Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5794, del 27-06-2008 (2008/7953)

RESOLUCIÓ de 22 de maig de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Cabanes, Oropesa del Mar, Camporrobles, Alfarp, Higueruelas, Andilla, Fuenterrobles i Alpuente.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5794

Data del DOGV
:   27-06-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/7953


Data del document
:   22-05-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Orpesa
    * Fuenterrobles
    * Cabanes
    * Alpuente
    * Camporrobles
    * Higueruelas
    * Andilla
    * Alfarb
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 22 de maig de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Cabanes, Oropesa del Mar, Camporrobles, Alfarp, Higueruelas, Andilla, Fuenterrobles i Alpuente. [2008/7953]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 042/05-AIA Cabanes, Oropesa del Mar, 218/05-AIA Camporrobles, 257/05-AIA Alfarp, 178/06-AIA Higueruelas, Andilla, 306/06-AIA Fuenterrobles, 232/05-AIA Alpuente i 135/04 AIA Alpuente.  
València, 22 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 042/7157-MIA  
Títol: Projecte de línia elèctrica d'alta tensió a 132 kV, doble circuit, entre la ST Orpesa i la línia Benicàssim-Benicarló  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU   
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: La línia discorre pels termes municipals de Cabanes i Orpesa (província de Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'una línia elèctrica d'alta tensió (LAT) a 132 kV des de la subestació (ST) d'Orpesa, fins a connectar amb la línia Benicàssim-Benicarló, (suport 63 bis) pels municipis de Cabanes i Orpesa. La longitud estimada de la línia serà de 4.886 m.  
La LAT serà de 1ª categoria, en doble circuit (amb dos cables de terra), amb potència màxima a transportar per circuit de 131,33 MVA. Discorre en aeri en tota la seua extensió sobre suports metàl·lics (18 en total) de perfils angulars de costats iguals i organitzats en zelosia simple i fonamentacions de 4 massissos independents.  
El projecte ve justificat per la instal·lació d'una nova ST a Orpesa per a proveir les peticions de nous subministraments en la zona (562.672 kW, aprox. 200 MW en barres de subestació). La zona estava sent proveïda en mitjana tensió des de la ST Benicàssim, sent impossible alimentar el volum de demanda d'aquesta manera, ja que ST Benicàssim es troba saturada. Així, una vegada instal·lada la ST Orpesa, serà necessària la connexió d'aquesta en 132 kV per a alimentar-la.  
2. Alternatives  
L'àrea d'estudi per a situar la línia que s'ha valorat s'estén sobre una superfície aproximada de 18,2 km² en el centre-est de la província de Castelló, dins de la comarca que es coneix com la Plana, comprenent els termes municipals de Cabanes i Orpesa (nord: Albalat, Mas d'en Queixa; oest: Ferradura, el Borseral; sud: barranc de la Chinchilla; est: mar Mediterrani, Prat de Cabanes). Aquest àmbit és travessat de nord a sud per l'autopista AP-7, la carretera N-340 i la línia de ferrocarril València-Barcelona, i hi ha així mateix una línia de 66 kV que discorre entre aquestes. La presència d'un corredor que integra les infraestructures, com també l'existència de sòl urbanitzable i urbà als costats, porta a prendre una solució que discórrega paral·lela a les esmentades infraestructures.  
Afeccions legals  
El traçat de la línia està condicionat per les distàncies de seguretat establides respecte a les carreteres, a altres línies elèctriques i a habitatges, entre altres.  
Així mateix, s'ha de complir el que s'ha establit per a les zones de servitud i policia pel Reglament de domini públic hidràulic, aprovat pel Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, en els encreuaments amb barrancs.  
L'encreuament amb camins ramaders haurà d'atendre el que ha establit la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Els elements ambientals principalment afectats seran el sòl, per l'ocupació i servitud creada per la infraestructura i les activitats de desbrossament; i el paisatge, per l'alteració que comporta la instal·lació dels suports i les línies.   
Secundàriament, la seua proximitat pot suposar riscs per a la salut per camps electromagnètics. No obstant això, diversos estudis justifiquen la baixa afecció generada per aquest tipus d'infraestructures.  
L'estudi d'impacte ambiental avalua les característiques ambientals de l'àrea d'estudi: vegetació, fauna, edafologia, paisatge, medi socioeconòmic, entre altres aspectes. S'encreuen séquies, camins, carreteres, el ferrocarril, altres línies elèctriques, barrancs i diversos assagadors (assagador de la Torre de la Sal, el de la Castella, de la Mollonà, del Pou-Pou, del Merme, i de les Torres o Entre Terme). La línia no travessa masses arborades forestals, sinó principalment, horts de cítrics.   
No hi ha afecció directa a espais naturals protegits, encara que es troben prop del parc natural del Prat de Cabanes-Torreblanca i el Desert dels Palmes, que al seu torn són zones LIC i ZEPA. Al Prat de Cabanes-Torreblanca nien diverses espècies d'aus destacables. Les infraestructures de la zona creen una barrera al pas d'altres espècies faunístiques. No hi ha forests d'utilitat pública en la zona d'estudi. S'identifiquen diversos béns d'interés cultural, principalment torres de guaita i jaciments arqueològics no afectats pel traçat de la línia.   
Un altre condicionant considerat en el traçat de la línia és el planejament municipal de Cabanes i Orpesa. En aquest sentit, s'ha evitat creuar zones de sòl urbà i urbanitzable, com també la reserva de sòl prevista per a Mundo Ilusión. Principalment, la línia discorre per sòl no urbanitzable agrícola protegit.  
Es classifica el paisatge en unitats de diversa magnitud de qualitat i fragilitat. Les zones afectades són les classificades com de paisatge antropitzat i rurals amb domini de cultiu, les quals es consideren de qualitat baixa i mitjana i fragilitat baixa i alta, respectivament. La topografia plana no permet una percepció nítida de la totalitat de l'espai.   
Respecte als impactes potencials més significatius, s'assenyala:  
- En general, no serà necessària l'obertura d'accessos addicionals, gràcies a l'existència d'una LAT de 66 kV paral·lela a la línia en projecte en quasi tot el seu traçat per a la qual hi ha camins d'accés i d'una xarxa de camins extensa i ben conservada. Puntualment, si es requereix un nou accés a algun suport, es construirà amb una amplària de 3 m.  
- L'afecció al sòl per les fonamentacions serà poc significativa, a causa del tipus de suports triat.  
- S'eliminarà la capa vegetal i augmentarà la compactació del terreny, en les zones de muntatge i hissat dels suports. S'afectarà la menor superfície possible.  
- No es preveu el tall d'arbratge en discórrer la línia per terrenys cultivats, excepte que hi haja algun arbre ornamental d'elevat port.   
- Es generarà pols durant la construcció, encara que no es considera significatiu.  
- S'ocasionarà una ocupació d'espai per la presència de la línia i els suports, com també pel manteniment de les reglamentàries distàncies de seguretat.  
- Les línies generen un so baix i de xicoteta intensitat que només es percep en els voltants, com a conseqüència del pas de corrent.  
- No es considera que augmente del risc d'erosió, ja que els sòls alterats són de tipus agrícola, presenten pendents molt baixes i són llaurats periòdicament.  
- Poden presentar-se interferències en els senyals de ràdio i televisió.  
- El funcionament de la línia genera camps elèctrics i magnètics, encara que de baixa afecció. El camp disminueix ràpidament amb la distància.  
- No es preveu en general impacte sobre la fauna durant la construcció, encara que en la fase d'explotació, pot haver-hi risc de col·lisió d'aus (aquest tipus de línies no comporta risc d'electrocució d'aus per les distàncies entre conductors i suport).   
- S'afecten sis camins ramaders per ocupació de vol i es prenen les mesures necessàries per a garantir que no s'interromp el pas.  
- L'impacte visual de la infraestructura comportarà alteració paisatgística.  
- La nova línia elèctrica comportarà una millora en el proveïment.  
Les principals mesures preventives i correctores proposades són:  
- La principal mesura preventiva aplicada és la determinació d'alternatives buscant la mínima afecció, després d'haver estudiat el territori en profunditat, identificant les zones més sensibles i l'elecció del traçat òptim.  
- Durant l'execució del projecte, un tècnic dependent de la direcció d'obra assessorarà sobre el mode d'executar les obres i durà a terme un seguiment i vigilància dels aspectes ambientals (direcció ambiental).  
- En el disseny de la xarxa de camins i vies d'accés, s'ha tingut en compte sobretot els accessos a la línia existent de 66 kV i els camins agrícoles, adaptant si és el cas els nous a les corbes de nivell per a reduir terraplens i moviments de terra.  
- En la ubicació dels suports s'ha tractat de minimitzar la pèrdua de sòl agrícola.  
- L'encreuament amb els camins ramaders serà objecte del corresponent expedient administratiu d'autorització. Els suports que afronten amb aquests se situen en zones envaïdes per cultius de cítrics, per la qual cosa no s'augmenta l'ocupació actual.   
- El traçat s'allunya de zones d'alta percepció (nuclis urbans, càmping, etc). En triar un traçat paral·lel a les infraestructures existents (carretera N-340, línia de ferrocarril i AP-7), augmenta la seua visibilitat però queda mitigat l'impacte per l'existència d'una línia elèctrica que ja altera el paisatge.  
- Els sobrants de la construcció es portaran a un abocador autoritzat.  
- Durant les obres, es tractarà d'afectar la mínima superfície en l'entorn dels suports i s'evitarà la contaminació i els abocaments en el sòl d'olis i greixos de la maquinària.   
- En tractar-se de cultius, no fa falta obertura de carrers per a l'estesa, ni de carrer de seguretat per a la línia. Si hi ha risc que els conductors puguen entrar en contacte amb algun arbre, es procediria a la poda o a la tala selectiva.  
- Per a evitar l'afecció a les aus per la proximitat de ZEPA s'hauran d'instal·lar salvaocells o senyalitzadors visuals en els cables de terra, al llarg de tot el traçat de la línia.  
- Qualsevol dany que s'ocasione sobre les propietats serà rehabilitat.  
- Es preveu realitzar una prospecció arqueològica superficial de la zona d'obra, en el moment en què es dispose del permís necessari.   
De l'estudi dels impactes previsibles i l'adopció de les mesures preventives i correctores assenyalades, es pot estimar l'impacte ambiental del projecte com compatible.  
El programa de vigilància ambiental que es proposa, persegueix els següents objectius fonamentals:  
- Verificar la correcta execució de les obres de construcció i la seua explotació, perquè es complisquen les mesures correctores previstes.  
- Comprovar que els impactes produïts són els previstos.  
- Detectar impactes no previstos i posar en marxa les mesures correctores pertinents.  
- Seguir l'evolució de les mesures correctores adoptades i comprovar-ne l'eficàcia, i adoptar noves mesures en cas que les primeres fracassen.  
