Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2968, del 10-04-1997 (1997/6553)

ORDEN de 5 de febrero de 1997 de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se regula el Plan de Formación Lingüístico-Técnica en Valenciano del Profesorado No Universitario, y la obtención de las titulaciones administrativas necesarias para la enseñanza en Valenciano y de Valenciano en todos los niveles de enseñanza no universitaria.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/1997/02/05/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   2968

Data del DOGV
:   10-04-1997

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1997/6553


Data del document
:   05-02-1997

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Ciència

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

ORDRE de 5 de febrer de 1997, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es regula el Pla de Formació Lingüístico-Tècnica en Valencià del Professorat No Universitari, i l'obtenció de les titulacions administratives necessàries per a l'ensenyament en Valencià i de Valencià en tots els nivells d'ensenyament no universitari.  
L'Ordre de 21 de maig de 1985 (DOGV núm. 257 de 3 de juny) de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència i l'Ordre de 15 de juny de 1994 de la Conselleria d'Educació i Ciència (DOGV núm. 2.302 de 4 de juliol), regulen el Reciclatge de Valencià que s'articula en el Pla de Formació Lingüístico-Tècnica en Valencià del Professorat No Universitari, estableixen les matèries que integren els diferents nivells dels dos cicles dels cursos i mòduls del Pla de Formació, així com la seua distribució horària i els seus objectius i continguts. Així mateix regulen l'obtenció del Certificat de Capacitació per a l'Ensenyament en Valencià i el Diploma de Mestre de Valencià.  
L'Ordre de 24 de maig de 1995 (DOGV núm. 2.530 de 15 de juny) de la Conselleria d'Educació i Ciència, regula l'obtenció del Certificat de Capacitació per a l'Ensenyament en Valencià i del Diploma de Mestre de Valencià dins dels estudis conduents a l'obtenció de les diferents titulacions universitàries.  
L'augment de la demanda social d'ensenyament en valencià, junt a la nova concepció del sistema educatiu, comporten la necessitat que tot el professorat no universitari de la Comunitat Valenciana assolesca ràpidament la capacitació lingüístico-tècnica que els permeta desenvolupar la seua labor docent en condicions adequades dins del sistema educatiu valencià tant per a impartir l'ensenyament de l'àrea de valencià, com per a usar el valencià com a llengua vehicular de les diverses àrees del currículum. L'administració educativa, per tant, ha de possibilitar que els i les professionals de l'ensenyament disposen de les màximes facilitats per assolir els coneixements lingüístics necessaris que els permetran fer front al nou repte que això els suposa i, alhora, garantir que el professorat puga respondre adequadament a les decisions preses en cada centre, tant pel que fa a la realització del disseny particular del Programa de cada centre en el marc del Pla de Normalització Lingüística i del Projecte Educatiu de Centre, com pel que fa a l'ús del valencià com a instrument d'aprenentatge en les diferents àrees del currículum.  
Ja l'Ordre de 16 d'agost de 1994 (DOGV núm. 2.331 de 24 d'agost), de la Conselleria d'Educació i Ciència, per la qual s'establien els certificats oficials administratius de coneixements de valencià que expedeix la Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià, indicava a la disposició addicional que la Conselleria d'Educació i Ciència expediria el Certificat de Capacitació als professors que acreditaren estar en possessió dels corresponents certificats de grau Mitjà o de grau Superior de Coneixements de Valencià i, a més, acreditaren la superació d'un curs específic d'adaptació organitzat per la Universitat d'Alacant, la Universitat Jaume I de Castelló o la Universitat de València-Estudi General.  
Amb aquesta nova ordre, l'administració Educativa obri vies alternatives de capacitació lingüístico-comunicativa en valencià per tal de possibilitar que el professorat no universitari de la Comunitat Valenciana faça front a aquestes noves demandes del sistema educatiu valencià, d'acord amb la voluntat que s'expressa a la Llei d'Ús i Ensenyament del Valencià de voluntarietat, gradualitat i promoció professional. I aconseguir que aquest posseesca el saber (coneixements orals i escrits) i el saber fer (la formació tècnico-pedagògica) en valencià, que possibiliten els procediments i les estratègies metodològiques d'intervenció en funció del programa d'educació bilingüe que cada centre aplica.  
Per tot això, fent ús de les funcions previstes en l'article 35 de la Llei del Govern Valencià,  
ORDENE  
Primer  
La nova estructura del Pla de Formació Lingüístico-Tècnica en Valencià del Professorat No Universitari és la següent:  
Consta de dos cicles:   
Un Primer Cicle que comprèn els cursos de capacitació lingüística: Curs de Nivell 0, Curs de Nivell I (Prova de Nivell I) i Curs de Nivell II (Prova de Nivell II) i un dels cursos de formació tècnica següents: Curs Específic A o Curs Específic B o Curs Específic C;  
Un Segon Cicle que comprèn el Curs de Nivell III de capacitació lingüística i el Curs Específic D de formació tècnica.  
Segon  
La distribució horària i el currículum de les diverses matèries que integren el Pla de Formació són els que figuren als annexos I i II, respectivament, de aquesta Ordre.  
Tercer  
1. Per accedir al Nivell I, cada alumne/a escollirà la possibilitat de cursar o no el Nivell 0, en funció dels seus coneixements lingüístics. Aquells/es que desitgen no cursar el Nivell 0, han de superar la Prova Oral per accedir al Nivell I que, a tal efecte, es convocarà en començar cada curs d'aquest nivell.  
2. Per accedir al Nivell II, o a algun dels Cursos Específics del Primer Cicle (A o B o C), hom pot escollir entre cursar i superar el Nivell I o la Prova de Nivell I corresponent.  
3. Així mateix hom pot cursar directament el Nivell II acreditant amb el certificat oficial corresponent haver superat els dos primers cursos de les Escoles Oficials d'Idiomes de l'assignatura de Valencià o haver superat el grau Elemental de la Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià.  
