Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5390, del 17-11-2006 (2006/13375)

RESOLUCIÓ de 31 d'octubre de 2006, de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5390

Data del DOGV
:   17-11-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/13354


Data del document
:   31-10-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Callosa d'en Sarrià
    * Cabanes
    * Sagunt
    * Genovés, el
    * Xàtiva
    * Paterna
    * Traiguera
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 31 d'octubre de 2006, de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental. [2006/13249]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat.  
En virtut d'això, he resolt  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 053/05-AIA Genovés, Xàtiva, 121/05-AIA Callosa d'En Sarria, 398/04-AIA Paterna, 441/02-AIA Traiguera, 064/05-AIA Sagunt, i 382/03-AIA Cabanes, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 31 d'octubre de 2006.. La secretaria autonòmica de: Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 53/05-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de material ceràmic per a la construcció  
Promotor: Cerámicas Molla, SL  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Localització: Partida de la Bastida, s/n, ctra de Genovés, CC 332, pk 71,1, Xàtiva (València)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Cerámicas Molla, SL és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per a la construcció mitjançant enfornada), específicament de fabricació de rajoles i maons partint d'argiles, amb una capacitat de producció tal que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, motiu pel qual es redacta el projecte avaluat.  
D'altra banda, la indústria nascuda l'any 1958, no té llicència municipal en estar en sòl no urbanitzable comú, malgrat el Pla de Xátiva de 20/3/2.000, i ha patit successives modificacions i ampliacions.  
L'objectiu de la presentació d'aquest projecte, l'impacte del qual s'estudia, és la legalització de la indústria en la situació actual, després d'una ampliació prevista d'una nau de 2.000 m2, (sense ampliació d'activitat), a fi d'aconseguir els 8.000 m2 exigits en l'article 20 de la Llei del sòl no urbanitzable, a fi d'obtenir la declaració d'indústria d'especial importància.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la construcció d'aquesta, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el seu desmantellament.   
La capacitat productiva actual és, equivalent a 200 t/dia  
Cerámicas Molla, SL, situada en una parcel·la qualificada com a sòl no urbanitzable de 46.052 m2, repartits entre els municipis de Xátiva i Genovés amb 36.883 m2 i 9.169 m2 respectivament, i té una superfície construïda de 8.122 m2, amb previsió d'ampliar amb unes naus de 2.0177m2, sense ampliació de la capacitat productiva.  
La indústria no té llicència administrativa d'activitat, ha estat sotmés a informació pública l'expedient d'autorització ambiental en sengles ajuntaments interessats, i no s'hi han presentat al·legacions en cap d'ells en els terminis prevists  
Les instal·lacions industrials consten d'una zona de recepció d'argiles subministrades mitjançant camió, un sistema d'esmicolament, que està dotat de filtre d'aspiració de la pols produïda, una pastadora, una extrusora, dos assecadors, implementats amb dos sistemes de cogeneració i un forn de cocció:  
Disposa a més amb altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara caldera de vapor, xarxes de gas natural, aire comprimit i aigües (de procés, industrial i potable), etc., i disposa d'una depuradora de la qual aboquen al llit.  
Disposa de xarxa de sanejament per a l'evacuació d'aigües residuals d'ús domèstic, i les aboquen al llit públic després de la depuració per digestió biològica d'aquestes, han sol·licitat autorització d'abocament a la CHX, i no hi ha encara pronunciament de la CHX, hi ha un corrent estimat d'abocament d'1,5 m3/dia, i no s'exposa res respecte a la destinació de les aigües pluvials ni de les de procedència d'ús industrial, si bé aquest tipus d'indústria és deficitari en aquest recurs.  
La indústria disposa de dos grups de cogeneració d'energia. L'autogeneració d'energia amb motors de combustió interna de gran potència d'una banda, i la mòlta per una altra són importants fonts de generació de soroll que exigeixen una vigilància i control periòdic d'acord amb la legislació vigent, i no consta en la documentació presentada haver realitzat controls, a pesar d'estar instal·lat el primer grup des de 1996, objecte de la declaració 296/95-AIA, i haver-se fixat en ella límits de transmissió de 40 i 30 dB(A) diürns i nocturns.  
Declara 4 focus d'emissions corresponents als dos motors, forn i assecador, de la documentació presentada es dedueix un cinqué focus, corresponent a la caldera.  
Antecedents  
. En el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental consta l'expedient 296/95-AIA, resolt favorablement per la instal·lació del grup cogenerador, amb motor JMS 594 IW-W39  
Tramitació administrativa  
En data 14 d'abril de 2005 es rep, remés per l'Àrea d'Avaluació Ambiental, l'expedient administratiu de tramitació de l'autorització, on s'expressa que no hi ha hagut al·legacions en la Conselleria de Territori i Habitatge ni en els ajuntaments de Xàtiva i Genovés, i s'hi adjunta:  
. Projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada (documents I i II).  
. Estudi d'impacte ambiental.  
. Documentació complementària en resposta a requeriment.  
. Informació pública a què va ser exposat per la DG de Qualitat Ambiental en el DOGV de 26/11/04.  
Per part de l'Ajuntament de Xàtiva s'informa de la compatibilitat urbanística amb el planejament amb el PGOU de 3 d'agost de 2000, actualment en vigor, i s'expressa que no hi ha cap impediment perquè continuen els tràmits administratius objecte de la legalització, sense més limitacions que les contingudes en la Llei 4/92, de 5 de juny.  
Per part de l'Ajuntament de Genovés no hi ha hagut pronunciament, havent sigut sol·licitada la compatibilitat.  
Atés completa la documentació remesa, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La fabricació ceràmica requereix elevats consums d'aigua i energia, i origina al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, residus sòlids i líquids i abocaments.   
La indústria es troba recollida en el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2, Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació ni de lliscament, de baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, i la Cartografia temàtica del Territori de la Generalitat Valenciana.  
Atés que la situació de l'emplaçament està en sòl no urbanitzable comú, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi biòtic, perceptual i social, que poden veure's afectats per l'activitat. No hi ha concentració d'indústries per la qual cosa hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i poden establir-se controls addicionals.  
L'estat ambiental de la zona, segons les dades conegudes, és correcte, i són els valors mitjana d'immissió de la localitat de Xàtiva i Genovés inferiors als límits de valors guia.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, no es fan constar les característiques dels emmagatzemaments, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat. En aquest punt no s'ha expressat gens referent a les característiques constructives, ni d'ubicació dels diversos emmagatzemaments, i concretament al d'olis usats i previsiblement d'altres com ara envasos d'agents tixotròpics emprats, per la qual cosa hauran d'atenir-se al que disposa el RD 833/88, de 20 de juliol. Tenint, d'altra banda, prevista la gestió de residus perillosos i no perillosos i se'n recuperen alguns per valoració dins la mateixa indústria.   
És ressenyable que es projecta un xicotet abocament d'aigües residuals a una séquia, si bé ha de garantir-se la impermeabilització de les basses d'emmagatzemament, i s'exigeix, un control i dotació d'arqueta de presa de mostres, i atés que puguen contenir composts perillosos, que es caracteritzen aquests residus i en cas de resultar residu perillós haurà de ser autoritzat com a gestor d'aquest residu perillós per la Direcció General de Qualitat Ambiental. En qualsevol cas han d'establir-se controls periòdics de la qualitat de l'abocament.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se'ls classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera, del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran la generació d'emissions gasoses procedents dels forns i pols emesa en diversos punts del procés, de residus de diversa índole, sorolls i vibracions, com també l'abocament a llit i les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa del proveïment d'argiles des de les pedreres i a les eixides de producte acabat, són per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, i han de ser observades les següents mesures correctores:  
1) Contaminació acústica. Vibracions  
En estar sotmesa l'actuació a avaluació d'impacte ambiental, haurà d'atenir-se al que estableix el títol IV, capítol II: Condicions de les activitats comercials, industrials i de serveis i en el títol II, capítol II: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica. I d'acord amb l'article 37 de l'esmentada Llei 7/2002, haurà d'aportar en el termini màxim de 5 anys una auditoria d'autocontrol.  
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria compta amb un total de 4 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics que hauran de sotmetre's al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
. En els forns i assecadors: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2.  
. La descàrrega de camions bolquet és un punt de generació de pols. La caseta de descàrrega haurà de disposar d'un sistema de captació de pols, degudament dimensionat, capaç d'impedir-ne l'eixida.  
. En la resta d'unitats: les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificat i d'altres focus difusos de les instal·lacions i el produït pel trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en el que disposa el punt 1.A de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els següents límits en xemeneies dels processos de cocció ceràmica:  
Contaminant  
Partícules 150 mg/m³  
NOx 300 ppm  
CO 500 ppm  
SO2 4300 ppm  
Opacita 2 (Ringelman)  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents dels escapaments de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila per la qual cosa hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella, a l'entrada i eixida de fàbrica, i tenir cura de la neteja dels elements del camió.  
La indústria es troba recollida en el grup B, del Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es té accessibilitat a aquests segons s'indica en l'esmentada ordre.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua de la indústria procedeix de pou propi  
Les aigües residuals del procés industrial procedents de la neteja de les instal·lacions són reprocessades, i s'assenyala tan sols un xicotet abocament de les aigües residuals d'ús sanitari després de ser depurades, que haurà de ser controlat analíticament i disposar de l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en fase de tramitació.  
L'únic equip anticontaminació disposat en xemeneies és de captació de pols per via seca, per la qual cosa no generarà abocaments.  
4) Contaminació del sòl.  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
No es detallen les característiques i condicionament de les soleres de les zones d'emmagatzemament de matèries primeres i dels residus.  
5) Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria generarà tota una sèrie de residus, propis d'aquest tipus d'activitat, com ara: envasos usats de paper, plàstic de defloculants i altres agents tixotròpics i cartó contaminats, i s'han obviat residus com ara elements d'equips mecànics i ferralles, filtres, absorbents, fluorescents, bateries usades, aerosols, guants i màscares, etc.  
No estan descrites les zones d'emmagatzemament dels residus, disposició ni característiques constructives, havent d'habilitar una zona específicament dissenyada i projectada a aquest efecte en magatzem cobert, en zona ventilada, amb solera impermeable, compartimentat per a cada tipus de residu i la corresponent identificació d'aquests, havent de declarar i gestionar segons la Llei 10/98, de 21 d'abril, de residus, i el Decret 833/88, de residus perillosos, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat, ja que en el plànol d'emmagatzemament de residus, l'únic residu que consta reflectit és l'oli usat i apareix emmagatzemat en l'exterior.  
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme la mesura dels abocaments i les emissions gasoses i acústiques, i no s'hi exposa res respecte al control de la generació i gestió de residus, es tindrà en aquest punt, en consideració les prescripcions assenyalades en el punt anterior.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Vist que ha sigut admesa a tràmit la sol·licitud de declaració d'interés comunitari del sòl per part de l'òrgan competent en la matèria (Comissió Territorial d'Urbanisme), quedant condicionat a la compatibilitat urbanística del sòl de l'Ajuntament de Genovés s'estima acceptable condicionat a aquesta compatibilitat, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació d'argila atomitzada, promoguda per Cerámicas Molla, SL, implantat en partida de la Bastida, s/n, ctra de Genovés, CC 332, PK 71,1, Xàtiva (València), en els termes que estableix el projecte, annex a aquest i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, hauran de ser adequadament emmagatzemades i entregades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.  
2) Els fangs recollits en la instal·lació de depuració hauran de ser caracteritzats, per tipus o grups d'esmalts frites i colors emprats i en funció dels resultats obtinguts, segregar-se i en cas de resultar perillosos hauran de ser declarats i gestionats com a tals, i tenir en consideració les quantitats generades per si passaren a ser grans productors.  
3) Pel que fa a la zona d'emmagatzemament de residus perillosos:  
. Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments s'haurà de disposar de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
4) El titular de la instal·lació està obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
5) Hauran de controlar els abocaments adequant-se a la qualitat i condicions establits en l'ordenança municipal a aquest efecte.  
6) Es comptarà amb l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
7) Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.), havent de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll: Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
8) L'alçària de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròxims o confrontants, de manera que no es produïsquen turbulències que en garantisquen la dispersió   
9) L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix haurà de presentar-se correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada ordre, la qual igualment es troba disponible en els mencionats Serveis Territorials.  
10) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
. Mesuraments de les emissions de NOx, CO, SO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
. Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, CO, SO2, i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
. Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que pogueren estar pròxims o confrontants. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
. Anàlisi d'abocaments de les aigües residuals industrials per OCA anualment  
. Caracterització dels residus de la depuració (fangs i aigües abocades).   
. S'hauran d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures s'hauran de completar amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
. El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, es remetrà anualment a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
11) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
12) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 16 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 121/05-AIA   
Títol: Millora d'accessos i de les instal·lacions de la planta impulsora del Margeve, terme municipal de Callosa d'en Sàrria (Alacant)  
Promotor: Comunitat General de Regants i Usuaris de Callosa d'En Sàrria.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge i Ajuntament de Callosa d'En Sàrria  
Objecte del projecte: Canvi de traçat de camí rural   
Localització: Partida dels Clots en el terme municipal de Callosa d'en Sàrria (polígon 3, parcel·les 106 i 107), dins de la comarca de la Marina Baixa (Alacant)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és millorar l'accés i la protecció de la planta de bombament del Margeve, responsable del proveïment d'aigua al municipi de Callosa d'en Sàrria i les hortes de l'esmentada partida, mitjançant la modificació del traçat del camí rural que discorre per darrere de la planta i que, actualment, serveix com a servitud de pas a una propietat particular.   
