una controvèrsia la decisió de la qual s'encomana a tercers i no a l'autoritat judicial, d'acord amb la Llei 60/2003, de 23 de desembre, d'Arbitratge, com a via per a resoldre els litigis en les relacions mercantils i alternativa a l'acció judicial, d'acord amb els principis de seguretat jurídica i de tutela judicial efectiva, reconeguts respectivament en els articles 9 i 24 de la Constitució Espanyola.
  
L'article 14 de la Llei 60/2003, de 23 de desembre, d'Arbitratge inclou la possibilitat que les parts en conflicte puguen encomanar l'administració de l'arbitratge i la designació dels àrbitres a «corporacions de dret públic que puguen exercir funcions arbitrals, segons les seues normes reguladores».
  
 Normes que garantixen els set principis bàsics que tot òrgan arbitral ha de respectar: d'independència, de transparència, de contradicció, d'eficàcia, de legalitat, de llibertat i de representació.
  
Com establix el preàmbul de la citada disposició legal, l'autonomia privada en matèria d'arbitratge es pot manifestar tant directament, a través de declaracions de voluntat de les parts, com indirectament, mitjançant la declaració de voluntat que l'arbitratge siga administrat per una institució arbitral o es regisca per un reglament arbitral, reglament que, en estos casos, també integra la voluntat de les parts.
  
La Llei 3/1993, de 22 de març, Bàsica de les Cambres Oficials de Comerç, Indústria i Navegació conferix a estes corporacions de dret públic diverses i múltiples funcions de caràcter publicoadministratiu, entre les quals es troba «la d'exercir l'arbitratge mercantil, tant en l'àmbit nacional com en l'internacional», funcions que s'han desenvolupat des de 1911.
  
Les cambres oficials de comerç, indústria i navegació en la doble vessant de corporacions per al foment dels interessos generals del comerç, la indústria, la navegació com a entitats prestadores de servicis a les empreses, conscients de la necessitat d'implantar la cultura de l'arbitratge, donada la gran importància que té la institució arbitral per a la resolució de les controvèrsies que es produïxen en el desenvolupament de qualsevol activitat econòmica, desitgen promoure i fomentar una vertadera «cultura de l'arbitratge» que com a complement al sistema jurisdiccional ajude a resoldre la conflictivitat que qualsevol societat desenvolupada com la nostra genera. Complementarietat que, sense dubte, pot ajudar a un millor funcionament de l'administració de justícia, tant en l'àmbit nacional com en l'internacional.
  
No hi ha dubte que les noves tecnologies i la societat de la informació obrin nous camps per a l'exercici de funcions arbitrals.
  
Així, la resolució extrajudicial de litigis on line, l'ús de l'arbitratge en el comerç electrònic o la connexió en xàrcia de les diferents corts d'arbitratge de les cambres oficials de comerç, indústria i navegació espanyoles, són noves realitats que caldrà afrontar.
  
Tot això amb una inqüestionable finalitat de servici àgil, professional i eficaç tant a les nostres empreses i comerciants com als professionals del dret.
  
La Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació de València, conscient del benefici que el bon funcionament de l'arbitratge significa per al desenvolupament de l'activitat empresarial, des de 1989 administra arbitratges, tant de caràcter nacional com internacional.
  
 Per això, ha elaborat este reglament amb una inqüestionable finalitat de prestar un servici àgil, professional i eficaç tant a empreses, industrials, comercials o de servicis, com als professionals del dret.
  
TÍTOL I
  
Disposicions generals
  
Article 1. Cort d'arbitratge
  
La Cort d'Arbitratge de la Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació de València administrarà els arbitratges que se li sotmeten, siguen de caràcter nacional o internacional, tant en dret com en equitat, amb subjecció al que disposa el present reglament i la Llei 60/2003, de 23 de desembre, d'Arbitratge, en endavant la llei.
  
Article 2. Competència
  
La Cort d'Arbitratge, d'acord amb els seus estatuts, serà competent per a conéixer i administrar els procediments d'arbitratge que li siguen sotmesos en els següents casos:
  
a) Quan existisca un contracte o acord previ, en què s'establisca el sotmetiment exprés a la Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació de València, o específicament a la Cort d'Arbitratge de València per a resoldre diferències i/o controvèrsies i ho sol·licite una de les parts intervinents en aquell.
  
b) Quan no existint un contracte o acord entre les parts per a sotmetre les seues diferències a arbitratge, o existint, no s'hi determinara la submissió a la Cort, esta podrà invitar a les parts a subscriure conveni arbitral de sotmetiment a l'arbitratge institucional d'aquelles.
  
Les referències que en este reglament es fan a la Cort d'Arbitratge, han d'entendre's fetes als seus òrgans de govern competents segons els seus estatuts; i quan ho són al Col·legi Arbitral, comprenen tant els casos de diversos àrbitres com només un d'ells.
  
Igualment, als efectes d'este reglament, l'expressió demandant es referix a la part o parts sol·licitants de l'arbitratge, i l'expressió demandat a la part o parts contràries.
  