Quart  
Per accedir al Segon Cicle, s'ha d'acreditar estar en possessió del Certificat de Capacitació per a l'Ensenyament en Valencià. Aquest Segon Cicle està dirigit únicament a professorat d'Educació Secundària d'àrees lingüístiques, professorat d'Educació Infantil, professorat d'Educació Primària i professorat d'Educació d'Adults.  
Cinquè  
Per obtenir la qualificació d'Apte/a, tant en els Cursos com en les Proves de Nivell, l'alumnat ha de superar la prova oral i la prova escrita que a tal efecte es convocarà. Aquesta prova ha de constatar que l'alumnat ha assolit els objectius marcats.  
L'assistència a la totalitat de les hores dels cursos és obligatòria. L'alumnat que no assistesca a un mínim del 85% de les hores perdrà el dret a presentar-se a les dues convocatòries de proves finals.  
Sisè  
El Curs Específic d'Adaptació per a Docents, al qual feia referència la Disposició Addicional de l'Ordre de 16 d'agost de 1994 de la Conselleria d'Educació i Ciència, correspon a cadascun dels Cursos Específics del Primer Cicle (A o B o C) que apareixen en aquesta Ordre.  
Setè  
La Conselleria de Cultura, Educació i Ciència expedirà el Certificat de Capacitació per a l'Ensenyament en Valencià, a més dels casos que contempla l'Ordre de 24 de maig de 1995 de la Conselleria d'Educació i Ciència, a les persones que acrediten estar en possessió de les següents certificacions:  
1. Certificat acadèmic universitari que acredite haver superat el nivell Mitjà dels cursos de "Lingüística valenciana i la seua didàctica", expedit per la Universitat d'Alacant, la Universitat Jaume I de Castelló o la Universitat de València-Estudi General.  
2. Certificat acadèmic de la Universitat d'Alacant, la Universitat Jaume I de Castelló o Universitat de València-Estudi General que acredite haver superat el Primer Cicle del Pla de Formació Lingüístico-Tècnica en Valencià del Professorat No Universitari.  
3. Certificació acadèmica de Cicle Elemental de Valencià o Certificat d'Aptitud de Valencià de les Escoles Oficials d'Idiomes juntament amb el certificat acadèmic de la Universitat d'Alacant, la Universitat Jaume I de Castelló o la Universitat de València-Estudi General d'haver superat un dels Cursos Específics del Primer Cicle (A o B o C) esmentats.  
4. Certificat de Grau Mitjà o Certificat de Grau Superior expedits per la Junta Qualificadora de Coneixements del Valencià juntament amb el certificat acadèmic de la Universitat d'Alacant, la Universitat Jaume I de Castelló o la Universitat de València-Estudi General d'haver superat un dels Cursos Específics del Primer Cicle (A o B o C).  
Vuitè  
La Conselleria de Cultura, Educació i Ciència expedirà el Diploma de Mestre de Valencià, a més dels casos que contempla l'Ordre de 24 de maig de 1995 de la Conselleria d'Educació i Ciència, a les persones que acrediten estar en possessió de les següents certificacions:  
1. Certificat acadèmic universitari que demostre haver superat el nivell Superior dels cursos de "Lingüística valenciana i la seua didàctica", expedit per la Universitat d'Alacant, la Universitat Jaume I de Castelló o la Universitat de València-Estudi General.  
2. Certificat acadèmic de la Universitat d'Alacant, la Universitat Jaume I de Castelló o la Universitat de València-Estudi General que acredite haver superat el Segon Cicle del Pla de Formació Lingüístico-Tècnica en Valencià del Professorat No Universitari.  
Novè  
1. El Certificat de Capacitació faculta el professor que l'obtinga per a l'ensenyament en valencià com a llengua vehicular en la totalitat dels nivells d'ensenyament no universitari i per a impartir l'àrea de valencià en Educació Infantil i Educació Primària, sempre que aquest posseesca les titulacions o condicions acadèmiques i administratives requerides per a impartir la docència en aquests nivells.  
2. El Diploma de Mestre de Valencià faculta el professor que l'obtinga per a impartir l'ensenyament en valencià com a llengua vehicular en la totalitat dels nivells d'ensenyament no universitari sempre que aquest posseesca les titulacions o condicions acadèmiques i administratives requerides per a impartir la docència en aquests nivells.  
3. Així mateix el Diploma de Mestre de Valencià faculta el professor que l'obtinga per a impartir l'àrea de Valencià en tots els nivells no universitaris sempre que aquest posseesca les titulacions o condicions acadèmiques i administratives requerides per a impartir la docència en aquests nivells i, específicament, aquelles que s'indiquen a l'article sisè del Decret 79/1984.  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA  
Mentre hi haja professors i professores que hagen superat algun dels cursos, mòduls o proves d'accés del Pla de Formació Lingüístico-Tècnica que regulava l'Ordre de 15 de juny de 1994 de la Conselleria d'Educació i Ciència, la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència considerarà equivalents les següents certificacions acadèmiques universitàries:  
Pla de Formació 94/96 Actual Pla de Formació  
Primer cicle  
Domini Oral, llengua, literatura  
 i sociolingüística Nivell 0  
Elemental, llengua, literatura  
 i sociolingüística Nivell I  
Prova d'accés I Prova de Nivell I  
Mitjà, llengua, literatura i sociolingüística Nivell II  
Prova d'accés II Prova de Nivell II  
Mòdul 1, o Mòdul 2, o Mòdul 3 Curs Específic A  
Mòdul 4 o Mòdul 5 Curs Específic B  
Mòdul 6 Curs Específic C  
Segundo ciclo  
Superior, llengua, literatura  
 i sociolingüística Nivell III  
Mòdul 7 o Mòdul 8 Curs Específic D  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
Queden derogades l'Ordre de 21 de maig de 1985 de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència i l'Ordre de 15 de juny de 1994 de la Conselleria d'Educació i Ciència en tot allò que s'oposen al contingut de aquesta Ordre.  
