Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6906, del 20-11-2012 (2012/10006)

RESOLUCIÓ de 14 de novembre de 2012, de la Conselleria Turisme, Cultura i Esport, per la qual s'incoa expedient per a declarar Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de zona arqueològica, el jaciment arqueològic d'El Molón, al terme municipal de Camporrobles (València) , i s'obri un període d'informació pública.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6906

Data del DOGV
:   20-11-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/10501


Data del document
:   14-11-2012

Organisme emissor
:   Conselleria de Turisme, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 14 de novembre de 2012, de la Conselleria Turisme, Cultura i Esport, per la qual s'incoa expedient per a declarar Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de zona arqueològica, el jaciment arqueològic d'El Molón, al terme municipal de Camporrobles (València) , i s'obri un període d'informació pública. [2012/10183]
Vistos els antecedents que consten en l'expedient i en particular l'informe emés pels servicis tècnics d'esta direcció general, favorables a la declaració de Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de zona arqueològica, del jaciment arqueològic d'El Molón, al terme municipal de Camporrobles (València).
Atés el que disposen els articles 27 i 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, esta Conselleria, en allò que és matèria de la seua competència, resol:
Primer
Incoar expedient per a declarar Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de zona arqueològica, el jaciment arqueològic d'El Molón, situat al terme municipal de Camporrobles (València), i encomanar la seua tramitació a la Direcció General de Patrimoni Cultural.
Segon
De conformitat amb el que disposa l'article 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, determinar els valors del jaciment arqueològic d'El Molón que justifiquen la seua declaració com a Bé d'Interés Cultural amb la categoria de zona arqueològica, delimitar-lo, descriure el bé amb les parts integrants o consubstancials que l'identifiquen, delimitar el corresponent entorn de protecció per a la tutela integral d'un àmbit territorial més ampli que excedix el del mateix jaciment declarat, i en què també radiquen altres béns patrimonials de destacada significació, alguns dels quals s'assenyalen en la present declaració com a béns de rellevància local amb la categoria d'espais de protecció arqueològica, i fixar les normes de protecció de la zona arqueològica i del seu entorn en l'annex adjunt a la present resolució.
Tercer
En compliment del que establix l'article 27.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, notificar la present resolució a l'Ajuntament de Camporrrobles i als interessats, i fer-li saber que, de conformitat amb el que establixen els articles 35 i 36 en relació amb el 27.4 de la llei, la realització de qualsevol actuació en la zona arqueològica o en el seu entorn haurà de ser autoritzada preceptivament per la Direcció General de Patrimoni Cultural amb caràcter previ a la seua realització i a l'atorgament de llicència municipal, si és el cas, quan resulte preceptiva.
Quart
La present incoació, d'acord amb el que establix l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, determina la suspensió de l'atorgament de llicències municipals de parcel·lació, urbanització, construcció, demolició, activitat i altres actes d'edificació i ús del sòl que afecten el jaciment i el seu entorn de protecció, així com d'estes actuacions quan siguen dutes a terme directament per les entitats locals. Queden igualment suspesos els efectes de les ja atorgades, suspensió els efectes de la qual, de conformitat amb la limitació temporal continguda en l'incís segon de l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, es resoldran després de la declaració.
No obstant això, la Direcció General de Patrimoni Cultural podrà autoritzar les actuacions mencionades quan considere que, en aplicació de les normes de protecció determinades per la present resolució, manifestament no perjudiquen els valors del bé que motiven la present incoació, així com les obres que per causa major o interés general s'hagen de realitzar inajornablement, segons disposa l'incís primer del mencionat article.
Quint
D'acord amb el que preveu l'article 86 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, s'obri un període d'informació pública, a fi que totes les persones interessades puguen examinar l'expedient durant el termini d'un mes a partir de la publicació de la present resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana. L'expedient estarà a disposició dels interessats a la seu de la Direcció General de Patrimoni Cultural, avinguda de la Constitució, núm. 284, de València.
Sext
Que, en compliment del que disposa l'article 27.3 de la llei, es notifique la present resolució al Registre General de Béns d'Interés Cultural dependent de l'Administració General de l'Estat per a la seua anotació preventiva.