Article 3. Seu
  
La seu de la Cort d'Arbitratge radicarà al domicili de la Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació de València. Excepcionalment, si la Cort ho considerara oportú, d'ofici o a instància de part, podrà desplegar diligències o sessions en un lloc distint, amb la notificació prèvia a les parts.
  
Article 4. Idioma
  
Els idiomes en què es desenvoluparà l'arbitratge seran el castellà o el valencià, podent les parts utilitzar qualsevol d'ambdós llengües. En cas d'existir discrepàncies quant a la llengua, el procediment se seguirà en castellà.
  
En qualsevol cas, les parts podran dirigir-se a la Cort d'Arbitratge en qualsevol llengua que siga oficial dins de la Unió Europea. En este cas la presentació de les traduccions jurades haurà de ser simultània als escrits que acompanye, sent de compte de la part proponent ese despeses de traducció i interpretació.
  
Article 5. Interpretació
  
La Junta de Govern és l'òrgan encarregat de resoldre qualsevol dubte que puga sorgir amb referència a la interpretació i aplicació del present reglament. Allò no establit en este reglament, i allò que es referix al desenvolupament del procediment arbitral, es regirà per la voluntat de les parts i si no n'hi ha per allò que s'ha acordat pels àrbitres.
  
Article 6. Notificacions
  
El demandant haurà d'indicar en el seu escrit de demanda d'arbitratge el seu domicili a efectes de notificacions. Així mateix, el demandant té l'obligació de designar un domicili del demandat a efectes de comunicar-li l'existència de l'arbitratge. No obstant això, podrà designar diversos domicilis si existiren motius fundats per a prevore que en el primer no serà efectiva la notificació. En este últim cas, haurà d'indicar l'orde en què al seu entendre puga efectuar-se amb èxit la comunicació.
  
Tota notificació o comunicació es considerarà rebuda el dia en què haja sigut entregada personalment al destinatari o haja sigut entregada al seu domicili, residència habitual, establiment o direcció. Així mateix, serà vàlida la notificació o comunicació realitzada per tèlex, fax o un altre mitjà de telecomunicació electrònic, telemàtic o d'una altra classe semblant que permeta l'enviament i la recepció d'escrits i documents deixant constància de la remissió i recepció, i que hagen sigut designats per l'interessat. En el cas que no es descobrisca, després d'una indagació raonable, cap d'eixos llocs, es considerarà rebuda el dia en què haja sigut entregada o intentada l'entrega, per correu certificat o qualsevol altre mitjà que deixe constància, a l'últim domicili, residència habitual, direcció o establiment coneguts del destinata
  
De no resultar positiva la notificació en cap dels domicilis designats pel demandant, es podrà efectuar, si l'àrbitre ho considera necessari, mitjançant la publicació en el Butlletí Oficial de la Província o diari oficial de la comunitat autònoma corresponent.
  
Les parts tenen obligació de comunicar a la Secretaria de la Cort qualsevol variació dels seus domicilis que es produïsca durant el procediment arbitral.
  
Article 7. Comunicacions
  
Les comunicacions de les parts i dels àrbitres a la Cort d'Arbitratge, i d'esta a estes, s'efectuaran a través de la Secretaria.
  
Les comunicacions de les parts s'efectuaran per escrit, firmades per l'interessat o pel seu representant.
  
Les notificacions i comunicacions es realitzaran per qualsevol mitjà que permeta tindre constància de la recepció per l'interessat o el seu representant, segons el que establix l'article 6.
  
Article 8. Documentació
  
De tots els escrits que presenten les parts, s'acompanyaran, a més, tantes còpies com siguen les restants parts i àrbitres intervinents en el procediment, quedant els originals depositats i arxivats en la Secretaria de la Cort.
  
Si la documentació que se presente no és original, esta haurà de ser aportada per qui la presente si així ho requerix la Secretaria de la Cort, els àrbitres o qualsevol de les parts. En tot cas es tindrà en compte respecte al tractament de les dades en general, allò que s'ha establit per la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal, o norma que la substituïsca.
  
La confidencialitat de la documentació generada en l'arbitratge haurà de ser observada tant per la Cort com per les parts, els seus advocats, assessors, així com pels pèrits i eventuals testimonis.
  
Article 9. Tipus d'arbitratge
  
Hi ha dos tipus d'arbitratge: de dret i d'equitat.
  
Pel fet de sotmetre's al present reglament, s'entén que les parts han optat perquè els àrbitres decidisquen conforme a dret.
  
No obstant això, les parts podran optar, mitjançant acord exprés, perquè l'arbitratge siga d'equitat.
  
Article 10. Còmput de terminis
  
Per al còmput dels terminis en el present reglament, es comptarà sempre a partir del dia següent a aquell en què es reba la notificació. Quan els terminis s'indiquen per dies s'entén que estos són hàbils. En tot cas s'entenen com a inhàbils els dies assenyalats com a no laborables a la ciutat de València.
  