DISPOSICIÓ FINAL  
Aquesta ordre entrarà en vigor el mateix dia de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 5 de febrer de 1997  
La consellera de Cultura, Educació i Ciència,  
MARCELA MIRÓ PÉREZ  
Annex I  
Estructura dels Cursos de Lingüística Valenciana  
 i la seua Didàctica del Pla de Formació Lingüístico-Tècnica  
 en Valencià del Professorat No Universitari  
Al Primer Cicle els i les alumnes disposen dels següents itineraris:  
- Cursar optativament el Nivell 0 (100 hores) o realitzar la Prova Oral per accedir al Nivell I.  
- Cursar el Nivell I (85 hores) o realitzar la Prova de Nivell I.  
- Realitzar la Prova de Nivell II o cursar el Nivell II (85 hores), prèvia superació del nivell anterior.  
- Per a finalitzar aquest Primer Cicle els i les alumnes han de cursar obligatòriament un dels Cursos Específics A o B o C (50 hores). Cada professor/a n'escollirà un, en funció dels seus interessos professionals i laborals:  
Curs Específic A: professorat d'Educació Infantil, Educació Primària i Educació d'Adults.  
Curs Específic B: professorat d'Educació Secundària d'àrees no lingüístiques.  
Curs Específic C: professorat de nivells no universitaris d'àrees lingüístiques.  
Al Segon Cicle els i les alumnes han de cursar obligatòriament el Nivell III (85 hores) i el Curs Específic D (50 hores).  
Annex II  
La programació (objectius i continguts) de cadascun dels Cursos de Nivell i Cursos Específics esmentats són els següents:  
Primer cicle  
Nivell 0  
Objectius. Fer que l'alumnat siga capaç de: 1. Comprendre discursos orals quotidians, dels mitjans de comunicació i dels àmbits acadèmic i literari. 2. Comprendre discursos escrits que es produeixen en àmbits formals. 3. Expressar-se oralment, mitjançant textos breus però cohesionats, coherents i adequats a situacions comunicatives quotidianes. 4. Reflexionar sobre els mecanismes bàsics de la llengua en els plans fonològic, morfosintàctic, lèxico-semàntic i textual. 5. Reconèixer la diversitat de variants diatòpiques de la llengua com a fet consubstancial i enriquidor de les llengües. 6. Desenvolupar actituds positives envers la normalització de la llengua en tots els àmbits d'ús, a partir del coneixement crític de la situació sociolingüística.  
Continguts per nuclis.  
I. Comprensió i producció de discursos. 1. Microhabilitats que integren l'habilitat d'escoltar. 2. Característiques de textos orals estàndard i en la varietat diatòpica pròpia. 3. Textos pertanyents als àmbits de: la comunicació interpersonal, acadèmic, periodístic i literari. 4. La comunicació oral formalitzada. 5. El text escrit (identificació de tema, finalitat i intenció). 6. Signes gràfics i altres elements no lingüístics en el text explicatiu.  
II. Discurs literari. 1. El conte del segle XX. 2. Lectura de textos teatrals. 3. Elements de la rondalla: diàleg i descripció. 4. Dramatització de contes i rondalles en l'escola. 5. La gestualitat com a element dramàtic.  
III. Reflexió lingüística. A partir de textos inscrits en actes comunicatius d'ús social amb funcions: metalingüística, expressiva, informativa i de resposta; organitzem la reflexió en tres blocs on fem una introducció als continguts que es relacionen: 1. Procediments lingüístics que contextualitzen el text: D'impersonalització. Persona gramatical (1 i 2). Deíctics (temps, lloc). Modalitat oracional. / 2. Procediments de cohesió: El·lipsi. Pronominalització. Sinonímia coreferencial. Hiperonímia. Temps (verbal). Connectors. / 3. Àmbit de l'oració i de la paraula. 3.1. Fonologia i ortografia: Sistema fonològic i ortogràfic (respecte al castellà). 3.2. Morfosintaxi: Substantiu (noms propis). Article (definit, indefinit i personal; apostrofació i contraccions). Adjectiu (demostratius, indefinits, numerals, interrogatius i possessius; gènere i nombre, graus de comparació). Quantificadors. Pronoms (personals, indefinits, demostratius neutres). Verb (paradigmes regulars, perífrasis verbals). Adverbis i expressions adverbials. Interrogatius i relatius. Conjuncions i locucions conjuntives. Preposicions i locucions prepositives. Concordança entre subjecte i atribut. Comparació més...que/tan...com. Frases declaratives, interrogatives, imperatives, exclamatives, abreujades, coordinades, subordinades i juxtaposades. 3.3. Lèxic i Semàntica: Derivació per sufixació. Gentilicis.  
IV. Reflexió sociolingüística. Introducció a: 1. El plurilingüisme, la variació lingüística (l'estàndard). 2. Actituds positives envers l'ús de la llengua minoritzada. 3. L'ús de la llengua com a element fonamental en el desenvolupament de la competència comunicativa. 4. L'ús normalitzat de la llengua a l'escola.  
Nivell I (Prova de Nivell I)  
Objectius. Fer que l'alumnat siga capaç de: 1. Comprendre discursos orals en la varietat estàndard i en la varietat diatòpica pròpia. 2. Comprendre discursos escrits en la varietat estàndard, pertanyents als diversos àmbits d'ús. 3. Expressar-se oralment i per escrit mitjançant textos coherents, cohesionats, correctes gramaticalment i adequats a la situació comunicativa. 4. Utilitzar el llenguatge com a instrument per a la revisió i l'adquisició de nous aprenentatges. 5. Valorar les obres rellevants de la tradició literària i interpretar textos literaris del segle XX. 6. Reflexionar sobre els mecanismes de la llengua en els plans fonològic, morfosintàctic, lèxico-semàntic i textual. 7. Reconèixer la variació com a fet consubstancial a totes les llengües i analitzar críticament els diversos usos socials de les llengües del nostre entorn. 8. Desenvolupar actituds positives envers la normalització de la llengua en tots els àmbits d'ús, especialment en l'escolar, a partir del coneixement crític de la situació sociolingüística.  
