Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9457, del 26-10-2022 (2022/9185)

RESOLUCIÓ de 15 de juliol de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de nova subestació transformadora ST Boveral de 132/20 kV (inundada provisionalment a 66/20 kV) i línia elèctrica L/66 kV (futur 132 kV) doble circuit, derivació a ST Boveral de la línia elèctrica L/66 kV, simple circuit Benicarló-Cemenmar 2 . Expedient número (1671055) 27/4372-XXG.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9457

Data del DOGV
:   26-10-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/9185


Data del document
:   15-07-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 15 de juliol de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de nova subestació transformadora ST Boveral de 132/20 kV (inundada provisionalment a 66/20 kV) i línia elèctrica L/66 kV (futur 132 kV) doble circuit, derivació a ST Boveral de la línia elèctrica L/66 kV, simple circuit Benicarló-Cemenmar 2 . Expedient número (1671055) 27/0647-KGJ. [2022/9185]  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1671055) 27/2787-IHL.  
Títol: nova subestació transformadora ST Boveral de 132/20 kV (inundada provisionalment a 66/20 kV) i línia elèctrica L/66 kV (futur 132 kV) doble circuit, derivació a ST Boveral de la línia elèctrica L/66 kV, simple circuit Benicarló-Cemenmar 2.  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló.  
Ref. òrgan substantiu: ATASCT/2018/39/12 i ATLINE/2018/55/12.  
  
Localització: terme municipal de Vinaròs (Castelló).  
  
Antecedents i descripció del projecte  
Com a antecedent l'òrgan ambiental disposa de l'expedient de consulta (399/6937-QVQ), relatiu a la instal·lació d'una nova subestació transformadora denominada ST Boveral 220/20 kV, en el terme municipal de Vinaròs (província de Castelló), promoguda per Red Eléctrica de España, SAU, i Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU. S'aportava un document inicial a la consulta. L'òrgan ambiental va sol·licitar documentació addicional i posteriorment es va realitzar l'amplitud i el nivell de detall de l'estudi d'impacte ambiental.  
El canvi d'escenari macroeconòmic va obligar a replantejar la planificació 2008-2016, quedant aquesta en suspens per a establir les noves necessitats de la xarxa de transport. Amb l'aprovació del nou document «Planificació energètica. Pla de desenvolupament de la xarxa de transport d'energia elèctrica 2015-2020», no es va contemplar la construcció de l'ST Boveral, i van quedar paralitzats els tràmits.  
Considerant el creixement econòmic dels últims anys i la concentració de càrregues i demandes a l'entorn de Vinaròs, la subestació de 66/20 kV que atén el subministrament elèctric en l'actualitat resulta insuficient, i és necessària la construcció d'una nova subestació, que amb desenvolupaments optimitzats en mitjana tensió permetran no sols interconnectar la infraestructura actual de 20 kV, sinó també realitzar nous desenvolupaments cap als nous punts de consum.  
L'ST Boveral sorgeix com a necessitat per a cobrir els elevats creixements de demanda previstos en l'àrea de Vinaròs. Està dissenyada per a 132 kV en tecnologia HIS encara que inicialment quede envaïda a 66 kV, comptarà amb transformació 66/20 kV i quan les necessitats de xarxa així ho requerisquen, passarà posteriorment a explotar-se a 132 kV.  
Es connectarà inicialment en T a les línies elèctriques L/66 kV Benicarló-Cemenmar 1 i 2 per a la seua posterior evolució a la tensió de 132 kV. Passarà a connectar-se a la xarxa de 132 kV fent entrada/eixida de la línia elèctrica L/132 kV aeroport de Castelló-Benicarló.  
L'ST Boveral se situarà en les parcel·les contigües 174 i 180 del polígon 51, totes dues propietat d'Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, en el paratge rural Corral de les Mates al nord del nucli urbà de Vinaròs. L'esplanada ocuparà una superfície de 3.427 m², quedarà delimitada pel tancament perimetral i pel cable de la xarxa de terra enterrada que s'instal·larà a 1 metro per l'exterior d'aquest tancament.  
S'accedeix des del camí de les carretes a través d'un camí rural a eixamplar en una longitud d'uns 300 metros i passarà d'1,8 metres actuals d'amplària a 3,5 metres per a permetre la circulació de vehicles pesants. La superfície total ocupada serà d'uns 465 m². Aquestes actuacions queden descrites en el projecte inclòs en l'expedient ATASCT/2018/39/12.  
L'ST Boveral està dissenyada per a la tensió de 132 kV en intempèrie, encara que inicialment s'envairà a 66 kV. Estarà dotada inicialment de transformació 66/20 kV per a alimentació als mòduls de línies de 20 kV que s'instal·laran a l'interior d'edificis. Comptarà, d'acord amb les previsions d'evolució en funció del desenvolupament de la zona, de les següents instal·lacions distingint-se entre l'abast inicial a construir i l'abast final de la instal·lació.  
La construcció de la subestació es realitzarà en dues fases:  
Abast inicial (sistema de 66 kV): disposarà d'una configuració de posició conjunta de línia-transformador explotada a 66 kV, però preparada per al seu pas a 132 kV. Una transformació 66/20 kV de 25 MVA de potència i un conjunt de cel·les de mitjana tensió en 20 kV per a alimentar 6 línies.  
El sistema de 20 kV presentarà una configuració de simple barra partida que s'alimentarà del transformador 66/20 kV. Inicialment estarà formada per dos mòduls interconnectats de cel·les normalitzades d'execució metàl·lica per a interior.  
Tots els circuits es connecten a l'embarrat principal a través d'un interruptor automàtic de tall en SF6, excepte els circuits de serveis auxiliars i els circuits de mesura que es connecten per mitjà de fusibles calibrats d'alt poder de ruptura.  
La instal·lació comptarà amb un edifici per a control i comunicacions en una sola planta, prefabricat de formigó, amb una superfície de 63,72 m², a l'interior del qual s'instal·laran els equips de control, protecció, comunicacions i serveis auxiliars.  
El sistema de cel·les de mitjana tensió en 20 kV es muntarà a l'interior de dos edificis prefabricats de formigó de construcció monobloc (CIMT) de superfícies aproximadament 18,30 m² i 15,44 m².  
  