Basant-se en aquests, es desenvolupa un programa de vigilància ambiental més detallat que inclou la fase d'obtenció de permisos, la d'execució de les obres i la de funcionament i manteniment de les instal·lacions.  
Tramitació administrativa  
Amb data 19 de gener de 2005, va tenir entrada escrit del Servei Territorial d'Energia de Castelló, mitjançant el qual es remetia la documentació següent a l'efecte de tramitar l'avaluació d'impacte ambiental:   
- Projecte de línia elèctrica a 132 kV DC, entre ST Orpesa i L/ Benicàssim-Benicarló.  
- Estudi d'impacte ambiental de la línia, acompanyat del preceptiu document de síntesi.  
Amb data 10 de febrer de 2005, l'Àrea d'Avaluació Ambiental va sol·licitar l'actualització de la documentació de l'expedient. El promotor del projecte va indicar respecte d'això que la documentació s'ajustava a la legislació vigent en el moment d'iniciar-ne la tramitació, per la qual cosa no era procedent realitzar cap modificació.  
Amb data 14 de juny de 2005, l'òrgan substantiu va remetre el certificat d'informació pública acompanyat de dues al·legacions rebudes que es refereixen a l'ocupació i propietat dels terrenys, sense que s'haja posat objecció a aquestes pel promotor.  
Revisat l'expedient, es va sol·licitar al promotor l'aclariment de diversos aspectes, els quals van ser esmenats després d'una reunió i la presentació d'un escrit de contestació amb data 16 d'agost de 2006 i en el qual s'indica que s'està a l'expectativa d'obtenir permís per a realitzar la prospecció arqueològica que permetrà obtenir l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'instal·lació de línia elèctrica aèria d'alta tensió de 132 kV, de doble circuit, promoguda per Iberdrola Distribución Eléctrica SAU i que discorre pels termes municipals de Cabanes i Orpesa, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions del projecte, de l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les que segueixen:  
1. Tal com s'estableix en el projecte, serà necessària la col·locació de dispositius salvaocells en tot el traçat de la línia, a fi d'evitar l'afecció a les aus.  
2. Es procedirà a la recollida i convenient gestió de totes les restes d'obres que s'hagen generat (terres, material elèctric, etc.).   
3. Es restauraran a les seues condicions inicials, totes les àrees que s'hagen vist alterades per les obres, minimitzant l'afecció als cultius.  
4. Caldrà disposar de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. En tot cas, l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a la conselleria de Cultura, Educació i Esport, com també a adoptar les mesures que s'establisquen en l'informe citat.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si procedeix, l'aplicació de noves mesures correctores.  
6. D'acord amb l'article 4 del ZRR 7506/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 218/05-AIA  
Títol: Explotació pedrera calcària La Redera.  
Promotor: Rafa Montesinos, SL  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Indústria i Comerç de la conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència.   
Localització: Afecta part de les parcel·les 191, 201, 149,150 i 151 del polígon 14 del terme municipal de Camporrobles (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és l'obertura de la pedrera de calcàries denominada La Redera tramitada com a recurs de la secció A) de la llei de mines.   
L'explotació afecta les parcel·les 191 i 201 com a zona principal d'explotació i les 149, 150 i 151 com a zona de serveis i tractament, totes del polígon 14 del cadastre del terme municipal de Camporrobles (València).   
A més d'explotar la pedrera, és necessari obrir un camí d'accés per a camions des del límit sud-oest de l'explotació fins a la carretera VP-5021 de Villargordo del Cabriel a Camporrobles.  
La superfície total afectada és d'aproximadament 172.000 m². Aquesta superfície queda dividida per un camí rural que la travessa en dues zones, la part nord que ocupa la vessant on s'ha de dur a terme l'explotació i la part sud del camí que es destinarà al tractament (fragmentació i classificació) i abassegament dels materials extrets en l'explotació.  
Segons el projecte, s'estimen unes reserves explotables de 5.000.000 de t que a un ritme de producció anual de l'ordre de 75.000 m³, s'estima una duració de l'explotació d'uns 25 anys.  
L'explotació de la vessant es durà a terme entre les cotes 920 i 984 i s'efectuarà en 4 fases clarament diferenciades corresponents a cada un dels bancs d'explotació de 15 m d'alçària màxima, avançant en sentit descendent i possibilitant la restauració de cada una de les fases una vegada acabada la seua explotació minimitzant d'aquesta manera el temps i la superfície que estiga oberta sense restaurar.  
En la primera fase d'explotació es prepararan les parcel·les situades al sud del camí per poder situar les instal·lacions de tractament i s'obrirá el camí per a accedir a la part alta de la vessant i començar des d'allí (fase 1 d'explotació) i de manera descendent les diverses fases d'explotació fins a arribar la cota definitiva.  
En aquesta primera fase també s'inicia la construcció d'una cuneta perimetral de coronació per desviar les aigües pluvials cap als laterals de l'explotació que anirà creixent a mesura que s'explote la pedrera.  
Pel que fa a la restauració, el projecte proposa remodelar la topografia d'explotació desenvolupament els bancs d'explotació de 15 m d'alçària i pendents de 72º, en bancs d'alçària no superior a 7 m i pendents de 45º amb bermes intermèdies no inferiors a 5 m deixant una plataforma central a cota 920 msnm.  
Una vegada remodelada la topografia, aquesta es revegetarà. Amb aquest fi, es proposa per als talussos l'estesa de 20 cm de terra vegetal i la col·locació d'una xarxa natural de coco amb densitat 200 gr/m² mentre que a les bermes i la plataforma central únicament s'aportarà la terra vegetal necessària (30 cm) per a la plantació de les espècies arbustives i arbòries amb una densitat no inferior a 2.500 plantes per hectàrea.  
Les espècies que s'han d'introduir hauran de provenir d'un viver pròxim. Es proposa la plantació de Pinus halepensis (750 u/ha), Rosmarinus officinalis, Lavandula stoechas (100 u/ha) i Quercus coccifera (700 u/ha).  
La plantació de les espècies escollides s'haurà de realitzar a la tardor, preferiblement després d'octubre i abans del març de l'any següent aprofitant les pluges i evitant la calor de l'estiu. L'hidrosembra, no obstant això, es realitzarà pròxima a l'entrada de la primavera per a aprofitar les pluges i garantir-ne el correcte i ràpid desenvolupament.  
Pel que fa a les instal·lacions auxiliars, el projecte indica que el subministrament elèctric es realitzarà mitjançant grup electrogen i el subministrament d'aigua es realitzarà mitjançant camions cisterna atés l'escàs volum d'aigua necessari per a dur a terme el projecte.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
Al novembre de 2005 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València, remet el projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental i pla de restauració de la pedrera de calcàries denominada La Redera. S'adjunta a més el certificat del resultat d'informació pública de l'expedient indicant que després d'haver-se publicat en el BOP núm. 100 de 29.04.05 no hi van ser presentades al·legacions.  
Després de la revisió de la documentació tramitada i de l'informe emés pel Servei de Gestió Forestal, es torna l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració al Servei Territorial d'Indústria Seguretat Industrial de València perquè s'esmenen determinades deficiències i aporten nova documentació per a completar l'expedient.  
Al juny de 2006, a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial es rep part de la documentació sol·licitada juntament amb l'informe emés per tècnics de la secció de mines. Se sol·licita la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
A l'agost de 2006, a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial es rep nou projecte de restauració i l'estudi d'impacte ambiental segellat per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià juntament amb l'informe vinculant favorable al projecte de referència.  
2. Informes sectorials.  
Al novembre de 2005, se sol·licita informe el Servei de Gestió Forestal d'aquesta conselleria al voltant del projecte de restauració tramitat.  
Al gener de 2006, es rep l'informe sol·licitat. En l'esmentat informe s'indiquen els aspectes que han de ser esmenats en el projecte pel que fa a la restauració geomorfològica proposada, sistemes de drenatge, estudi del medi natural i pressupostos, revegetació, control d'erosió i integració paisatgística de la zona.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La zona d'estudi se situa a uns 5 km al sud del nucli urbà de Camporrobles, i afronta amb el terme municipal de Fuenterrobles i a uns 3.5 km de distància del nucli urbà.  
L'accés a la pedrera des de la carretera VP-5021 de Villargordo del Cabriel a Camporrobles es realitzarà a través d'un camí preparat per a la circulació de camions que discorre pel mig de finques dedicades al cultiu de secà (ametlers i guaret).  
D'acord al PGOU de Camporrobles, el sòl on se situa l'explotació està qualificat i classificat com a sòl no urbanitzable, zona ramadera-forestal en el qual es permet l'ús de mines i pedreres en totes les seues categories amb obligació de restaurar.  
Des del punt de vista geològic els materials explotables es corresponen amb un paquet de calcàries i dolomies del cretaci superior més concretament al cenomanià mitjà. Intercalades entre aquests paquets calcari - dolomítics apareixen unes margues que des del punt de vista comercial es consideren estèrils.  
Des del punt de vista hidrogeològic, els materials calcaris poden considerar-se materials altament permeables per fissuració i karstificació, mentre que les margues intermèdies es consideren impermeables. En principi l'explotació no afectarà cap aqüífer a nivell local ni regional.  
El clima que es dóna en la zona és continental sec. Les temperatures mitjanes disminueixen respecte de la costa per la major altitud, però s'incrementa l'oscil·lació tèrmica, tant la diària com l'anual. Presenta una mitjana anual de 14ºC i amplitud de 17º a 18º, amb hiverns freds i llargs (novembre a març) amb gelades freqüents, i uns estius de fortes temperatures en les hores centrals i escassa humitat relativa en l'aire.  
Les precipitacions són escasses i irregulars, amb una mitjana anual al voltant de 450-550 mm. A l'estiu les precipitacions solen presentar caràcter tempestuós amb granissades.  
Les aigües de vessament drenen cap al camí situat a la cota més baixa de la vessant que s'ha d'explotar i cap a la parcel·la on se situaran les instal·lacions de tractament i classificació del material.  
Els sòls presents en la zona són sòls poc desenvolupats, limitats en profunditat per la roca calcària i la grossària d'aquests no supera els 30 cm. Es tracta de cambisòls càlcics i rendzines o leptosòls redzínics.  
Pel que fa a la vegetació, la vessant objecte d'explotació està ocupada per un coscollar amb presència de pins dispersos, mentre que les parcel·les on se situaran les instal·lacions de tractament ocupen terrenys dedicats al cultiu de secà.  
La fauna existent és la característica dels hàbitats alterats de serres, penyals i barrancs. La proximitat d'unes quantes vies de comunicació relativament transitades ha fet desaparéixer les espècies més sensibles a la presència humana. Així apareixen com a dominants espècies comunes i d'àmplia distribució geogràfica com ara xicotets mamífers, avifauna i rèptils.  
En conjunt la qualitat del paisatge es pot considerar de tipus mitjà a causa de l'efecte de l'acció antròpica com és la rompuda de la forest per a aprofitament agrícola i la repoblació de la zona.  