Continguts per nuclis:  
I. Comprensió i producció de discursos. 1. Gèneres de textos pertanyents a diferents àmbits d'ús (informatius, prescriptius, predictius, lúdics, argumentatius) d'acord amb determinades seqüències (narratives, descriptives, expositives, instructives). 2. Estratègies de lectura. 3. Producció escrita (planificació, textualització i revisió). 4. L'escriptura: tractament o reelaboració de la informació. 5. La variació diastràtica en l'ús oral. 6. Caracterització oral de l'estàndard i de varietats diatòpiques pròpies. 7. Textos en situació de comunicació oral formalitzada.  
II. Discurs literari. 1. Autors i obres rellevants de la tradició literària, especialment de la narrativa del segle XX. 2. Elements configuradors de la narració literària. 3. Informacions sobre el context històric i cultural significatives en l'anàlisi i interpretació literàries (instàncies externes que mitjancen entre l'obra i el lector). 4. Fons bibliogràfics i documentals a disposició de la comunitat educativa: biblioteques, centres de professors...  
III. Reflexió lingüística. Fem una anàlisi dels seues continguts: 1. Procediments que contextualitzen el text: D'impersonalització ("se" impersonal, plural de cortesia...). Presència d'emissor i receptor. Temps/espai de l'enunciació. Modalitat oracional (manifestació de la intenció comunicativa). / 2. De cohesió: El·lipsi (de subjecte). Pronominalització (anàfora i catàfora). Sinonímia textual. Hiperonímia. Joc de temps verbals: (alternances: plusquamperfet - perfet - condicional i pret. indefinit - present - futur; imperfet per expressar la simultaneïtat o el segon pla d'un relat; enumeració de perfets per indicar successió de fets). Connectors temporals (ordenació, reformulació, exemplificació, addició i contrast). / 3. Àmbit de l'oració i de la paraula. 3.1. Fonologia i ortografia: Fonema, so i grafia. Vocalisme (síl·laba, aplec vocàlic, diftong, apostrofació, accentuació). Consonantisme (classificació i ortografia). Signes de puntuació. 3.2. Morfosintaxi: Modalitat oracional. Sintagma nominal (estructura i components). Sintagma verbal (estructura i components). 3.3. Lèxic: Formació (derivació i composició). Polisèmia, sinonímia i antonímia. Locucions i frases fetes. Interferències fonètiques, lèxiques i sintàctiques que afecten el vocabulari bàsic.  
IV. Reflexió sociolingüística. Anàlisi de: 1. Plurilingüisme (factors que el generen). 2. Variació lingüística: l'estàndard com a varietat pròpia de l'ensenyament. 3. Característiques de la situació sociolingüística en la nostra comunitat i dels seus antecedents històrics. 4. L'ús, eina fonamental en el desenvolupament de la competència comunicativa. 5. Paper de l'escola en un procés de normalització lingüística. 6. Usos intencionals que contraresten les normes que suposen una desigual distribució d'usos i funcions entre les llengües en contacte. 7. Actituds positives envers la normalització de la llengua en tots els àmbits. 8. L'ús normalitzat de la llengua com a mitjà per garantir la consecució dels objectius lingüístics prescrits al currículum.  
Nivell II (Prova de Nivell II)  
Objectius. Fer que l'alumnat siga capaç de: 1. Analitzar discursos orals i escrits en la varietat estàndard i en les diferents varietats diatòpiques. 2. Produir discursos orals i escrits amb adequació, coherència, cohesió i correcció gramatical. 3. Eradicar de les pròpies produccions els usos lingüístics que manifesten discriminació envers les persones o els grups socials. 4. Reconèixer el fet que el desenvolupament de la competència comunicativa en una llengua sols es pot realitzar mitjançant el seu ús. 5. Utilitzar el llenguatge per a l'obtenció i reelaboració de la informació. 6. Interpretar i valorar obres literàries rellevants (especialment les del s. XX). 7. Reflexionar sobre els mecanismes de la llengua en els plans fonològic, morfosintàctic, lèxico-semàntic i textual i aplicar aquesta reflexió a la regulació de les seues produccions. 8. Analitzar la situació sociolingüística actual a partir del procés de substitució i del coneixement dels fenòmens relacionats amb el contacte de llengües. 9. Valorar els diferents elements que intervenen en un procés de normalització i el paper fonamental de l'escola en aquest procés.  
Continguts per nuclis:   
I. Comprensió i producció de discursos. 1. Gèneres de textos pertanyents als diferents àmbits d'ús, amb finalitats diferents (informatiu, prescriptiu, predictiu, lúdic, argumentatiu) i d'acord amb unes determinades seqüències textuals (narrativa, descriptiva, expositiva, instructiva, argumentativa). 2. Producció escrita (planificació, textualització i revisió). 3. Seqüències textuals amb finalitats diferents: - narrar per a informar / narrar per a convèncer / descriure per a informar / descriure per a prescriure... 4. Informació transmesa implícitament. 5. Usos del llenguatge que manifesten discriminació envers les persones o grups socials (sexisme, racisme o classisme). 6. Trets caracteritzadors principals dels textos orals propis de diferents àmbits d'ús (tant en la varietat estàndard com en les diverses varietats diatòpiques; sense la presència de barbarismes i amb l'ús adequat del vocabulari en situacions de comunicació oral formalitzada).  
