Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8421, del 12-11-2018 (2018/10754)

RESOLUCIÓ de 23 d'octubre de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 15/16-EAE.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8421

Data del DOGV
:   12-11-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/10919


Data del document
:   23-10-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 23 d'octubre de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 15/16-EAE. [2018/10612]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 15/16-EAE.  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de la modificació puntual número 1/2016 de les Normes subsidiàries de planejament de les Coves de Vinromà.  
Promotor: Ajuntament de les Coves de Vinromà.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de les Coves de Vinromà i CTU de Castelló.  
Localització: terme municipal de les Coves de Vinromà.  
Expedient: 15/9593-MXL.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 27 de setembre de 2018, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'Informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 1/2016 de les Normes subsidiàries de planejament de les Coves de Vinromà, en els termes següents:  
Amb data d'entrada 5 de febrer de 2016 es rep en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 1/2016 de les Normes subsidiàries de planejament del terme municipal de les Coves de Vinromà.  
  
1. Documentació presentada  
La sol·licitud d'inici, remesa pel Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, està acompanyada de l'esborrany de la modificació i del document inicial estratègic, amb els apartats previstos en l'article 50.1 i 50.2 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, per considerar l'òrgan promotor que resulta d'aplicació el procediment simplificat.  
  
En resposta al requeriment de 29 de febrer de 2016, efectuat per la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, l'Ajuntament remet el següent:  
 Còpia del Butlletí Oficial de la Província de Castelló relatiu a la modificació puntual número 2 de les Normes subsidiàries de planejament aprovada per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló en sessió de 31 d'octubre de 2008 (BOP de 15.11.2008).  
 Còpia en paper dels plànols de classificació del sòl corresponents a les Normes subsidiàries de planejament de 1989, amb dates de registre d'entrada de 17 de març de 2016 i de 29 d'abril de 2016, respectivament.  
En resposta, a sol·licitud de la Comissió d'Avaluació Ambiental de 26 d'abril de 2018, l'Ajuntament remet dues noves propostes de redacció de la modificació. Una, amb data de registre d'entrada de 23 de maig de 2018, i la definitiva, amb data de registre d'entrada 5 de juliol de 2018, substituint l'anterior.  
  
2. Planejament vigent  
En la documentació tècnica presentada s'indica que el planejament vigent en el municipi són les Normes subsidiàries de planejament municipal aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme de la Conselleria d'Obres Públiques el 24 de febrer de 1989 i l'homologació a la LRAU del sòl urbà i urbanitzable de les Normes subsidiàries, aprovada el 6 de maig de 2006.  
Les Normes subsidiàries no van ser objecte d'avaluació ambiental. L'homologació a la LRAU del sòl urbà i urbanitzable compta amb declaració d'impacte ambiental emesa el 29 de juliol de 2004 (exp. núm. 241/01-AIA).  
(LRAU: Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística).  
La regulació vigent del sòl no urbanitzable, remesa per l'Ajuntament en resposta al requeriment de la Subdirecció General de l'Avaluació Ambiental, de 29 de febrer de 2016, està establida per modificació puntual núm. 2 de les Normes subsidiàries (aprovada en 2008). No hi consta avaluació ambiental d'aquesta modificació.  
Consultades les bases de dades d'expedients urbanístics i del Servei d'Avaluació Ambiental, i també el BOP de Castelló, en relació amb les modificacions i desenvolupaments de planejament produïts en el terme cal esmentar:  
 Correcció d'errata en publicació de l'ordenança a què es refereix l'acord de la CTU de Castelló de 31 d'octubre de 2008, d'aprovació definitiva de la modificació puntual núm. 2 de les Normes subsidiàries de planejament del municipi de les Coves de Vinromà (BOP de 27.11.2012).  
 Modificació puntual núm. 5 de les Normes subsidiàries. S'incorpora a la regulació del SUNU-2 (sòl no urbanitzable no protegit, d'ús agrícola o forestal) l'abocament de residus inerts en abocador municipal o supramunicipal com a ús admissible i es delimita un àmbit a aquest efecte. L'àmbit no s'especifica en el document al qual s'ha tingut accés (regulació publicada en BOP de 27.05.2006). No hi consta avaluació ambiental d'aquesta modificació de planejament.  
  