Des del punt de vista socioeconòmic, l'agricultura és el sector econòmic més important de la comarca, destacant el cultiu de vid. Existeixen, a més, nombroses granges porcines i avícoles.  
La zona d'estudi no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals, ni en el Ccatàleg de zones humides, no es troben pròximes a cap microreserva, i no afecta cap camí ramader, jaciment arqueològic i paleontològic ni forest d'utilitat pública.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Les principals accions susceptibles de causar impactes seran les següents: obertura i condicionaments de camins, retirada de coberta vegetal, arrancada vegetació, construcció de desguassos i drenatges, obertura de pista d'accés als fronts d'explotació, arrancada, càrrega i transport de material, abassegaments de material, instal·lació i posada en marxa de planta de tractament i classificació.  
L'efecte ambiental derivat de les esmentades accions seria:  
Destrucció del sòl i vegetació associada, increment dels processos erosius, discontinuïtat en el paisatge i canvi de color, modificació del relleu, possibilitat de contaminar el subsòl, contaminació de les aigües superficials, modificació dels drenatges, revegetació forestal de l'àrea afectada per l'explotació i increment de trànsit rodat i producció de pols i soroll.  
La valoració d'impactes duta a terme en l'estudi d'impacte ambiental es considera adequada majoritàriament, no obstant això, no s'ha valorat adequadament l'afecció derivada de la instal·lació de la planta de tractament i classificació com també l'obertura i condicionament del camí d'accés.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
El projecte d'explotació i restauració tramitat ha tingut en compte tota una sèrie de mesures protectores i correctores que han fet que els impactes derivats de l'explotació siguen compatibles amb el medi i que el projecte des del punt de vista ambiental es considere acceptable.  
No obstant això, revisat el projecte es considera necessari que s'adopten una sèrie de millores en l'execució d'aquest encaminades a millorar el sistema de drenatge, la revegetació de les parcel·les, minimitzar l'impacte paisatgístic i aplicar les mesures correctores necessàries per a reduir al màxim la generació de pols i soroll generats en la planta de tractament i classificació del material.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003 de la conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 13.2 estableix que li correspon al Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
A la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'obertura de la pedrera de calcàries tramitada com a secció A) denominada La Redera, al terme municipal de Camporrobles (València), promogut per Rafa Montesinos, SL sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establits en el següent apartat, com també les modificacions introduïdes per aquests.  
Segon  
Com a condicions que s'han de complir en l'execució de l'esmentat projecte s'estableixen les següents:  
1. Les instal·lacions hauran d'estar tancades i s'impedirà l'accés a persones i vehicles aliens a l'obra. Al voltant de la tanca de la planta de trituració s'haurà de plantar una barrera vegetal amb vegetació arbòria autòctona que reduïsca l'impacte visual, els sorolls i l'afecció de la pols sobre la vegetació de l'entorn.  
2. Les diverses instal·lacions de la planta de tractament hauran d'estar equipades amb dispositius que eliminen o disminuïsquen l'emissió de pols: filtres de mànega que aspiren els focus emissors (trituradors, garbelles, etc.), riscos polvoritzats situats en els trituradors i en les eixides de les cintes a estocs, carenatge de cintes transportadores, protecció dels estocs de fins (<10 mm) amb obres de fàbrica o sitges.  
3. Una vegada finalitzada l'explotació, la planta de trituració i classificació haurà de ser desmantellada i l'àrea ocupada per aquesta es restaurarà de la mateixa manera que la resta de la pedrera o bé mitjançant la plantació de cultiu de secà.  
4. El talús que es generarà entre la plataforma on se situarà la planta i el camí que separa la planta de l'explotació no haurà de superar els 7 m d'alçària i els 45º d'inclinació. Aquest talús haurà de ser revegetat immediatament per a evitar en ell processos erosius.  
5. Els abassegaments de terra vegetal o estèrils s'hauran de dipositar en l'interior de la plaça de la pedrera a resguard del vent.   
6. Els camins d'accés a la parcel·la hauran de condicionar-se de manera que l'alçament de pols pel trànsit de camions siga el mínim. Així mateix, els camions que transporten el material des de la planta cap als punts de venda hauran de portar la caixa tapada al llarg de tot el trajecte.  
7. Els bancs de restauració no hauran de superar en cap cas els 7,5 m d'alçària i els 45º d'inclinació respecte a l'horitzontal. Les bermes hauran de ser prou amples per a dotar el talús final de restauració del pendent establit en el projecte, és a dir 31º.  
8. Per a evitar processos erosius les bermes intermèdies de restauració s'hauran de dissenyar amb un contrapendent del 2% per a facilitar l'evacuació de les aigües. La inclinació lateral conduirà les aigües de vessament cap a la cuneta perimetral dissenyada en projecte.  
9. Cap als límits laterals de l'explotació, els talussos dels bancs i les bermes del perfil de restauració hauran d'adaptar-se progressivament i suaument a la topografia del terreny circumdant, sense ocasionar formes ni contrasts excessivament geomètrics i sense superar els angles de pendent màxim establits per als esmentats bancs.  
10. Pel que fa a la revegetació, la plantació de 950 plantes/ha de Rosmarinus officinalis proposada en el projecte s'haurà de modificar en les proporcions adequades segons les condicions del medi i la vegetació actual introduint: Rhamnus lycoides, Thymus vulgaris i Juniperis s.p.  
11. L'explotació del tercer banc d'explotació segons projecte, haurà d'estar supeditada a la restauració del primer d'ells que obtindrà el vistiplau de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
12. Els successius plans de labors que s'han de presentar anualment davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia hauran de plantejar-se donant prioritat al ràpid esgotament d'aquells fronts i bancs que afavorisquen el compliment del projecte tramitat.   
13. La cota d'explotació de la plaça de la pedrera haurà de ser superior a la cota del camí que la limita pel sud, de manera que les aigües de vessament disposen d'eixida natural. No obstant això, les aigües han de ser desviades cap als laterals mitjançant un canal de drenatge de manera que impedisca l'entrada de les aigües de vessament a les subjacents on se situa la planta de tractament, classificació i abassegament de material.   
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 257/05-AIA  
Promotor: Constructora Hormigones Martínez, SA  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència   
Objecte del projecte: Explotació d'àrids, secció A) Almaguer   
Localització: Parcel·la 329 del polígon 5 del terme municipal d'Alfarp (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una extracció d'àrids tramitada com a recurs de la secció A) per la llei de mines en la parcel·la 329 del polígon núm. 5 del terme municipal d'Alfarp (València).   
Actualment part de la parcel·la es troba ocupada per un antic buit miner abandonat i sense restaurar. El projecte d'explotació i projecte de restauració projectat proposen l'eliminació del buit miner existent i la restauració conjunta de l'explotació.  
La superfície total que ocupa la parcel·la és d'aproximadament de 44.898 m², mentre que l'explotació es du a terme sobre una superfície d'uns 26.000 m² aproximadament.  
El volum de reserves cubicades d'acord al projecte d'explotació tramitat és de 240.418 m³, la producció anual proposada és de 89.500 m³/any i la duració de l'explotació s'estima en uns dos anys i mig.  
L'extracció del material es du a terme mitjançant l'aplicació de voladures amb explosius i mitjans mecànics. El material extret i abassegat al peu del front d'explotació és carregat sense més tractament als camions que el transporten fora de l'explotació fins al punt de subministrament.  
L'explotació de la pedrera es du a terme en dues fases diferents. La primera comença amb l'explotació de la zona est (103 msnm) i fa avançar el front en direcció oest fins a assolir la cota 115 msnm dels terrenys limítrofs i es configura un banc de 12 m d'alçària i 72º d'inclinació respecte de l'horitzontal. Posteriorment, es continua l'explotació a cota 115 msnm cap a l'oest de l'explotació fins a aconseguir la plataforma de l'antic buit miner (117 msnm) situat a l'oest de la parcel·la. En aquesta fase es deixen fronts d'explotació d'alçària 15 m, pendents subverticals i bermes intermèdies de 10 m d'ample.  
La segona fase d'explotació, pretén avançar cap a la meitat oest de la pedrera la plaça de cota 103 msnm i desdoblar els bancs d'explotació realitzats en la primera fase d'explotació rebaixant-ne l'alçària a 7 m, suavitzant-ne els pendents fins als 45º d'inclinació i deixant bermes intermèdies de 5 m de manera que, la inclinació total del talús no supere els 30º. Aquest reperfilat de bancs s'aconseguirà per desmunt mitjançant voladura i per terraplenament de materials.  
Els bancs de restauració disposaran de cunetes de drenatge al peu dels talussos que reconduiran les seues aigües cap als canals primetrals de desguàs. De la mateixa manera, la plaça de la pedrera es dissenyarà amb lleuger pendent cap al SE de manera que les aigües d'escorriment discórreguen cap a les zones de menor cota.  
L'explotació de la pedrera generarà un volum poc important d'estèrils i aquests seran utilitzats en les tasques de restauració dels bancs d'explotació.  
Una vegada configurada la plataforma i els talussos de restauració, es procedeix a l'estesa de la terra vegetal procedent de la retirada del recobriment a l'inici de les labors i abassegament durant l'explotació, i terra vegetal de préstec adquirida per l'explotador.  
Per a revegetar bermes i talussos es proposa la sembra d'espècies herbàcies de ràpid creixement que permeta la fixació del sòl i el protegisca enfront de l'erosió, a més de la plantació d'espècies arbòries com el Pinus halepensis i arbustives com el Rosmarinus officinalis i el Thymus vulgaris. Per a la plataforma es preveu la implantació de l'ús agrícola mitjançant la plantació de tarongers.  
2. Alternatives. Justificació de la solució adoptada  
D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, la justificació d'escollir l'esmentada parcel·la per a l'explotació del material és que encara que geològicament hi ha materials semblants en altres zones, s'ha escollit aquesta perque estar anteriorment afectada per una activitat extractiva, la possibilitat de restaurar la zona i implantar l'ús agrícola, fàcil accés a la parcel·la, bona qualitat del material per a obra civil i proximitat a les obres de construcció del tram de l'AVE Picassent-Alcàsser.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
Al desembre de 2005, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València, remet documentació referent a la sol·licitud d'autorització d'explotació de recursos de la secció A) denominada l'Almaguer al terme municipal d'Afarp (València).  
Al març de 2006, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València remet projecte d'explotació i pla de restauració, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi i informe tècnic emés per la Unitat de Mines. S'hi adjunta, a més, certificat del resultat de la informació pública de l'expedient en què s'indica que l'anunci de l'esmentada sol·licitud va ser publicat en el Butlletí Oficial de la Província núm. 137, de 10 de juny de 2004, i que en el termini de 30 dies hàbils no s'hi va formular cap al·legació.  