II. Discurs literari. 1. Gèneres literaris. 2. Obres i autors més representatius de la història de la literatura, especialment del segle XX. 3. Subgèneres narratius, autors i obres més representatius. 4. Procediments narratius. 5. El llenguatge teatral. 6. Context històric i cultural en la interpretació del text literari. 7. El contingut ideològic de les obres literàries en relació amb els valors de la societat. 8. Principals obres, autors i col·leccions adreçades al públic infantil i juvenil.  
III. Reflexió lingüística. Aprofundim en els següents continguts: 1. Procediments que contextualitzen el text: D'impersonalització ("hom"). De modalització epistèmica, deòntica i apreciativa (perífrasis verbals de probabilitat i obligació, adjectivació, adverbis). Fórmules de tractament personal (tu, vostè, vós). / 2. De cohesió: Camps lèxics o semàntics. Manteniment de la referència i salt semàntic. Alternances verbals (perfet d'indicatiu - imperfet de subjuntiu, present d'indicatiu - present de subjuntiu, amb subjuntiu en la completiva). Gerundi o infinitiu per expressar anterioritat i simultaneïtat. Arxiconnector "i". La causa-conseqüència. Relacions condicionals i concessives. Signes per ordenar la informació. Signes de puntuació. / 3. Àmbit de l'oració i de la paraula. 3.1. Fonologia i ortografia: Fenòmens de contacte vocàlic i consonàntic (neutralitzacions i revisió ortografia). 3.2. Morfosintaxi: Signes de puntuació. Modalitat oracional (context i finalitat). Tipus d'oracions (hipotaxi i parataxi). Morfologia del substantiu i adjectiu. Determinants (article neutre, demostratiu, possessiu, numeral i indefinit). Relatiu. Verb (paradigma irregular i perífrasis). Sintagma verbal (ser i estar, doble negació, concordança del participi). Canvi i caiguda de preposicions. Pronoms febles (combinacions binàries). Conjunció (coordinació i subordinació). 3.3. Lèxic: Origen, evolució i formació (altres). Relacions lèxico-semàntiques (sentit figurat). Interferències (barbarismes). Variació lexical en funció del registre i del dialecte. Adequació lexical. Reculls lèxics (diccionaris i vocabularis).  
IV. Reflexió sociolingüística. Reflexió i sistematització sobre: 1. Diversitat lingüística i fenòmens de contacte de llengües, nocions bàsiques (anàlisi de la situació sociolingüística que envolta els aprenents). 2. Causes i etapes del procés de substitució. 3. Prejudicis lingüístics que atempten contra la igualtat entre llengües. 4. L'autoodi (incidència en l'abandó de la llengua). 5. Prejudicis intralingüístics (les varietats diatòpiques de la llengua i la seua extensió geogràfica). 6. Funcions de l'estàndard, especialment a l'àmbit escolar. 7. Factors que intervenen en un procés de normalització. 8. Mesures que es poden prendre en un centre per elaborar un pla de normalització que permeta un millor aprenentatge lingüístic i una millora de les actituds envers la llengua per part de l'alumnat.  
Curs Específic A  
Objectius. Fer que l'alumnat siga capaç de: 1. Valorar la variació com a fet consubstancial i enriquidor de la llengua i analitzar críticament els diversos usos socials de les llengües. 2. Valorar la pròpia situació sociolingüística i desenvolupar actituds positives envers la normalització tot reconeixent l'important paper de l'escola. 3. Interpretar i valorar textos literaris i la seua funció dins l'àrea de llengua i literatura en l'educació infantil i la primària. 4. Conèixer els programes d'educació bilingüe i les diverses metodologies a aplicar per al seu desenvolupament en els diferents contextos lingüístics de la CV i llur repercussió en el Disseny Particular del Programa, el Projecte Curricular i el Pla de Normalització Lingüística. 5. Analitzar els processos d'adquisició del llenguatge oral i escrit, i d'incorporació i adquisició de la segona llengua, en un sistema educatiu bilingüe; tot reconeixent el fet que el desenvolupament de la competència comunicativa sols es pot realitzar mitjançant l'ús. 6. Actualitzar els coneixements sobre la didàctica de les llengües primeres i segones, i de la lectura i de l'escriptura. 7. Conèixer el format de l'àrea llengua i literatura, en el nou marc legal prescriptiu. 8. Saber planificar l'activitat didàctica d'acord amb el programa d'educació bilingüe que es desenvolupe, tot seleccionant els continguts idonis i seqüenciant-los i sempre tenint en compte la problemàtica del contacte de llengües tant en la determinació dels continguts com en la intervenció pedagògica. 9. Saber avaluar i analitzar el procés d'adquisició del llenguatge oral i escrit i d'adquisició d'una segona llengua, d'acord amb el programa que s'aplique. 10. Actualitzar els coneixements sobre la didàctica de la reflexió sobre l'ús de la llengua, com a mitjà: per a millorar el propi ús, aproximar-se als coneixements explícits gramaticals -a l'àmbit del text i l'oració- i accedir al domini ortogràfic.  
Continguts per nuclis.  
I. Discurs literari. 1. Comunicació literària a infantil i primària. 2. Diversitat de gèneres literaris a l'etapa. 3. Autors i col·leccions actuals adreçades al lector infantil i juvenil. 4. Rondallística tradicional valenciana i contes d'autors valencians actuals. 5. L'animació a la lectura. 6. Biblioteca d'aula i de centre. Organització i funcionament. 7. La dramatització, eina d'aprenentatge i d'ús de la llengua. 8. Fons bibliogràfic i documental a què pot accedir la comunitat educativa: biblioteques, centres de professors, hemeroteques...  
II. Reflexió sociolingüística. 1. Conceptes bàsics. 2. Diversitat lingüística. Plurilingüisme. Actituds enfront les llengües. 3. Llengua dominant i minoritzada. Llengua familiar. Bilingüisme: tipologies. 4. Varietat i registres d'una llengua. 5. La situació sociolingüística en la nostra comunitat i els seus antecedents històrics. 6. Marc legal: Constitució, Estatut d'Autonomia i Llei d'Ús i Ensenyament del Valencià. 7. Normalització lingüística a l'escola. El Pla de Normalització Lingüística.  