3. Objecte, descripció i justificació de la modificació proposada  
La proposta té per objecte modificar la regulació de l'altura màxima de les construccions en els terrenys qualificats com a no urbanitzables no protegits, agrícoles o forestals (SUNU-2) a les Coves de Vinromà.  
  
En el document inicial estratègic s'assenyala, a més, com a objectiu «eliminar llacunes interpretatives respecte de determinats usos compatibles amb aquest tipus de sòl, regulats en l'article 197 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, no previst en la vigent regulació, i les edificacions de la qual requereixen una altura superior a la prevista actualment».  
  
  
Àmbit  
En els plans de classificació del sòl aportats per l'Ajuntament, corresponents a les Normes subsidiàries municipals de 1989, no queden recollits els àmbits reclassificats o requalificats en homologacions, desenvolupaments o modificacions posteriors. El SUNU-2 correspon amb el sòl no urbanitzable comú del visor temàtic de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori (d'ara endavant, CHOPVT), en el qual s'han reflectit aquests àmbits, i abasta gran part del terme.  
Qualificació del sòl en el visor temàtic de la CHOPVT  
  
  
Informació territorial  
Les Coves de Vinromà es localitza a la comarca de la Plana Alta, província de Castelló. Té una extensió superficial de 13.644 ha i una població de 1.870 habitants (dades IVE per a 2016) concentrada en el nucli urbà, encara que perviuen xicotets nuclis amb masies (o masos).  
En la memòria del planejament vigent s'indica que l'activitat agrària determina el comportament econòmic, social i territorial del municipi i es reconeix també la importància que les granges, de porcs i pollastres, han anat adquirint.  
Com a àrees amb valor agrícola, paisatgístic i arqueològic s'assenyalen en el planejament el riu Sant Miquel, la Serra d'en Galceran/talaies d'Alcalà, el barranc de la Valltorta i l'ermita de Sant Vicent i es classifiquen com a sòl no urbanitzable protegit el llit del riu, l'ermita, els cims del terme i una franja al llarg del barranc de la Valltorta.  
  
  
Alternatives plantejades  
En el document presentat inicialment es proposa la modificació (alternativa 1) enfront de l'opció de mantindre la regulació del planejament vigent (alternativa 0).  
En sessió de 26 d'abril de 2018, la Comissió d'Avaluació Ambiental considera que l'abast de la modificació hauria de quedar més clar i per això se sol·licita a l'Ajuntament una nova proposta de redacció de la qual no es desprenga la possibilitat d'interpretar que s'incorporen al SUNU-2 nous usos (els de l'article 197 de la LOTUP).  
L'Ajuntament remet dues noves propostes de redacció de la modificació: una primera, amb data de registre d'entrada de 23 de maig de 2018 (alternativa 2), i substituint-la, amb data de registre d'entrada 5 de juliol de 2018, l'avaluada com a alternativa seleccionada (alternativa 3).  
  
Alternativa 0. La regulació actual de l'altura màxima, establida per la modificació puntual número 2 de les Normes subsidiàries aprovada en 2008, té la redacció següent:  
«Altura màxima. Habitatges i establiments de turisme rural: l'altura màxima serà de 2 plantes, 7 metres. En la resta de construccions l'altura màxima serà d'1 planta, 4,50 metres.»  
S'assenyala en la documentació que aquesta redacció està justificada per l'interés de controlar i evitar que construccions destinades a certs usos (magatzems agrícoles, cases de ferramentes i instal·lacions ramaderes) emparen, en frau de llei, usos diferents dels declarats en les seues corresponents autoritzacions.  
S'indica també que l'aplicació pràctica d'aquesta ordenança a supòsits concrets ha destapat l'existència de llacunes interpretatives.  
  