Abast final (sistema de 132 kV): tindrà configuració de simple barra partida en 132 kV amb dues posicions de línia, dues posicions de transformador de potència i una posició de partició de barres, dos transformadors de 132/20 kV de 40 MVA de potència o de 66/20 kV de 25 MVA en el cas que no s'haja produït el pas a 132 kV, i un conjunt de cel·les de mitjana tensió per a alimentar 16 línies.  
El sistema de 20 kV presentarà una configuració de simple barra partida anellada que s'alimentarà dels transformadors de potència. Finalment estarà formada per quatre mòduls interconnectats de cel·les normalitzades d'execució metàl·lica per a interior.  
Tots els circuits es connecten a l'embarrat principal a través d'un interruptor automàtic de tall en SF6, excepte els circuits de serveis auxiliars i els circuits de mesura que es connecten per mitjà de fusibles calibrats d'alt poder de ruptura.  
S'instal·laran dos edificis prefabricats de formigó de construcció monobloc (CIMT) addicionals, per a situar les cel·les que componen aquest abast final. La superfície de tots dos és la mateixa que la indicada en l'abast inicial, i aquestes són de 18,30 m² i 15,44 m².  
Per a la construcció de l'ST Boveral, s'ha previst realitzar l'esplanació, accés exterior i condicionament del terreny, la qual cosa implica l'execució de desbrossament de la capa vegetal, excavacions, farciments, compactació i estabilitat mitjançant talussos, a un únic nivell per a totes les instal·lacions d'intempèrie.  
El projecte comprén el disseny d'una nova línia elèctrica a 66 kV, doble circuit, entre l'ST Boveral i la línia elèctrica de 66 kV Benicarló-Cemenmar 2, en la qual es tendiran dos circuits, encara que en una primera fase únicament s'energitzarà un d'aquests com a derivació de la línia Benicarló-Cemenmar 2.  
La línia elèctrica de 66 kV (futur 132 kV), té una longitud aproximadament de 729 metres de doble circuit íntegrament aeri. Compta amb cinc suports i té el seu origen en l'ST Boveral des d'on parteix discorrent en aeri fins al nou suport número 5, que substituirà el suport número 953040 pertanyent a la línia elèctrica a 66 kV Benicarló-Cemenmar 2, així com els seus ferratges i aïllament actuals.  
En substituir el suport número 953040 es veurà afectat el tram de longitud 420 metres, comprés entre els suports número 953039 i número 953041 de l'actual línia elèctrica a 66 kV entre les subestacions de Benicarló i Cemenmar 2. En aquest tram serà necessari regular de nou tant els conductors de fase com el cable de terra existent.  
Els suports són de gelosia metàl·lica i secció quadrada, configurats amb perfils angulars de costats iguals i xapes fabricades en acer laminat i galvanització en calent en qualitats S355J2 i S275JR segons la Norma UNE-EN 10922. La fonamentació dels suports es realitza mitjançant quatre massissos independents de formigó en massa, un per cada pata, prou separats entre si per a permetre la seua construcció. Els conductors de la línia projectada seran d'alumini i acer recobert d'alumini. En tota la seua longitud la línia portarà un cable de terra d'acer, i un altre, tipus OPGW, d'acer galvanitzat, amb fibra òptica incorporada a l'interior d'un tub d'alumini. Aquestes actuacions queden descrites en el projecte inclòs en l'expedient ATLINE/2018/55/12.  
  