Sèptim
Que la present resolució amb els seus annexos es publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.
València, 14 de novembre de 2012.- La consellera de Turisme, Cultura i Esport:: Lola Johnson Sastre.
ANNEX I
Delimitació literal de la zona arqueològica del jaciment arqueològic d'El Molón, descripció de les parts integrants o consubstancials i dels valors patrimonials singulars que justifiquen la declaració
Denominació principal: jaciment arqueològic d'El Molón.
Localització
Província: València.
Comarca: Utiel-Requena.
Municipi: Camporrobles.
Delimitació literal del jaciment
Coordenades
El jaciment s'estén entre els punts següents:
ETRS 89

Fus: ETRS 89.
UTM: X 637.515.
UTM: Y 4.392.014.
Altura s.n.m.: 1128 metres.
Referència cadastral: 54943H240601821596KG.
Propietari: Ajuntament de Camporrobles.
Polígon 1. Parcel·la 956.
Descripció del jaciment declarat
El jaciment arqueològic d'El Molón ocupa la plataforma superior d'una gran mola cretàcia de forma allargada situada a 1124 m s.n.m., que s'alça uns 200 m sobre l'entorn, a l'extrem nord-oest de la comarca valenciana de Requena-Utiel, pròxima a la localitat de Camporrobles, en el límit provincial amb Conca. És una extensa superfície tabular, rodejada per forts espadats, coneguda com La Gallarda, amb diverses plataformes delimitades per les construccions defensives d'època preromana i islàmica.
L'element singular en l'aportació històrica del jaciment es deu a la seua estratègica localització geogràfica, en l'encreuament de les vies que descendien des de les serres de Conca i Albarrasí cap a les zones costaneres llevantines pel corredor d'Utiel i Requena. El domini visual que proporcionava este enclavament sobre el territori circumdant permetia el control d'esta zona de transició entre els àmbits ibèrics i celtibèrics.
L'hàbitat estable al turó s'inicia en l'edat del ferro, a partir d'este període anirà evolucionant fins a convertir-se a partir del s. IV aC en un destacat assentament, que va adquirir l'aspecte monumental que el caracteritza.
El seu urbanisme es va estructurar a la zona alta del poblat entorn d'un carrer central, amb vivendes de planta rectangular disposades als dos costats del carrer i, unes altres, adossades a la cara interna de la muralla.
En l'extrem oriental i al voltant d'una gran cisterna es realitzarien activitats destinades a la transformació d'aliments. La presència d'escòries de ferro i ceràmiques en la zona extramurs del vessant sud constituiria l'espai destinat a l'activitat artesanal. El Molón es considera un oppidum que jerarquitzava el territori circumdant i que es convertiria en un dels poblats més importants de l'extrem sud-oriental de la Meseta. En el món preromà ocuparia una posició privilegiada en una zona de frontera entre els pobles ibèrics, al sud, i els celtibèrics, al nord.
Després del parèntesi que va suposar l'etapa romana, amb ocupacions esporàdiques, El Molón es reocupa durant l'alta edat mitjana, quan alberga un assentament islàmic d'una certa entitat, que correspon a un hisn o lloc fortificat en altura, del qual se'n conserva la planta completa. En este conjunt destaquen les estructures defensives i les portes, encara que la troballa més rellevant correspon a la mesquita, que està integrada per una gran estança compartimentada en sales comunicades entre si que comptarien probablement cada una amb un oratori; l'orientació del mur sud o alquible al qual s'adossa un nínxol rectangular o mihrab definix amb claredat l'edifici. La reocupació del turó en esta època és explicable per la ja esmentada posició estratègica del lloc, la situació del qual, entre les cores o districtes administratius de Santaver i València, torna a incidir en el caràcter fronterer que va tindre El Molón al llarg de la seua història.
Descripció de les parts integrants o consubstancials del jaciment
A continuació es descriuen les característiques dels principals elements que conformen el jaciment:
- Sistema defensiu i accessos antics.
- Camins.
- Necròpolis.
- Cisternes.