  
Alternativa 1. Atenent al que s'ha ?exposat, es proposa regular l'altura màxima de les construccions en el SUNU-2, establint diferent paràmetre segons el tipus d'ús al qual es destine la construcció mitjançant la redacció següent:  
«Altura màxima. L'altura màxima per a qualsevol tipus de construcció de les previstes en l'article 197 de la LOTUP serà de 2 plantes, 7 metres. Excepte per a magatzems agrícoles, cases de ferramentes, construccions ramaderes i cinegètiques que serà d'1 planta, 4,50 metres.»  
En resposta a la sol·licitud de l'òrgan ambiental i territorial autonòmic d'aclariment sobre la redacció de la modificació, l'Ajuntament proposa:  
  
Alternativa 2. En escrit complementari amb registre d'entrada de 23 de maig de 2018.  
«Altura màxima. Habitatges i establiments de turisme rural: l'altura màxima serà de 2 plantes, 7 metres. Els magatzems agrícoles, cases de ferramentes, construccions ramaderes i cinegètiques l'altura màxima serà d'1 planta, 4,50 metres. Les declaracions d'interés comunitari no tindran limitada l'altura ni el nombre de plantes.»  
  
Alternativa 3. En escrit complementari amb registre d'entrada de 5 de juliol de 2018 i en substitució de l'alternativa 2.  
«Altura màxima. Habitatges i establiments de turisme rural: l'altura màxima serà de 2 plantes, 7 metres. Els magatzems agrícoles, cases de ferramentes, construccions ramaderes i cinegètiques l'altura màxima serà d'1 planta, 4,50 metres.»  
  
Futur desenvolupament, efectes previsibles i seguiment de la proposta  
En document presentat es considera que la modificació pretesa no incideix en els instruments de planificació territorial o sectorial i que no resulta necessari valorar la seua incardinació en l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana; que no incideix sobre el canvi climàtic i que no causarà efectes sobre el medi ambient, ni sobre els elements estratègics del territori, i que, donat l'objecte/abast de la proposta (modificar l'altura màxima prevista en les ordenances d'edificació del sòl no urbanitzable no protegit agrícola o forestal), no es requereix establir terminis per al seu desenvolupament ni realitzar un seguiment específic.  
  
4. Consultes realitzades  
La direcció general competent en avaluació ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, ha sotmés la documentació aportada a consulta, en la seua condició d'administracions públiques afectades, a:  
  
5. Identificació dels possibles efectes sobre el medi ambient i afeccions legals  
Conforme a l'estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, la submissió al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
  
Paisatge. Infraestructura verda  
En la part nord del terme municipal es localitza el paisatge de rellevància regional 08 entorn de Sant Mateu, Tírig i la Salzadella.  
  
En l'informe de 23 de desembre de 2016, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, es recorda que el paisatge ha d'integrar-se en la planificació territorial i urbanística, de conformitat amb els articles 6, 34 i 63 de la LOTUP, mitjançant la incorporació en els seus plans i projectes de condicionants, criteris o instruments de paisatge, en funció de l'abast de les seues determinacions i del paisatge afectat i s'indiquen els criteris generals de la LOTUP (article 8) i directrius de l'ETCV (títol III, capítol V, i títol V, capítol III) que s'han de considerar.  
S'hi indica, a més, la necessitat de definir la infraestructura verda amb caràcter previ a l'ordenació d'usos i activitats (article 4.4 de la LOTUP) i que la coherència d'aquesta ha de ser supervisada per la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i paisatge (article 4.3 de la LOTUP).  
S'informa en dos sentits la redacció inicial proposada (alternativa 1) en advertir que cal interpretar que el règim d'usos vigent en l'àmbit s'amplia a tots els de l'article 197 de la LOTUP. Si s'àmplia aquest, cal preveure efectes sobre el paisatge, la qual cosa requereix redactar el corresponent instrument per a valorar la incidència de l'actuació en el paisatge i establir les oportunes mesures, i també definir la infraestructura verda. En el cas de no ser aqueixa la intenció, se suggereix revisar la redacció i es considera suficient remetre's als criteris de l'article 8 de la LOTUP i les directrius 52.4 i 52.5 de l'ETCV, atés que en aquest cas no es preveu incidència sobre el paisatge.  
L'alternativa 2 compta amb informe desfavorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 20 de juny de 2018, per considerar incompatible que s'establisca un nombre de plantes i altura il·limitades per a qualsevol construcció sotmesa a declaració d'interés comunitari, i, atés que l'alternativa 3 deixa clar que amb la modificació proposada no s'amplien els usos, es considera la validesa, en el segon dels sentits especificat, de l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 23 de desembre de 2016.  
  