Les característiques del nou camí rural són:  
. Longitud de 65 m i amplària de 4 m.  
. Pendent longitudinal nul·la.  
. Cuneta a un costat del camí (part inferior).  
. Revoltes amb un radi de gir mínim de 25 m.  
. Paviment de llast artificial.  
Els treballs que s'han de realitzar són, en resum, els següents:  
. Desmunt de 200 m2 de superfície amb un volum d'extracció de 1000 m3 i un talús amb pendent 1/1 (horitzontal-vertical) i alçària màxima de 5 m (punt central). La terra vegetal extreta es depositarà en la vessant de l'abocador clausurat pròxima a la planta.  
. Maçoneria eixuta de talussos amb les pedres extretes.  
. Neteja i desbrossament selectiu de vegetació, com també poda d'espècies arbòries a un costat i a l'altre del camí d'accés a la planta, així es crea una faixa auxiliar de 5 m d'ample i 400 m de longitud.  
. Revegetació d'espècies forestals en la zona d'actuació.  
. Execució d'un mur de contenció de formigó armat, amb una alçària màxima superior als 5 m, en el límit de la parcel·la de la planta que dóna al camí de l'abocador. La plataforma generada, després del farciment amb material granular, es pavimentarà amb solera de formigó, facilitant d'aquesta manera els treballs de maniobra dels vehicles de la planta.  
. Ampliació de les instal·lacions de bombament (10 m2) i col·locació d'una tanca de protecció al voltant de la planta amb obertura de porta en el frontal de la caseta.  
Tramitació administrativa:  
El promotor presenta en la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, amb data 7 de juliol de 2005, la sol·licitud de llicència d'obra, el projecte de construcció, l'estudi d'impacte ambiental i el certificat d'exposició pública.   
Des d'aquesta Direcció Territorial es remet, amb data 12 de juliol de 2005, la documentació a aquesta Direcció General, que té registre d'entrada el 14 de juliol de 2005.  
Després de consulta a l'Ajuntament de Callosa d'en Sàrria, s'informa que la zona d'actuació està classificada com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola i paisatgístic.  
Informació pública  
Per banda de l'Ajuntament de Callosa d'en Sàrria se sotmet l'estudi d'impacte ambiental al corresponent període d'informació pública, mitjançant un anunci en el DOGV núm. 4778, de 18 de juny de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions, tal com ho certifica la secretària de l'Ajuntament.  
Consideracions ambientals  
La zona d'actuació es troba en els relleus muntanyosos situats al nord-est del municipi de Callosa d'en Sàrria. Els materials són calcaris i el pendent del terreny és fort. El camí discorre per sòl forestal, aprofitant l'ample de la terrassa existent.   
L'estudi d'impacte ambiental no planteja un estudi d'alternatives, encara que sí que justifica les actuacions per millorar la protecció i tasques de manteniment de la planta.  
Efectua una descripció del projecte i del medi per a, posteriorment, realitzar una identificació i valoració dels impactes previsibles, distingint la fase de construcció (tractaments silvícoles i moviment de terres) i la fase de funcionament.  
De la valoració qualitativa dels impactes de l'estudi d'impacte ambiental es pot destacar, en la fase de construcció, els impactes produïts per l'eliminació de la coberta vegetal i la poda durant els tractaments silvícoles que s'han de realitzar. En el moviment de terres destaca l'ús de maquinària pesant, excavacions i transport de residus, com també els sorolls que es produiran en aquests treballs. Ja en la fase de funcionament destaquen els impactes que es produiran pel trànsit de vehicles, el transport de residus i el manteniment de la pista.  
S'adoptaran mesures correctores, i es destaca la incorporació de residus vegetals, produïts en l'eliminació de la coberta vegetal, al sòl forestal circumdant.   
Es considera convenient adoptar mesures protectores i correctores addicionals que aconseguisquen una major adequació ambiental de les actuacions projectades. Aquestes mesures s'estableixen en el condicionant d'aquesta resolució.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar incloses les actuacions d'aquest en els supòsits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, de la Comunitat Valenciana (annex I. Apartat 1.i).  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de canvi de traçat de camí rural en la partida dels Clots al terme municipal de Callosa d'en Sàrria (Alacant) promogut per la Comunitat General de Regants i Usuaris del mateix municipi, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants de l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions a l'execució de l'esmentat projecte s'hi estableixen les següents:  
1. Prèviament a l'execució del camí haurà d'assenyalar-se en camp, mitjançant encintada o estacada, el traçat real de la pista, que serà revisat en tot moment pels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria, i es podran introduir les modificacions pertinents per a aconseguir una millor integració paisatgística.  
2. La plataforma del camí s'haurà de construirà amb un ample màxim de 3 m.  
3. Els treballs silvícoles que s'han de realitzar a la vora del nou camí i la pista d'accés a la planta hauran de ser aprovats i supervisats pels serveis tècnics de la Direcció Territorial.  
4. La revegetació d'espècies forestals es realitzarà sota la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial.  
5. El mur de contenció es realitzarà amb pedra seca extreta de les obres de desmunt, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental. La terra vegetal decapada s'utilitzarà per a cobrir els talussos del terraplé, de manera que s'hi afavorisca la revegetació natural.   
6. Haurà d'evitar-se en qualsevol cas l'abocament indiscriminat, vessant avall, de materials de desmunt, excepte els estrictament necessaris per a la formació de la plataforma del camí.   
7. Els materials sobrants de l'actuació s'hauran de portar a un abocador autoritzat, excepte aquells que puguen aprofitar-se en la construcció de murs de pedra, talussos, etc.  
8. Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveu la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià (articles 63 i 65).  
9. Una vegada finalitzades les actuacions projectades s'haurà de comunicar el seguiment de les mesures proposades en el programa de vigilància ambiental, i remetre informe d'aquest a la Direcció Territorial d'Alacant.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
La qual cosa es notifica perquè en prengueu coneixement i a l'efecte oportú.  
València, 20 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 398/04-AIA  
Títol: Planta de compostatge de restes vegetals  
Promotor: Hermanos Andújar y Navarro, SL  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Localització: Partida Rabosar. Polígon 28, parcel·la 213a i 16 del polígon 28 del terme municipal de Paterna (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'empresa promotora disposa a Paterna d'una sèrie d'instal·lacions de valorització i eliminació de residus autoritzades per la Conselleria de Territori i Habitatge per a la gestió de residus, síties a la partida Rabosar.   
Aquestes instal·lacions estan encerclades i disposen d'infraestructures de control d'accessos, admissió de residus i pesatge de camions.  
L'actuació proposada se situa en l'interior de les instal·lacions entre l'ecoparc i l'abocador de residus inerts i ocupa la parcel·la 213a i part de la parcel·la 16. Per a condicionar la parcel·la es formigonarà el total de la superfície i es construiran canals de recollida de lixiviats que els conduiran cap a la bassa de lixiviats que serà excavada i impermeabilitzada.  
Segons projecte, l'activitat proposa la valoració de les restes vegetals de jardineria generades en les urbanitzacions pròximes a les instal·lacions i al municipi de Paterna.  
El procés de valoració consisteix en primer lloc en la separació manual dels materials impropis (plàstics, metalls, vidres, etc) i materials llenyosos de grans mides. Els residus no perillosos es gestionen mitjançant un gestor autoritzat mentre que el material llenyós es talla i s'abassega per a la venda.  
D'altra banda, el brancatge s'abassega sobre la solera de formigó i resta a l'espera de ser triturat en la planta mòbil que es disposa en les instal·lacions amb un volum de trituració de 135 m3/h.   
Una vegada triturat el brancatge, aquest s'abassega en fileres (2.5/3 m x 8m x 40 m) que al seu torn es voltegen cada determinat temps i se'ls hi afig la humitat necessària per a obtenir un material agrícola amb un grau de maduresa òptim (aproximadament 4 mesos) per a la venda d'aquest com a material agrícola per a utilització agrària.  
Una vegada madurat el material, aquest es garbella i s'abassega sobre la solera fins que s'ensaca en la nau d'ensacat que hi ha en les instal·lacions per a la posterior comercialització i venda d'aquest.  
Tot el procés es realitza a l'aire lliure sobre solera de formigó que és dissenyada de manera que es recullen els lixiviats que es generen sobre la plataforma en una bassa de capacitat 100 m3. Aquests lixiviats s'utilitzen per al reg de les fileres en el procés de maduració.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
Al juny de 2004, la Comissió Provincial d'Activitats Qualificades remet l'expedient de referència i sol·licita la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
Al juny de 2004, es trasllada la documentació a l'Àrea de Residus d'aquesta Conselleria perquè revise el projecte i n'emeta un informe tècnic.  
A l'abril de 2005, l'Àrea de Residus remet juntament amb la documentació inicialment tramitada, annex d'esmenes (aclariments) sol·licitades al promotor juntament amb l'informe tècnic sol·licitat.  
Al setembre de 2005, l'Ajuntament de Paterna remet el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient i indica que després d'haver realitzat la informació pública mitjançant edicte en el tauler d'anuncis en l'Ajuntament, com també la notificació als confrontants, no s'hi han presentat al·legacions al projecte.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
La parcel·la se situa a uns 2 km al nord del nucli urbà de Paterna i 900 m del polígon industrial Fuente del Jarro. L'accés fins a la parcel·la és el mateix que l'accés a l'ecoparc existent que es realitza des de la rotonda del cementeri municipal i des d'allí cap a la rotonda del Carrefour i pren en aquesta l'eixida del camí de les Moles que condueix a l'emplaçament que es troba degudament indicat.  
La parcel·la que actualment es troba esplanada i sense vegetació, es troba a l'interior de la tanca de les instal·lacions, al costat del buit miner que és restaurat mitjançant l'abocament controlat de residus inerts i al costat de l'ecoparc.   
Les parcel·les situades en la contornada de les instal·lacions es dediquen al cultiu de secà encara que alguna d'aquesteses trobe en estat d'abandó.  
En conjunt la zona on se situa la parcel·la objecte d'aquesta declaració d'impacte es troba en una àrea antropitzada dedicada a l'extracció de materials per a la construcció i a la gestió de residus i lluny de qualsevol nucli de població.   
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els principals efectes ambientals derivats del projecte són:  
Canvi d'usos del sòl, emissió de gasos i olors, producció de pols i soroll, possibilitat de contaminar el subsòl i els aqüífers, contaminació de les aigües superficials, modificació dels drenatges, vol de materials lleugers en la contornada, increment del trànsit rodat i canvi en el paisatge.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
A fi de minimitzar l'impacte visual, el projecte planteja el tancament perimetral i la plantació d'una barrera vegetal de xiprers i tamarits al voltant de la instal·lació i entre la planta i l'ecoparc respectant els punts de pas de persones i vehicles.   
Per a evitar la possible contaminació del subsòl i els aqüífers, es dota la instal·lació d'una solera de formigó i la seua corresponent xarxa de drenatge. Les aigües recollides en la bassa de lixiviats es reutilitzaran per al reg de la matèria verda.  
El canvi d'olis i combustibles s'haurà de realitzar en zones aptes per aquest fi i es gestionarà a través de l'ecoparc.  
Les olors generades per la fermentació de la matèria verda seran pràcticament inexistents sempre que es realitze correctament l'aireig i oxigenació de la mescla que ha de fermentar.  
La producció de pols serà mínima ja que en tot el procés el material disposarà d'un grau d'humitat elevat que garantisca el procés de maduració i eliminarà l'emissió de pols.  
Per a minimitzar els sorolls i escapaments de fums s'haurà de realitzar el manteniment periòdic de la maquinària.  
El programa de vigilància ambiental s'haurà de desenvolupar de manera que puguen comprovar-se realment els impactes ocasionats durant l'exercici de l'activitat, contrastar els impactes ocasionats amb els esperats i intensificar algunes mesures correctores o bé aplicar-ne de noves.   
La vigilància del funcionament correcte de les mesures correctores haurà de començar als 3 mesos de la posada en marxa de les instal·lacions. Es vigilarà la periodicitat del reg de les zones verdes, dels residus vegetals que s'han de triturar i de les zones de trànsit de vehicles no asfaltades, la neteja o manteniment del sistema de reg, de senyals, sistema contraincendi, recollida d'aigües, depòsit de lixiviats, la fumigació, adobament i jardineria de pantalles vegetals i zones verdes, observacions periòdiques de la contornada de la planta per a detectar residus sòlids o líquids procedents de la planta, increment d'acumulació de pols sobre la vegetació, efectes sobre l'escorriment, també s'hauran de realitzar mesuraments acústics periòdics de soroll en la contornada, el manteniment de la maquinària i finalment el control piezomètric dels lixiviats recollits en el fons de l'abocador.   
Valorades les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, aquestes es consideren adequades. No obstant això, la documentació aportada pel que fa a la recollida, emmagatzemament i gestió dels lixiviats generats en la plataforma es considera insuficient. També és necessari aclarir les mesures que s'han d'adoptar pel que fa a l'abassegament o estoc de material disposat per a la venda d'aquest.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 6 a) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 17 estableix que correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.  
A la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de planta de valorització de restes vegetals, al terme municipal de Paterna (València), promogut per Hermanos Andújar y Navarro, SL sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació inicialment tramitats i aclariments posteriors, com també en els condicionants establits en el següent apartat i les modificacions introduïdes per aquests.  