III. Ensenyament i ús vehicular del valencià en l'educació infantil i en l'educació primària. 1. Definició de l'objecte d'aprenentatge en l'àrea de llengües: el currículum de l'àrea de comunicació i representació a infantil i el de llengua i literatura a primària. 2. Programes d'educació bilingüe. El Disseny Particular del Programa com a eix vertebrador del Projecte Curricular de Centre. 3. El desenvolupament del llenguatge. Procés d'adquisició del llenguatge oral. El paper de la interacció personal. 4. L'ensenyament-aprenentatge de la lectura i de l'escriptura. 5. Text com a producte i text com a activitat discursiva. Diversitat textual a l'etapa. 6. La comprensió lectora. La lectura per plaer i/o com a font d'informació. 7. El procés de composició. Estratègies didàctiques en la producció de textos escrits. 8. La comunicació oral. El procés d'elaboració de textos orals en situacions comunicatives diverses. 9. La reflexió sobre la llengua: context comunicatiu, procediments de cohesió, regles per a la construcció d'oracions i de paraules. 10. La incorporació de la llengua estrangera. L'ensenyament integrat de llengües. 11. La llengua com a instrument d'aprenentatge. Ús del valencià en diferents situacions d'aprenentatge. 12. La llengua com a eina de gestió i dinamització de l'aula. 13. La programació didàctica. El tercer nivell de concreció. 14. Distribució d'espais i temps en la programació didàctica. Els materials didàctics. 15. El procés de seguiment i avaluació.  
Curs Específic B  
Objectius. Fer que l'alumnat siga capaç de: 1. Analitzar críticament l'existència de la variació lingüística com a fet consubstancial i enriquidor. 2. Conèixer i valorar les característiques de la situació sociolingüística actual i desenvolupar actituds positives envers la normalització. 3. Conèixer els programes d'educació bilingüe aplicables als diferents contextos lingüístics de la Comunitat Valenciana i reconèixer el fet que el desenvolupament de la competència comunicativa en una llengua sols es pot realitzar mitjançant el seu ús. 4. Aconseguir un domini receptiu i productiu suficient de la llengua en els tipus de textos més usuals de l'àmbit educatiu. 5. Analitzar la situació sociolingüística pròpia. 6. Ser conscients que, en utilitzar la llengua en situacions comunicatives d'ensenyament-aprenentatge, es fa necessària la utilització d'un llenguatge estàndard. 7. Analitzar els mecanismes de la formació de les paraules. 8. Identificar els tipus d'obres lexicogràfiques tot reconeixent els processos que intervenen en la seua elaboració i aprenent a usar-les com a eina d'aprenentatge i a valorar-les com a instrument d'enriquiment constant de la capacitat comunicativa, i com a ajut per a la comprensió i l'ortografia. 9. Desenvolupar criteris que els permeten l'apropiació del lèxic específic de les diverses àrees del coneixement; i ser conscient de la possibilitat i la necessitat de generar la terminologia pròpia, tot dotant-lo doncs, per aconseguir-lo, dels mecanismes adients. 10. Ser capaços/es d'analitzar els diversos tipus de textos de l'àmbit escolar.  
Continguts per nuclis.  
I. Reflexió sociolingüística. 1. Variació lingüística: l'estàndard, varietat pròpia de l'ensenyament. 2. Plurilingüisme, fet positiu i enriquidor: factors que l'han generat. 3. Prejudicis lingüístics. 4. Varietats diatòpiques. 5. Contacte de llengües, nocions bàsiques: bilingüisme, diglòssia, substitució. 6. La situació sociolingüística que envolta els aprenents en la nostra comunitat i els seus antecedents històrics. 7. La competència comunicativa i els programes d'educació bilingüe: ensenyament en valencià, immersió lingüística, incorporació progressiva. 8. Factors que intervenen en un procés de normalització lingüística i desenvolupament d'actituds positives envers aquesta, tot reconeixent el paper fonamental de l'escola. 9. Coneixement de les mesures que es poden prendre en un centre educatiu per elaborar un pla de normalització que permeta un millor aprenentatge lingüístic i una millora de les actituds envers la llengua per part de l'alumnat.  
II. Llenguatges específics de secundària. 1. El text: objecte d'estudi de la lingüística i mitjà d'expressió mínim. 2. Característiques dels textos de l'àmbit acadèmic (coherència i cohesió). La producció dels discursos. Característiques dels textos tècnics i científics. 3. L'evolució de les llengües: formació de les paraules i contacte de llengües. 4. La paraula, classificacions. Terminologia, lexicografia i semàntica. 5. Les obres lexicogràfiques. Els conceptes de diccionari i vocabulari. Els tipus de reculls lexicogràfics. 6. L'estandardització terminològica. La terminologia com a tasca dels docents i dels investigadors. 7. El vocabulari de la tecnologia, de la ciència i de les disciplines humanístiques i artístiques. 8. Tipus de textos de l'àmbit acadèmic. Els textos instructius. La instrucció (ordres i prohibicions), la indicació, el consell. 9. Descripció d'objectes tècnics i científics. 10. L'explicació i la definició en el discurs acadèmic. 11. L'argumentació acadèmica. El discurs d'opinió i la hipòtesi com a mètode de treball a l'aula. 12. Coneixement del fons bibliogràfic i documental a què pot accedir la comunitat educativa: biblioteques, centres de professors, hemeroteques...  