Quant a l'obra civil de la línia elèctrica s'ha previst l'excavació dels clots i rases per a les fonamentacions, incloent-hi el transport, els mitjans auxiliars i la retirada de terra sobrant. L'accés als suports es realitzarà de manera que no es produïsquen alteracions permanents sobre el terreny, per a això s'utilitzaran preferentment els vials ja existents, i es mantindran en bon estat els accessos emprats.  
Quant a la documentació tècnica aportada, s'ha presentat el següent:  
  
1. Projecte tècnic d'una nova subestació transformadora de 132/20 kV (inundada provisionalment a 66/20 kV) ST Boveral (expedient ATASCT/2018/39/12).  
2. Projecte d'execució d'una línia elèctrica a 66 kV doble circuit (futura 132 kV doble circuit), derivació a ST Boveral de la línia elèctrica a 66 kV, simple circuit, Benicarló-Cemenmar 2 (expedient ATLINE/2018/55/12).  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, en una segona fase està previst donar continuïtat al circuit que no s'energitza fins a la línia 66 kV Benicarló-Cemenmar 1, donant lloc a una segona derivació. L'estudi d'impacte ambiental descriu un corredor en el qual s'inclourà el traçat probable per a aquesta línia, indicant que la distribució exacta dels suports es troba actualment en estudi, encara que es preveu que s'instal·laran uns 4 o 5 suports, i el terreny serà pla i accessible. Tindrà una longitud aproximada de 800 metres, que tindrà l'origen en el nou suport número 5 de la línia elèctrica L/66 kV Benicarló-Cemenmar 2 i el final del traçat se situarà en un suport sense definir de la línia elèctrica LE Benicarló-Cemenmar 1, afectant únicament el terme municipal de Vinaròs a la província de Castelló. Aquesta segona fase està fora de l'abast dels projectes considerats en aquesta resolució.  
Tramitació administrativa  
El 8 d'abril de 2021, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló (òrgan substantiu) sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental ordinària, adjuntant la següent documentació: sol·licitud del titular per a l'avaluació d'impacte ambiental, estudi d'impacte ambiental, documentació tècnica: projecte tècnic administratiu d'una nova subestació transformadora de 132/20 kV (ST Boveral) i projecte d'execució d'una línia elèctrica a 66 kV doble circuit, estudi d'integració paisatgística, informes ambientals rebuts durant la fase d'informació pública i consultes.  
  