Segon  
Com a condicions que s'han de complir en l'execució de l'esmentat projecte s'estableixen les següents:  
1. Prèviament a la posada en marxa de l'activitat, aquesta haurà de disposar de la preceptiva autorització de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient per a la gestió i valoració de residus vegetals procedents de jardineria.  
. Amb aquest fi, s'aportarà nova documentació pel que fa al sistema de recollida de pluvials i lixiviats.   
. La plataforma on s'efectua el tractament de compostatge, a més de formigonada haurà d'estar perfectament impermeabilitzada perquè no es produïsquen filtracions al subsòl.  
2. En el cas de produir-se emissió de partícules a causa de l'emmagatzemament de matèries primeres a l'aire lliure, s'haurà de complir al que estableix l'article 51 del Decret 833/1975, pel qual es desenvolupa la Llei 38/72, de protecció de l'ambient atmosfèric, en el qual s'indica que en els parcs d'emmagatzemament a l'aire lliure de materials a granel es prendran les mesures adequades per a evitar que l'acció del vent puga alçar pols, cobrint-los amb lona o plàstic o protegint-los mitjançant col·locació de pantalles tallavents. En tot cas, els abassegaments de materials no excediran mai els 3 m d'alçària.  
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 de setembre de 2005.La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 441/02-AIA  
Títol: Legalització d'una explotació avícola d'engreixament  
Promotor: Esteller, SCP  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Traiguera (Castelló)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat avícola d'engreixament  
Localització: Partida Crevetes, polígon 35, parcel·la 76, del terme municipal de Traiguera (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola d'engreixament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'explotació està situada en una parcel·la de 21.450 m2, dels quals 5.005 m2 corresponen a superfície construïda; està ocupada per tres naus, amb capacitat total per a albergar 53.000 pollastres d'engreixament (tot i que en l'estudi d'impacte ambiental també es fa referència a titots).  
L'activitat consisteix en l'engreixament de pollastres, fins a aconseguir uns 2 kg, moment en què es destinen a escorxador. Es realitzen 4-5 cicles/any.  
Les naus disposaran de sòl de formigó sobre capa de llasts piconada. Els pollastres s'engreixaran sobre llit a base de borumballa de fusta, que s'haurà de renovar després de cada cicle d'engreixament. Sobre el llit, s'addiciona superfosfat de calç, amb qualitats absorbents i desinfectants. Es calcula una producció de gallinassa anual de 486 t. El fem s'utilitza com a adob orgànic en camps de cultiu.  
A l'entrada de l'explotació es disposarà de gual sanitari per a la desinfecció dels vehicles que puguen accedir-hi. Les finestres de les naus disposaran de tela antiocells per a evitar l'accés de vectors. A més, es projecta la construcció de tanca perimetral a fi de crear una barrera sanitària.  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats a una caseta municipal de cadàvers, d'on són recollits per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
El subministrament d'aigua potable no queda justificat.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
El projecte d'activitat, expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per l'Ajuntament de Traiguera en data 22 d'octubre de 2002.  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 125 de 17 d'octubre de 2002, així com als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
2. Resum d'al·legacions  
L'al·legació presentada correspon a un veí confrontant a l'activitat, que indica la seua oposició a la legalització, ja que: La granja es troba a menys de 3 m de la meua finca i a més està dotada d'un sistema de ventilació consistent en la col·locació de ventiladors només a una part de la nau, per on ix tot l'aire i la pols de l'interior; ventiladors que estan posats o dirigits a la meua finca, per la qual cosa tota la pols de la nau pararà als arbres, i per consegüent, s'assequen les branques i perilla la producció, ja que el grau d'oli que d'allí es trau és molt elevat i no és bo per a aquesta.  
Les dues activitats (agrícola i ramadera) són compatibles en el sòl on es localitzen, segons la normativa urbanística municipal, per la qual cosa la consideració ambiental de l'al·legació no té justificació en aquesta declaració d'impacte ambiental. Haurà de ser el mateix Ajuntament el que preveja els usos permesos en aquest sòl i les limitacions respecte d'això, i exigir el compliment a més de les distàncies de les construccions als límits de les parcel·les, com la distància mínima permesa de la línia de plantació al marge de la parcel·la.  
3. Petició d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 29 de gener de 2003, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació d'un nou estudi d'impacte ambiental, ja que el presentat inicialment no compleix els requisits mínims establits en la legislació vigent d'impacte ambiental (Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental), pel que fa a contingut, per a sotmetre'l als tràmits preceptius, reiterant l'esmentada sol·licitud en data 28 d'abril de 2005. El promotor remet un nou estudi d'impacte ambiental en data 24 d'agost de 2005 sense diferències substancials respecte del primer.  
L'estudi d'impacte ambiental presentat en segona instància pel tècnic José Fernando Campillo Gallego és molt semblant (fins i tot coincident en algun plànol) amb el presentat per a una altra explotació ramadera al mateix terme municipal, la titular del qual és Josefa Cabanes Ferre, i per a la qual el tècnic redactor ha sigut José Francisco Beltrán Sancho.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull la informació següent:  
. Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
. Informe favorable de l'inspector sanitari de la Conselleria de Sanitat.  
. Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge. L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, queda condicionat a l'adopció en l'explotació de determinats requisits d'infraestructura sanitària.  
. Informació pública amb la presentació d'una al·legació.  
. Informe favorable de l'alcaldia.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable d'interés, segons normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat com a elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte: aigua, sòl, flora, fauna i medi socioeconòmic.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, dedicada a cultius de secà, amb predomini d'oliveres i ametlers. Els elements ambientals més destacables, susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl, per la contaminació associada a la gestió inadequada del fem com a adob orgànic; l'aigua, per contaminació associada als lixiviats procedents del fem, i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació del residu orgànic.  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a escala provincial o de Comunitat Valenciana.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental presentat en segona instància, no s'ha realitzat una identificació d'impactes, sinó que s'ha recollit una relació de condicions que ha de complir l'explotació, entre les quals s'inclou l'existència de tanca perimetral, gual sanitari, fossa de cadàvers, tela antiocells en buits i finestrals, entre altres. Per la qual cosa, conseqüentment no s'ha realitzat l'estudi de les interaccions entre les accions derivades de l'actuació i les característiques específiques dels aspectes ambientals afectats. Es fa al·lusió a una sèrie d'impactes que es minimitzen (amb el funcionament normal de l'explotació, i adoptant les mesures higienicosanitàries necessàries per a una activitat d'aquestes característiques), associats a l'emissió d'olors i presència de vectors, entre altres.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'apartat d'identificació i valoració d'Impactes de l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs un apartat d'acord amb l'adopció de mesures correctores, en què es descriu l'adopció de mesures encaminades a la prevenció d'impactes, entre les quals s'inclou:  
. Per a minimitzar els impactes sobre el sòl o l'aigua, per abocaments incontrolats, es disposa de sistema de recollida del jaç una vegada s'acaba el cicle d'engreixament, que consisteix a acumular-lo en la mateixa nau fins al trasllat d'aquest a camps on s'utilitza com a adob orgànic, o és venut com a tal. S'haurà de revisar l'estat de la solera de formigó després de la neteja d'aquesta per a reparar desperfectes en el cas que se'n detecten.  
En general, pot considerar-se que en l'estudi d'impacte ambiental s'ha establit una sèrie de mesures protectores i correctores, que no obeeixen al resultat de la valoració dels efectes que l'actuació tindrà sobre els aspectes ambientals, sinó a mesures generals que ha d'adoptar qualsevol explotació ramadera de semblants característiques, sense que s'aclarisca en interés de desenvolupar les esmentades propostes en l'explotació objecte de legalització.  
El programa de vigilància ambiental que inclou l'estudi d'impacte ambiental, es caracteritza per la falta de rigor tècnic, per la falta de concreció i de detall d'aquest, com també per la impossibilitat de la seua adopció pel desconeixement de les pautes que s'han de seguir per a l'aplicació d'aquest per part del promotor. El programa de vigilància ambiental té com a objecte, segons el Decret 162/1990, d'impacte ambiental, establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. En aquest cas, s'ha limitat a comentar succintament les responsabilitats de diversos organismes oficials en el control del bon funcionament de l'explotació.  
Tot i que les mesures correctores són deficients, es considera ambientalment acceptable la legalització de l'activitat, sempre que s'adopten els condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment establides, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja avícola d'engreixament, situada al terme municipal de Traiguera (Castelló), promogut per Esteller, SCP, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. Previ a l'obtenció de la llicència d'obertura, el promotor haurà de presentar davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, justificació legal de la disponibilitat d'aigua potable, mitjançant la presentació de concessió de l'organisme de conca o inclusió en el registre d'aigües en cas de tractar-se d'aigua de pou, o contracte de proveïment de la xarxa municipal.  
. Es disposarà de femer en l'explotació (tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana), cobert, perfectament impermeabilitzat, amb lleuger pendent, de manera que es canalitzen els possibles lixiviats que puguen generar-se en el muntó, cap a cubeta de recollida de lixiviats. Es dissenyarà de manera que puga contenir la gallinassa produïda com a mínim, durant un cicle d'engreixament.  
. S'assegurarà la correcta impermeabilització de les naus on alberguen els pollastres, com també del femer.  
. S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a la nau, com ara malla metàl·lica o semblant.  
. A l'entrada de l'explotació es col·locarà un sistema de desinfecció del trànsit rodat que hi accedisca.  
. Es disposarà de tanca perimetral en l'explotació. A més, per a mitigar l'afecció a parcel·les confrontants, es disposarà de tanca contigua al tancament, (per a la qual cosa s'haurà d'utilitzar alguna espècie vegetal com xiprer o semblant, de ràpid creixement), de manera que permeta aconseguir l'alçària dels ventiladors d'extracció, mitigant l'afecció al cultiu confrontant.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. Haurà de preveure's disposar de contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte, en el moment en què deixen de funcionar les casetes municipals de recollida de cadàvers.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 28 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 64/05-AIA  
Promotor: Cultivos Marinos Costa Blanca, SL  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Objecte projecte: Modificació de granja marina per a daurada i llobarro  
Localització: Enfront de la costa de Sagunt  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte  
La modificació d'aquest projecte de granja marina consisteix en el canvi d'ubicació del projecte de la granja marina enfront de la costa de Canet d'en Berenguer, a profunditats de 15-18 m, amb declaració d'impacte ambiental de data 19/07/02 (exp.153/02-AIA).  
Es mantenen les característiques de la instal·lació projectada en l'anterior ubicació per a obtenir una producció de daurada i llobarro d'unes 1.500 t/any. Així, seran 36 gàbies de 22 m de diàmetre, amb un volum de 3.800 m3/gàbia i ocuparan una àrea de 25 ha (625x400 m) de superfície del fons marí.  
La zona d'emplaçament prevista per a la instal·lació és enfront de la costa de Sagunt, a profunditats d'entre 28 i 32 metres, i són les coordenades dels vèrtexs del polígon d'ocupació: A) 00º 10,000'W 39º 38,942'N; B) 00º 09,887'W 39º 38,616'N; C) 00º 10,158'W 39º 38,560'N  
Tramitació administrativa  
En data 25 d'abril de 2005 es rep de la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació a València la documentació tècnica formada per escrit del promotor, addenda a l'estudi d'impacte ambiental i annex al projecte d'instal·lació a Canet d'en Berenguer per al trasllat d'aquesta a Sagunt. També s'hi adjunten oficis i informes favorables dels organismes competents i informació pública.   
La documentació ha sigut sotmesa a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València (BOPV) número 52, de data 3-3-05, en el diari Las Provincias de data 2-2-05 i en els Serveis Territorials de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació. Finalitzat el període d'informació, des del 3 de març a l'1 d'abril de 2005, no s'hi han presentat al·legacions, segons certificat del director territorial de València de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de data 12-4-05.  
Peticions d'informes sectorials  
En data 5 de maig de 2005, s'efectua consulta al Servei de Qualitat d'Aigües de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria.  
Informe sectorial  
En l'informe emés pel Servei de Qualitat d'Aigües, rebut el 19-7-05, es recullen les consideracions següents:  
. No hi ha cap canvi respecte a la superfície d'ocupació sol·licitada, el nombre de gàbies, la producció esperada ni les espècies seleccionades per al cultiu segons el projecte original.  
. L'única variació consisteix en la nova situació de la instal·lació, que se situaria a una distància aproximada d'una milla i mitja al sud-est de la situació original. La ubicació actual seria a la costa de Sagunt i a una profunditat mitjana de 28-32 m.   
 Ubicació original Nova ubicació  
Latitud Longitud Latitud Longitud  
A 39º 40,841'N 00º 10,672'W A 39º 38,942'N 00º 10,000'W   
B 39º 40,841'N 00º 10,393'W B 39º 38,616'N 00º 09,887'W  
C 39º 40,522'N 00º 10,672'W C 39º 38,560'N 00º 10,158'W  
D 39º 40,522'N 00º 10,393'W D 39º 38,886'N 00º 10,271'W  
. Les zones de bany que poden veure's afectades com a conseqüència de l'activitat, són les mateixes que en el projecte original, les platges de Sagunt i Canet d'en Berenguer, totes elles de qualitat òptima per al bany.   
. Respecte al pla de vigilància ambiental:  
Atés que les característiques generals de l'entorn ambiental són les mateixes que les de la zona originàriament proposada, hauran de complir amb el pla de vigilància que ja va ser establit en el seu dia, tenint-se en compte que a més ha d'establir els punts de mostratge per al control del pla de vigilància que seran 4 com a mínim, un en la instal·lació i els altres tres a 0,26 mn (500 m) a l'est, oest i sud d'aquesta.  