Curs Específic C  
Objectius. Fer que l'alumnat siga capaç de: 1. Conèixer la diversitat de dialectes de la llengua i valorar aquesta com a fet consubstancial i enriquidor. 2. Analitzar críticament els diversos usos socials de les llengües. 3. Analitzar la situació sociolingüística actual i desenvolupar actituds positives envers la normalització. 4. Analitzar les obres rellevants de la tradició literària valenciana. 5. Conèixer els programes d'educació bilingüe aplicables als diferents contextos lingüístics de la Comunitat Valenciana. 6. Reconèixer els mecanismes psicològics comuns que actuen en l'aprenentage de les llengües. 7. Valorar la contribució del constructivisme en el desenvolupament de l'enfocament comunicatiu en l'ensenyament lingüístic. 8. Ser conscients de la naturalesa diversa dels continguts escolars i sobretot dels continguts lingüístics. 9. Tenir present la realitat sociolingüística territorial i el context educatiu en l'elaboració d'un projecte curricular d'àrea coherent amb el programa d'educació bilingüe del centre, respectuós amb la diversitat lingüística i difusor de les actituds que permeten la superació de prejudicis lingüístics. 10. Conèixer els mecanismes de transferència i d'interferència lingüística derivats del contacte de llengües en l'àmbit social i/o escolar i ser capaç d'elaborar propostes didàctiques d'intervenció. 11. Adquirir els coneixements teoricopràctics sobre la concepció didàctica de l'aprenentatge lingüístic basat en el desenvolupament d'estratègies que permeten l'augment de la competència comunicativa. 12. Programar objectius i continguts literaris dins d'un disseny més general que s'entén, de forma prescriptiva, de llengua i literatura. 13. Considerar l'avaluació com un element consubstancial al procés d'ensenyament-aprenentatge de llengües. 14. Analitzar les conseqüències de la introducció d'una tercera llengua.  
Continguts per nuclis.  
I. Discurs literari. 1. Autors i obres rellevants de la tradició literària valenciana. 2. Gèneres literaris valencians: elements configuradors i obres representatives. 3. Les instàncies externes que han mitjançat entre l'obra i el lector. 4. Fons bibliogràfic i documental en valencià a què pot accedir la comunitat educativa. 5. Obres, autors i col·leccions en valencià, adreçades al públic infantil i juvenil.  
II. Reflexió sociolingüística. 1. Variació lingüística: valoració de la importància de l'estàndard com a llengua de l'ensenyament. 2. Varietats diatòpiques: els prejudicis intralingüístics. 3. Plurilingüisme, fet positiu i enriquidor: factors que l'han generat. Els prejudicis interlingüístics. 4. La situació sociolingüística en la nostra comunitat, antecedents històrics i relació amb l'entorn escolar. 5. Factors que intervenen en un procés de normalització lingüística i desenvolupament d'actituds positives envers aquesta, tot reconeixent el paper fonamental de l'escola. 6. Mesures que es poden prendre en un centre educatiu per elaborar un pla de normalització que permeta un millor aprenentatge lingüístic i una millora de les actituds envers la llengua per part de l'alumnat.  
III. Didàctica integrada de llengües. 1. Bases psicolingüístiques de l'aprenentatge de llengües: Estratègies d'aprenentatge de llengües. Contribució del constructivisme. Els continguts en l'educació escolar (conceptes, fets i principis; els procediments; les actituds, valors i normes). 2. Bases sociolingüístiques: Situació de l'ensenyament de les llengües en el sistema educatiu valencià. Models i programes d'educació bilingüe. Bases psicolingüístiques i sociolingüístiques d'un model educatiu per a un sistema escolar amb tres llengües. Les llengües i els parlants: les actituds lingüístiques. Transferències i interferències entre les llengües del currículum. 3. Didàctica de l'àrea de llengua i literatura: La lingüística del text o gramàtica del discurs. Nivells de descripció d'un text. Propietats d'un text. Les tipologies textuals. La competència comunicativa: lingüística, discursiva o textual, sociolingüística i estratègica. Tractament de les habilitats lingüístiques. El paper de la gramàtica en l'aprenentatge de llengües. La literatura com a objecte d'aprenentatge. L'avaluació dins el procés d'ensenyament-aprenentatge de l'àrea.  
Segon cicle Nivell III  
Objectius. L'alumnat ha de ser capaç de: 1. Analitzar textos orals i escrits, en la varietat estàndard i en les diferents varietats diatòpiques i històriques de la llengua (especialment en l'àmbit acadèmic i dels discursos d'opinió). 2. Produir i analitzar textos orals i escrits adequats, coherents, cohesionats i correctes (especialment de l'àmbit acadèmic i de l'opinió). 3. Utilitzar el llenguatge per a l'obtenció i tractament de la informació i per a la transmissió de coneixements. 4. Interpretar i valorar les obres literàries a partir del coneixement de les transformacions sofertes pels gèneres al llarg de la història. 5. Valorar la importància de l'acostament a la nostra literatura per accedir al propi patrimoni cultural i per afavorir actituds positives envers la llengua i la cultura pròpies. 6. Sistematitzar les reflexions sobre l'estructura interna de la llengua i sobre les seues condicions d'ús. 7. Valorar la problemàtica que comporta el procés de normalització lingüística, a partir de l'anàlisi dels processos de normativització i d'estandardització i de la situació legal, social i cultural actuals. 8. Analitzar les mesures necessàries a l'àmbit escolar per poder aconseguir els objectius lingüístics prescrits al currículum oficial.  
Continguts per nuclis.  
I. Comprensió i producció de discursos. 1. Textos orals i escrits (en tots els àmbits d'ús, especialment en l'acadèmic i en els dels discursos orientadors i reguladors de l'opinió i de la conducta), tot identificant-ne els procediments -lingüístics i no lingüístics- emprats per a transmetre la informació, així com per a crear estats d'opinió. 2. Trets caracteritzadors de totes les varietats i especialment l'estàndard. 3. Discursos amb finalitats diferents (informatius, prescriptius, predictius, lúdics i argumentatius), d'acord amb unes determinades seqüències textuals (sobretot aquelles amb finalitats diverses: -d'estructura narrativa amb la intenció d'informar, -d'estructura descriptiva amb la intenció de prescriure... 4. Característiques culturals, sociològiques i ideològiques de l'emissor d'un text i també de les circumstàncies de lloc i de temps en què s'ha produït. 5. Manifestacions del sistema gènere-sexe en l'activitat comunicativa: els comportaments verbals discriminatoris. 6. Mitjans per transmetre informació de manera implícita. 7. Textos orals en la varietat estàndard en contextos de situació formals i informals.  