El 29 de setembre de 2021, l'òrgan substantiu remet un ofici en què adjunta un informe de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge.  
Tràmit d'informació pública  
L'òrgan substantiu informa que s'ha realitzat el tràmit d'informació pública dels expedients i consultes a les administracions afectades. La informació pública relativa a la línia elèctrica, expedient ATLINE/2018/55/12, es va dur a terme mitjançant un anunci en Butlletí Oficial de la Província de data 28 de març de 2019, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de data 7 de març de 2019, en el periòdic Mediterráneo el 10 de maig de 2019 i en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Vinaròs el 5 de març de 2019. Posteriorment s'ha publicat una correcció d'errades en el Butlletí Oficial de la Província de data 5 de novembre de 2020 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de data 26 d'agost de 2020, a causa de l'omissió de la taula de relació de béns i drets afectats.  
S'ha publicat l'anunci relatiu a la subestació ST Boveral, expedient ATASCT/2018/39/12, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de data 11 de juny de 2019.  
Segons l'ofici de l'òrgan substantiu, durant la informació pública del projecte no es van presentar al·legacions de caràcter ambiental.  
Consultes realitzades per l'òrgan substantiu i informes  
En la documentació aportada per l'òrgan substantiu, consten els següents informes:  
Informe tècnic i ambiental de l'Ajuntament de Vinaròs, emés el 16 d'abril de 2019, relatiu als expedients ATASCT/2018/39/12 i ATLINE/2018/55/12. S'emet un informe favorable per l'arquitecta municipal. L'arquitecte tècnic municipal emet la conformitat i condicionat a l'obtenció de la corresponent llicència municipal d'obres. La tècnica de medi ambient emet condicionat sobre: restaurar d'acord amb les seues condicions inicials totes les àrees que s'hagen vist alterades per les obres, gestionar correctament els residus generats, adoptar els aspectes regulats en el Reial decret 795/2010, de 16 de juny, en relació a l'ús de gasos fluorats en la subestació, que s'adopten mesures específiques per a reduir l'impacte dels camps electromagnètics de la instal·lació i així reduir les afeccions als habitants que habiten en les parcel·les 173, 296, 204, 206 i 199 del polígon 51, mesurar els nivells sonors generats quan entre en funcionament la instal·lació i s'adoptaran les mesures necessàries per a evitar electrocucions i col·lisions d'exemplars d'avifauna. Es rep un informe el 17 de juny de 2020 de l'Ajuntament de Vinaròs, en referència a l'estudi d'integració paisatgística, concloent que no observa cap inconvenient per a prosseguir amb la tramitació de l'expedient.  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, emés el 28 d'octubre de 2019, en què s'exposa que, d'acord amb la documentació presentada, l'àmbit dels dits projectes no afecta cap llit públic, situant-se fora de zona de policia del barranc de la Barbiguera, i no es troba afectat per la seua zona de flux preferent, per la qual cosa s'estima que no existirà afecció al règim de corrents.  
S'aporten dos informes de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, emesos l'1 de setembre de 2020, relatius a la instal·lació de la línia elèctrica i l'ST Boveral.  
El Servei Territorial de Cultura i Esport de Castelló emet un informe favorable el 15 i 26 d'octubre de 2020, sobre l'expedient ST Boveral i la línia elèctrica respectivament.  
La Direcció General de Salut Pública emet, el 6 i 13 de març de 2019, un informe sanitari favorable de la línia elèctrica i de l'ST Boveral respectivament.  
La Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental emet, el 21 de maig de 2019, un informe relatiu a l'expedient ATASCT/2018/39/12, en què considera que la realització del projecte no causarà afeccions negatives a hàbitats ni a espècies protegides en el seu àmbit de competències.  
La Direcció General de l'Aigua notifica el 22 de juliol de 2020 que efectuada visió general de la documentació s'assenyala que no s'han trobat afeccions que puguen tindre relació amb les competències d'aquesta direcció general.  
El Servei de Gestió Territorial (Direcció General de Política Territorial i Paisatge) emet un informe relatiu a l'ST Boveral, el 21 de setembre de 2021, i conclou que la instal·lació no es troba afectada pel risc d'inundació segons les determinacions normatives del PATRICOVA.  
  