. Cal incidir en l'obligació de remetre els resultats del pla de vigilància a la Direcció General de Qualitat Ambiental trimestralment, per a avaluar els resultats i controlar la possible repercussió d'aquests en la qualitat de les aigües litorals.   
. Incrementar d'un a dos anys el termini de revisió dels resultats del pla de vigilància ambiental, perquè el peticionari puga sol·licitar la modificació del pla de vigilància ambiental.  
Consideracions ambientals  
El nou emplaçament a major profunditat proposat per al projecte de granja marina enfront de la costa de Canet d'en Berenguer de l'empresa Cultivos Marinos Costa Blanca, SL, que està situat enfront del Port de Sagunt a profunditats d'entre 28 i 32 m, queda fora de l'àmbit de l'àrea marina considerada en l'estudi d'impacte ambiental realitzat per a l'esmentat projecte inicial (en endavant, EIA00).  
En l'addenda a l'EIA00, presentada per a avaluar la incidència ambiental d'aquesta ubicació del projecte, s'aporta la informació de les biocenosis bentòniques d'una zona estudiada i cartografiada, des de la cota 0 fins a .40 m, que se solapa amb la de l'EIA00. Es conclou en aquesta que el resultat de l'EIA00 no es veu afectat pels canvis realitzats, ja que:  
L'estat bastant degradat d'aquesta zona marina continua reflectint-se encara més en les biocenosis trobades, així de les praderies de fanerògames .comunitats bentòniques de valor ecològic. únicament es troba de Posidonia oceanica una xicoteta taca en què persisteixen grups de feixos vius al NE del moll de pilons entre .14 i .17 m, i de praderies de Cymodocea nodosa, òptimament representades, es troben en la zona nord del sector estudiat. En canvi, el coral·ligen de plataforma (biocenosi del pis circalitoral), que constitueix la comunitat més madura dels fons del Mediterrani, es troba ben representada a un costat i a l'altre del moll de pilons de càrrega, en una franja de 300 a 1.000 m d'ample, entre 18 i 23 m de profunditat, i també enfront de la desembocadura del riu Palància entre cotes de .20 i .26 m.  
La instal·lació piscícola estarà situada sobre fons fangosos profunds, com el detrític enfangat àmpliament representat des dels 20 als 30 m de profunditat i que serà el que es veja afectat per l'activitat.  
Les biocenosis de rellevància ecològica i les platges no es veuran afectades pel projecte ja que aquest emplaçament augmenta la seua distància, i es troba a 2 km la taca de Posidonia oceanica, a 1 km el coral·ligen més pròxim i a 3,5 km de les platges més pròximes.  
Un aspecte que no s'ha tractat en l'addenda a l'EIA00 és el possible efecte sinèrgic entre aquesta granja i les de les empreses Acuicultura del Mediterráneo i Cultipeix situades per la part nord (al NO i al NNE, respectivament) i pròximes a aquesta. Per la qual cosa s'ha d'incloure en la vigilància ambiental l'estudi d'aquest nou efecte que podria donar-se com a resultat de l'àrea d'influència de l'activitat i les corresponents a les altres dues activitats ja existents, i, conseqüentment als resultats obtinguts, si és necessari, s'adoptaran les mesures correctores adequades.  
Els punts de mostratge per al control del pla de vigilància ambiental que es va establir en la declaració d'impacte ambiental de data 19-7-02 per a aquest projecte (exp. 153/02-AIA) seran, a més dels necessaris per a realitzar l'esmentat estudi del possible efecte sinèrgic, els indicats pel Servei de Qualitat d'Aigües com a mínim: un en la instal·lació i els altres tres a 0,26 mn (500 m) a l'est, oest i sud d'aquesta.  
Els resultats de la vigilància ambiental obtinguts seran remesos a la Direcció General de Qualitat Ambiental trimestralment.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Annex I apartat 1 g) del Decret 162/90.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista d'allò que antecedeix, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació del projecte de granja marina de daurada i llobarro situada enfront de la costa de Sagunt, promoguda per l'empresa Cultivos Marinos Costa Blanca, SL, sempre que es desenvolupe complint allò que estableix la declaració d'impacte ambiental de data 19 de juliol de 2002, de l'expedient 153/02-AIA i en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. En el programa de vigilància ambiental que durà a terme l'empresa, establit per a aquesta activitat en la declaració d'impacte ambiental de data 19 de juliol de 2002 (exp. 153/02-AIA), s'inclourà l'estudi del possible efecte sinèrgic que genere la proximitat d'aquesta activitat amb les de les empreses Acuicultura del Mediterráneo i Cultipeix ja existents.  
Els punts de mostratge per al control del pla de vigilància ambiental seran, a més dels necessaris per a realitzar l'esmentat estudi del possible efecte sinèrgic, els indicats pel Servei de Qualitat d'aigües com a mínim: un en la instal·lació i els altres tres a 0,26 mn (500 m) a l'est, oest i sud d'aquesta.  
2. De manera trimestral es remetran a la Direcció General de Qualitat Ambiental els resultats i les conclusions obtingudes del programa de vigilància ambiental. Transcorreguts dos anys des del funcionament de l'activitat i de la remissió dels resultats de la vigilància ambiental, el peticionari podrà sol·licitar la modificació del pla de vigilància ambiental.  
3. El projecte haurà de preveure una partida pressupostària que permeta dur a terme el programa de vigilància ambiental.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de setembre de 2005. La directora de gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 382/2003 . AIA  
Títol: Homologació i pla parcial del sector Torre la Sal, de Cabanes (Castelló)  
Promotor: Ajuntament de Cabanes  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Cabanes, Castelló  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és el desenvolupament de sòl urbanitzable programat i no programat ja previst en el PGOU de Cabanes, com també una porció de sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola, de manera que es permeta el desenvolupament turístic municipal.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
1. Antecedents  
El programa d'actuació integrada del sector residencial Torre la Sal comprenia inicialment una superfície de 1.206.650 m2. En l'àmbit d'actuació hi ha terrenys classificats com a sòl urbanitzable amb pla parcial aprovat, sòl urbanitzable no programat del PGOU de Cabanes. Existien també dues porcions de terreny que presenten classificació de sòl no urbanitzable amb protecció agrícola, on es pretenia instal·lar l'EDAR del sector (8.000 m2) i on es troba la rotonda de l'accés nord de l'actuació (aproximadament 8.100 m2 en total).  
Per a poder desenvolupar l'alternativa tècnica la totalitat dels terrenys inclosos en el sector residencial Torre la Sal han de classificar-se com a sòl urbanitzable. Per tant, les dues zones anteriorment mencionades de sòl no urbanitzable necessitaven una reclassificació a sòl urbanitzable.  
Posteriorment, després d'una sèrie de canvis proposats per diversos organismes, es modifica lleugerament l'àmbit d'actuació, per la qual cosa es descarta la reserva de terreny inicial per a la depuradora sobre SNU de protecció agrícola. En canvi, es modifiquen els accessos nord i sud al sector per la qual cosa a la superfície quasi rectangular inicial s'afig la superfície de sòl necessària per a la correcta connexió viària del sector amb el nou encreuament de la carretera CV-146 amb la N-340. Aquest apèndix per a l'ampliació i millora dels accessos rodats se situa en part sobre zona servitud carretera no urbanitzable protegit i en part sobre SNU de protecció agrícola, igual que la rotonda de circulació ja prevista anteriorment. En conjunt comporten una superfície que s'ha de reclassificar de SNU de protecció agrícola d'aproximadament 12.000 m2. La superfície definitiva del sector és de 1.206.421,04 m2, que constitueixen una única unitat d'execució. D'altra banda en el pla parcial es fa referència als elements de xarxa primària necessaris per a la connexió amb la N-340, que sumats a l'anterior totalitzen 1.228.585,61 m2.  
Les millores introduïdes en els documents refosos de Pla parcial i homologació del sector Torre la Sal, a conseqüència de decisions adoptades per les administracions, i seguint instruccions de l'Ajuntament de Cabanes, es concreten en:  
. Millora dels accessos al sector, tant pel sud, des de l'actual nus de la N-340, duplicant el pont d'accés, com pel nord, on es preveu un nou pont sobre l'actual N-340 i l'eradicació de l'actual encreuament. Això a instància de l'Oficina del Pla de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures.  
. Replantejament de la reserva de terrenys originàriament prevista per a la construcció de l'EDAR, evitant l'afecció al camí ramader existent (segons indicacions de la secció de camins ramaders de la Conselleria de Territori) i atés el projecte que ha iniciat la seua tramitació al municipi veí d'Orpesa, a instància de la Conselleria d'Infraestructures amb previsió per al tractament de les aigües residuals del sector fa necessari considerar la destinació final de l'esmentada reserva de terrenys.  
. Incorporació de les determinacions derivades del Pla especial de protecció de la Torre la Sal i de la prospecció arqueològica duta a terme en el sector, i assumir totes les indicacions de la Conselleria de Cultura, Direcció General de Patrimoni amb vista a protegir l'entorn de la Torre la Sal.  
. Identificació del caràcter públic de la parcel·la IAT, que quedarà exonerada de les limitacions pròpies de les parcel·les d'aprofitament privat del sector a fi de garantir el millor manteniment de l'ús públic a què es destina l'immoble per l'administració sectorial competent.  
. Identificació de dues parcel·les dotacionals, dins de les ja previstes en l'ordenació amb destinació genèrica dotacional, amb les característiques requerides per a la seua destinació educativa, a instàncies de la Conselleria d'Educació.  
. Integració en l'ordenació de les mesures correctores derivades de l'estudi d'inundabilitat realitzat en aplicació de la normativa del PATRICOVA, i aplicar les mesures que han sigut indicades com a suficients pel Servei d'Ordenació Territorial.  
. Millor adequació del tractament dels camins ramaders inclosos en el sector, al tractament que resulta legalment correcte per a aquests de conformitat amb els informes del departament competent.  
. Reconfiguració del terrenys immediatament confrontants amb el Prat de Cabanes-Torreblanca, segons informe d'Ordenació Sostenible del Medi.  
Aquestes adaptacions es realitzen, així mateix, sobre una nova base topogràfica de major precisió, que permet un millor ajustament a la realitat del terreny sobre el qual es planteja l'actuació.  
2. Localització.  
El sector que s'ha d'urbanitzar es troba en l'entorn de l'enclavament denominat Torre la Sal al terme municipal de Cabanes, província de Castelló, al sud-oest del paratge del Prat de Cabanes.  
Els seus límits són els següents:  
. Nord: afronta amb l'anomenat camí del Pont Nou, que és confrontant amb sòl no urbanitzable agrícola protegit i amb l'extrem sud del parc natural Prat de Cabanes-Torreblanca.  
. Sud: línia del terme municipal d'Orpesa del Mar.  
. Est: amb el delimitació del domini públic maritimoterrestre, parcialment coincident amb el camí ramader assagador del Mar i Torre la Sal i amb el tram final del canal del Mig que delimita el parc natural Prat de Cabanes-Torreblanca.  
. Oest: via del ferrocarril València-Barcelona.  
A l'esmentada superfície rectangular s'afig la superfície de sòl necessària per a la correcta connexió viària del sector amb el nou encreuament de la carretera CV-146 amb la N-340.  
3. Planejament vigent i proposat.  
Cabanes disposa d'un Pla general d'ordenació urbana, aprovat per l'Ajuntament el 21 de juny de 1982, i per la Comissió Provincial d'Urbanisme el 26 de juliol de 1983.  
Part del sector Torre la Sal, que es preveia desenvolupar en el primer quadrienni des de l'entrada en vigor del PGOU, disposa a més de pla parcial aprovat per la Comissió Provincial d'Urbanisme el 28 de novembre de 1989. No obstant això, aquest pla parcial del sector S1 no s'ha desenvolupat ni resulta viable, perquè amb posterioritat a aquesta data es produeix la modificació del Decret 188/1988, de 12 de desembre, del Consell de la Generalitat, de declaració del paratge natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, modificat pel Decret 264/1994, de 20 de desembre, del Consell de la Generalitat. En aquest decret es modifiquen els límits del paratge natural i s'hi estableix que: tots els terrenys inclosos dins dels límits del paratge natural hauran de ser objecte d'especial protecció. L'ampliació dels límits del paratge natural afecta quasi la meitat del sector S1 original, per la qual cosa en desvirtua totalment l'estructuració i ordenació.  
Ambdues normes van ser aprovades per raó de la llavors vigent Llei 5/1988, de 24 de juny, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regulen els paratges naturals de la Comunitat Valenciana. L'esmentat paratge natural va ser reclassificat a parc natural per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Davant d'aquesta situació s'opta per delimitar un nou sector, Torre la Sal, integrant la major part del restant S1 amb el sòl urbanitzable intensiu (platja), encara que justificant els principals paràmetres urbanístics d'aquest a partir dels prèviament vigents en els abans esmentats documents de planejament.  
4. Subministrament d'aigua potable.  
Pel que fa al subministrament d'aigua potable s'indica que a causa de l'estacionalitat del consum característica d'aquest tipus de nuclis urbans i les restrictives condicions imposades pel Pla hidrològic de la conca del Xúquer, no és prou amb la connexió a la xarxa de subministrament, així es fa necessari complementar la connexió amb la xarxa general de la companyia subministradora amb la instal·lació d'una planta dessalinitzadora i potabilitzadora d'aigua marina. Aquesta se situa al sud-oest del sector Torre la Sal (SID). La captació i l'emissari d'aigua marina necessaris, es realitzaran segons els criteris del Ministeri de Medi Ambient.  