II. Discurs literari. 1. Els grans períodes de la història literària. 2. Autors i obres significatives. 3. Lectura, anàlisi i interpretació de textos literaris. 4. Factors que han condicionat al llarg de la història la recepció de l'obra literària. 5. Trets del llenguatge poètic. 6. La frontera literària. 7. Tècniques literàries en la manipulació de textos literaris i d'intencionalitat literària.  
III. Reflexió lingüística. 1. Procediments que contextualitzen el text: Per transmetre implícitament informació (pressuposicions, oracions de relatiu, adjectivació, sintagmes nominals definits, nominalitzacions, construccions clivellades, interrogatives parcials, oracions completives dependents de verbs factius i contrafactius, verbs o marcadors aspectuals). Fórmules del llenguatge administratiu. / 2. De cohesió: Per fer progressar la informació (progressió de tema constant, lineal i de temes derivats). Progressió temàtica (el·lipsi, demostratiu i/o substitució sinonímica, repetició total o parcial, hiperònims i hipònims). / 3. Àmbit de l'oració i de la paraula. 3.1. Fonologia i ortografia: Aprofundiment en els conceptes (fonema i so, l'AFI). Fonètica sintàctica (elisió, sinalefa, emmudiment, neutralització, sonorització). Vocalisme oriental i occidental. Consonantisme (dialectalisme). Signes de puntuació (casos particulars). 3.2. Morfosintaxi: Oració composta (juxtaposada, coordinada, subordinada). Sintagma nominal (inserides substantives i adjectives, de relatiu). Verb (irregulars amb radical velaritzat, formes no personals). Sintagma verbal (inserides adverbials, de gerundi i de participi). Combinacions de pronoms. Revisió de preposicions i conjuncions. 3.3. Lèxic: Origen i formació de mots (arcaismes, cultismes, neologismes, préstecs; habilitació, derivació, composició). Aprofundiment en la variació lexical segons el registre, l'adequació i el dialecte. Modismes i frases fetes. El sentit figurat. Llenguatges d'especialitat.  
IV. Reflexió sociolingüística. Aprofundiment en: 1. Etapes de la història de la llengua (substitució i normalització). 2. Mesures que es poden prendre en un centre educatiu per aconseguir una millora en l'aprenentatge lingüístic i en el canvi d'actituds envers la llengua. 3. La realitat plurilingüe del món contemporani (contacte de llengües i mesures legislatives o d'altre tipus que les acompanyen). 4. La situació de la llengua en les diferents èpoques històriques. 5. Etapes del procés de normativització (persones i institucions). L'estandardització. 6. Varietats diatòpiques de la llengua. 7. Subdialectes valencians. Incidència en l'aprenentatge de l'estàndard (oral o escrit) per part de l'alumnat en edat escolar.  
Curs Específic D  
Objectius. Objectiu general: L'alumnat ha de ser capaç de desenvolupar criteris per a la programació, disseny i valoració crítica d'activitats de producció i comprensió -oral i escrita- dins d'un enfocament comunicatiu i, a més (objectius específics): 1. Conèixer les implicacions didàctiques dels principals corrents metodològics en l'ensenyament-aprenentatge de llengües. 2. Analitzar la situació sociolingüística valenciana i el marc legal autonòmic. 3. Ser conscients de la necessitat de partir de situacions comunicatives d'ensenyament-aprenentatge a l'aula. 4. Valorar les possibilitats que ofereix una tipologia de textos per a l'ensenyament-aprenentatge de la llengua des d'una perspectiva comunicativa. 5. Tenir present el caràcter processual de la producció escrita a l'hora de treballar aquest aspecte a l'aula. 6. Considerar la complexitat dels aspectes implicats en el tractament didàctic de la producció oral. 7. Tenir en compte les estratègies que fa servir l'aprenent en el seu desenvolupament de la comprensió lectora. 8. Relacionar la reflexió sobre les unitats lingüístiques i la seua funció amb el desenvolupament de la capacitat discursiva de l'alumne. 9. Reconèixer i intervenir didàcticament sobre els prejudicis i estereotips lingüístics per tal de fomentar l'ús del valencià com a llengua de comunicació habitual. 10. Afavorir la producció de textos amb intenció literària i la interpretació de les obres literàries tot relacionant-les amb la tradició cultural a què pertanyen. 11. Desenvolupar criteris d'avaluació dins d'un enfocament comunicatiu de l'ensenyament-aprenentatge de la llengua.  
Continguts. 1. Panoràmica dels principals corrents metodològics en l'ensenyament de llengües. 2. Competència comunicativa (en més d'una llengua). L'adquisició del llenguatge en una situació de contacte de llengües. 3. L'ordenament jurídic en matèria de llengua. La planificació lingüística. El sistema educatiu com a àmbit i com a eina de recuperació lingüística. 4. Panoràmica dels principals corrents metodològics per l'ensenyament de llengües. 5. L'enfocament comunicatiu com a marc de la intervenció didàctica. 6. Les tipologies de textos com a intents de tipificació de l'ús lingüístic. 7. Comprensió i producció de textos escrits. 8. Comprensió i producció de textos orals. 9. Paper de la reflexió en l'ensenyament-aprenentatge de la llengua. 10. Actituds lingüístiques. 11. La literatura com a comunicació. 12. Avaluació de l'aprenentatge lingüístic.


Còpia Permalink ELI