Es va realitzar consulta sense rebre contestació a: Servei Territorial d'Urbanisme, Diputació Provincial de Castelló, Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (Direcció General de Política Territorial i Paisatge), Servei Territorial de Medi Ambient (Direcció Territorial de Castelló).  
  
Consideracions ambientals  
L'estudi d'impacte ambiental aborda les actuacions de la nova subestació transformadora de 132/20 kV (inundada provisionalment a 66/20 kV) ST Boveral i la línia elèctrica a 66 kV doble circuit (futura 132 kV), derivació a ST Boveral de la línia elèctrica a 66 kV, simple circuit, Benicarló-Cemenmar 2, descrites en els expedients ATASCT/2018/39/12 i ATLINE/2018/55/12 respectivament. Preveu les accions derivades de projecte tant en les fases de construcció com de funcionament.  
L'àrea d'estudi s'estén sobre una superfície aproximada de 400 ha en el quadrant nord-oriental de la província de Castelló, i el municipi afectat és Vinaròs, pertanyent a la comarca del Baix Maestrat. La zona d'estudi és travessada pel barranc de la Barbiguera que discorre a uns 830 metres al nord-est de l'actuació, amb direcció nord-oest-sud-est, abans de desembocar en la mar Mediterrània.  
La zona està dominada per cultius arboris, sobretot de regadiu amb predomini dels cítrics (mandariner, taronger) i de secà i els cultius de secà estan dominats per oliveres. Aquesta àrea ocupa terrenys plans cultivats, i no existeixen ni elevacions ni àrees amb vegetació natural. Els cultius conformen el paisatge de quasi tota la zona analitzada. Es caracteritza per un tipus d'aprofitament del sòl basat fonamentalment en l'agricultura. Els herbacis estan menys estesos.  
Aquest àmbit d'estudi és travessat per una important xarxa de comunicacions, destacant les carreteres N-340 i N-238, així com la via fèrria Castelló-Barcelona, que discorre paral·lela a la carretera N-238 i a poca distància està l'autopista AP-7.  
A l'oest de la instal·lació es localitza la via pecuària l'assagador camí vell de Rossell i a l'est l'assagador camí Sant Gregori, sense afecció de l'actuació a les vies pecuàries.  
Dins de l'àmbit d'estudi, no es localitza cap zona amb el risc de lliscament ni risc de despreniment. La zona es caracteritza per suaus pendents.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou una anàlisi d'alternatives per a la subestació elèctrica i per a la línia elèctrica, a més de la justificació de la solució adoptada.  
L'ST Boveral se situarà en parcel·les de sòl no urbanitzable comú i amb un ús actual agrícola, que queden fora del nucli urbà, a una distància superior a 1 km, i estan pròximes a una zona industrial. Existeixen parcel·les que alberguen habitatges aïllats que confronten tant al nord com al sud-est de la parcel·la on se situa l'ST. Les parcel·les proposades se situen en una zona plana, fora de zones de risc d'inundació. No afecten terrenys amb vegetació natural, ja que totes les parcel·les es troben ocupades per antics cultius de cítrics i oliveres, actualment abandonats, així com per erm.  
La línia elèctrica discorre per zones agrícoles i apareixen diversos habitatges dispersos que, en alguns casos, es troben molt pròxims a les instal·lacions, és el cas dels suports 1 i 2, que són els més pròxims a l'ST Boveral. Discorre per sòl no urbanitzable comú, excepte el tram que travessa l'N-340, que està classificat com a sòl no urbanitzable de protecció viària. La línia elèctrica és de reduïda longitud pel que es redueixen les possibles afeccions a l'entorn immediat.  
D'acord amb la informació cartogràfica que consta en la IDEV, les parcel·les proposades per a la instal·lació de l'ST Boveral i la línia elèctrica se situen en una zona plana, fora de zones de risc d'inundació. No estan situades en l'àmbit de cap espai natural protegit, Red Natura 2000. Dins de la zona d'estudi no es localitza cap espai protegit, el més pròxim és el paratge municipal serra del Puig, a 1,5 km a l'oest. No afecta vies pecuàries, no s'observa afecció a espècies de flora amenaçada de la Comunitat Valenciana.  
Per a l'execució del projecte de l'ST Boveral, serà necessari un desbrossament de terreny de 1.100 m³, 1.820 m³ d'excavació i 5.600 m³ de farciment. Les superfícies d'afecció estimades per a la instal·lació ST Boveral és de 3.427 m² i 465 m² per al condicionament de l'accés.  
Per a la línia elèctrica la superfície d'ocupació permanent serà de 425 m², que correspon als 5 suports i els sistemes de posada a terra. El volum d'excavació per als 5 suports serà de 119,28 m³, i no seran necessaris accessos de nova creació.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica, caracteritza i realitza una valoració dels impactes en la fase de construcció sobre la qualitat de l'aire, les emissions d'elements contaminants, partícules pulverulentes i contaminants gasosos. Per a la minimització d'aquest impacte es realitzaran regs de camins i zona d'obres i control de la velocitat de la maquinària.  
La construcció de l'ST Boveral comporta la instal·lació d'equips amb aïllament en gas SF6. En la fase de funcionament dels equips amb gas SF6, la documentació aportada indica que és improbable que es puga produir una accidental fuga i emissió de gas a l'atmosfera, tenint en compte el tipus de gas i el xicotet volum confinat en els equips seria totalment innòcua. Encara que preveu que en el cas excepcional que fora necessari fer treballs de reparació o manteniment en aparells aïllats en SF6, aquests es duran a terme per personal qualificat, i es realitzaran d'acord amb la normativa vigent, Reial decret 115/2017, de 17 de febrer, pel qual es regula la comercialització i manipulació de gasos fluorats i equips basats en aquests, així com la certificació dels professionals que els utilitzen i pel qual s'estableixen els requisits tècnics per a les instal·lacions que desenvolupen activitats que emeten gasos fluorats.  
  