El sistema defensiu i els accessos antics
Un aspecte de singular interés, al mateix temps que espectacular, és el sistema defensiu, que consta d'una torrassa, a la qual s'adossa un antemural i un fossat tallat en la roca, que protegia un istme en la zona est, per ser el punt més vulnerable del poblat; mentres que una potent muralla, molt ben conservada, completaria pel nord i per l'oest la defensa natural del lloc al llarg d'un centenar de metres, que al sud es tancava per mitjà de llenços que cobrien els espais entre les potents crestes calcàries, sengles torres flanquejarien la porta principal d'accés al poblat, al qual s'accediria per un camí tallat en la roca, que conserva els profunds solcs produïts per les rodes dels carros. Altres dos accessos secundaris, una poterna i un senzill portell, es localitzaven en la zona de l'istme i al vessant sud respectivament.
En època islàmica el hisn es rodeja d'una muralla que recorre el seu perímetre de forma completa, junt amb una torre de vigilància i un recinte interpretat com un albacar.
Camins
Al vessant septentrional del turó es localitza un camí carreter que permet l'accés al poblat a través de la porta principal. Mostra un condicionament del terreny en rampa i un retall en l'últim tram d'ascens que facilitaria el trànsit; presenta una amplària de 2 metres i està tallat en la roca, en la qual es conserven restes de roderes. L'altre camí d'accés al poblat, reservat per a caminants i potser per a cavalleries, es localitza a la zona oriental, on s'ha identificat un accés secundari o poterna, que discorreria entre La Gallarda i El Picarcho, les dos principals altures d'El Molón.
Necròpolis
Es localitza al vessant oriental del turó, a l'oest del poblat i vora el camí d'accés. Es tracta d'una necròpolis d'incineració, pertanyent al moment de màxim desenrotllament de l'hàbitat preromà i del qual s'han pogut recuperar urnes cineràries amb les seues tapadores i objectes pertanyents als aixovars.
Cisternes:
- Pou dels Moros
Va ser construïda durant l'edat de ferro i es va mantindre en ús en època islàmica. La cisterna té forma quadrangular a la base i unes dimensions de 3 metres de costat i una profunditat de més de 20 metres; presenta restes evidents d'haver sigut tallada a pic. Està situada al vessant oest del turó ocupat pel jaciment d'El Molón, vora el camí que conduïx cap a la porta d'accés al poblat.
- A l'interior del poblat hi ha dos cisternes tallades en la roca, una d'elles està situada al costat de la porta principal; la seua planta és rectangular amb unes dimensions de 3 x 6 metres i 2,5 metres de profunditat mitjana. L'altra és de forma quadrangular amb les cantonades arredonides, i unes dimensions de 8 x 8 metres i 2,5 metres de profunditat.
ANNEX II
Delimitació literal de l'entorn de protecció de la zona arqueològica del jaciment arqueològic d'El Molón, de Camporrobles, béns patrimonials que se situen en l'entorn i que es detallen i identifiquen a efectes tutelars
1. Justificació de la delimitació proposada
La proposta d'entorn es basa en l'existència de jaciments arqueològics relacionats amb el Bé d'Interés Cultural d'El Molón.
2. Delimitació literal
Origen punt A: 638.961X - 4.93.636Y.
Sentit: horari.
Línia delimitadora
Punts:

Polígon: 1 Parcel·la: 956.
Cal mencionar que la totalitat de les coordenades que es detallen fan referència al sistema comú per a la cartografia espanyola, el fus 30 i més concretament ETRS 89.
A continuació, es descriu detalladament la proposta de delimitació de l'entorn de protecció del jaciment arqueològic d'El Molón.
Esta descripció s'inicia (punt 1) en el límit entre les parcel·les 956, 327 i el límit de les províncies de Conca i València, conformant el vèrtex nord-est de la delimitació. Des d'este punt la línia discorre en direcció sud per la parcel·la 329 fins a arribar al camí amb referència cadastral 036100H50010502 fins al seu contacte amb la parcel·la 348, i continua en la mateixa direcció en el límit amb les parcel·les 349, 1073, 344, 343, 983, 104, 362, 361 i 360, fins al camí 46082A00109019. Des d'allí, l'entorn gira en direcció oest per les parcel·les 981, 613, 612, 1022, 611, 1023, 607, 606, 602, 600 i 601, des d'este punt es gira cap al nord per la parcel·la 599, seguint en la mateixa direcció per les parcel·les 390, 675, 991, 674, 677, 977, 1005 i 1055, fins a arribar al límit de la província de Conca.