Xarxa Natura 2000. Biodiversitat. Coves  
La part occidental del terme queda inclosa en el LIC de la Serra d'en Galceran, afectant la zona oest del SUNU-2.  
Al sud del riu de les Coves o de Sant Miquel es localitza una microreserva (la Moreria) que, a priori, està qualificada com a sòl no urbanitzable de protecció (SUNU-P).  
A més de les coves i abrics existents en la part oest del terme (entorn del barranc de la Valltorta), localitzades a priori en sòl protegit, s'ha de considerar en l'àmbit del SUNU-2 la cova Mas d'Abat, catalogada i refugi de fauna troglòbia.  
Haurà de considerar-se el règim de protecció general previst en la Llei d'espais naturals protegits per a qualsevol cavitat subterrània i el seu desenvolupament en el Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, decret que també aprova Catàleg de coves de la Comunitat Valenciana.  
  
  
Sòl forestal  
Part dels terrenys inclosos en el SUNU-2 es consideren sòl forestal en el PATFOR.  
Alguns d'aquests sòls forestals, localitzats en la zona est i en la zona sud del terme i coincidents amb les forests d'utilitat pública CS119CS1047 i CS100CS1045, tenen en el PATFOR condició de sòl forestal estratègic.  
La resta del sòl forestal estratègic, coincident amb forest d'utilitat pública (MUP CS114CS1041), està qualificat com a protegit.  
  
Vies pecuàries  
Pel terme discorren diverses vies pecuàries, amb amplàries legals que s'han de respectar. Algunes d'elles travessen l'àmbit del SUNU-2:  
  
 La canyada reial de la Bassa Llora i la canyada reial de les Monges i de Carbo, amb amplària legal de 75 metres.  
 La sendera de Coca, sendera del Coll de Palmera i sendera de la Carretera Vella o Camí de Romans amb amplària legal de 20 m.  
  
Domini públic hidràulic i risc d'inundació  
Travessen el terme municipal i l'àmbit del SUNU-2 el barranc de la Valltorta, el riu de les Coves o de Sant Miquel, el riu de Vilanova i altres barrancs o rambles de menor entitat.  
La legislació sectorial en matèria d'aigües defineix el domini públic hidràulic i les seues zones de protecció i estableix en elles i per a les zones de flux preferent limitacions en relació amb la implantació d'usos i activitats.  
Per la seua part el PATRICOVA, en les seues disposicions normatives estableix limitacions en relació amb la introducció de determinats usos en àmbits afectats per risc d'inundació.  
Entés en relació amb la modificació d'altures, el Servei d'Ordenació del Territori informa el 31 de maig de 2016 que la proposta no està afectada per aquest risc.  
  
Patrimoni cultural  
La part nord-occidental del tram del barranc de la Valltorta que travessa el terme i el seu entorn s'inclouen en l'àmbit del Parc Cultural de la Valltorta-Gassulla declarat bé d'interés cultural, amb categoria de parc cultural, mitjançant Decret 168/2016, d'11 de novembre, del Consell, amb expedient per a la declaració incoat mitjançant Resolució de 25 de febrer de 2015, de la Conselleria d'Educació Cultura i Esport.  
  
En el decret s'identifiquen diferents coves, abrics i cingles en la part indicada i es delimita el seu entorn de protecció, que afecta a part dels terrenys qualificats com a SUNU-2 en el planejament. Els diferents terrenys afectats queden subjectes al règim de protecció establit en el decret de declaració.  
El 13 de setembre de 2016, la directora general de Cultura i Patrimoni informa favorablement la proposta, als efectes patrimonials prevists en l'article 11 de la Llei de patrimoni cultural valencià, considerant que no hi ha inconvenient per a la seua aprovació des de la consideració del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic.  
  
Aspectes urbanístics  
El 2 de febrer de 2016, el Servei Territorial d'Urbanisme informa que la modificació implica una xicoteta modificació en el text de l'ordenança del sòl no urbanitzable, per la qual cosa l'aprovació definitiva serà autonòmica i l'òrgan ambiental la Comissió d'Avaluació Ambiental i no l'Ajuntament.  
  