A l'abril de 2006, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València, remet una còpia de l'informe favorable emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i pla de restauració en suport informàtic disc compacte, i sol·licita la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
S'accedeix a la zona d'explotació des de la N-340 València-Albacete, la qual s'abandona en arribar a l'encreuament de Benifaió per a prendre la carretera CV-520 en direcció cap a Alfarp. Després de recórrer 2,5 km es pren un camí que es dirigeix cap al sud; i passats 100 m s'agafa un altre camí cap al sud-oest, el qual condueix a la pedrera a uns 300 m. Aquests camins discorren per l'interior de la pedrera situada a l'est de la parcel·la sol·licitada.  
Els límits nord i oest de l'explotació estan rodejats per urbanitzacions amb habitatges unifamiliars que són utilitzats la majoria com a habitatge habitual. D'acord amb la cartografia temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge, el sòl on se situen els esmentats habitatges està qualificat per la normativa vigent municipal del municipi d'Alfarp com a sòl residencial.  
Els límits est i sud de la parcel·la, al contrari, es troben rodejats per una explotació d'àrids en actiu.   
El paisatge de la zona es troba fortament alterat per les explotacions mineres que actualment hi ha en actiu i pels buits miners abandonats sense restaurar d'antigues explotacions. Això es contraposa amb el sòl residencial que rodeja les esmentades explotacions i el sòl agrícola que ocupa la major part del terme municipal dedicat majoritàriament al cultiu de tarongers.   
Els materials que s'han d'explotar es corresponen amb margues i calcàries del cretaci superior aptes per a l'extracció d'àrids que no tenen cap interés especial des del punt de vista geològic.  
Des del punt de vista hidrogeològic la zona estudiada se situa sobre l'aqüífer de la Contienda. Malgrat l'elevada permeabilitat dels materials que els constitueixen i que són objecte d'explotació, l'aqüífer no es veu afectat ja que els nivells piezomètrics es troben a una cota molt inferior a la cota proposada en l'explotació.  
L'explotació tampoc afecta de manera significativa les aigües superficials pel fet de no interceptar ni ocupar cap barranc.   
El projecte proposa emprar aigua únicament per al reg de camins i places de pedrera i el reg de sembres i plantacions que s'han de realitzar en les labors de restauració per la qual cosa no projecta l'obertura de cap pou de subministrament d'aigua.  
2. Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació d'acord amb la normativa urbanística vigent en el municipi d'Alfarp es qualifica com a sòl no urbanitzable comú encara que es troba rodejat per sòl residencial ocupat per nombrosos habitatges que es troben adjacents als límits de la pedrera.  
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià ha emés un informe vinculant favorable al projecte de referència.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha emés un informe favorable al projecte de referència pel que fa a: afecció del domini públic hidràulic o les seues zones d'afecció de servitud i policia, disponibilitat de recursos hídrics i incidència en el règim de corrents.  
D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, i segons la cartografia temàtica no s'afecten camins ramaders ni espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
3. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.  
D'acord al projecte, l'explotació afectarà directament el paisatge, el sòl, la geomorfologia, l'atmosfera, el sòl, la vegetació i la fauna i la població.  
Les accions que originaran impactes són aquelles derivades de l'extracció mitjançant voladures del material, el transport de material en la fase d'explotació i restauració, l'increment del trànsit rodat per les carreteres d'accés, l'arrancada de la vegetació natural que ocupa la parcel·la, la producció i acumulació d'estèrils, el condicionament dels talussos i plataforma de restauració i la plantació de cítrics en la zona.  
L'impacte que originarà el projecte és: generació de pols, sorolls, vibracions, ona aèria, augment de la càrrega sòlida i augment de la terbolesa en les aigües d'escorriment, alteració del drenatge, possible contaminació química de les aigües superficials i subterrànies, eliminació del sòl edàfic, possibles despreniments, col·lapses i lliscaments als talussos, increment en els processos erosius, eliminació de la vegetació i desaparició de la fauna associada, modificació en el paisatge i finalment l'impacte sobre la població.  
La valoració de l'impacte derivat del projecte ha sigut realitzada adequadament excepte per al cas de l'impacte sobre la població. En l'estudi d'impacte ambiental, en l'apartat descripció del medi no ha descrit l'existència d'uns quants sòls residencials en els límits nord i oest de l'explotació. Algunes de les cases i piscines d'aquests habitatges unifamiliars es troben a menys de 10 m dels fronts d'explotació projectats en el projecte d'explotació.  
En la identificació d'impacte s'indica que les voladures generen una sèrie de vibracions, ones aèries i sorolls que poden afectar habitatges i poblacions i s'estima una distància mínima perquè l'esmentat impacte siga tolerable. Aquestes distàncies no es compleixen en el projecte tramitat ja que el sòl residencial es troba just en el límit de la parcel·la proposada per a dur a terme el projecte d'explotació.  
En aquest cas és impossible dur a terme mesures correctores ja que no hi ha distància física entre el sòl residencial i l'activitat extractiva proposada. En conseqüència el projecte tramitat resulta inviable des del punt de vista ambiental ja que les tasques d'explotació i restauració de la pedrera generen una sèrie de molèsties pel que fa a la salut i seguretat de les persones i a la seguretat dels habitatges i la resta d'infraestructures comunes del sòl residencial.  
Per tot l'anterior, es considera que el projecte genera un impacte negatiu i crític sobre la població i habitatges situats al perímetre de l'explotació que no és mitigable amb la introducció de mesures correctores.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990 de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 13.2 estableix que correspon a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
A la vista de tot l'anterior i de la proposta de declaració d'impacte ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'explotació de recursos de la secció A) denominada Almaguer en la parcel·la núm. 329 de polígon núm. 5 del terme municipal d'Alfarp (València), promogut per Constructora Hormigones Martínez, SA, per ser incompatible des del punt de vista ambiental el projecte tramitat amb l'assossec, la salut i la seguretat dels habitants que resideixen als habitatges limítrofs a l'explotació com també per la seguretat dels mateixos habitatges.  
Segon  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 178/8946-UMB  
Títol: Variant d'Higueruelas. Carretera CV-345 (tram de Casinos a Titaguas)  
Promotor: Diputació de València  
Autoritat substantiva: Diputació de València  
Localització: Terme municipal d'Higueruelas i Andilla   
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte d'aquest projecte és definir un traçat alternatiu a l'actual travessia de la CV-345 pel terme urbà d'Higueruelas, amb l'objectiu d'evitar els problemes actuals de poca visibilitat i d'interferències amb el pas de vianants.  
La carretera actual discorre pel nucli urbà d'Higueruelas. La nova variant se situarà al nord-est d'aquest, quasi en la seua totalitat al terme municipal d'Andilla.  
L'esmentada variant, de 707,251 m de longitud total, començarà aproximadament en el pk 9+600 de l'actual carretera CV-345, i discorre entre la població i la planta de tractament de sílice i caolí, connectant novament amb la carretera CV-345 en el seu pk 8+750, enfront del camp futbol.   
En el traçat d'aquesta s'han dissenyat:  
- Dues interseccions giratòries, tipus rotonda de 20 m de radi interior   
- Un pont de 84,00 m de longitud per a salvar la rambla de Peñarroya  
- Un marc de formigó armat HA-40/B/20/IIA i acer B500S executat in situ, de 40,05 m de longitud i 2,00 m d'alçària interior  
- Unes cunetes revestides de formigó  
El traçat en alçat projectat està format per alineacions amb pendent constant compresa entre 0,50% i 15,00%, enllaçades mitjançant acords tipus paràbola de paràmetres compresos entre 152 i 7.900.  
La secció transversal està formada per una plataforma d'11,00 m d'amplària, distribuïda en una calçada única de doble sentit de circulació de 7,00 m d'amplària total, vorals d'1,50 m i berma de 0,50 m.  
L'esplanada de la variant estarà formada per 75 cm de grossària de sòl seleccionat, on el sòl està classificat com a sòl tolerable, i 55 cm de grossària de sòl seleccionat, on ho està com a adequat.   
El ferm disposa de:   
Capa de rodament: es disposarà una capa de 6 cm de grossària de mescla bituminosa en calent tipus S-20 amb àrid porfíric.  
Capa intermèdia: Es disposarà una capa de 8 cm de grossària de mescla bituminosa en calent tipus S-25 amb rid calcari.  
Capa de base bituminosa: Es disposarà una capa de base d'11 cm de grossària de mescla bituminosa en calent tipus G-25 amb àrid calcari.  
S'estendrà un reg d'emprimació sobre la base de llast artificial consistent en una emulsió bituminosa tipus ECI, amb una dotació d'1,2 kg/m². De la mateixa manera, s'estendran regs d'adherència entre les diverses capes de mescla bituminosa, a força d'emulsió bituminosa tipus EAR-1, amb una dotació de 0,6 kg/m².   
En la via de servei s'adoptarà una capa de base de llast artificial de 25 cm de grossària i doble tractament superficial (reg amb graveta bicapa).  
2. Alternatives  
Es plantegen alternatives possibles de: traçat, intersecció a l'entrada d'Higueruelas des de Villar del Arzobispo per la CV-345 i tipus de pont.   
L'elecció del traçat s'ha realitzat segons criteris econòmics, segons paràmetres bàsics de les instruccions i tractant d'evitar afeccions a pinades, pals de mitjana tensió i casetes de magatzematge.   
Per a l'elecció del tipus d'intersecció s'han utilitzat criteris d'ocupació, de correcte dimensionament d'entroncaments i de seguretat viària.   
Pel que fa al tipus de pont s'han analitzat condicionants geotècnics, estètics i econòmics.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 17 de maig de 2006, la Diputació de València va remetre el projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents a la variant d'Higueruelas, de la carretera CV-345.   
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte, va ser sotmés a informació pública per un termini de vint dies hàbils, mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província núm. 77, de data 31 de març de 2006.   
2. Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en el certificat emés pel diputat delegat d'Infraestructures i Medi Ambient.   
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 28 de juny de 2006 es va sol·licitar ampliació del contingut de l'estudi d'impacte ambiental, en concret:   
- Volum de material destinat a abocador, volum necessari que s'ha d'extraure en pedreres o préstecs i alçària de desmunts i terraplens que s'ha d'executar.   
- Informe redactat per la conselleria de Cultura, Educació i Ciència, conforme a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.   
- Localització de les instal·lacions auxiliars.  