5. Xarxa de sanejament  
Es planteja mitjançant sistema separatiu. Ocasionat d'una banda per l'estructura topogràfica del terreny, i per una altra per les necessitats d'evacuació de les edificacions, es dissenyen dues estacions de bombament submergides per al sistema de residuals, situades en sòl dotacional públic. D'aquestes estacions de bombament, parteixen unes canonades d'impulsió que escometen a la depuradora que està situada en el sud-oest del sector Torre la Sal.  
L'abocament d'aigües pluvials es realitza al sud del nucli de Torre la Sal i la xarxa estarà dotada d'un sistema que permeta el bombament a la depuradora de les primeres aigües d'escorriment i l'abocament al mar de les aigües d'escorriment següents amb menor càrrega contaminant.  
6. Residus  
L'evacuació de residus sòlids preveurà les directrius bàsiques establides pel Pla integral de residus sòlids de la Comunitat Valenciana (Llei 10/2000, de residus sòlids de la Comunitat Valenciana, de 12 de desembre de 2000).  
Alternatives  
S'han considerat, per l'Ajuntament, tres alternatives per a l'execució del sector.  
La primera era desenvolupar el sòl urbanitzable programat i no programat en el PGOU de Cabanes, la qual cosa afectava fins i tot sòl inclòs en l'àmbit del parc natural Prat de Cabanes-Torreblanca.  
La segona era l'alternativa tècnica presentada per l'empresa Construcciones KER SA, que ocupava 2.310.660 m2 i afectava la zona d'amortització d'impactes del parc natural, i comporta la reclassificació d'una àmplia superfície de sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
L'Ajuntament justifica l'alternativa seleccionada, des del punt de vista ambiental, per:  
. La no-afecció directa al parc natural en desclassificar el sòl urbanitzable programat existent i classificar-lo com a SNU de protecció, fins i tot en la zona d'amortització d'impactes.  
. Respecta tant la integritat del parc natural com la zona d'amortització definida en la norma de creació d'aquest.  
. La menor superfície afectada per l'actuació per a una mateixa quantitat d'habitatges, optimitza l'ús del territori i minimitza els impactes derivats de l'ocupació.  
. L'ordenació proposada per al sector localitza a la vora del parc natural zones de menor intensitat edificatòria i àmbits dotacionals a fi de minimitzar els impactes ambientals.   
. La localització de PQL i zona verda afrontant amb la franja litoral i l'entorn de la Torre la Sal, que minimitza l'impacte sobre la línia de costa i el paisatge de la urbanització.  
Tramitació administrativa  
En data 12 de maig de 2003, el Ple de l'Ajuntament de Cabanes aprova el PDAI Torre la Sal formulat per la mercantil Construcciones Castellón 200, SAU i la seua gestió indirecta, i adjudica la condició d'agent urbanitzador a aquesta mercantil.  
Amb data 31 de juliol de 2003, l'Ajuntament de Cabanes remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'aprovació provisional del projecte d'homologació del sector denominat Torre la Sal, com també el seu pla parcial i l'estudi d'impacte ambiental proposat per la mercantil Construcciones Castellón 2000, SAU, i sol·licita que s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental. En aquesta data s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En el procediment d'avaluació d'impacte ambiental s'han sol·licitat informes als serveis següents:  
. Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental (17/01/2005).  
. Àrea de Planificació i Ordenació del Territori (19/01/2005).  
. Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló (20/04/2005).  
Finalment, en sessió extraordinària del Ple de l'Ajuntament celebrada en data 28 de juliol de 2005, s'aprova provisionalment el document refós del Pla parcial i homologació del sector Torre La Sal. Els documents refosos havien seguit les instruccions de l'Ajuntament i s'han integrat en aquests les modificacions no substancials requerides en diversos informes sectorials.  
Informació pública  
En el DOGV núm. 4257, publicat el 27 de maig de 2002, s'inicia el procés d'informació pública de l'alternativa tècnica del programa d'actuació integrada de la unitat d'execució única del sector residencial Torre la Sal proposada per la mercantil Medi Valencia, SL. S'hi adjunten els documents següents:  
. Memòria del programa d'actuació integrada  
. Homologació modificativa  
. Estudi d'impacte ambiental  
. Pla parcial de millora  
. Avantprojecte d'urbanització  
En la fase d'informació pública es presenten diverses alternatives tècniques en competència amb la primera i promogudes per les següents mercantils:  
. Construcciones KER, SA  
. La Ribera Golf Resort, SA  
. Construcciones Castellón 2000, SAU  
El secretari de l'Ajuntament de Cabanes certifica que entre la documentació presentada per Construcciones Castellón 2000, es trobava l'estudi d'impacte ambiental, que ha estat a disposició del públic entre el 12 de juliol al 28 de setembre de 2002, i s'hi han presentat al·legacions.  
Amb data 29 de juliol de 2002, l'Ajuntament de Cabanes decideix, per acord plenari, sotmetre a informació pública les alternatives tècniques realitzades per les mercantils Construcciones KER, SA i La Ribera Golf Rersort, SA, pel fet que es desenvolupa en elles una ampliació de l'àmbit d'actuació respecte a la proposta inicial de Medi Valencia, SL.  
Resum de les al·legacions  
. Primera exposició pública:  
S'han realitzat nombroses al·legacions, no obstant això, en alguns casos coincideix el seu contingut per la qual cosa a continuació s'exposen de manera resumida aquells aspectes de l'alternativa tècnica de Programa d'actuació integrada de la unitat d'execució única del sector residencial Torre la Sal, presentada per la mercantil Medi Valencia SL, que tenen incidència ambiental:  
. D'una banda, s'assenyala la falta d'aigües potables amb la suficient qualitat per a proveir la població en totes les poblacions del litoral.  
A més, la pretensió de transformar en sòl urbà 1.257.858,54 amb un índex d'edificabilitat bruta 0.58928143 m2sostre/m2s pot induir a un creixement de la població exogen, la qual cosa implicaria cometre infracció amb allò que disposa l'article 84 de la Llei 7/1989, d'ordenació del territori.  
. S'estableix que la densitat de les edificacions supera la baixa i mitjana densitat pròpia per a zones turístiques; no compleix el que estableix l'article 30 de la Llei de costes respecte de la densitat de població i acumulació de volums en la zona d'afecció a costes; la urbanització afecta béns de domini públic no municipal.  
. En l'àmbit del Programa d'actuació integrada es localitzen béns de domini públic no municipal com són els camins ramaders.  
. Segona exposició pública:  
Les consideracions ambientals de les al·legacions presentades durant la segona exposició pública en alguns punts coincideixen amb els exposats per al primer període, de manera que a continuació s'allisten aquelles que incideixen sobre altres aspectes.  
En al·legacions realitzades per ciutadans a títol personal s'hi exposa que com a conseqüència de la urbanització es produiran una sèrie d'afeccions sobre el Parc Natural de Cabanes-Torreblanca. S'assenyala l'afecció paisatgística, la invasió de l'àrea protegida del parc, l'alteració d'una zona de costa verge, ecosistema cada vegada més escàs, la contaminació a què donarà lloc la urbanització per emissió de sorolls, contaminació lumínica i les afeccions derivades d'abocaments sòlids i líquids. A més, s'estima una major pressió humana sobre l'àrea del parc que, al seu torn, induirà un increment del risc d'incendis. Per tot això se sol·licita:  
. Que la Conselleria de Territori i Habitatge incremente en 500 m l'àrea de protecció del Parc Natural de Cabanes-Torreblanca en l'extrem sud d'aquest.  
. Que es doten de serveis mínims els habitatges existents en l'àmbit d'actuació, a fi de minimitzar-ne l'afecció al medi.  
. Que la Conselleria de Cultura, Educació i Esport protegisca els jaciments presents a Torre la Sal mitjançant la declaració de la zona com a paratge natural arqueològic.  
. Que es fomente el turisme sostenible en comptes de grans urbanitzacions.  
. Que s'integre l'EDAR en l'àmbit del sector i que les connexions amb les infraestructures existents es realitzen de manera adequada, d'acord amb l'article 30 de la Llei 6/1994, reguladora de l'activitat urbanística de la Generalitat Valenciana.  
. Que l'EDAR no produïsca afeccions sobre els habitatges consolidats i que no afecte ni masies centenàries de la zona.  
. Que es considere i resolga de manera òptima l'existència d'un càmping en l'àmbit d'actuació. En l'al·legació que es realitza aquesta sol·licitud s'hi exposa que l'única alternativa que preveu el càmping i l'integra en l'actuació prevista és l'alternativa desenvolupada per Construcciones Castellón 8187 SKB.  
Durant aquest període, també presenten al·legacions les empreses Medi Valencia, SL i La Ribera Golf Resort, SA, que participen en el procés amb una alternativa tècnica.  
Si és el cas, Medi Valencia, SL exposa que els terrenys proposats per Construcciones KER SA, La Ribera Golf Resort SA i Castellón 4571 KBG, tenen pel Pla general d'ordenació urbana del municipi aprovat en 1983, la classificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció a causa del caràcter agrícola del sòl, i que els valors que van motivar l'esmentada protecció no han desaparegut.  
En l'al·legació presentada pel representant de la mercantil La Ribera Golf Resort SA s'exposen els beneficis econòmics i d'una altra índole que reportarà la reclassificació de sòl no urbanitzable de protecció a l'efecte de la futura construcció d'un camp de golf. Així mateix es justifiquen els motius pels quals es consideren inadequades les alternatives tècniques presentades per les empreses Medi Valencia SL, Construcciones KER SA i Construcciones Castellón 7187 QWT. No obstant això, les consideracions realitzades queden incloses en les realitzades anteriorment.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
El 31 de gener de 2005, la Direcció General de Gestió del Medi Natural, comunica a l'Ajuntament de Cabanes els aspectes que hauran de ser ampliats o justificats abans de la declaració d'impacte ambiental:  
. Disponibilitat de recursos hídrics i dades de la dessalinitzadora. A més, es fa notar que la construcció d'una dessalinitzadora pot estar sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
. És necessari un informe favorable en relació amb l'afecció als camins ramaders.  
. És necessari aportar informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
. L'estudi d'impacte ambiental ha de completar-se amb un examen de les alternatives tècnicament viables, a més es valorarà la repercussió sobre el parc natural, LIC i ZEPA, hàbitats d'interés comunitari i aiguamolls, inclosos o confrontants al sector, millorant la descripció del sòl i de la qualitat i fragilitat del paisatge.  
. Especificar quals són els sistemes de recollida de residus, el tractament d'aquests i la seua destinació tant en la fase d'obra com en la d'explotació amb certificat de capacitat de gestió de la o les empreses responsables de la seua gestió.  
. L'apartat de mesures correctores es completarà amb mesures per a la protecció de la ZEPA situada al nord del sector. Aquestes mesures aniran dirigides a la protecció de les aus i a la conservació de l'hàbitat d'aquestes.  
. Indicar el punt d'abocament de les aigües depurades i pluvials, fent-se notar l'existència en la costa limítrofa amb el sector d'un LIC en què es desenvolupen comunitats de Posidonietum Oceanicae i Cymodoceetum nododesae.  
. S'adverteix de l'alt risc d'inundació existent en l'extrem nord-est del sector per la qual cosa s'ha d'estar a allò que s'ha estipulat en l'article 24 del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, PATRICOVA.  
Documentació complementària  
En resposta al requeriment de documentació anterior, l'urbanitzador respon el següent:  
. Proveïment d'aigua. Es té previst un nombre màxim de 6.636 habitatges que, considerant una densitat de 2,88 hab/habitatge, impliquen 19.113 habitants en el moment de màxima ocupació (juliol i agost) i 9.557 habitants al febrer (ocupació prevista 50%). Les demandes previstes d'aigua per a proveïment urbà es xifren en 1,27 hm3/any, considerant una dotació de 250 l/hab/dia, i per a reg 0,19 hm3/any. En resum es xifra la previsió de consum d'aigua total en 1,46 hm3/any.  
. Instal·lació de dessalatge d'aigua marina. Únicament es fa referència a la tramitació que s'ha de seguir per a la seua autorització i que l'Ajuntament tutelarà que l'edificació del sector no s'autoritze sense que estiga assegurada i degudament autoritzada la construcció i posada en funcionament de les corresponents instal·lacions que hi asseguren el proveïment.  
. Camins ramaders. Es va realitzar, a la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, una proposta d'integració dels camins ramaders en la urbanització prevista. Aquesta proposta ha sigut integrada en el nou document refós del Pla parcial i homologació del sector Torre la Sal, aprovat provisionalment pel Ple de l'Ajuntament en data 28 de juliol de 2005.  
. Prospecció arqueològica i informe d'acord amb l'article 11 de la Llei valenciana de patrimoni cultural. Després de la realització de la prospecció arqueològica s'enumeren els nombrosos jaciments trobats als voltants de la Torre de la Sal, fins i tot jaciments subaquàtics. Els resultats de l'esmentada prospecció han sigut remesos a la Conselleria de Cultura, Educació i Esports. També l'Ajuntament ha remés a la mateixa Conselleria el Pla especial de protecció que li va ser requerit del bé d'interés cultural denominat Torre la Sal. Entre les mesures que es proposen per part del promotor s'inclou la delimitació precisa d'una àrea de protecció del BIC Torre la Sal on les actuacions hauran de ser informades per la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, i una sèrie de restriccions d'ús i mesures precautòries que s'han d'incorporar en les normes urbanístiques del pla parcial proposat.  