Valoració general de la proposta  
Ordenació vigent  
Les Normes subsidiàries diferencien gràficament el sòl urbà i el sòl protegit (àrees de valors paisatgístics, paratge pintoresc, zona de protecció de llits fluvials i zona de protecció arqueològica) del sòl no urbanitzable no protegit (comú) en el qual la regulació distingeix:  
  
 SUNU-1, correspon a les zones de terreny en contacte amb vies nacionals, comarcals o locals de comunicació d'acord amb la llei i el reglament general de carreteres. Es fa referència a l'antiga legislació estatal; no es representen gràficament.  
 SUNU-2, correspon als terrenys qualificats com a sòl no urbanitzable no protegit, d'ús agrícola o forestal. Pot equiparar-se al conjunt del sòl no urbanitzable comú.  
 SUNU-3, correspon als nuclis rurals. Es localitzen gràficament a escala 1.10.000 mitjançant àrees circulars i poligonals, precisant en la regulació que la delimitació està fixada per la línia paral·lela a 100 metres de distància entorn dels grups de masies.  
L'homologació del planejament no va incloure la del sòl no urbanitzable del terme, per la qual cosa la qualificació i la normativa d'usos dels terrenys així classificats no estan avaluades ambientalment.  
En el document presentat no es quantifica la superfície de l'àmbit SUNU-2 (sòl no urbanitzable comú) que representa entorn del 65 per cent de la superfície del terme. La seua delimitació atén criteris topogràfics arbitraris (cota de nivell 400; cota 200) més que a la integració de consideracions ambientals (identificació i delimitació d'unitats ambientals) i no està zonificat conforme a les previsions de la LOTUP (tampoc conforme a la legislació anterior, LSNU de 2004).  
  
Els plans remesos per l'Ajuntament són de 1989 i no recullen els terrenys reclassificats i/o requalificats amb posterioritat (veure imatge visor), ni integren les previsions de les diferents legislacions sectorials. En la documentació aportada no s'ha identificat la infraestructura verda.  
  
Zona nord terme - normes subsidiàries 1989. Qualificació segons visor  
  
  
Al seu torn, la redacció de la regulació del sòl no urbanitzable consultada en la web municipal (prèvia a l'homologació del sòl urbà i urbanitzable i amb remissions a la LSNU de 1992) dona motiu a considerar que l'homologació de 2006 i la modificació de 2008 no són els únics instruments que han introduït alteracions en la regulació inicial del sòl no urbanitzable (normes subsidiàries de 1989). En regulacions del SUNU-2 anteriors a la vigent s'incloïen apartats específics relatius a usos i destinacions:  
  
«Determinacions sobre usos i destinacions  
Únicament es permeten els usos vinculats a l'activitat agrícola, forestal i ramadera i indústries que necessàriament hagen de situar-se en el medi rural i aïllades. En aquest últim cas, l'Ajuntament decidirà sobre la conveniència o no de la seua instal·lació.  
Excepcionalment es podran autoritzar habitatges unifamiliars ?article 86 de la Llei de sòl i ordenació urbana, text refós de 9 d'abril de 1976?, seguint el procediment previst en l'article 43.3 de la mateixa llei, sempre que no existisca risc de formació de nucli de població.  
  
  
Altres activitats  
Per a mines, pedreres o altres activitats no previstes, que suposen una alteració o canvi d'usos regulats, es tindran en compte les normes següents:  
A) Condicions per a canvi d'ús.  
Necessitat de declaració d'utilitat pública de sòl no urbanitzable classificat en aquestes Normes.  
Els promotors o concessionaris de l'explotació restituiran les condicions quant a la capa vegetal existent abans del canvi d'ús.  
  
B) Reglamentació.  
L'establida per la legislació vigent sobre la matèria.  
C) Condicions quant a viari.  
Les construccions auxiliars necessàries per a l'explotació es recularan un mínim de 25 metres de l'aresta exterior de la calçada quan es tracte de carreteres.»  
  
«Annex 10. Usos» (apartat incorporat amb la modificació de 2006)  
  
«Es permetrà l'abocament de residus inerts en abocador municipal o supramunicipal d'aquest tipus de residus, en el qual podran realitzar-se obres i instal·lacions amb les característiques resultants de la seua funció pròpia i de la seua legislació específicament reguladora. No seran admissibles abocaments de caràcter orgànic, ni contaminant del sòl.  
  