Si el termini es fixa en mesos, estos es computaran de data a data. Si en el mes del venciment no hi ha dia equivalent a aquell en què comença el còmput, s'entendrà que el còmput expira l'últim dia del mes.
  
Quan l'últim dia del termini siga inhàbil, s'entendrà prorrogat al primer dia hàbil següent.
  
El mes d'agost es declara inhàbil a tots els efectes, inclòs el termini per a dictar el laude, igual que la totalitat dels dissabtes de l'any.
  
Article 11. Representació i defensa
  
Les parts podran concórrer al procediment, per si mateixes o mitjançant representants o assessors degudament acreditats. Les parts podran estar assistides per advocats en exercici.
  
Article 12. Despeses de l'arbitratge
  
La presentació de la demanda d'arbitratge donarà dret al cobrament de les despeses de tramitació derivades del procediment arbitral. Estes despeses, així com les altres que resulten aplicables i els honoraris dels àrbitres, es determinaran i publicaran en les corresponents tarifes, que formaran part del present reglament a manera d'annex i que podran ser revisades per la Cort periòdicament.
  
Plantejada una demanda, les parts, o si no n'hi ha, la demandant, hauran d'efectuar una provisió de fons en el termini requerit per la Secretaria de la Cort, destinada a fer front als honoraris dels àrbitres i a les despeses de tramitació, calculats estos dos segons les tarifes que formen part del present reglament i, que podran ser revisades per la Cort periòdicament.
  
No s'efectuarà cap prova el cost del qual no quede prèviament cobert o garantit per qui la proposara.
  
Article 13. Normes aplicables
  
Quan l'arbitratge siga de dret, els àrbitres decidiran la controvèrsia d'acord amb les normes jurídiques elegides per les parts. En absència d'elecció per les parts, l'àrbitre o els àrbitres fixaran les normes jurídiques que entenga aplicables a la controvèrsia, tenint en compte, en tot cas, la llei espanyola, les estipulacions del contracte i els usos aplicables.
  
TÍTOL II
  
Dels àrbitres
  
Article 14. Cens arbitral
  
La Cort mantindrà actualitzat un cens d'àrbitres que estarà compost per persones de reconegut prestigi professional i independència. En el dit cens, estaran inscrits d'ofici, les persones que, complint els requisits prèviament determinats, la Cort decidisca integrar en funció de les circumstàncies personals i professionals.
  
Els que desitgen ser inclosos en el cens d'àrbitres de la Cort, hauran de sol·licitar-ho per escrit a la Junta de Govern, especificant les matèries o camps en què es consideren especialitzats. El Consell Superior Arbitral, amb la proposta prèvia de la Junta de Govern, decidirà sobre la inclusió sol·licitada, d'acord amb el que establix el paràgraf anterior.
  
Per a assumptes molt concrets i en atenció a les particularitats i especialitat del cas, la Cort podrà designar àrbitres als que no figuren en el cens d'àrbitres, que compliran la seua comesa amb subjecció al que establix este reglament. La inscripció dels dits àrbitres amb caràcter permanent requerirà, no obstant això, l'acord exprés de la Junta de Govern en este sentit.
  
Article 15. Designació de l'àrbitre
  
De no estar previst en el conveni arbitral, la Junta de Govern designarà l'àrbitre o àrbitres, en nombre d'un o tres, amb tota llibertat de criteri, atenent preferentment la naturalesa de la qüestió plantejada i el lloc de celebració de l'arbitratge, sense més limitacions que les que impose la llei.
  
Així mateix, la Junta de Govern es reserva la facultat, si és procedent, d'invitar les parts perquè designen àrbitre de mutu acord, concedint-los per a això un termini de set dies.
  
 Si les parts no feren ús d'esta facultat en el termini indicat, els àrbitres seran igualment designats entre els components del cens per la Junta de Govern.
  
En el cas que les parts hagueren optat per nomenar cada un un àrbitre, disposaran per a això d'un termini de set dies, i la Junta de Govern procedirà al nomenament del tercer àrbitre, que actuarà com a president del Col·legi Arbitral, d'entre els àrbitres integrants del cens de la Cort.
  
En els arbitratges interns que han de decidir-se en dret, l'àrbitre designat tindrà la condició d'advocat en exercici o jurista de reconegut prestigi amb més de 15 anys d'exercici professional.
  
Per acord de la Junta de Govern les facultats establides en este article per a la designació de l'àrbitre o àrbitres podrà delegar-les en el president d'acord amb el que disposen els estatuts de la Cort d'Arbitratge de València.
  
Article 16. Acceptació de l'àrbitre
  
La Cort notificarà la seua designació a l'àrbitre o, si és procedent, a cada u dels àrbitres, sol·licitant la seua acceptació per escrit dins del termini de set dies a comptar des del següent a la notificació. Una vegada formalitzada l'acceptació, serà notificada a les parts per la Secretaria de la Cort.
  