També s'hi inclou com a annex un informe del director general de patrimoni de data 11 de gener de 2005, en el qual s'indica que el document urbanístic relatiu al pla parcial haurà d'adequar-se als criteris exigits per al pla especial, pel que fa a la seua incidència en la Torre i el seu entorn. També s'indiquen altres qüestions relacionades exclusivament amb el pla parcial, la consideració del qual haurà d'efectuar-se en el document urbanístic i en l'estudi d'impacte ambiental, documents que hauran de sotmetre's a informe una vegada incorporades les modificacions sol·licitades.  
Cal ressenyar que s'indica que el pla especial ha de determinar unes àrees de protecció que es denominen sòl d'especial protecció arqueològica (SEPA), sòl d'especial protecció paisatgística i patrimonial (SEPP) i illes afectades per especial protecció visual (EPV). Dins de l'àrea SEPA només podran realitzar-se actuacions arqueològiques, actuacions d'enjardinament i intervencions que garantisquen la restauració i difusió del BIC i del poblat iber, sempre amb l'autorització prèvia d'aquesta Direcció General. Dins del sòl SEPP en les àrees considerades jaciments arqueològics, qualsevol remoció del subsòl necessitarà l'autorització prèvia de la Direcció General, d'acord amb allò que preveu la Llei del patrimoni cultural valencià.  
. Estudi d'alternatives tècnicament viables. S'enumeren les tres alternatives tingudes en compte per l'Ajuntament per a l'execució del sector, ja descrites anteriorment.  
. Prat de Cabanes. S'indica que aquest espai no patirà cap efecte directe o indirecte si es compleix la legislació vigent i les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental. S'indica que només cal referir l'increment del nivell de soroll en una franja d'uns 200 m des del vial nord de l'actuació que s'estima no afecta les zones de descans i reproducció de la fauna més sensible. Així, es recomana que com a mesura preventiva es prohibisca la circulació pel vial nord a velocitats superiors als 30-40 km/h. També hauran d'aplicar-se estrictament els condicionants imposts en les autoritzacions d'abocaments d'aigües en canals, al mar i les corresponents concessions d'aigua o autoritzacions de dessalatge. Hauran d'arbitrar-se mesures de control per part de les autoritats competents: Ajuntament de Cabanes, Conselleria de Territori i Habitatge que garantisquen el compliment de la legalitat vigent.  
. Presència d'hàbitats prioritaris. En l'estudi d'impacte ambiental es preveu l'existència d'espècies vegetals pertanyents a l'hàbitat 7210 ja que s'indica:  
La vegetació edafòfila de la zona costanera de la plana litoral de Cabanes-Torreblanca està constituïda fonamentalment per tres grans grups de comunitats: formacions aquàtiques-palustres, que són en el seu conjunt les més abundants, les comunitats de saladar i les comunitats de cordó litoral. En la zona d'estudi només s'observen restes d'aquest tipus de vegetació a la vora de la zona maritimoterrestre, i és deficient el seu estat de conservació a causa de la pressió humana que pateix la zona sobretot en els mesos d'estiu. Pel que fa a l'impacte sobre la vegetació edafòfila, es diu que les obres urbanístiques previstes, en la zona costanera on s'observen restes de vegetació edafòfila només s'afecta una reduïda superfície ja que les grans masses se situen dins de la zona maritimoterrestre en les que no s'ha de realitzar urbanització. L'estudi d'impacte ambiental preveu la integració de les grans masses de vegetació edafòfila presents en la zona costanera en les zones verdes que allí se situen, permetent-ne la conservació.  
. Gestió de residus produïts en el sector. Es proposen mesures gestió, com la classificació de residus, que els residus inerts i de biomassa Es portaran a instal·lacions autoritzades de la zona, els RSU eeran posats a disposició de l'Ajuntament, els residus perillosos seran gestionats per empreses autoritzades, que es complirà amb allò que estableix el pla zonal de residus, pel que fa a reserves per a la ubicació de contenidors i àrees d'aportació en els vials, etc. En general s'indica que es complirà la legislació i normativa vigent, però no s'aporta cap certificat emés per l'organisme competent sobre suficiència per a la gestió de tots els residus produïts durant la fase d'obres i d'explotació del sector.  
. Aigües depurades i pluvials. S'inclou la contestació de l'entitat de sanejament EPSAR a un escrit d'al·legacions de l'agent urbanitzador al projecte d'ampliació de la depuradora d'Orpesa. En aquest escrit s'afirma que l'augment de 3.990 habitatges que comportaria el sector Torre la Sal respecte a les previsions realitzades es podran corregir, fins i tot assimilar en la fase de concurs. Respecte a la connexió amb l'EDAR en funcionament s'indica que actualment el sòl urbà costaner de Torre la Sal sí que està connectat amb ella, mitjançant un bombament i col·lector remodelat per la Diputació. Per tant només quan s'aprove i s'urbanitze el pla parcial Torre la Sal, haurà de ser aquell sòl i a càrrec d'aquella actuació qui execute l'ementat col·lector.  
Per un altre costat, pel que fa a les pluvials es proposa un punt d'abocament al sud de l'actual nucli de Torre la Sal. Aquesta xarxa de pluvials es dotarà d'un sistema que permeta bombar a l'estació depuradora d'aigües residuals les primeres aigües de vessament, més contaminades, para a continuació començar a abocar les aigües d'escorriment netes al mar. Aquest abocament requerirà sol·licitar la corresponent autorització d'abocament al mar, i d'ocupació de domini públic i afecció a les seues servituds. S'indica que aquestes autoritzacions se sol·licitaran una vegada redactat el projecte d'urbanització.  
Cal destacar que el punt indicat d'abocament de les pluvials es troba dins de l'àrea SEPA, on segons l'informe de la Direcció General de Patrimoni de data 11 de febrer de 2005, només podran realitzar-se actuacions arqueològiques, actuacions d'enjardinament i intervencions que garantisquen la restauració i difusió del BIC i del poblat iber, sempre amb l'autorització prèvia d'aquesta Direcció General.  
Informes sectorials  
Informe del Servei d'Ordenació Territorial  
Informe favorable a l'estudi d'inundabilitat de maig de 2004 que proposa les següents mesures correctores:  
. Elevar el terreny fins a la cota +2,50 m (cota mitjana de la barra litoral).  
. Limitar els usos en la zona inundable (dotacions i aparcaments) i prohibir-hi ella els residencials, industrials i terciaris.  
. Omplir les parcel·les situades en les àrees inundables fins a la rasant del carrer.  
. Evitar la construcció de soterranis a l'est del vial PRV1.  
. Respectar els actuals drenatges d'escorriment superficial (xarxa de séquies).  
L'aprovació de l'estudi es considera subsumida en la de l'instrument de planejament que habilita l'actuació. Ha de constar en l'acord aprovatori l'obligatorietat d'adoptar les mesures correctores previstes en l'estudi d'inundabilitat, com també la necessitat que l'Ajuntament, com a administració competent per a l'aprovació del projecte i supervisió de les obres d'urbanització, comprove el correcte dimensionat i execució de les infraestructures de drenatge i els punts d'abocament per a no afectar tercers aliens al sector, havent de rescabalar els danys que es produïsquen per aquest motiu.  
Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
Al maig de 2005 es rep informe favorable a l'actuació basada en una proposta alternativa que es considera que s'ajusta als criteris i recomanacions indicats en informes previs. Per tant no és previsible que l'execució d'aquesta alternativa en l'entorn del parc natural del Prat de Cabanes.Torreblanca, puga provocar impactes ambientals negatius de rellevància sobre el medi ambient d'aquest espai natural protegit.  
Una vegada aprovada provisionalment, per Ple de l'Ajuntament al juliol de 2005, aquesta alternativa es reitera l'informe favorable a l'octubre de 2005.  
Informe de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge relatiu al tractament dels camins ramaders del sector  
En l'últim informe de 15 de setembre de 2005, es fan les següents consideracions sobre les omissions i anomalies detectades en l'última documentació presentada:  
. La coincidència dels camins ramaders amb determinats camins que se citen, cal interpretar-la exclusivament en sentit longitudinal, ja que no es fa cap referència a la corresponent amplària amb què van ser classificades en l'OM-22/12/1962.  
Haurà d'incloure's una relació de la superfície dels camins ramaders afectats en l'àmbit de l'actuació tenint en compte la classificació de camins ramaders aprovada.  
A aquest efecte el camí ramader núm. 21 assagador del Pou Nou ha grafiat en excés, conforme se'n descriu el traçat en el projecte de classificació.  
En la memòria informativa del pla parcial es descriu la peculiar situació actual dels trams de vies afectats pel sector, i s'hi indica les amplàries que consten en l'Ordre Ministerial.  
. Pel que fa al tractament proposat, es realitzen les observacions següents:  
a. Sendera de la Mollona: No pot condicionar-se el tractament dels camins ramaders a la futura redacció d'un estudi de detall, sense perjudici que la integració proposada podria solucionar, excepte millor criteri, la incompatibilitat de la destinació i usos compatibles establits en la Llei 3/95, de camins ramaders, sempre que quede garantit en la nova Ordenació Territorial allò que s'ha disposat amb tota claredat en els articles 12 i 13 d'aquesta, respecte als condicionants assignats per altres organismes per a vials assignats per a trànsit rodat, com també encreuaments amb carreteres i vies fèrries. Per això hauran d'incloure's plans de detall en planta i secció, del tractament atorgat al camí ramader, a més de l'adequada solució d'encreuaments amb els vials d'encreuaments amb els vials PRV1 I PRV2, com també un quadre relatiu a la superfície inicial, i resultant del camí ramader.  
b. Assagador del Pou Nou: No es quantifica la superfície assignada als terrenys corresponents al camí ramader, pel que fa a la compatibilitat amb la destinació i usos establits en la Llei 3/95, de camins ramaders, ni s'adjunta pla de detall que ho preveja, i més pel fet que els 14 m d'amplària classificats del camí ramader s'observa en el plànol d'ordenació núm. 12, afeccions físiques i jurídiques, que aquell no es grafia al costat del vial PRV4, sinó formant part d'aquest, estant a més afectat el camí ramader a l'oest del ferrocarril com a via nord d'accés al trànsit rodat des de la CN-340, fins i tot es preveu una glorieta sobre el camí ramader. Així, hauran d'incloure's plànols de detall en planta i secció que es corresponga amb allò que s'ha manifestat en la memòria, en els quals quede garantida la destinació i els usos compatibles establits en la Llei de camins ramaders, i en concret respecte del que estableix en els articles 12 i 13, per als vials PRV4a i glorieta, PRV4b i glorieta d'encreuament amb PRV2.  
D'altra banda, el camí ramader núm. 21 assagador de Pou Nou s'hi ha grafiat longitudinalment en excés, perquè conforme a la seua classificació, comença al Prat, des del denominat camí del Pont de Roig.  
c. Assagador de Torre la Sal: En el pla d'ordenació núm. 12, no està resolt de manera compatible l'encreuament a través d'una glorieta amb el vial PRV2. En conseqüència, hauran d'incloure's els plànols de detall en planta i secció, com també una solució adequada en la glorieta de l'encreuament amb el vial PRV2.  
d. Assagador del camí de l'Atall: No obstant això, no es pot informar de les seccions d'aquest assagador que s'indiquen que consten en els plànols de l'avantprojecte d'urbanització (que no s'hi han adjuntat) dins del vial PRV1, en el qual es manifesta, s'ha diferenciat el tram del vial confrontant amb el camí ramader que només és de vianants, del tram del vial confrontant del camí ramader que també inclou trànsit rodat. Cal tenir en compte que el traçat d'aquest vial en la zona nord s'ha modificat respecte del qual es plantejava inicialment en la documentació de maig de 2003. Per això hauran d'incloure's plànols de planta i seccions del nou traçat proposat per a aquest camí ramader.  
A més en aquest informe s'indica que, sense perjudici de l'anterior, l'eficàcia de la reparcel·lació i restants actuacions urbanístiques que, si és el cas s'aproven, haurà de quedar supeditada, en tot cas, al fet que, amb caràcter previ, els òrgans competents dicten resolucions que autoritzen la desafectació i modificacions del traçat de camins ramaders que es proposen en la documentació objecte d'aquest informe.  
Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià  
En data 14 de setembre de 2005, el director general de Patrimoni Cultural Valencià emet un informe vinculant favorable, a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, del patrimoni cultural valencià, al voltant del document titulat ampliació-aclariment de l'estudi d'avaluació d'impacte ambiental del PDAI sector Torre la Sal, Cabanes. Segona ampliació, subscrit a l'abril de 2005 sempre que en la resolució d'impacte ambiental s'incloguen les cauteles patrimonials que s'indiquen en l'informe:  
. La documentació remesa respecta un polígon de protecció del bé d'interés cultural i del poblat ibèric definit per les coordenades UTM del text. Així mateix s'indica amb claredat que dins d'aquest polígon no es podrà realitzar cap tipus d'actuació urbanística que implique remoció del subsòl, excepte enjardinament i sempre amb l'autorització prèvia de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
. El costat del polígon 3 i 4 que discorre per l'eix del futur vial estarà subjecte a modificacions en funció dels resultats de les excavacions arqueològiques que hauran de sol·licitar-se prèviament a la construcció d'aquest.  