- Procedència de l'aigua per a reg de les zones verdes  
Afeccions legals  
1. Camins ramaders: hi ha en l'àmbit de les obres dos camins ramaders classificats:  
- Assagador Reial d'Aragó: l'assagador Reial d'Aragó entra procedent del terme d'Abejuela (Terol) pel barranc Adán al corral de Milla a eixir al tossal de Sancho, passa pel camí de la Vuelta Larga als corrals de Torda que queden a la dreta d'aquest, segueix per la partida de La Vereda en arribar a creuar el camí de la Pobleta, arribant a les pomeres de Juan Alegre que queden a la dreta i puja al tossal de la Villa per la pleta Rocana, deixant el corral del savinar a la dreta i continuant al corral d'Aguavientos per la Peñarroya barranc avall fins a arribar a la font de l'Olmo (abeurador) amb direcció creuant la carretera al tossal Royo arribant al molló núm. 9 del límit amb el terme d'Higueruelas, continuen pel límit i creua la carretera a arribar al barranc Badía i Salobrar on se separa del terme d'Higueruelas, segueix pel barranc del Salobrar (camí) a la carretera de Villar del Arzobispo a Andilla, seguint pel mateix barranc a eixir al terme de Villar del Arzobispo. L'amplària legal d'aquesta via és de setanta-cinc metres.  
- Assagador de la Losa: entra al terme d'Andilla pel carrer Gregorio Cortés arribant al pont de la Tejería i seguint la pista del Pinar fins al Sabadillo. Creua el barranc Targa i segueix fins al Rodeno per entre les finques del Sr. Vicente Cortés Gil i el Sr. Gabriel Cortés Gil enllaçant pel camí del Rodeno fins al barranc de la Losa i corral de Huerta pel camí d'Higueruelas a Domeño eixint d'aquest terme per a entrar en el de Domeño.  
2. Sòl forestal: hi ha en la zona afectada bosses de sòl forestal catalogat com a arbratge natural, que han sigut preservades, en l'estudi de solucions del traçat de la variant.   
3. Hidrografia: per la zona on es preveu realitzar les actuacions discorren dues rambles: la de Peñarroya i una altra de menor entitat. Ambdues rambles tenen direcció NS, i desemboquen finalment a la rambla del Villar.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.  
- Geomorfologia, geologia i edafologia  
Els termes municipals es troben en la part sud-oriental de la serralada Ibèrica. Afloren materials de diferents edats i característiques litològiques: paleozoic, triàsic, juràssic, cretaci i quaternari, i no hi apareixen sediments terciaris. El quaternari que aflora en l'àrea d'actuació està constituït bàsicament per conglomerats, arenes i llims, en alternança amb caoliníferes de colors blancs i rojos. La zona presenta una tectònica en què predominen les falles que individualitzen gran nombre de blocs, sense que hi haja una evidència de la directriu típicament ibèrica (NO-SE) i tampoc de la bètica (NE-SO), sembla tractar-se de la zona d'inflexió entre ambdues directrius.  
Es tracta d'un territori de mitjana i alta muntanya, i es caracteritza per ser una zona fortament ondulada.   
Al llarg del traçat de la carretera apareixen els sòls següents:  
- Argiles i arenoses: existents en la futura rotonda situada a l'entrada d'Higueruelas i el primer tram de la carretera.  
- Arenes i argiles: existents en el segon tram de la futura carretera, abans d'arribar a la rambla de la Peñarroya.  
- Cudols, graves i llims: existents en les zones més baixes i en les dues rambles que ha de creuar la carretera.  
- Margues: existents en les proximitats de la rotonda situada a l'eixida del poble.  
- Climatologia  
Es tracta d'un clima de transició entre els climes mediterrani i continental. Es caracteritza per humitat relativa pràcticament constant entre 60 i 70%. La precipitació mitjana és de poc més de 500 mm. anuals, sent les estacions de la primavera i la tardor les més plujoses. Té hiverns frescos i estius suaus.   
- Règim hidrològic  
Per la zona on es preveu realitzar les actuacions discorren dues rambles de direcció NS: la de Peñarroya i una altra de menor entitat, desembocant ambdues a la rambla del Villar.  
L'àrea d'actuació, es troba situada sobre afloraments permeables (carbonatats detrítics) i pròxima, en la part més oriental d'aquesta, a una àrea de materials impermeables.  
- Vegetació  
La vegetació de l'àmbit d'estudi està representada per camps de cultiu, en els quals dominen l'olivera i ametler amb alguna parcel·la intercalada en la qual s'han cultivat pomeres.  
Gran part de l'àrea està ocupada per matoll arbustiu, destacant el coscoll (Quercus coccifera), l'arç negre (Rhamnus lycioides), el romer (Rosmarinus officinalis) i el bruc (Erica multiflora).  
El bosc de ribera, a la vora de cursos permanents d'aigua, i en les rambles o barrancs (com la rambla de Peñarroya), amb humitat edàfica ocasional, es caracteritza per la presència d'espècies de fulla caduca, com ara els salzes (Salix sp.), l'àlber blanc (Populus alba), el xop (Populus nigra) o l'om (Ulmus minor).  
- Fauna  
La fauna de la zona ha sigut caracteritzada en tres grups:  
- Amfibis i rèptils: destaquen el gripau (Bufo bufo), el gripau corredor (Bufo calamita), la serp de ferradura (Coluber hippocrepis), la serp blanca (Elaphe scalaris) i el fardatxo (Lacerta lepida).  
- Mamífers: les espècies de major interés són la rata cellarda (Eliomys quercinus), el teixó (Meles meles), la fagina (Martes foina) i espècies cinegètiques com ara el conill i la llebre.  
- Aus: d'entre les espècies presents destaquen les rapaces, tant nocturnes com diürnes (xoriguer, mussol, òliba...), i els alàudids característics d'ecosistemes de secà.  
- Paisatge  
Es tracta d'un paisatge agrícola i urbà, atesa la proximitat del nucli urbà d'Higueruelas. El paisatge dominant és l'agrícola, format per bancals de poca extensió, dominant el marró clar que contrasta amb els tons verdosos de les oliveres i ametlers cultivats en els camps. El terme municipal està enclavat en zona boscosa, boscos de pi blanc amb matolls de coscoll situat en les zones més altes de l'àmbit d'estudi que no van poder ser rompudes per al seu aprofitament agrícola. Aquestes característiques són observables en la xicoteta pinada situada prop de la futura carretera, pròxima a la rambla de la Peñarroya.   
- Camins ramaders  
L'estudi ha especificat l'existència de dos camins ramaders en l'entorn més immediat al traçat proposat, com ara són l'assagador Reial d'Aragó, que talla el traçat, i es reposa mitjançant el pont, i sendera de la Losa, que de la mateixa manera intercepta l'esmentat traçat, i es continua mitjançant un marc de formigó.  
- Patrimoni cultural  
Hi destaquen dos jaciments pròxims a la zona d'actuació: Las Mazorras i a la vora de Las Mazorras. No hi ha en les proximitats béns d'interés cultural ni jaciments etnològics.   
- Riscos  
L'estudi analitza els riscs d'erosió, lliscaments i despreniments, subsidència i col·lapse, risc sísmic, contaminació d'aigües subterrànies, inundacions i incendi. Simplement cal destacar que per al cas del risc de contaminació d'aigües subterrànies s'ha valorat en mitjà i per al risc sísmic es considerarà el que estableix la norma sismoresistent (NCSR-02), per al disseny i càlcul estructural de les obres de fàbrica projectades.   
- Població  
S'observa un creixement vegetatiu en els últims anys pràcticament nul al municipi d'Andilla i un creixement negatiu a Higueruelas, acompanyat en ambdós casos d'un saldo migratori constant en els últims anys i una nul·la immigració estrangera.  
- Ocupació  
És un municipi tradicionalment dedicat a l'agricultura (principal activitat), ramaderia (destaca el porcí i l'oví), i a la indústria, destacant la fustera (fabricació i distribució de mobles) i, en els últims anys, la minera (fet que ha aconseguit que la desocupació disminuïsca).   
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Sota aquest epígraf es pretén remarcar en l'efecte generat per l'actuació que, entre els estudiats en l'estudi d'impacte ambiental, presenten major rellevància.  
Per a la fase de construcció, destaquen:  
- Transformació dels terrenys de cultiu de fruiters de secà i la consegüent destrucció del paisatge i ocupació del territori,  
- Contaminació atmosfèrica, tant acústica com de partícules, motivada per les emissions gasoses del parc de maquinària emprat en les obres, dels sòlids suspesos en l'ambient com a conseqüència dels moviments de terres,   
- Impacte positiu sobre la població d'ambdós termes municipals, en desviar el trànsit del nucli i generar llocs de treballs temporals.  
Pel que fa a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, ressalten:   
- Augment de la inestabilitat en les zones on s'hagen produït desmunts.  
- Plantació de vegetació en rotondes, talussos i desmunts.   
- Qualitat de l'aire i augment dels nivells acústics per les emissions gasoses dels vehicles circulants, encara que aquest focus de contaminació haurà sigut allunyat del nucli urbà.  
- Disminució dels riscos de salut, en traslladar el traçat a una zona no poblada.   
Pel que fa al soroll, l'estudi d'impacte ambiental adjunta un càlcul teòric del soroll ocasionat pel trànsit en fase d'explotació. Els esmentats valors han sigut comparats amb els límits establits per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Es conclou que no hi ha cap zona habitada que es trobe dins de la corba isòfona més restrictiva i que per tant no cal la instal·lació de pantalles al llarg de la variant.   
Així mateix, l'estudi aporta una llista dels jaciments i pedreres, plantes de formigó i centrals d'aglomerat asfàltic existents en les proximitats de la zona del projecte i que es consideren aprofitables com a fonts de materials. S'ha recollit també la llista d'abocadors pròxims a l'àmbit del projecte, definint el tipus de residus que gestionen i la localitat en què es troben. L'esmentada llista s'acompanya d'un plànol d'ubicació.   
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'aquest tipus d'infraestructures viàries. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.   
A continuació, doncs, només es farà referència a aquelles mesures correctores derivades de la particularitat del projecte ara avaluat, entrant, així mateix, cal comentar només aquelles més significatives.  
- S'ha limitat el pendent dels terraplens a 3/2 i els talussos de desmunts a 1/1, amb la finalitat de garantir-ne l'estabilitat.  
- S'haurà de realitzar revegetació mitjançant hidrosembra en la totalitat dels talussos de desmunt i terraplens, amb la intenció de disminuir el risc de lliscament o inestabilitat.  
- S'hauran de plantar les oliveres dels camps afectats pel traçat de la carretera en les rotondes, fins a 7 arbres per rotonda.  
- S'haurà de col·locar una malla antiherbes per a impedir el creixement d'espècies no desitjades. Sobre aquesta malla s'hauran de col·locar cudols d'arestes vives per a tapar el color negre d'aquesta.  
- No es té previst implantar mesures correctores en el cas que es produïsca l'emissió de contaminants a l'atmosfera per part dels vehicles que hi circulen.   
- S'hauran de col·locar reductors de flux en els centres de comandament de les lluminàries de l'enllumenat de les rotondes, a fi de disminuir la contaminació lumínica i d'estalviar energia.   