Transcorregut el dit termini sense rebre's l'acceptació, es considerarà que no accepten el nomenament, procedint llavors la Junta de Govern a nomenar directament els àrbitres que siguen necessaris, realitzant-se d'idèntica manera la notificació i acceptació, i així successivament si fóra necessari.
  
Quan siguen diversos els àrbitres, el Col·legi Arbitral es considerarà constituït a partir de la data en què l'últim àrbitre haja acceptat la designació, la qual cosa serà notificada a les parts per la Secretaria de la Cort.
  
Article 17. Abstenció i recusació
  
Tot àrbitre ha de ser i romandre durant l'arbitratge independent i imparcial. En qualsevol cas, no podrà mantindre ni haver mantingut amb les parts relació personal, professional o comercial.
  
La persona proposada per a ser àrbitre haurà de revelar totes les circumstàncies que puguen donar lloc a dubtes justificats sobre la seua imparcialitat i independència.
  
L'àrbitre, a partir del seu nomenament, comunicarà a les parts sense demora qualsevol circumstància sobrevinguda.
  
En qualsevol moment de l'arbitratge qualsevol de les parts podrà demanar als àrbitres l'aclariment de les seues relacions amb algunes de les altres parts.
  
Un àrbitre només podrà ser recusat si concorren en ell circumstàncies que donen lloc a dubtes justificats sobre la seua imparcialitat o independència, o si no posseïx les qualificacions convingudes per les parts.
  
 Una part només podrà recusar l'àrbitre nomenat per ella, o en el nomenament del qual haja participat, per causes de què haja tingut coneixement després de la seua designació.
  
Article 18. Forma i temps de la recusació
  
La part que desitge recusar un àrbitre haurà de fer-ho en el termini de cinc dies des que conega la designació d'este o des que tinga coneixement de les circumstàncies que motiven la recusació.
  
La recusació es farà per escrit i haurà de ser motivada.
  
La recusació es notificarà a la Junta de Govern, a través de la Secretaria, la qual donarà compte a l'altra part i a l'àrbitre o àrbitres recusats en el més breu termini possible.
  
Article 19. Efectes de la recusació
  
Quan un àrbitre haja sigut recusat per una de les parts, l'altra part podrà acceptar la recusació. L'àrbitre també podrà després de la recusació renunciar al càrrec.
  
En cap d'estos dos casos s'entendrà que açò implica acceptació de les raons en què es funda la recusació. L'àrbitre recusat serà apartat de les seues funcions procedint-se al nomenament d'un altre en la forma prevista per a les substitucions en l'article següent.
  
Si l'altra part no accepta la recusació i l'àrbitre recusat no renúncia, la decisió respecte de la recusació serà presa per la Junta de Govern de la Cort en el termini de cinc dies, procedint-se, en cas d'acceptar-se, al nomenament d'un altre en la forma prevista en este reglament; en cas de no acceptar-se, la part interessada podrà, si és procedent, fer valdre la recusació al sol·licitar l'anul·lació del laude.
  
Article 20. Substitució d'àrbitres
  
Qualsevol quina siga la causa per la qual calga designar un nou àrbitre es farà pel mateix procediment mitjançant el qual va ser designat el substituït.
  
Article 21. Remoció d'àrbitres
  
En el cas que un àrbitre no complisca amb les seues funcions o en el cas que una impossibilitat de fet o de dret li impedira exercir-les, s'aplicarà el procediment relatiu a la recusació i substitució d'àrbitres.
  
Article 22. Potestat dels àrbitres sobre la seua competència
  
Els àrbitres estaran facultats per a decidir sobre la seua pròpia competència, fins i tot sobre les excepcions relatives a l'existència o a la validesa del conveni arbitral o qualssevol altres l'estimació de les quals impedisca entrar en el fons de la controvèrsia. A este efecte, el conveni arbitral que forme part d'un contracte es considerarà com a acord independent de les altres estipulacions d'este.
  
Les excepcions a què es referix l'apartat anterior hauran d'oposar-se a tot tardar en el moment de presentar la contestació, sense que el fet d'haver designat o participat en el nomenament dels àrbitres impedisca oposar-les. L'excepció consistent que els àrbitres s'excedixen de l'àmbit de la seua competència haurà d'oposar-se tan prompte com es plantege, durant les actuacions arbitrals, la matèria que excedisca del dit àmbit.
  
Els àrbitres només podran admetre excepcions oposades amb posterioritat si la demora resulta justificada.
  
Els àrbitres podran decidir les excepcions de què tracta este article amb caràcter previ o junt amb les altres qüestions sotmeses a la seua decisió relatives al fons de l'assumpte. La decisió dels àrbitres només podrà impugnar-se mitjançant l'exercici de l'acció d'anul·lació del laude en què s'haja adoptat. Si la decisió fóra desestimatòria de les excepcions i s'adoptara amb caràcter previ, l'exercici de l'acció d'anul·lació no suspendrà el procediment arbitral.
  