. En la resta de l'àmbit d'aplicació del PDAI s'hi aplicarà el títol III de la Llei 4/98, i en conseqüència totes les obres que comporten remoció del subsòl estaran subjectes a estudi previ i informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
. En les parcel·les no prospectades s'assumeix la necessitat de prospectar-les amb anterioritat, a fi que l'esmentada Direcció General emeta un informe respecte d'això.  
. Pel que fa al patrimoni etnològic, se citen dues sénies en la zona prospectada de les quals s'ha aportat la fitxa requerida, una es posarà en valor (la millor conservada) en una de les zones enjardinades, amb el necessari manteniment per part del promotor, i l'altra serà destruïda.  
En qualsevol cas s'adverteix que sí que com a conseqüència de la incidència d'altres al·legacions sectorials i protectores es produïren variacions respecte a la proposta informada haurà de sotmetre's aquesta de nou a informe vinculant.   
Afeccions legals  
1. En relació amb allò que s'ha disposat en Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana, cal destacar que el sector Torre la Sal limita amb el sud del parc natural del Prat de Cabanes-Torreblanca.  
Segons la cartografia temàtica consultada de la Conselleria de Territori i Habitatge, el sector no afecta el límit del PORN del parc natural (àrea d'amortització d'impactes) ni al límit del mateix parc natural. Aquest àrea d'amortització d'impactes s'estableix per a la necessària protecció perimetral del parc com a zona humida.  
Cal assenyalar que el Decret 4/2003, de 21 de gener, del Consell de la Generalitat, aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals i rector d'ús i gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, en el qual s'estableixen les següents mesures relacionades amb el sector Torre la Sal: en aquest pla, en el títol IV. Directrius per a l'execució del pla, s'hi estableixen les següents directrius referents al desenvolupament del sector Torre la Sal:  
Secció primera.  
Apartat II   
6.7.2. Infraestuctures:  
. Eliminació de l'EDAR actualment situada dins del parc, incloent desmantellament de la línia elèctrica i restauració dels terrenys afectats.  
. Construcció d'una nova EDAR per al conjunt del pla parcial de Torre la Sal (Cabanes), que assumiria la depuració de les aigües residuals dels nuclis de Torre la Sal, Ribera de Cabanes, ventes i urbanitzacions pròximes al parc natural. Aquesta se situarà, preferiblement, al sud de l'àrea sobre la qual es desenvolupa l'esmentat pla parcial.  
6.8.3 Neteja de platges i de tot l'entorn costaner del parc natural.  
. La neteja i retirada de qualsevol tipus de fem i restes de diverses activitats és una actuació que ha de dur-se a terme en tot l'entorn costaner del parc, englobant tant les xicotetes platges d'arena, com les platges de grava, estenent-se a tot el cordó i les àrees de saladar i jonquera més pròximes a aquest, com també als marges del camí ramader que discorre per aquesta zona.  
. La neteja ha d'efectuar-se manualment, abans i després de la temporada de nidificació, a fi de no interferir els processos reproductors. Durant la temporada de nidificació únicament es procedirà al buidatge de les papereres i a la neteja manual dels trams de platja, si bé amb caràcter extraordinari.  
Secció segona.  
Apartat III. Subprograma de conservació del medi natural  
3. Control de les invasions d'espècies al·lòctones, tant animals com vegetals, en el parc natural... Les repoblacions vegetals han de ser dutes a terme amb espècies autòctones i acordes amb les característiques del Prat. Això últim seria aplicable també a les zones verdes de les àrees urbanitzades o urbanitzables de Torrenostra i Torre la Sal, a fi d'evitar invasions per part d'espècies vegetals no desitjades.  
Per tant s'ha d'evitar l'ús d'espècies invasores, com és el cas de l'ailant (Ailanthus altissima), que es proposa en el Pla especial de protecció de Torre la Sal per a la creació de barreres arbòries en l'àmbit d'aquest pla, però que no es considera adequada pel seu marcat caràcter invasor.  
4. Creació de barreres vegetals de protecció. A fi de reduir l'impacte que les urbanitzacions confrontants al parc natural (zona de Torrenostra i prevista urbanització de Torre la Sal) produeixen sobre aquest, es proposa la creació de barreres visuals de vegetació que se situaran al nord i sud del parc, estenent-se també, si es considera oportú, a les vies d'accés a aquest o a aquelles amb major influència del trànsit rodat perimetral. La barrera protectora estaria formada exclusivament per una espècie, Phragmites maximus, ja que d'aquesta manera part de la vegetació natural de la zona compleix tots els requisits necessaris per a actuar de pantalla protectora. Aquesta barrera de vegetació, que s'estendria en principi pels límits nord i sud, tindria una longitud aproximada de 2.100 m i es faria sobre una amplària d'uns 5 m.  
5. Adequació del sistema de canals i séquies. A fi de conformar una barrera física més efectiva que impedira l'accés al parc de manera incontrolada, es proposa l'adequació dels canals perimetrals del parc. Aquesta actuació hauria de ser desenvolupada prioritàriament en el límit sud tocant a l'àrea urbanitzable de Torre la Sal i en la zona nord tocant a la zona urbanitzable de Torrenostra.  
Apartat IV. Subprograma d'ús públic  
Aquesta línia té com a finalitat regular i programar la realització d'activitats i actuacions necessàries per a complir els objectius d'informació, observació, interpretació i educació que han d'organitzar-se i potenciar-se en l'àmbit del parc natural. Queden englobades en aquest programa aquelles actuacions que han de dotar el parc natural d'infraestructures bàsiques i àrees específiques per a la seua utilització en els projectes didacticonaturalístics que fomenten el contacte dels visitants amb el medi natural i faciliten el coneixement i gaudi dels recursos i valors naturals de l'espai natural protegit.  
Entre els projectes proposats es preveu la construcció i posada en funcionament dels dos centres d'informació i recepció del parc natural. El centre d'informació i recepció de visitant de Torre la Sal se situa en les instal·lacions del Centre d'investigacions biologicomarines. (terme municipal de Cabanes). La construcció i posada en funcionament d'aquest centre es realitzarà a curt termini, sobre projecte d'actuació ja determinat. Aquests centres constituiran el principal equipament del parc en matèria d'ús públic, centralitzant els programes d'educació i difusió ambiental en el marc del pla d'ús públic del parc. En els voltants també es preveu l'establiment d'una àrea d'equipaments per a educació i difusió ambiental.  
2. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, l'àmbit del parc natural del Prat de Cabanes-Torreblanca coincideix amb el d'un lloc d'interés comunitari (LIC) proposat per a formar part de la xarxa Natura 2000 i com a ZEPA, designada en aplicació de la Directiva 79/409/CEE, i que també ha de formar part de la xarxa Natura 2000.   
Cal destacar que l'àmbit del LIC s'estén també pels fons marins situats enfront del sector Torre la Sal, a causa de la presència de comunitats de Posidonietum oceanicae i Cymodocetum nododesae, per la qual cosa haurà de tenir-se en compte allò que estableix el Reial decret 1997/1995, en particular l'article 6, apartat 3, referent a possibles afeccions a espais de la xarxa Natura 2000, en el cas que, derivats d'infraestructures associades al desenvolupament del sector, fóra necessari que es realitzaren abocaments d'aigües depurades o salmorres al mar, construccions d'emissaris submarins, etc., que a més hauran de ser autoritzades pels organismes competents.  
3. Les microreserves més pròximes a l'àmbit d'estudi són les que es troben dins del parc natural: Torre la Sal i platja del Quarter Vell. El seu marc de protecció ve regulat pel Decret 218/1994, article 4. No es preveu cap afecció sobre elles, ja que es troben dins de l'àmbit del parc natural.  
4. El Prat de Cabanes-Torreblanca també està declarat com a zona humida per Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià pel qual s'aprova el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana.  
5. El sector Torre la Sal inclou dins de l'àmbit, part dels camins ramaders classificats per l'Ordre ministerial de 22 de desembre de 1962, que es descriuen a continuació:  
Sendera de la Mollonà, amb un ample legal de 20'89 m i delimitada.   
Assagador del Pou Nou, de 14'00 metres d'ample legal.  
Assagador Torre la Sal, de 14'00 metres d'ample legal.  
Assagador de la Casilla, de 14'00 metres d'ample legal.  
Assagador del camí l'Atall, de 8'00 metres d'ample legal.  
El tractament que es proposa es recull en el pla parcial (document refós) de juliol de 2005. Aquest tractament ha sigut informat en data 15 de setembre de 2005 per la Secció forestal del Servei Territorial de Medi Ambient, i s'hi ha proposat una sèrie de modificacions, que hauran de ser esmenades en el planejament proposat o en l'avantprojecte d'urbanització. Finalment s'haurà de demanar informe favorable d'aquest servei.  
Consideracions ambientals  
1. L'àmbit de l'actuació correspon en la seua major part a terrenys agrícoles, predominant els cultius hortofructícoles. També hi ha terrenys agrícoles en situació d'abandó.  
Els terrenys que patiran reclassificació, es troben actualment ocupades per cultius hortofructícoles.  
Finalment, dins de l'àmbit del sector també hi ha edificacions aïllades de caràcter agrari o utilitzades com a habitatges d'estiueig, així com diversos càmpings (Càmping Riberamar i Càmping Torre la Sal) amb diverses instal·lacions esportives i d'oci associades a aquests.  
2. Realitzades les consultes a la informació temàtica de la COPUT i el MAGNA de l'Institut geològic i miner d'Espanya (IGME) la litologia present en la zona està conformada per cudols, graves, i argiles. Es tracta de depòsits quaternaris d'al·luvions.  
3. Fent un anàlisi de la cartografia temàtica de la COPUT es dedueix que els aspectes ambientals més significatius són els següents:  
. El risc d'erosió actual és molt baix en tot l'àmbit del sector.  
. El risc d'erosió potencial es troba entre baix i moderat.  
. Hi ha risc mitjà d'inundació en la zona nord, en el límit amb el parc natural de Prat de Cabanes-Torreblanca.  
. La vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació és mitjana. L'adequació urbanística dels terrenys inclosos en aquesta categoria és compatible amb usos residencials intensius i extensius des del punt de vista de contaminació de les aigües subterrànies. Qualsevol activitat o ús en aquestes zones ha de tenir resolts el tractament controlat dels seus residus.  
. La zona d'estudi posseeix una capacitat agronòmica entre elevada i moderada, sent més abundant la primera. La franja del sector que afronta amb la línia del domini públic maritimoterrestre i el parc natural Prat de Cabanes . Torreblanca té una capacitat agronòmica molt baixa.  
4. La vegetació edafòfila de la zona costanera de la plana litoral de Cabanes . Torreblanca està constituïda fonamentalment per tres grans grups de comunitats: formacions aquàtiques . palustres, que són en el seu conjunt les més abundants, les comunitats de saladar i les comunitats de cordó litoral. En la zona d'estudi només s'observen restes d'aquest tipus de vegetació al costat de la zona maritimoterrestre, sent deficient el seu estat de conservació a causa de la pressió humana que pateix la zona sobretot en els mesos d'estiu. En la zona que s'ha d'urbanitzar pròxima a la costa només s'observen restes de vegetació edafòfila en reduïdes superfícies, ja que les grans masses se situen dins de la zona maritimoterrestre en les quals no s'ha de realitzar urbanització. En tot cas es preveu la integració de les grans masses de vegetació edafòfila presents en la zona costanera en les zones verdes que allí se situen, permetent-ne la conservació.  
5. Explotació dels recursos naturals.  
Proveïment d'aigua potable  
L'aqüífer quaternari de la Plana d'Orpesa . Torreblanca es troba en situació de precaució a causa del nivell piezomètric i a més presenta problemes importants de salinització. Això unit a l'estacionalitat del consum característica dels nuclis urbans del litoral, i considerant les restrictives condicions imposades pel Pla hidrològic de la conca del Xúquer davant d'aquesta situació, determina que no siga viable el proveïment del sector únicament mitjançant la connexió a la xarxa de subministrament. Així, es fa necessari complementar la connexió amb la xarxa general amb la instal·lació d'una planta dessalinitzadora i potabilitzadora d'aigua marina. Per tant el desenvolupament del sector estarà totalment condicionat que s'autoritze aquesta instal·lació pels organismes competents, que haurà de garantir un cabal suficient d'aigua potable per al sector. En qualsevol cas s'haurà d'aclarir prèviament i certificar quin cabal subministrarà l'entitat de proveïment i quin cabal ha de proporcionar la instal·lació dessaladora que ha de ser autoritzada.  
Aigües residuals  
La depuració de les aigües residuals ha de ser resolta perfectament, incloent les condicions de qualitat d'abocament de les aigües depurades i de les pluvials que es generen en el sector, ja que es tracta d'un territori especialment sensible en aquest sentit a causa de la presència al nord del sector de la zona humida, l'existència de comunitats vegetals rellevants en la costa confrontant al sector i de platges sotmeses a escassa pressió humana, i sobretot per la presència de comunitats de Posidonietum oceanicae i Cymodocetum nododesae, en els fons situats enfront del sector, que s'han inclòs en l'àmbit del LIC.  
Residus  
Les mateixes consideracions han de ser tingudes en compte respecte a la gestió de la resta de residus generats pel sector, aspecte que ha de ser atés amb especial atenció.  
Ocupació del sòl  
Pels mateixos motius, ha de replantejar-se i abalisar-se perfectament la zona d'obres, per a preservar l'àmbit del parc, del domini públic maritimoterrestre i sobretot les taques de vegetació natural que es preservaran mitjançant la seua integració en les zones verdes del sector.  