Definició del nucli de població  
S'entén que un conjunt d'edificacions constitueix ?nucli de població?, quan traçat un cercle amb centre en qualsevol d'aquestes i un radi de 56 metres, quede inclosa dins d'aquest una altra edificació.  
A aquest efecte, quan se sol·licite una llicència en zones en les quals es prohibeix la formació d'un nucli de població, es traçarà un cercle de 56 metres de radi, amb centre en l'habitatge a construir, i només es concedirà aquesta llicència si dins de l'esmentat cercle no existeix cap edificació.  
Queden excloses de la condició anterior les dotacions d'interés social i caràcter públic, tal com es defineixen en l'article 85 de la Llei del sòl.»  
La regulació del SUNU-2 continguda en la modificació puntual núm.2 aprovada en 2008 incorporant la correcció d'errors de 2012 (BOP 27.11.2012), que és la considerada vigent, no conté la definició de nucli de població, ni cap apartat que concrete usos o destinacions, i s'esmenta usos i construccions, que caldria entendre com a admissibles, en epígrafs reguladors d'altres aspectes:  
«Altura màxima. Habitatges i establiments de turisme rural: l'altura màxima serà de 2 plantes, 7 metres. Resta de construccions, l'altura màxima serà d'1 planta, 4,50 metres.  
Parcel·la mínima. El que s'estableix en la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del sòl no urbanitzable, tenint en compte que es disposaran com a mínim d'una parcel·la de 10.000 m² per a construcció d'habitatge.  
  
Aprofitament màxim edificatori  
 0,14 m³/m², en habitatge familiar, no computant-se en aquest les construccions agrícoles o forestals auxiliars no destinades a habitatges, sempre que la seua ocupació en planta no supere els 25 m² i la seua altura no excedisca dels 4,50 metres.  
 1,00 m³/m², per a instal·lacions necessàries per a l'explotació agrícola, ramadera, forestal o cinegètica, tals com hivernacles, vivers, granges i similars.  
 0,50 m³/m², per a la resta d'obres, usos i aprofitaments.  
  
Ocupació màxima  
 2 per cent en habitatges familiars. 25 per cent per a instal·lacions necessàries per a l'explotació agrícola, ramadera, forestal o cinegètica, tals com hivernacles, vivers, granges i similars.10 per cent per a la resta d'obres, usos i aprofitaments.  
Distància mínima a granges: l'establida en la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. Les granges se situaran a una distància mínima del nucli urbà de 1.000 metres, també compliran tota la legislació vigent sanitària que els siga aplicable.»  
  
Situació actual  
En el document s'assenyala que les construccions existents en l'àmbit afectat per la modificació es destinen fonamentalment a ús agrícola i ramader, amb xicotets assentaments rurals tradicionals, i que es troben disperses pel territori i integrades en l'entorn rural, amb escassa incidència en l'àmbit paisatgístic, i també que resulta necessari eliminar llacunes interpretatives en relació amb els usos compatibles.  
  
Considerant que no hi ha un epígraf en què es concreten usos i destinacions en la regulació i que la redacció inicial proposada (alternativa 1) dona motiu a interpretar que podrien tindre cabuda els usos que la LOTUP preveu com excepcionalment admissibles en sòls no urbanitzables zonificats, considerant que en els escrits complementaris rebuts de l'Ajuntament s'assenyala que no es pretén ampliar el règim d'usos previst en les normes vigents i que es proposa una nova redacció (alternativa 3) en la qual es regula l'altura màxima admissible per a usos o construccions que estan determinats (habitatges i establiments de turisme rural d'una banda; magatzems agrícoles, cases de ferramentes, construccions ramaderes i cinegètiques per un altra); realitzada l'anàlisi tècnica del conjunt de la documentació presentada i el seu objecte; revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial de la Generalitat, vistos els informes sectorials emesos i a la vista dels criteris establits en l'annex VIII de la LOTUP es considera que, la redacció continguda com a alternativa 3 en la proposta de modificació puntual núm. 1/2016 de les Normes subsidiàries de planejament de les Coves de Vinromà (regulació de l'altura màxima per al SUNU-2 corresponent a l'escrit amb registre d'entrada de 05.07.2018) no altera el model territorial, no suposa afecció sobre el consum de recursos, no comporta efectes significatius sobre el paisatge ni sobre el patrimoni natural, i pot considerar-se com una modificació menor de pla de les previstes en l'article 46.3.a de la LOTUP resultant el procediment d'avaluació ambiental i territorial simplificada suficient per a determinar que la modificació puntual núm. 1/2016 de les Normes subsidiàries de planejament de les Coves de Vinromà no té efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
  