- Els passos de fauna s'hauran de realitzar mitjançant les obres de drenatges i les infraestructures que salven les rambles (marc de formigó i pont).  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn de partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
- Senyalització de la zona d'ocupació de traçat i espais necessaris per a evitar ocupar sòl de forma innecessària  
- Abassegament de la terra que pot ser reutilitzada, en zones amb condicions controlades  
- Emmagatzemament d'exemplars arboris valuosos   
- Protecció del patrimoni cultural  
- Protecció de la qualitat de l'aire mitjançant el reg de camins i tapant els bolquets que transporten materials solts  
- Control de l'augment de soroll de les zones  
El programa de vigilància ambiental fixa l'indicador emprat, el mètode de recollida de dades i la freqüència amb què es realitzaran.   
Finalment, per a comprovar la correcta aplicació del programa de vigilància ambiental es redactaran informes que seran remesos a la direcció d'obres.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, propose la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte variant d'Higueruelas. Carretera CV-345 (tram de Casinos a Titaguas), promogut per la conselleria d'Infraestructures i Transport, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. Informe redactat per la conselleria de Cultura, Educació i Ciència, conforme a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.   
2. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte de construcció s'haurà d'obtenir autorització de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, de modificació o reposició de pas de camins ramaders.   
3. Si durant la fase d'execució de les obres aparegueren coves, avencs o altres cavitats subterrànies, aquestes s'hauran de paralitzar al voltant d'aquestes, informant d'això i de manera immediata a la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge a València, i encarregant, per part del promotor, a personal especialitzat, la realització d'un estudi geològic i biològic de la cavitat per a determinar-ne l'interés i avaluar les mesures necessàries per a evitar-ne l'afecció.  
4. Si durant l'execució de les obres es produïra qualsevulla troballa arqueològica, el fet s'haurà d'informar la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
5. Les labors de manteniment de la maquinària hauran de realitzar-se en zones preparades amb aquest fi, de manera que es puga assegurar que no es produeixen vessaments ni abocaments que puguen afectar el sòl o llits pròxims.  
6. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o un gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
7. L'execució de les obres s'haurà de realitzar de manera respectuosa amb la vegetació existent de manera que es limite al màxim la franja de treball minimitzant l'afecció de les obres de construcció sobre els exemplars d'espècies naturals que existisquen en la zona.  
8. S'haurà de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts es recolliran al llarg del traçat en muntons de manera tal que es garantisca el manteniment de les propietats naturals d'aquests. En cap cas aquests abassegaments temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents. De la mateixa manera, en finalitzar els treballs, es descompactarà mitjançant subsolat de tots els terrenys que s'haguen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquestes.  
9. Els materials de farciment i les llasts que foren necessaris per a l'execució del projecte, s'hauran d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.   
10. La direcció d'obra haurà d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta d'elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres projectades. Si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental. No obstant això, d'acord al Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, si es tractara de residus inerts adequats, els abocadors quedaran exempts del procediment d'estimació d'impacte ambiental. No obstant això, s'haurà d'obtenir una autorització administrativa de residu inert adequat mitjançant una resolució de la conselleria competent en medi ambient.   
11. S'hauran d'incloure tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, adequant-se i reestructurant-se amb el desenvolupament d'aquesta. El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors que s'han de controlar establits en aquest programa.  
12. La direcció d'obra haurà d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
13. S'haurà de realitzar un estudi acústic de l'entorn del traçat, d'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i el Decret 104/2006, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica. S'inclourà cartografia, a escala adequada, en la qual se situen les isòfones llindar assenyalades per l'esmentada legislació, establint-se en conseqüència, i si és el cas, les mesures correctores oportunes. En aquest sentit, s'estableix que sempre seran preferibles els dics de terra vegetats a les pantalles rígides (absorbents o reflectores). S'haurà de pressupostar la campanya acústica que es duga a terme durant la fase d'explotació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 306/06-AIA  
Títol: Explotació porcina d'encebament  
Promotor: Oscar Viana Guaita  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'inici de l'activitat porcina d'encebament  
Localització: Polígon 2, parcel·les 206, 207 i 210 del terme municipal de Fuenterrobles (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a establir l'activitat porcina d'encebament, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són les següents:  
L'explotació es dedicarà a l'encebament de porcs des dels 20 kg (moment en què són rebuts) fins a aproximadament els 100 kg de pes; moment després del qual seran traslladats a l'escorxador.   
Els animals albergaran en una nau rectangular de 1.131 m², amb capacitat total per a 1.232 porcs d'encebament; emplaçant-se sobre una parcel·la de superfície total 19.931 m². Així mateix, es planteja la construcció d'un local tècnic de 80 m², i la superfície total construïda és de 1.211 m².   
La nau disposarà d'un moll de càrrega, i l'explotació esta dissenyada de manera que els camions encarregats del transport del pinso i dels animals no necessitaran entrar en l'explotació.  
Entre les mesures higienicosanitàries projectades, s'inclou la col·locació de malla metàl·lica per a evitar l'entrada d'animals a l'interior de la granja tant en les finestres com en el cavallet de la coberta; es disposarà de tanca perimetral de l'explotació, a més de sistema de pressió en l'entrada de l'explotació, per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que hi accedisquen.  
En l'estudi d'impacte ambiental remés, s'estima en 2.648,80 m³ la quantitat total de purí que es generarà anualment en l'explotació, basant-se en els càlculs efectuats segons el que disposa el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines. El purí quedarà retingut en fossa de purins en l'interior de la nau, amb capacitat per a 1.016,16 m³, la qual cosa comporta una capacitat d'emmagatzemament superior als tres mesos exigits en el Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines anteriorment mencionat. El purí se sotmetrà en les fosses a tractament biològic que degrade els purins i que actue com a desodorant. Es necessitarà un total de 52,54 hectàrees de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic, per a no sobrepassar els 170 kg de nitrogen per hectàrea i any; adjuntant-se autorització firmada pels respectius propietaris d'aquestes, com també a cèdula i pla cadastral de les parcel·les aportades.   
En la documentació complementària que acompanya l'estudi d'impacte ambiental i el projecte d'activitat, s'han inclòs còpia de les sol·licituds realitzades referents a l'informe de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural (establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià), i l'informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics (tal com s'estableix en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge).   
El subministrament d'aigua procedirà de la xarxa municipal de proveïment d'aigua potable.  
L'explotació es localitza a uns 1.100 metres aproximadament del nucli urbà de Fuenterrobles.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 28 de juliol de 2006, amb la remissió per part de la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 114, de 15 de maig de 2006, com també als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal remés inclou els informes següents:  
- Informe favorable de l'Alcaldia.  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic industrial.  
- Informe favorable del cap local de sanitat.  
- Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal.   
- Certificat de la informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
- S'adjunta còpia d'informe subscrit pel cap d'Àrea de Modernització d'Infraestructures Agràries; amb registre d'eixida de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, el 14 de juliol de 2005, i registre d'entrada en l'Ajuntament de Fuenterrobles, a 20 de juliol de 2005; en el qual s'indica: «que en l'informe emés respecte a la petició d'autorització de construcció agrària en sòl no urbanitzable, aquest és favorable, condicionat al compliment dels compromisos d'infraestructures i distàncies mínimes pel sol·licitant firmats». No obstant això, no s'adjunta còpia d'aquests.   
- S'adjunta còpia de l'informe realitzat pels Serveis Veterinaris Oficials de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, firmat per l'inspector pecuari de la secció de Producció i Sanitat Animal, en data 10 de juny de 2005, en el qual s'indica: «Que la nau no està construïda, sent la ubicació de la futura obra la necessària per a l'adequada explotació ramadera que es pretén».   
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normes subsidiàries municipals.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Fuenterrobles no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una descripció molt generalista del medi biòtic i abiòtic de l'entorn on s'exercirà l'activitat; descrivint-se posteriorment els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, aigua, sòl, vegetació, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.  
La zona on s'emmarca l'explotació, no presenta valors ambientals rellevants, sent els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purins o durant la utilització d'aquests com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.  
Segons la Cartografia Temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl amb una elevada vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, per la qual cosa hauran d'extremar-se les mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació de purins.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Els impactes més rellevants que pot generar l'exercici de l'activitat; identificats en l'estudi d'impacte ambiental són:  
- Sobre l'aire, per contaminació física associada a l'emissió de gasos, emissió de partícules sòlides en suspensió, o per contaminació química, associada a l'emissió de composts contaminants relacionats amb la combustió en vehicles en la fase de construcció, o per fermentació del purí.  
- Sobre l'aigua, per modificació de les seues característiques físiques, químiques i biològiques de l'aigua superficial i subterrània, com a conseqüència de la presència de materials solts fàcilment erosionables, lixiviació del fem o purí i abocaments incontrolats de qualsevol tipus de residus.  
- Sobre el sòl, per alteració de les propietats físiques, químiques i biològiques d'aquests, per compactació, erosió, pèrdua de permeabilitat, etc., que tenen lloc durant la fase d'obres.  
- Sobre la vegetació, per pèrdua d'aquesta, que en la parcel·la on se situarà l'explotació, correspon actualment a cultiu de vid.  
- Sobre la fauna, per degradació d'hàbitats i alteració de pautes de comportament.  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu de causa-efecte, la qual, permet obtenir una valoració qualitativa dels diversos impactes susceptibles de generar-se; obtenint-se una valoració general dels impactes com a positiva.   
Per això, cal assenyalar, que malgrat l'excessiva visió generalista amb què s'ha abordat el desenvolupament d'aquest apartat en l'estudi d'impacte ambiental, pot considerar-se, com a viable l'activitat des del punt de vista ambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha proposat mesures correctores tant en la fase de construcció com en la de funcionament, entre aquestes últimes s'inclouen les següents:  
- S'haurà de sotmetre el purí a tractament microbiològic, aplicat directament en fosses, de manera que disminuïsca la seua càrrega contaminant, disminuïsca l'emissió d'olors, i millore les propietats d'aquest com a adob orgànic.  
- S'haurà de disposar de tanca perimetral en l'explotació.  
- S'haurà de col·locar en buits de finestres tela antiocells, de manera que s'impedisca l'accés de vectors al seu interior.  
- S'haurà de disposar de sistema de pressió per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació, basat en l'ús d'una motxilla amb desinfectant.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
El programa de vigilància ambiental, l'objectiu principal del qual és el control dels possibles impactes que es generen sobre el medi, mitjançant la comprovació periòdica del compliment i efectivitat de les mesures correctores proposades; fa especial insistència en els aspectes següents:   
- Revisió periòdica de l'estat de la tanca perimetral i de les portes d'accés a l'explotació.  
- Comprovació de l'estat i de les possibles ruptures de la tela antiocells col·locada en les finestres, a fi d'evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.  
- Assegurar la correcta i constant ventilació i renovació de l'aire interior de la nau.  
- Comprovació de l'estanquitat dels canals de recollida de purins, fonamentalment pel que fa a la possibilitat d'aparició de possibles fissures en els murs.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació porcina, situada al terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per Oscar Viana Guaita, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Haurà de disposar-se, previ a la concessió de llicència d'activitat, de l'informe favorable de Patrimoni Cultural de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, i del respectiu informe de l'organisme de conca corresponent; havent de ser presentats davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.  