6. Anàlisi del paisatge. Com s'ha indicat en diversos informes sectorials el paisatge serà un dels elements del medi que en major grau es veja afectat per l'actuació. Per aquest motiu s'han d'establir mesures compensatòries, tant dins com fora del sector, per a atenuar aquests efectes. Així es proposa que a càrrec d'aquesta actuació es finance l'execució de les pantalles visuals proposades en el PORN-PRUG del parc natural per a evitar aquest efecte, i que es realitzen mesures semblants dins de l'àmbit del sector.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'Homologació i el pla parcial del sector Torre la Sal de Cabanes (Castelló), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Condicionants previs al desenvolupament del projecte:  
1. Pel que fa al proveïment d'aigua potable, no és viable el proveïment del sector únicament mitjançant la connexió a la xarxa de subministrament municipal. Si finalment està previst que una part del cabal necessari per al proveïment del sector se suplisca mitjançant connexió a la xarxa municipal, s'haurà d'aportar el certificat de l'entitat municipal de suficiència de recursos hídrics per a aportar un determinat cabal.   
La resta del recurs s'ha proposat que s'haurà d'obtenir mitjançant connexió a una planta dessalinitzadora i potabilitzadora d'aigua marina de nova construcció. L'esmentada instal·lació haurà de garantir el subministrament d'aigua per a proveïment urbà del sector Torre la Sal, que s'ha previst en 1,46 hm3/any. Per tant, el desenvolupament del sector queda condicionat que s'autoritze aquesta instal·lació pels organismes competents, inclosos si fóra pertinent els ambientals, ja que aquesta actuació no s'inclou en aquesta declaració.  
L'Ajuntament haurà de tutelar que el desenvolupament del sector no s'autoritze sense que estiga assegurada, i degudament autoritzada, la construcció i posada en funcionament de les corresponents instal·lacions que asseguren el proveïment d'aigua en aquest, incloent si fóra preceptiva la corresponent declaració d'impacte ambiental i el certificat de no-afecció a la xarxa Natura 2000.  
2. Pel que fa al sanejament de les aigües residuals, en primer lloc estarà condicionat el desenvolupament del sector a què se certifique la capacitat del sistema de sanejament públic per a depurar les aigües generades pel sector, amb els condicionants que s'hi establisquen per l'entitat de sanejament. A més en cas que se certifique l'esmentada capacitat, hauran d'estar executades i finalitzades les actuacions del projecte de sanejament i depuració d'Orpesa-Cabanes de manera prèvia a la urbanització del sector.  
En el cas que el promotor decidisca depurar les aigües mitjançant la instal·lació d'una depuradora pròpia en els terrenys dotacionals reservats a aquest efecte, haurà de presentar totes les autoritzacions pertinents de manera prèvia a la seua construcció. També s'haurà d'indicar el punt d'abocament proposat de les aigües depurades, les alternatives tècniques previstes, els paràmetres de qualitat de l'efluent i la resta de mesures que s'hi establisquen per a evitar l'afecció al LIC Prat de Cabanes-Torreblanca. L'esmentada solució haurà de ser informada per l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori.  
En qualsevol dels casos, els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se a allò que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
3. L'abocament d'aigües pluvials requereix la corresponent autorització d'abocament al mar i d'ocupació de domini públic i afecció a les seues servituds.  
El punt indicat d'abocament de les pluvials, es troba dins de l'àrea SEPA, on segons l'informe de la Direcció General de Patrimoni de data 11 de febrer de 2005, només podran realitzar-se actuacions arqueològiques, actuacions d'enjardinament i intervencions que garantisquen la restauració i difusió del BIC i del poblat iber, sempre amb l'autorització prèvia d'aquesta Direcció General. Per tant aquesta actuació haurà de ser informada preceptivament per l'esmentada Direcció General.  
Els condicionants de l'esmentada autorització seran entesos com a propis d'aquesta declaració.  
4. L'àmbit del LIC Prat de Cabanes-Torreblanca s'estén pels fons marins situats enfront del sector Torre la Sal, per la presència de comunitats de Posidonietum oceanicae i Cymodocetum nododesae, haurà de tenir-se en compte allò que estableix el Reial decret 1997/1995, en particular l'article 6 apartat 3, referent a possibles afeccions a espais de la xarxa Natura 2000, en el cas que, derivats d'infraestructures associades al desenvolupament del sector, fóra necessari que es realitzaren abocaments d'aigües depurades o salmorres al mar, construccions d'emissaris submarins, etc. Qualsevol actuació d'aquest tipus hauran de ser autoritzades pels organismes competents, seguirà una tramitació independent i serà objecte d'una avaluació d'impacte ambiental específica si així ho requereix la legislació d'impacte ambiental.  
5. Ha de constar en l'acord aprovatori de l'instrument de planejament que habilita l'actuació l'obligatorietat d'adoptar les mesures correctores previstes en l'estudi d'inundabilitat, com també la necessitat que l'Ajuntament, com a administració competent per a l'aprovació del projecte i supervisió de les obres d'urbanització, comprove el correcte dimensionamant i execució de les infraestructures de drenatge i els punts d'abocament per a no afectar tercers aliens al sector, havent de rescabalar els danys que s'hi produïsquen per aquest motiu.  
6. S'haurà de demanar informe favorable de la Direcció General de Costes del Ministeri de Medi Ambient a prop del planejament urbanístic proposat, pel que fa al tractament del domini públic marítim terrestre i sobre el compliment de la vigent Llei de costes.  
7. Pel que fa al tractament dels camins ramaders existents en l'àmbit del sector, s'hauran d'incorporar les modificacions que es proposen en l'informe de setembre de 2005 de la Secció forestal del Servei Territorial de Medi Ambient. Aquestes modificacions, hauran de ser esmenades en el planejament proposat o en l'avantprojecte d'urbanització, i finalment s'haurà de demanar informe favorable d'aquest servei.  
8. Respecte a la gestió dels residus sòlids, es compliran les mesures de gestió proposades, com la classificació i separació de residus; que els residus inerts i de biomassa s'hauran de portar a instal·lacions autoritzades de la zona; que els RSU hauran de ser posats a disposició de l'Ajuntament; que els residus perillosos hauran de ser gestionats per empreses autoritzades. A més s'haurà de complir el que estableix el Pla zonal de residus, pel que fa a reserves per a la ubicació de contenidors i àrees d'aportació en els vials, etc.   
S'haurà de certificar prèviament al desenvolupament del sector la capacitat i suficiència dels organismes o empreses que s'han d'encarregar de la gestió dels residus sòlids urbans i inerts. En qualsevol cas l'Ajuntament haurà de fer-se càrrec de la gestió d'aquests complint el pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus de la Comunitat Valenciana, el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.  
9. S'han de complir les cauteles expressades en l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de setembre de 2005. Aquestes es resumeixen a continuació:  
. La documentació remesa respecta un polígon de protecció del bé d'interés cultural i del poblat ibèric definit per les coordenades UTM del text. Així mateix s'indica amb claredat que dins d'aquest polígon no es podrà realitzar cap tipus d'actuació urbanística que implique remoció del subsòl, excepte enjardinament i sempre amb l'autorització prèvia de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
. El costat del polígon 3 i 4 que discorre per l'eix del futur vial estarà subjecte a modificacions en funció dels resultats de les excavacions arqueològiques que hauran de sol·licitar-se prèviament a la construcció d'aquest.  
. En la resta de l'àmbit d'aplicació del PDAI s'aplicarà el títol III de la Llei 4/98, i en conseqüència totes les obres que impliquen remoció del subsòl estaran subjectes a estudi previ i informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
. En les parcel·les no prospectades s'assumeix la necessitat de prospectar-les amb anterioritat a fi que l'esmentada Direcció General emeta un informe al respecte.  
. Pel que fa al patrimoni etnològic, se citen dues sénies en la zona prospectada de les quals s'ha aportat la fitxa requerida, una es posarà en valor (la millor conservada) en una de les zones enjardinades, amb el necessari manteniment per part del promotor, i l'altra serà destruïda.  
A més, s'adverteix que si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïren variacions respecte a la proposta informada, haurà de sotmetre's aquesta de nou a l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Si durant l'execució del projecte es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques no detectades anteriorment i que no han sigut objecte de l'informe vinculant referit, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports de manera immediata, i adoptar les mesures preventives pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, i de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
10. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, i haurà de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. I haurà de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
11. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
12. Per a minimitzar l'afecció al parc natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, s'estima que ha de ser el Decret 4/2003, de 21 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el PORN i el PRUG d'aquest parc natural, qui establisca aquells mecanismes que eviten l'impacte sobre la fauna, la vegetació i la morfologia d'aquest espai protegit. No obstant això, i segons la legislació d'impacte ambiental, seran aquests projectes els que redacten una sèrie de mesures correctores adoptades per a reduir, eliminar o compensar l'efecte negatiu que es puga produir sobre el medi ambient. Per aquest motiu s'estima necessari que el promotor, i de manera consensuada amb la Conselleria de Territori i Habitatge, execute les següents mesures previstes en el PORN-PRUG del parc:  
. Neteja de platges i de l'entorn costaner del sector, en finalitzar-se la urbanització del sector. La neteja ha d'efectuar-se manualment, abans i després de la temporada de nidificació, a fi de no interferir els processos reproductors. Durant la temporada de nidificació únicament es procedirà al buidatge de les papereres i a la neteja manual dels trams de platja, si bé amb caràcter extraordinari.  
. Creació de barreres vegetals de protecció. A fi de reduir l'impacte que les urbanitzacions confrontants al parc natural (prevista urbanització de Torre la Sal) produeixen sobre aquest, es proposa la creació de barreres visuals de vegetació que se situaran al sud del parc, estenent-se també, si es considerara oportú, a les vies d'accés a aquest o a aquelles amb major influència del trànsit rodat perimetral. La barrera protectora estaria formada exclusivament per una espècie, Phragmites maximus, ja que d'aquesta manera part de la vegetació natural de la zona compleix tots els requisits necessaris per a actuar de pantalla protectora. Aquesta barrera de vegetació, que s'estendria en principi pel límit sud, tindria una longitud que s'hauria de concretar i es faria sobre una amplària d'uns 5 m.  
. Adequació del sistema de canals i séquies, a fi de conformar una barrera física més efectiva que impedisca l'accés al parc de manera incontrolada, es proposa l'adequació dels canals perimetrals del parc. Aquesta actuació hauria de ser desenvolupada prioritàriament en el límit sud tocant a l'àrea urbanitzable de Torre la Sal.  
. Es reservaran terrenys a fi que s'hi establisca una àrea d'equipaments per a educació i difusió ambiental en les zones verdes i dotacionals pròximes al Centre d'investigacions biòlògiques marines.  
13. S'han de destinar les zones verdes i reserves dotacionals de la part nord-oriental del sector i de la franja limítrofa amb el domini públic maritimoterrestre, per a crear un espai orientat a absorbir l'increment de la pressió humana en la zona i a conscienciar la població sobre el respecte cap als espais protegits. Amb aquest fi, és necessari crear un espai apte per a l'ús humà, i que reunisca totes les característiques dels valors que es desitgen protegir, emprant per tant aquelles espècies vegetals característiques d'una zona humida litoral i en especial aquelles per les quals s'ha designat el LIC, entre les quals es troben jonqueres, bogars, canyissers i zones de rizomes. L'espai donarà a conéixer els valors de la marjal mitjançant la col·locació de cartells, que informen sobre les diferents espècies que habiten en les zones humides, com també les normes de protecció del parc natural.  
Pel que fa a les espècies que s'han d'utilitzar en els enjardinaments s'hauran d'emprar espècies vegetals autòctones. En les zones verdes de la zona costanera s'han de conservar i integrar les taques de comunitats vegetals d'interés existents (espècies característiques d'una zona humida litoral, de saladars o del cordó litoral). Amb aquest fi es realitzarà de manera prèvia un estudi específic respecte d'això per part d'especialistes en la matèria i en una època adequada. A més es dissenyaran pantalles visuals dins del sector, semblants a les proposades en el límit sud del parc natural per a minimitzar l'afecció paisatgística.  
Aquest estudi, juntament amb el projecte on es proposen i concreten les mesures de restauració, integració i enjardinament d'aquestes zones verdes haurà de ser consensuat i informat per la Conselleria de Territori i Habitatge.   
En tot cas s'ha d'evitar l'ús en els enjardinaments d'espècies invasores, com és el cas de l'ailant (Ailanthus altissima), que es proposa en el Pla especial de protecció de Torre la Sal, però que no es considera adequada pel marcat caràcter colonitzador d'aquesta.  
14. Per a atenuar l'afecció paisatgística, les noves edificacions hauran d'harmonitzar amb les construccions tradicionals i amb els edificis de valor etnogràfic o arquitectònic que existiren en l'entorn immediat d'aquestes. A més, hauran de tenir tots els seus paraments exteriors i cobertes acabades, i emprar formes, materials i colors que afavorisquen una millor integració paisatgística.  
15. S'inclouran en el programa de vigilància ambiental les labors de replantejament i la zona d'obres i de vigilància d'aquestes, amb especial atenció per a evitar l'afecció al parc natural, a la zona del domini públic maritimoterrestre, i a les taques de vegetació natural que s'integraran en zones verdes.  
16. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, del planejament proposat, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental i en els informes sectorials i les labors de vigilància que s'han d'incloure en el programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i es valoraran i proveiran pressupostàriament les despeses derivades del compliment d'aquestes.  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 17 d'octubre de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.