No obstant això, tal com s'ha assenyalat anteriorment, l'actual distribució de la qualificació del sòl no urbanitzable (comú i protegit) va ser assignada amb criteris arbitraris, detectant-se clares deficiències en la incorporació dels valors ambientals al planejament vigent i un elevat grau d'incertesa sobre l'adequació dels usos permesos.  
  
Per això, en tant no es realitze una revisió d'aquest, s'estima pertinent que els projectes que es tramiten en desenvolupament d'usos permesos en el planejament vigent que puguen tindre efectes ambientals (és a dir, que constituïsquen supòsits sotmesos a avaluació d'impacte ambiental d'acord amb la legislació sectorial) analitzen i valoren especialment i detalladament les afeccions de la ubicació considerant els valors ambientals reconeguts en l'actualitat.  
  
6. Consideracions jurídiques  
L'Avaluació Ambiental Estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic, mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
7. Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51 de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que l'esborrany de la modificació puntual núm. 1/2016 de les Normes subsidiàries de planejament de les Coves de Vinromà avaluada no influeix en altres plans o programes, no té incidència en el model territorial vigent en el municipi, no suposa afecció significativa negativa sobre elements del patrimoni natural ni sobre el paisatge i, tenint en compte les consultes realitzades, es pot concloure que es tracta d'una modificació menor de pla, de les previstes en l'article 46.3.a i el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la modificació proposada no presenta efectes significatius sobre el medi ambient respecte del que es preveu actualment en el pla.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es proposa:  
Emetre informe favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 1/2016 de les Normes subsidiàries de planejament de les Coves de Vinromà, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta conforme a la seua normativa sectorial, si bé s'hauran de tindre en compte les determinacions següents:  
  
 En la normativa de la modificació s'integraran els criteris de l'article 8 de la LOTUP i les directrius 52.4 i 52.5 de l'ETCV, tal com assenyala el Servei Territorial d'Infraestructura Verda i Paisatge en el seu informe de 23 de desembre de 2016.  
 En la documentació amb eficàcia normativa de la modificació haurà de constar que en tant no es realitze una revisió del planejament vigent que determine la qualificació i normativa d'usos de tot el sòl no urbanitzable d'acord amb els valors ambientals coneguts actualment, els projectes que es tramiten en desenvolupament d'usos permesos en el planejament vigent, que al seu torn constituïsquen supòsits sotmesos a avaluació d'impacte ambiental (d'acord amb la legislació sectorial), analitzaran i valoraran, en primer terme, les afeccions de la ubicació considerant els valors ambientals reconeguts en l'actualitat i en el procés ambiental que corresponga s'avaluarà, en primer terme i amb caràcter determinant, la compatibilitat del corresponent ús.  
  
D'altra banda, considerant l'interés expressat per l'Ajuntament d'eliminar llacunes interpretatives en relació amb usos compatibles en el terme, considerant que han sigut declarades distintes figures de protecció que afecten el municipi amb posterioritat a l'aprovació de l'instrument urbanístic vigent, considerant el temps transcorregut des de l'aprovació de les Normes subsidiàries i també les modificacions hagudes, i també la desactualització existent en la documentació gràfica que complementa la regulació del sòl no urbanitzable, es recomana revisar l'ordenació del conjunt del sòl no urbanitzable, concretant la seua delimitació i zonificació, i també la definició de la infraestructura verda, i establint la seua regulació, conforme a les exigències de la legislació actualment vigent.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació del corresponent instrument de planejament en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En tal cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
  
A la vista de quant antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 1/2016 de les Normes subsidiàries de planejament de les Coves de Vinromà, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 4 d'octubre de 2018. El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 23 d'octubre de 2018. El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.