Article 23. Potestat dels àrbitres per a adoptar mesures cautelars
  
Els àrbitres podran, a instància de qualsevol d'elles, adoptar les mesures cautelars que estimen necessàries respecte de l'objecte del litigi. Els àrbitres podran exigir caució suficient al sol·licitant.
  
A les decisions arbitrals sobre mesures cautelars, qualsevol quina siga la forma que revisten, els seran d'aplicació les normes sobre anul·lació i execució forçosa de laudes establits en la llei.
  
Article 24. Honoraris dels àrbitres
  
Els honoraris dels àrbitres es regiran per les tarifes aprovades per la Junta de Govern, que figuren com a annex al present reglament, i es produiran sobre l'import de la valoració, reclamació, indemnització, etc., que fixen o sol·liciten les parts o una d'elles, amb independència de la xifra que es fixe en el laude. En cas de dubte respecte de la quantia de l'assumpte o ser indeterminada, esta la fixarà la Junta de Govern de la Cort.
  
TÍTOL III
  
Procediment
  
Article 25. Demanda
  
La intervenció de la Cort d'Arbitratge es produirà a instància de part, mitjançant escrit de demanda d'arbitratge a presentar davant de la Secretaria d'esta.
  
La demanda d'arbitratge haurà de tindre el següent contingut mínim:
  
a) La petició expressa que l'arbitratge se sotmeta a la Cort d'Arbitratge de València.
  
b) Nom i cognoms, o raó social, NIF o CIF, domicili de les parts o domicili a efecte de notificacions i, si és procedent, la representació que tinga el demandant.
  
c) Referència al conveni arbitral en qualsevol de les seues formes establides per la llei, en el cas que existisca.
  
d) Referència a l'acte o contracte de què resulte el litigi o amb el qual el litigi estiga relacionat.
  
e) Una exposició de les pretensions del demandant i, si és procedent, dels fonaments jurídics, amb indicació de la quantia.
  
f) Lloc, data i firma.
  
A esta sol·licitud d'arbitratge el sol·licitant haurà d'acompanyar els següents documents:
  
1) El document acreditatiu de la representació, en els casos en què així siga procedent, que justifique aquella, segons el dret aplicable a la persona representada.
  
2) El conveni arbitral en el cas que existisca.
  
3) Documentació acreditativa de l'existència de l'acte o contracte de què resulte el litigi.
  
Article 26. Esmena
  
En el cas que l'escrit de demanda no complira algun dels requisits anteriors, o alguna de les seues manifestacions resultara incompleta o confusa, es concedirà un termini de cinc dies perquè el demandant esmene tals defectes.
  
 Si transcorregut el citat termini la part demandant no haguera procedit a l'esmena, la Junta de Govern de la Cort d'Arbitratge de València acordarà l'arxiu de les actuacions en el cas que es fera impossible la continuació del procediment.
  
Article 27. Admissió de la demanda
  
La Junta de Govern adoptarà, en el termini màxim de 15 dies, la corresponent decisió sobre la seua admissió. Podent, en conseqüència:
  
1r. Acceptar l'encàrrec arbitral, procedint, en este cas, a notificar-lo al demandant, junt amb la sol·licitud de la provisió de fons a efectuar a fi d'atendre les despeses i honoraris previsibles d'arbitratge. La provisió de fons serà depositada en la Secretaria de la Cort en el termini de cinc dies, transcorregut el dit termini sense que esta s'haja realitzat no es donarà inici al procediment arbitral.
  
Una vegada acceptat l'encàrrec arbitral, la Junta de Govern designarà àrbitre o àrbitres d'acord amb el títol II del present reglament, l'acceptació del qual serà notificada per escrit a les parts.
  
2n. Rebutjar l'arbitratge en els següents supòsits:
  
- Si el conveni arbitral contravinguera la llei o el present reglament.
  
- Si s'advertira manifesta inexistència, nul·litat o caducitat del conveni arbitral.
  
En estos casos es notificarà al demandant el rebuig de l'encàrrec arbitral, expressant els motius que l'han provocat.
  
3r. Quan la Cort comprove prima facie que el conveni existent no inclou expressament l'arbitratge de la Cort de València o bé no existisca conveni, esta podrà requerir al demandat perquè accepte expressament el sotmetiment.
  
Article 28. Contestació a la demanda
  
Si la Junta de Govern accepta l'encàrrec arbitral, i el demandant ha procedit al depòsit de la provisió de fons fixada, la Cort donarà trasllat de la demanda d'arbitratge al demandat, requerint-lo perquè en el termini de 20 dies realitze totes les al·legacions que considere necessàries que per a la millor defensa dels seus interessos i procedisca a depositar la quantitat que es fixe en concepte de provisió de fons.
  
Conforme al que disposa l'article 31 de la Llei 60/2003, de 23 de desembre, d'Arbitratge, la inactivitat del demandat no impedirà que es dicte laude ni li privarà d'eficàcia en els casos legalment previstos.
  
El termini de 20 dies podrà ser ampliat fins a un màxim de 30 dies quan alguna de les parts haja de ser citada en un altre estat.
  