- La instal·lació haurà de dissenyar-se de manera que s'evite l'entrada en el recinte de vehicles de proveïment de pinsos, càrrega i descàrrega d'animals i retirada de purins, havent de realitzar-se aquestes operacions des de fora de l'explotació, segons Reial decret 324/2000, de 3 de març de 2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
- Tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, el purí haurà de ser tractat amb complex bacterià, de manera que millore les seues propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, com també l'emissió d'olors. S'haurà de comprovar l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, haurà de dur-se a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisquen com a referent inicial. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, podent-se aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Així mateix, es limitarà l'aplicació del purí a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació; no superant-se la quantitat de 170 kg de N/ha i any. Així mateix, haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplicarà els purins, per a no provocar problemes per contaminació associat a l'excés d'adobat orgànic o mineral.  
- Es gestionarà l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
- Segons la Cartografia temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl classificat amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana-alta; per la qual cosa haurà d'aplicar-se mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics. Igualment, s'haurà d'assegurar la correcta impermeabilització de les edificacions on s'alberga els animals, com també de les fosses de purins.  
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que puga generar en l'entorn on se situa l'explotació, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn.   
- L'activitat s'haurà de sotmetre en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.   
- S'haurà de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca tant en el tractament, com en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 232/05-AIA  
Títol: Construcció de granja porcina d'encebament  
Promotor: Sergio Martínez Hernández  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alpuente (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'inici d'activitat de l'explotació porcina   
Localització: Partida Hoya Cañada Seca, polígon 28, parcel·la 210, del terme municipal d'Alpuente (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.   
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'inici de l'activitat porcina d'encebament les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són les següents:   
L'activitat que es desenvoluparà en l'explotació (tenint la parcel·la on va a emplaçar-se, una superfície de 14.841 m²) consistirà en l'engreixament de porcs, des dels 18 kg (moment en què són rebuts), fins a aproximadament els 100 kg de pes; moment després del qual seran traslladats a l'escorxador; la capacitat total de l'explotació és de 1.700 places; i 1.632 m² la superfície de la nau que ha de construir-se.   
Els residus que es generen estan constituïts per les dejeccions dels animals i les aigües residuals procedents de la neteja de les naus. El volum de purí generat anualment s'ha calculat basant-se en allò que estableix el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació d'explotacions porcines; i pugen a un total de 3.655 m³ de purí anual, per a la totalitat d'animals que albergaran en l'explotació.   
El purí generat serà emmagatzemat en les fosses interiors de la nau, que estaran construïdes amb materials impermeables, i que tenen una capacitat de magatzematge corresponent a 1.512 m³, quantitat que és equivalent a un temps de magatzematge de 4,96 mesos. El purí prèviament a la utilització d'aquest com a adob orgànic serà sotmés a tractament enzimàtic adequat amb l'objecte de reduir-ne la càrrega contaminant, millorar les propietats nutritives d'aquest, i reduir l'emissió d'olors molestes.   
El purí produït, serà extret de les rases mitjançant una cisterna accionada per força de tractor, i s'aplicarà posteriorment uniformement sobre el terreny de cultiu; aquest serà mesclat amb aigua per a reduir-ne la toxicitat i acidesa; distribuint-se sobre els camps en temps sec. Es disposa d'una superfície de 73,6259 hectàrees, s'hi adjunta cèdula cadastral, plànol de localització i autorització firmada per cada un dels propietaris de les corresponents parcel·les agrícoles.   
Els cadàvers que es produïsquen en l'explotació seran dipositats en un contenidor, i seran retirats cada dos dies per una empresa autoritzada amb aquest fi; indicant-se que l'empresa encarregada de la recollida de cadàvers en les granges del terme municipal d'Alpuente és Chinillach-Ballester SA.   
L'explotació es localitza a una distància d'uns 1.050 metres aproximadament respecte al nucli urbà de La Cuevarruz, a 1.500 metres de La Almeza, i a 850 metres del nucli residencial Cañada Seca.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública i remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 30 de novembre de 2005, amb la remissió per part de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.   
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 86, de 13 d'abril de 2005, com també la notificació als veïns limítrofs a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.   
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 28 d'abril de 2006, se sol·licita al promotor a través de l'Ajuntament d'Alpuente, documentació complementària relativa a:  
- Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 47/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
- Informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establits en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
En data 28 de juny de 2006, es remet a aquest Servei documentació complementària remesa pel promotor del projecte a través de l'edifici PROP I (Àrea d'Atenció al Ciutadà), constituïda per:   
- Còpia de la sol·licitud d'informe del Patrimoni Cultural Valencià (article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny); a la conselleria de Cultura, Educació i Esport; més concretament:  
- Sol·licitud de consulta prèvia sobre l'interés paleontològic de la zona on es pretén realitzar l'explotació ramadera, com també les mesures correctores o preventives que ha d'aplicar, si escau; efectuada a la Direcció General de Patrimoni (Àrea d'Arquitectura i Medi Ambient), de la conselleria de Cultura, Educació i Esport; amb registre d'entrada en aquesta a data 9 de juny de 2006.   
- Sol·licitud de prospecció arqueològica de la parcel·la 210, del polígon 28 del paratge Hoya Cañada Seca, del terme municipal d'Alpuente (València); a la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Artístic, de la Direcció Territorial de Cultura, Educació i Esport; amb data entrada en aquesta Direcció Territorial el 6 de juny de 2006.   
- Còpia de sol·licitud d'informe de l'organisme de conca (Confederació Hidrogràfica del Xúquer), de data 4 d'abril de 2006; basant-se en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal remés inclou els informes següents:   
- Informe favorable de l'arquitecte municipal, en el qual s'indica l'adequació del projecte al planejament municipal i a la qualificació del sòl.   
- Informe favorable del tècnic veterinari municipal.  
- Informe favorable de l'enginyer municipal.  
- Informe favorable de l'Alcaldia.  
- Autorització prèvia del Servei Territorial d'Urbanisme i Ordenació Territorial de València (Resolució de data 23 de setembre de 2004); incloent-se informe favorable de la conselleria d'Agricultura en què s'indica: L'Informe de la conselleria d'Agricultura és favorable, sempre que no superen la capacitat productora del grup al qual pertanyen (2) i sempre que no existisquen sol·licituds d'altres interessats, i en aquest cas es tindrà per caducada (després de requeriment previ) la seua autorització transcorreguts sis mesos sense exercir el seu dret.   
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons les normes subsidiàries de planejament de l'Ajuntament d'Alpuente.   
El projecte no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi d'Alpuente no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una descripció molt generalista del medi biòtic i abiòtic de l'entorn on s'exercirà l'activitat; descrivint-se posteriorment els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: edafologia, morfologia, climatologia, vegetació, fauna, hidrologia i paisatge.   
Els impactes més rellevants que pot generar l'exercici de l'activitat, són els que poden produir-se sobre els elements següents:   
- Sòl: no es preveu que es produïsca impacte negatiu sobre el sòl, mentre es tinguen en compte una sèrie de mesures com són l'adobat en les dosis adequades i el seguiment de les especificacions indicades en el Codi de bones pràctiques agrícoles, entre altres mesures.   
- Aigües: no es preveu que es produïsca impacte negatiu sobre les aigües subterrànies ni superficials, sempre que es complisquen les mesures descrites en l'apartat corresponent referent a l'emmagatzemament i control dels residus.   
- Atmosfera: s'han considerat com a elements susceptibles de produir impacte sobre l'atmosfera, la producció de sorolls i l'emanació d'olors; considerant-se que les molèsties poden reduir-se considerablement amb l'aplicació de les mesures desenvolupades en l'apartat corresponent.   
- Vegetació: no es preveu que es produïsca afecció sobre la vegetació circumdant a l'explotació.   
- Paisatge: es considera que l'explotació no generarà impacte visual, atés que s'emmarca en una zona que presenta trets rurals compatibles amb l'activitat.  
No s'ha realitzat una valoració qualitativa dels impactes a partir d'una matriu causa-efecte, mitjançant la qual, podria haver-se estimat de manera més concreta les possibles incidències ambientals derivades de les fases de construcció i explotació, com també la seua importància. Per la qual cosa el desenvolupament d'aquest apartat en l'estudi d'impacte ambiental ha sigut clarament insuficient; no obstant això, per les característiques del projecte, pot considerar-se, en termes generals, com a viable l'activitat des del punt de vista ambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.  
S'han diferenciat les mesures protectores i correctores en diversos apartats en funció dels elements del medi que, tal com es descrivia en l'apartat anterior, podien ser susceptibles de veure's afectats per l'execució d'aquest projecte; podent destacar-se les següents:  
- S'haurà d'efectuar la neteja periòdica de les naus.  
- S'hauran de retirar diàriament les baixes que es produïsquen en l'explotació.  
- El purí s'haurà de transportar mitjançant vehicle apropiat, evitant-se pèrdues d'aquest durant el trajecte. Així mateix, s'efectuarà la neteja periòdica dels vehicles emprats per al transport dels purins.   
- S'haurà d'assegurar la correcta ventilació de l'explotació.  
- La bassa de purins haurà de ser totalment estanca.   
- No es podran escampar purins en llits públics, perímetres de protecció de les captacions de proveïment urbà i en les proximitats de brolladors.  
- No es podran aplicar purins en zones en què el nivell freàtic siga inferior a 15 metres de profunditat, o afloren materials permeables per fissuració o carstificació.   
- Els purins seran aplicats quan les condicions dels sòls de les parcel·les i les condicions climatològiques així ho aconsellen.   
- L'adobament s'haurà d'efectuar de manera que no s'hi apliquen dosis superiors a les indicades, amb l'objecte d'evitar la contaminació del sòl, i conseqüentment, la disminució de la productivitat dels cultius.   
- Es construirà un drenatge perimetral al llarg dels límits de la parcel·la per a impedir que es produïsca l'entrada d'aigua d'escorriment a la parcel·la.   
- S'hauran d'efectuar periòdicament campanyes de desratització i desinfecció periòdiques.   
- En la superfície de la parcel·la que no es trobe ocupada per les instal·lacions, es mantindrà l'ús agrícola.   
- Tots els residus que es produïsquen seran retirats d'acord amb les característiques d'aquests i a el que estableix la legislació vigent en la matèria.   
- S'haurà de disposar de tanca perimetral de l'explotació mitjançant malla galvanitzada d'1,5 metres, gual sanitari de formigó i llatzaret per als animals malalts.   
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, no s'ha realitzat un desenvolupament d'aquest; indicant-se únicament que consistirà en un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.a.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'activitat porcina d'encebament, situada al terme municipal d'Alpuente (València), promoguda pel Sr. Sergio Martínez Hernández, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Haurà de disposar-se, previ a la concessió de llicència d'activitat, de l'informe favorable de Patrimoni Cultural de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, i del respectiu informe de l'organisme de conca corresponent; havent de ser presentats davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.  