3. Béns patrimonials ubicats en l'entorn de protecció
En l'entorn proposat hi ha una sèrie de béns de distint caràcter que conformen un conjunt en què està representat el patrimoni arqueològic, etnològic i natural. La seua descripció és la següent:
- Patrimoni arqueològic
El Picarcho. Coordenades X: 637.793. Y: 4.392.370
Descripció:
Als voltants del jaciment arqueològic d'El Molón, en direcció est, es localitza un poblat de dimensió reduïda, a penes de 500 m², que ocupa una elevació destacada que possibilita un bon control visual sobre l'entorn. En superfície s'observen sengles aterrassaments concèntrics que delimiten la zona d'hàbitat i afloren cap al nord-est unes potents crestes calcàries. En 1981 es dugué a terme una campanya d'excavació que va documentar nivells d'habitació pràcticament intactes i es van exhumar abundants vasos ceràmics. El conjunt s'adscriu al bronze ple, datat cap a la primera mitat del II mil·lenni aC. El registre arqueològic va permetre determinar l'existència de dos nivells d'ocupació separats per una fase d'abandó. El final del poblat es relaciona amb una destrucció violenta, possiblement un incendi.
Cronologia: bronze ple, primera mitat del segon mil·lenni aC.
Bé de Rellevància Local amb la categoria d'espai de protecció arqueològica.
Cova de la Campana. Coordenades X 638.705 - Y 4.393.107
Este jaciment consta de dos nuclis diferenciats, la cova pròpiament dita i un poblat, els dos de l'edat del bronze.
Descripció:
Poblat. Estructurat entorn de quatre terrasses més o menys concèntriques situades a diferents cotes. Destaca la terrassa superior amb dos espais ben delimitats, així com una possible torre de planta triangular ubicada al nord-oest; en esta terrassa són visibles les dos cares del llenç defensiu. La zona delimitada per les estructures comprén una àrea de 1.200 m².
Cova. Abric de 3 m de profunditat i 5 m d'amplària amb una altura decreixent des dels 3 m centrals fins al sòl en els laterals. Presenta restes de la volta caiguda davant de l'actual entrada a la cavitat, per la qual cosa degué haver sigut més gran. El sòl és de roca amb un pendent inferior al 5% des de la boca cap a l'interior.
Ús sepulcral.
Cronologia: bronze ple.
Bé de Rellevància Local amb la categoria d'espai de protecció arqueològica.
Cova-santuari.
Al vessant sud-occidental del turó d'El Molón es troba una cova amb una longitud de 22,82 metres i dos sales. En la més gran hi ha una cubeta rectangular excavada en el sòl, on abocaria les seues aigües el brollador que naix de la sala més profunda. No s'ha pogut establir quin ús tenia, encara que es podria relacionar amb altres coves situades al peu de poblats preromans que estaven vinculades a ritus d'iniciació.
Bé de Rellevància Local amb la categoria d'espai de protecció arqueològica.
- Patrimoni etnològic
Tancats
Al vessant nord es localitzen uns tancats d'època islàmica, probablement utilitzats com a corral per al bestiar.
Raval
Es coneix amb este nom una superfície de 12.175 metres quadrats, situada al vessant sud amb estructures que van estar en ús durant les ocupacions preromana i medieval.
Forn de calç
Als voltants de l'accés al jaciment arqueològic d'El Molón, a recer d'un xicotet barranc, es troba un forn de calç que va estar en funcionament fins ben entrat el s. XX. L'estructura està parcialment desmuntada segons el procediment usual, després de la cocció de les pedres calcàries.
Mallades
Un total de sis mallades, barracas o teñás segons la denominació local, que es coneixen com a Barraca de Marco, Barraca de Gansas, Barraca de la Mojotas, Barraca de los Serenos, Barraca de Don Victorio i Barraca del Pino, que es localitzen en l'entorn, així com les que puguen ser documentades en un futur. Es tracta d'estructures de planta rectangular delimitades per una tàpia de maçoneria l'interior de la qual s'organitza en tres espais diferenciats:
- Àrea oberta coberta d'herba o desproveïda de sediment.