Si el demandat no fera la provisió, la part demandant, a requeriment de la Secretaria de la Cort i en el termini de cinc dies, podrà satisfer-la, amb reconeixement en este cas, en el laude que es dicte, del seu dret a ser reintegrada de tal quantitat per la part que no haguera cobert la dita provisió, sense perjuí del pronunciament que es dictara sobre costes.
  
 Segons el parer de la Junta de Govern de la Cort d'Arbitratge, la falta de provisió prevista en el paràgraf anterior, podrà condicionar la continuació de l'arbitratge. De la contestació presentada pel demandat es donarà immediat trasllat al demandant.
  
Article 29. Demanda reconvencional
  
La part demandada que desitge formular una demanda reconvencional, deurà presentar-la al mateix temps que la seua contestació en un termini de 20 dies a comptar des del següent a la notificació de la demanda, donant-se trasllat d'esta a la part demandant per a la seua contestació en el termini de 10 dies.
  
Article 30. Rebel·lia del demandat
  
Si dins del termini fixat al demandat este no formulara l'escrit de contestació a la demandada sense al·legar justa causa, malgrat haver sigut notificat fefaentment, prosseguirà el procediment considerant-lo en situació de rebel·lia, i no es durà a terme cap altra notificació excepte la del laude que posa fi al procediment arbitral, que es notificarà en la forma prevista en l'article 497.2 de la LEC.
  
La resolució que declare la rebel·lia es notificarà al demandat per correu, si el seu domicili fóra conegut i, si no ho fóra, mitjançant edictes.
  
Article 31. Compareixença de les parts
  
El Col·legi Arbitral podrà convocar a les parts a una compareixença a fi de tractar aquelles qüestions que es consideren d'importància per al curs de l'arbitratge on se'ls exhortarà perquè arriben a un acord sobre la qüestió.
  
De no produir-se esta, les parts complementaran de forma oral o per escrit les pretensions inicials sotmeses a l'arbitratge, presentaran els documents que consideren necessaris per a la seua millor defensa i proposaran qualsevol mitjà de prova de què intenten valdre's.
  
Article 32. Ordenació del procediment
  
Els àrbitres no estan subjectes a terminis determinats al llarg del desenvolupament de l'arbitratge, sense perjuí del termini de sis mesos establit en la Llei d'Arbitratge i este reglament per a dictar el laude.
  
L'àrbitre o àrbitres, amb sotmetiment al present reglament, ordenarà el procediment arbitral amb llibertat per a practicar totes les diligències que considere necessàries que encara que no li hagueren sigut sol·licitades per les parts, i seran els que impulsen el procediment arbitral a fi d'agilitzar el pas d'una fase a una altra, podent fixar, si així ho consideren convenient, terminis no indicats en este. Tot això amb subjecció als principis d'audiència, contradicció i igualtat.
  
Queda a la lliure decisió dels àrbitres l'acceptació o no de les proves que hagen sigut sol·licitades per les parts, així com practicar altres que consideren convenients.
  
 A tota pràctica de prova seran citades i podran intervindre les parts o els seus representants.
  
Article 33. Desistiment i suspensió
  
En qualsevol moment abans de dictar-se el laude, les parts de comú acord poden desistir de l'arbitratge o suspendre'l per un termini cert i determinat.
  
En el primer cas, satisfaran les despeses causades fins al moment de desistiment, inclosos les despeses de tramitació i entre un 20% i un 80% dels honoraris que hagueren pogut correspondre als àrbitres, segons el moment processal en què desistiren, a criteri de la Junta de Govern.
  
Article 34. Testimonis
  
1. En cas de prova testifical, cada part comunicarà als àrbitres, el nom i la direcció dels testimonis que es proposen presentar.
  
2. Els àrbitres són lliures per a decidir la forma en què hauran de citar-se i interrogar-se els testimonis, o si poden presentar les seues declaracions per escrit i degudament firmades.
  
Article 35. Pèrits
  
Els àrbitres podran nomenar, d'ofici o a instància de part, un o diversos pèrits, definir la seua missió, rebre els seus informes i prendre'ls declaració en presència de les parts.
  
Les parts estan obligades a facilitar al pèrit tota la informació pertinent per al seu examen.
  
Quan una part ho sol·licite o quan els àrbitres ho consideren necessari, tot pèrit, després de la presentació del seu dictamen, haurà de participar en una audiència podent interrogar-lo tant l'àrbitre com les parts, per si, o assistides de pèrits.
  
Tot això, sense perjuí de la facultat de les parts, d'aportar dictàmens pericials per pèrits lliurement designats.
  
Article 36. Auxili judicial
  
Els àrbitres podran d'acord amb el que disposa llei, sol·licitar l'auxili del jutge de primera instància del lloc on es desenvolupe l'arbitratge per a practicar proves que no puguen efectuar per si mateixos.
  
Igualment podran sol·licitar l'auxili de la Cort d'Arbitratge, constituïda al si de la Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació, de la demarcació on s'hagen de practicar les proves i les notificacions que s'interessen.
  