L'estudi d'impacte ambiental preveu els impactes davant el compliment de les condicions de protecció de l'avifauna segons el Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost, de la línia elèctrica durant la fase de funcionament, considerant l'impacte no significatiu-compatible, atesa l'escassa longitud de la línia elèctrica, la densa xarxa elèctrica existent en la zona i la notable antropització del territori, la qual cosa genera que les espècies estiguen habituades a la presència d'infraestructures.  
Durant la fase de construcció, hi haurà un augment dels nivells sonors, a causa del moviment de terres, transport de material i maquinària, etc. S'estima que els sorolls produïts seran de xicoteta magnitud pel caràcter temporal de les obres.  
La documentació presentada aporta un estudi de nivells acústics de l'ST Boveral, en el límit de la parcel·la de l'ST i en l'habitatge més pròxim pel funcionament dels transformadors de potència i els climatitzadors i extractors, on s'indica que la parcel·la on se situarà la subestació es pot considerar d'ús dominant industrial, i que les fonts de soroll queden apantallades per l'existència dels edificis de la subestació i tancaments que queden situats entre l'habitatge i les fonts de soroll, exposant que el valor nocturn és encara més baix que el límit establit; s'estima que la incidència en l'entorn serà reduïda i sempre dins dels límits.  
  
Quant a les vibracions dels transformadors de l'ST, s'indica que estaran dotats cadascun d'ells d'una bancada que actua com a element antivibratori.  
Davant el possible risc de fuga del material dielèctric dels transformadors, s'ha dissenyat un sistema de recollida compost per una safata o cubeta solidària amb la bancada de cada transformador, de la qual parteix un conducte d'evacuació cap a un receptor d'emergència enterrat en el qual quedaria confinat, i s'evita el seu vessament a l'exterior, que tindrà capacitat suficient per a contindre el volum total del dielèctric d'un transformador, en cas de pèrdues o fugues. La bancada comptarà amb una vorada perimetral que impedirà el vessament de l'oli al terreny. El receptor d'emergència serà de doble paret de polièster reforçat amb fibra de vidre (PRFV) de la grandària adequada per a recollir el total del volum d'oli del transformador. No obstant això, durant el normal funcionament de l'ST Boveral no s'emmagatzemarà oli dielèctric en cap cas. Els residus no perillosos que puguen generar-se a causa de les tasques de manteniment són retirats per un gestor autoritzat.  
  