- Zona ensostrada, amb teula corba, per a albergar el bestiar.
- Zona ensostrada independent o sobreelevada per una xicoteta tarima o pedrís on s'arrecerava el pastor amb un espai habilitat per a encendre foc.
Estes mallades han estat en ús fins fa escassos anys i són un testimoni de la importància que va tindre la ramaderia transhumant i local en l'economia tradicional d'esta part de la comarca de Requena-Utiel.
ANNEX III
Normativa de protecció de la zona arqueològica i del seu entorn.
Article 1. Règim de la Zona Arqueològica
El jaciment d'El Molón, al terme municipal de Caporrobles (València), és un Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Zona Arqueològica, i es regirà pel que disposa la secció segona, del capítol III, del títol II de Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, per als béns immobles d'interés cultural de naturalesa arqueològica, sense perjuí del règim tutelar que deriva de la seua consideració d'espai natural protegit.
Article 2. Usos permesos
Els usos permesos seran tots aquells històricament associats al lloc: agropecuaris i forestals, a més dels que siguen compatibles amb la investigació, la posada en valor, el gaudi del bé i contribuïsquen a la consecució d'eixos fins. L'autorització particularitzada d'ús es regirà pel que disposa l'article 18 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
Article 3. Règim d'intervenció en l'entorn
Qualsevol intervenció que pretenga realitzar-se en l'entorn de protecció de la zona arqueològica requerirà l'autorització prèvia de la Conselleria competent en matèria de cultura. La proposta d'intervenció haurà de definir el seu abast i anar acompanyada de la documentació tècnica oportuna que permeta avaluar-la patrimonialment. També haurà d'especificar la ubicació parcel·lària i adjuntar les fotografies que permeten constatar la situació actual.
Article 4. Preservació del paisatge arqueològic i dels béns immobles que el conformen
A fi de preservar el paisatge històric de la zona arqueològica i la integritat dels jaciments arqueològics:
1. Els immobles existents en l'entorn de protecció de la zona arqueològica, pel seu valor testimonial i les seues peculiars tipologies relacionades amb l'explotació tradicional del medi, no podran ser derrocats, ni es podrà augmentar el seu volum edificat.
2. Només seran autoritzables en l'àmbit protegit aquelles edificacions de caràcter auxiliar de les faenes agrícoles o d'usos compatibles amb la posada en valor de la zona arqueològica, i si és el cas serà prioritària la rehabilitació dels edificis existents per a estos usos.
3. Es prohibixen les senyalitzacions de tipus publicitari, el magatzematge a l'aire lliure de materials i l'abocament de residus. Es prohibixen també els moviments de terres i les excavacions amb incidència paisatgística.
4. Totes les intervencions sobre els immobles existents en l'entorn han de tindre les cauteles arqueològiques previstes en l'article 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. En tot cas, les actuacions arqueològiques hauran de ser autoritzades per la conselleria competent en matèria de cultura, d'acord amb l'article 60 de mateixa llei.
5. Pel que fa a la protecció i el foment del paisatge, serà aplicable la normativa continguda en el Decret 80/2012, de 25 de maig, del Consell, pel qual es declara Paratge Natural Municipal l'enclavament denominat El Molón, al terme municipal de Camporrobles (DOCV núm. 6784, de 29 de maig 2012).
Article 5. Limitació de l'accés
Es prohibix l'accés amb vehicles motoritzats a zones o vials inclosos en l'entorn que en l'actualitat no es troben asfaltats, amb l'excepció dels vehicles d'ús agrícola, ramader, forestal i patrimonial.
Article 6. Intervencions arqueològiques
Per a la realització d'intervencions arqueològiques en els jaciments declarats bé d'interés cultural es presentarà un pla director que contindrà una descripció detallada dels objectius del pla, fases d'execució i duració de cada una, així com una proposta d'àrea de reserva arqueològica del jaciment, segons disposa l'article 66 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. El pla director haurà de ser aprovat per l'òrgan competent en matèria de cultura.
ANEXO IV / ANEXO IV
Delimitació gràfica / Delimitación gráfica