Article 37. Conclusions
  
Els àrbitres, una vegada practicades totes les proves, convocaran a les parts en un termini de cinc dies per a oir-les personalment o bé, perquè presenten escrit de conclusions.
  
En tot cas, els àrbitres podran ordenar, dins del termini per a dictar laude, la pràctica de qualsevol altra prova que estimen necessària per al millor coneixement de l'assumpte plantejat.
  
TÍTOL IV
  
Laude
  
Article 38. Laude per acord de les parts
  
Si durant les actuacions arbitrals les parts arriben a un acord que pose fi total o parcialment a la controvèrsia, els àrbitres donaran per acabades les actuacions respecte als punts acordats i, si ambdós parts el sol·liciten, i els àrbitres no aprecien motiu per a oposar-se, faran constar eixe acord en forma de laude en els termes convinguts per les parts.
  
Article 39. Forma i contingut del laude
  
Els àrbitres decidiran la controvèrsia en un sol laude, o en tants laudes parcials com estimen necessaris.
  
El laude haurà de ser motivat, constar per escrit, i ser firmat pels àrbitres, els quals podran expressar el seu parer discrepant. Quan hi haja més d'un àrbitre, bastaran les firmes de la majoria dels membres del Col·legi Arbitral, o només la del seu president, sempre que es manifesten les raons de la falta d'una o més firmes.
  
Constarà en el laude la data en què ha sigut dictat, i el lloc de l'arbitratge.
  
Els àrbitres es pronunciaran en el laude sobre les costes de l'arbitratge, que inclouran els honoraris i despeses dels àrbitres, les despeses d'administració de l'arbitratge i els altres despeses originades en el procediment arbitral.
  
Article 40. Termini per a dictar laude
  
Els àrbitres hauran de decidir la controvèrsia en dels sis mesos següents a la data de presentació de la contestació de la part demandada o d'expiració del termini per a presentar-la.
  
 Excepte acord en contrari de les parts, este termini podrà ser prorrogat pels àrbitres per un termini no superior a dos mesos, mitjançant decisió motivada.
  
Article 41. Protocol·lització i notificació del laude
  
Excepte acord exprés en contrari de les parts, el laude es protocol·litzarà notarialment per la Secretaria de la Cort, abans de la seua notificació, sent de compte de les parts les despeses derivades de la mateixa.
  
Els àrbitres notificaran el laude a les parts a través de la Secretaria de la Cort.
  
Article 42. Correcció, aclariment i complement del laude
  
En els cinc dies següents a la notificació del laude qualsevol de les parts podrà, amb notificació a l'altra, sol·licitar als àrbitres:
  
a) La correcció de qualsevol error de càlcul, de còpia, tipogràfic o de naturalesa semblant.
  
b) L'aclariment d'un punt o d'una part concreta del laude.
  
c) El complement del laude respecte de peticions formulades i no resoltes en ell.
  
 Amb l'audiència prèvia de les altres parts, els àrbitres resoldran sobre les sol·licituds de correcció d'errors i d'aclariment en el termini de 10 dies a comptar des de la data de la sol·licitud de correcció o aclariment, i sobre la sol·licitud de complement en el termini de 20 dies, des de la seua presentació.
  
En els 10 dies següents a la data del laude, els àrbitres podran procedir d'ofici a la correcció d'errors a què es referix el paràgraf a) del present article.
  
El que disposen els articles 35, 36 i 37 s'aplicarà a les resolucions arbitrals sobre correcció, aclariment i complement del laude.
  
Quan l'arbitratge siga internacional, els terminis de 10 i 20 dies establits en els apartats anteriors seran terminis d'un i dos mesos, respectivament.
  
Article 43. Eficàcia del laude ferm i revisió
  
El laude només podrà anul·lar-se en els casos previstos en la llei. El laude ferm és definitiu per a les parts.
  
El laude ferm produïx efectes de cosa jutjada, només s'hi podrà sol·licitar la revisió, conforme al que establix la Llei d'Enjudiciament Civil per a les sentències fermes.
  
Article 44. Execució forçosa del laude
  
Transcorregut el termini establit en l'article 40 de la Llei 60/2003, sense que s'haja interposat recurs d'anul·lació i sense haver-se complit el laude, podrà obtindre's l'execució forçosa segons el que establix el títol VIII de la citada disposició legal.
  
Disposició transitòria
  
En els casos en què amb anterioritat a l'entrada en vigor d'este reglament, el demandat haguera rebut el requeriment de sotmetre la controvèrsia a arbitratge o s'haguera iniciat el procediment arbitral, este es regirà pel que disposa la Llei 36/1988, de 5 de desembre, d'Arbitratge. No obstant això, s'aplicaran en tot cas les normes d'este reglament relatives al conveni arbitral, i als seus efectes.
  
Als laudes dictats amb posterioritat a l'entrada en vigor d'esta llei els seran d'aplicació les normes d'esta relatives a anul·lació i revisió.
  