Pel que fa a l'impacte produït per camps magnètics i camps elèctrics derivats de l'execució del projecte, s'especifica que durant la fase de funcionament en la línia elèctrica es generaran camps elèctrics i magnètics a conseqüència del pas del corrent, si bé no són d'esperar valors significatius en les proximitats del traçat. L'impacte per generació de camps elèctrics i magnètics de l'ST Boveral es considera no significatiu.  
  
La documentació aportada exposa que el projecte complirà amb els límits que, amb caràcter preventiu, estan establits en el Reial decret 1066/2001, de 28 de setembre, pel qual s'aprova el reglament que estableix condicions de protecció del domini públic radioelèctric, restriccions a les emissions radioelèctriques i mesures de protecció sanitària enfront d'emissions radioelèctriques.  
El projecte tècnic de la subestació transformadora de 132/20 kV (ST Boveral), aporta en el seu annex 2 un estudi de camps magnètics en el qual es conclou que, en les condicions més desfavorables de funcionament, els límits de radiació emesos estan molt per davall dels límits tècnics establits en la normativa vigent: Reial decret 1066/2001, de 28 de setembre, i Reial decret 337/2014, de 9 de maig.  
Quant a l'afecció als elements del patrimoni artístic i arqueològic, es pot afirmar la no afecció de les obres sobre cap dels elements patrimonials, de manera que no es considera necessari adoptar cap mesura cautelar ni de protecció per a aquests. Es considera l'impacte sobre el patrimoni artístic i arqueològic no significatiu. L'ST Boveral té resolució favorable de Cultura i no hi ha indicis d'afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions.  
  
El Pla de vigilància ambiental proposa les següents mesures:  
En la fase d'execució: es realitzarà un control de l'obra, per a garantir que es realitza d'acord amb el que s'indica en l'apartat de mesures protectores i correctores, controlant a més de les labors pròpies de la construcció dels projectes, aquelles que tinguen a veure amb les afeccions al medi.  
En funció dels resultats obtinguts en la prospecció arqueològica de les línies elèctriques, s'adoptaran mesures sobre aquest tema, i es vigilarà la seua adequada consecució.  
Es realitzaran informes periòdics de seguiment, i serà de gran importància reflectir la detecció dels impactes no previstos. Una vegada finalitzades les obres s'efectuarà una revisió completa de la instal·lació controlant la correcta neteja de les restes d'obra.  
En la fase de funcionament: finalitzades les obres de la subestació i la línia elèctrica, es verificarà el bon estat i funcionament dels seus elements i es controlarà si és necessari adoptar algun tipus de mesura correctora.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, segons el que es preveu en l'annex I, epígraf 2.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
2. L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a del capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'ST de 132/20 kV Boveral (inundada provisionalment a 66/20 kV) i línia elèctrica L/66 kV (futur 132 kV) doble circuit, derivació a ST Boveral de la línia elèctrica L/66 kV, simple circuit Benicarló-Cemenmar 2, promogut per Iberdrola Distribución Elèctrica, SAU, al terme municipal de Vinaròs (Castelló), sempre que aquests es desenvolupen d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de la documentació presentada i de conformitat amb les següents condicions:  
1. La parcel·la on se situa l'ST limita al nord i sud-est amb parcel·les d'ús residencial. Davant la possibilitat d'ocasionar molèsties per soroll, convé mesurar els nivells sonors generats a la posada en funcionament de l'ST i en el cas que supere els nivells acústics establits en la normativa vigent, en les condicions més restrictives, el promotor disposarà de les mesures correctores perquè no se superen aquests valors, com per exemple la realització d'un apantallament acústic sobre les cares nord i sud-est de la parcel·la per a atenuar l'efecte sonor i complir amb els objectius de qualitat acústica sobre la mateixa parcel·la i confrontants. Es considera oportuna la realització d'un seguiment acústic de l'ST per a assegurar que no s'ocasionen molèsties sonores.  
  
2. Si durant l'execució de les obres de la línia elèctrica es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, adoptant les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural.  
3. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
4. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conforme amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 15 de juliol de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.