Els procediments d'execució forçosa de laudes i d'exequàtur de laudes estrangers que es trobaren pendents a l'entrada en vigor d'esta llei se seguiran substanciant pel que disposa la Llei 36/1988, de 5 de desembre, d'Arbitratge.
  
Disposició addicional
  
La modificació d'este reglament, en les normes que no interferisquen la legislació vigent, haurà de ser aprovada pel Ple de la Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació de València, a proposta de la Junta de Govern de la Cort d'Arbitratge.
  
Disposicions finals
  
Primera
  
El present reglament entra en vigor el dia següent de l'aprovació pel Ple de la corporació.
  
A l'entrada en vigor d'este reglament, quedarà sense efectes l'anterior Reglament de la Cort d'Arbitratge de la Cambra de Comerç de València.
  
Segona
  
En tot el no establit en este reglament, serà d'aplicació la Llei 60/2003, de 23 de desembre, d'Arbitratge o norma que la substituïsca, així com les altres normes processals de caràcter civil.
  
Models de clàusules arbitrals
  
Conveni arbitral tipus
  
«Les parts intervinents acorden que tot litigi, discrepància, qüestió o reclamació resultants de l'execució o interpretació del present contracte o relacionats amb ell, directament o indirectament, es resoldran definitivament mitjançant arbitratge administrat per la Cort d'Arbitratge de València, a la qual s'encomana l'administració de l'arbitratge i la designació dels àrbitres, d'acord amb el seu reglament i estatuts.
  
Igualment, els sotasignats fan constar expressament el seu compromís de complir el laude arbitral que es dicte.»
  
Conveni arbitral tipus
  
Controvèrsies intrasocietàries
  
«1. Tota controvèrsia o conflicte de naturalesa societària, entre la societat i els socis, entre els òrgans d'administració de la societat, qualsevol quina siga la seua configuració estatutària i els socis, o entre qualsevol dels anteriors, es resoldrà definitivament mitjançant arbitratge de dret per un o més àrbitres, en el marc de la Cort, de conformitat amb el seu reglament i estatut, a la qual s'encomana l'administració de l'arbitratge i la designació de l'àrbitre o del tribunal arbitral.
  
2. Totes les impugnacions d'acords socials o decisions adoptats en una mateixa Junta o en un mateix Consell d'Administració i basades en causes de nul·litat o d'anul·labilitat, se substanciaran i decidiran en un mateix procediment arbitral.
  
3. La Cort nomenarà àrbitre o àrbitres, si és procedent, en els procediments arbitrals d'impugnació d'acords o de decisions fins transcorreguts 40 dies des de la data d'adopció de l'acord o decisió impugnada i, si foren inscriptibles, des de la data de la publicació en el Butlletí Oficial del Registre Mercantil.
  
4. En els procediments d'impugnació d'acords socials la pròpia Cort fixarà el nombre d'àrbitres i designarà i nomenarà a tots ells.
  
5. Els socis, per si i per la societat que constituïxen, fan constar com a futures parts el seu compromís de complir el laude que es dicte.»
  
Despeses de l'arbitrtatge
  
Les despeses de l'arbitratge inclouen els honoraris i despeses degudament justificats dels àrbitres, les despeses que origine la protocol·lització notarial del laude i el seu aclariment, les derivades de notificacions i les que origine la pràctica de les proves i les despeses de tramitació i d'administració de l'arbitratge.
  
La quantia per al càlcul dels honoraris dels àrbitres i de la taxa d'administració serà el contingut econòmic de l'arbitratge i, si este resultara indeterminat, el fxjarà la Cort. (Articles 12 i 14 del reglament).
  
La fixació de la quantia dels honoraris la farà la Cort en funció de la naturalesa del litigi, complexitat i qualssevol altres circumstàncies que es consideren rellevants en este.
  
Abans del començament de qualsevol peritatge acordat per l'àrbitre d'ofici o a sol·licitud de les parts, estes o la sol·licitant, hauran de pagar una provisió l'import de la qual, fixat pel pèrit, haurà de ser suficient per a cobrir els honoraris i les despeses previsibles que se'n deriven.
  
Idèntic tractament es podrà donar a la realització de les proves.
  
Honoraris dels àrbitres
  
L'import dels honoraris dels àrbitres es calcularà aplicant a cada tram successiu de la quantia en litigi, les quantitats que s'indiquen en la taula de tarifes, aprovades per la Junta de Govern de la Cort en novembre de 1989, i subjectes a les modificacions que acorde la pròpia Junta de Govern.
  
Si foren tres els àrbitres percebran la quantitat que els corresponga distribuint-se-la per parts iguals entre si, a no mediar acord distint entre ells.
  
Taxes d'administració
  
L'import de la taxa d'administració es calcularà aplicant a cada tram successiu de la quantia en litigi les quantitats que s'indiquen en la taula de taxes, aprovades per la Junta de Govern de la Cort en novembre de 1989, u subjectes a les modificacions que acorde la pròpia Junta de Govern.


Còpia Permalink ELI