- Haurà de complir als condicionants establits per la conselleria d'Agricultura.  
- El purí haurà de ser tractat amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la seua càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. S'haurà de comprovar l'eficàcia del tractament de purins i es modificarà la manipulació d'aquests o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, s'haurà de dur a terme una anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a referent inicial. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, podent-se aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament.   
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, s'haurà de limitar la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar després de l'aplicació en camp, per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal. Havent de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica purins, per a no provocar problemes per contaminació associats a l'excés d'adobat orgànic o mineral. Així mateix, l'aplicació del purí en les parcel·les es realitzarà basant-se en les recomanacions contingudes en l'Ordre de 29 de març de 2000, de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.   
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que puga generar en l'entorn on se situa l'explotació, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn; així mateix, els acabaments exteriors de les naus seran acords amb l'entorn circumdant. Igualment, la superfície de l'explotació que no es trobe ocupada per les edificacions haurà de mantenir-se en explotació agrària efectiva, o bé, haurà de realitzar-s'hi plantació d'arbratge.   
- Periòdicament s'haurà de procedir a la revisió de l'estat de la tanca perimetral i les portes d'accés a l'explotació, assegurant la correcta i constant ventilació i renovació de l'aire de l'interior de la nau; comprovant igualment, l'estat i les possibles ruptures de la tela antiocells col·locada en les finestres, amb l'objecte d'evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.  
- L'explotació haurà de disposar de sistemes efectius d'evacuació de les aigües pluvials i sistemes de drenatge efectius en la parcel·la, amb l'objecte d'evitar entollades en les proximitats de les naus, i la generació de qualsevol tipus de lixiviat que puga resultar contaminant, en cas que es produïsca qualsevol tipus de contacte amb els residus generats en la granja.   
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; per la qual cosa quan s'inicie l'activitat haurà de disposar-se de contracte actualitzat, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte. Així mateix, haurà de construir-se o localitzar-se en l'explotació un contenidor totalment estanc per a depositar els cadàvers fins que aquests siguen recollits per una empresa autoritzada amb aquest fi.  
- L'activitat se sotmetrà en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.   
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 135/04-AIA  
Títol: Legalització de granja porcina d'engreixament  
Promotor: Miguel Clemente Cebellán   
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alpuente (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'explotació porcina   
Localització: Partida la Carrasca, polígon 3, parcel·la 235, del terme municipal d'Alpuente (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat porcina d'encebament, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són les següents:   
L'activitat que es desenvolupa en l'explotació consisteix en l'encebament de porcs, sent la capacitat total de 1.260 places.   
La parcel·la on se situa l'explotació, té una superfície de 7.468 m², dels quals, existeixen construïdes dues naus (850 m²); sent la superfície total ocupada de 976 m² (13,069% d'ocupació).  
Els porcells són rebuts en l'explotació amb un pes aproximat de 18 kg, i hi romanen fins que aconsegueixen els 90-100 kg, moment després del qual, són traslladats a l'escorxador.   
Els residus que es generen estan constituïts per les dejeccions dels animals i les aigües residuals procedents de la neteja de les naus. El volum de purí generat anualment s'ha calculat basant-se en el que estableix el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació d'explotacions porcines; i pugen a un total de 225,75 m³ de purí mensual, per a la totalitat d'animals que s'allotgen en l'explotació.   
El purí generat serà emmagatzemat en les fosses interiors de la nau, que estaran construïdes amb materials impermeables, i en la bassa exterior, que tenen una capacitat de magatzematge corresponent a 645,73 m³, quantitat que és equivalent a un temps de magatzematge de tres mesos aproximadament. El purí, prèviament a la utilització d'aquest com a adob orgànic, serà sotmés a tractament enzimàtic adequat amb l'objecte de reduir-ne la càrrega contaminant, millorar les propietats nutritives d'aquest, i reduir l'emissió d'olors molestes.   
El purí produït, serà extret de les rases mitjançant una cisterna accionada per força de tractor, aplicant-se posteriorment uniformement sobre el terreny de cultiu; aquest serà mesclat amb aigua per a reduir-ne la toxicitat i acidesa; distribuint-se sobre els camps en temps sec. Es disposa d'una superfície de 55,43 hectàrees, s'hi adjunta cèdula cadastral, plànol de localització i autorització firmada per cadascun dels propietaris de les corresponents parcel·les agrícoles.   
Els cadàvers que es produïsquen en l'explotació hauran de ser retirats per l'empresa autoritzada amb aquest fi, i s'haurà d'adjuntar una còpia del contracte subscrit.   
L'explotació es localitza a una distància de 190 metres respecte al nucli urbà de Campo de Abajo (Alpuente).   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública i remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 31 de maig de 2004, amb la remissió per part de la Comissió de Qualificació d'Activitats de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.   
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 251, de 22 d'octubre de 2003, com també la notificació als veïns limítrofs a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.   
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 14 de desembre de 2005, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament d'Alpuente, documentació complementària relativa als aspectes següents:   
- Malgrat que l'estudi d'impacte ambiental s'ha redactat l'any següent de l'entrada en vigor del Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, en la documentació aportada, i per a la gestió de cadàvers, es fa al·lusió a l'existència d'una fossa de cadàvers (textualment s'indica: «Aquests -els cadàvers- són dipositats en una fossa semisoterrada en el sòl, on són tractats de manera que perden tots els gèrmens patògens que contenen»). El mètode de gestió proposat no està legalment autoritzat, per la qual cosa haurà de justificar-se l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que estipulat el Reglament 1774/2002, amb aquest fi, haurà de presentar-se contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte o justificació equivalent.  
- Malgrat haver-se redactat l'estudi d'impacte ambiental tres anys després d'haver entrat en vigor el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, no s'ha calculat el volum de purí generat, la superfície agrícola necessària on aplicar purí, ni la capacitat necessària de retenció de purí en l'explotació, d'acord amb l'esmentat Reial decret. Per la qual cosa haurà d'aportar-se informació suficient que justifique els esmentats apartats, entre la qual s'inclourà la relativa a la capacitat de les fosses de purins i tractament aplicat als purins previ a l'aplicació d'aquests en camp per a disminuir-ne la càrrega contaminant, volum generat, com també superfície agrícola necessària, contractes d'acceptació, cèdules de propietat i plànols cadastrals d'aquestes.  
- Haurà de justificar-se oficialment la procedència de l'aigua potable que proveeix l'explotació, presentant rebut de pagament del cànon d'aigües si procedeix de la xarxa municipal, o en cas de tractar-se de pou propi, la inclusió d'aquest en el Registre d'aigües o Concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
En data 17 de febrer de 2006, el promotor del projecte remet a aquest Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació complementària constituïda per:   
- Còpia del contracte de retirada de cadàvers, subscrit per a la totalitat d'animals existents en l'explotació.  
- Còpia del rebut municipal d'aigua, de data 6 de setembre de 2005.  
- Escrit d'aclariment en què s'indica:  
- El tractament (bacterià-enzimàtic) concret a què se sotmetrà el purí; especificant-se la seua composició i els beneficis resultants de l'aplicació d'aquest sobre el fem generat en l'explotació.  
- S'indiquen noves dades referents a la producció anual de purí (sent aquesta de 225,75 m³/anuals); com també la capacitat total real d'emmagatzemament de les fosses de purins existents en l'interior de les naus, ascendint a 645,73 m³ (i no 541,76 m³ com s'assenyalava en l'estudi d'impacte ambiental remés).   
Paral·lelament, s'indica que basant-se en aquests nous càlculs, la capacitat d'emmagatzemament de purins existents en l'explotació correspon a una autonomia de pràcticament tres mesos aproximadament.   
- Càlculs de la superfície agrícola (explotada agrícolament), necessària per a aplicar el purí com a adob; sent les hectàrees totals que s'aporten de 55,4259 has (havent-se aportat anteriorment els contractes d'acceptació, cèdules de propietat i plànols cadastrals d'aquestes).   
Informes sectorials  
L'expedient municipal remés inclou els informes següents:   
- Informe favorable del tècnic veterinari municipal, en el qual s'indica: A causa de la proximitat de l'explotació a l'aldea de Campo de Abajo, i la situació d'aquesta respecte del mencionat nucli urbà, el maneig dels purins produïts s'haurà de realitzar sempre en condicions de vent favorables per a evitar l'arribada de males olors al nucli urbà mencionat.  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.  
- Informe favorable de l'Alcaldia.  
- Autorització prèvia del Servei Territorial d'Urbanisme i Ordenació Territorial de València (Resolució de data 31 d'agost de 2001); incloent-se informe favorable de la conselleria d'Agricultura (16 de juliol de 2001) en el qual s'indica: L'Informe de la conselleria d'Agricultura és favorable, sempre que no superen la capacitat productora del grup al qual pertanyen (2).   
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable segons les normes subsidiàries de planejament d'Alpuente.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi d'Alpuente no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una descripció molt generalista del medi biòtic i abiòtic de l'entorn on s'exercirà l'activitat; descrivint-se posteriorment els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: edafologia, morfologia, climatologia, vegetació, fauna, hidrologia i paisatge.   
Els impactes més rellevants que pot generar l'exercici de l'activitat, són els que poden produir-se sobre els elements següents:   
- Sòl: no es preveu que es produïsca impacte negatiu sobre el sòl, mentre es tinguen en compte una sèrie de mesures com són l'adobat en les dosis adequades i el seguiment de les especificacions indicades en el Codi de bones pràctiques agrícoles, entre altres mesures.   
- Aigües: no es preveu que es produïsca impacte negatiu sobre les aigües subterrànies ni superficials, sempre que es complisquen les mesures descrites en l'apartat corresponent referent a l'emmagatzemament i control dels residus.   
- Atmosfera: s'han considerat com a elements susceptibles de produir impacte sobre l'atmosfera, la producció de sorolls i l'emanació d'olors; considerant-se que les molèsties poden reduir-se considerablement amb l'aplicació de les mesures desenvolupades en l'apartat corresponent.   
- Vegetació: no es preveu que es produïsca afecció sobre la vegetació circumdant a l'explotació.  
- Paisatge: es considera que l'explotació no generarà impacte visual, atés que s'emmarca en una zona que presenta trets rurals compatibles amb l'activitat.  
No s'ha realitzat una valoració qualitativa dels impactes a partir d'una matriu causa-efecte, mitjançant la qual, podria haver-se estimat de forma més concreta les possibles incidències ambientals derivades de les fases de construcció i explotació, com també la seua importància. Pel que el desenvolupament d'aquest apartat en l'estudi d'impacte ambiental ha sigut clarament insuficient; no obstant això, per les característiques del projecte, pot considerar-se, en termes generals, com viable l'activitat des del punt de vista ambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
S'han diferenciat les mesures protectores i correctores en diversos apartats en funció dels elements del medi que, tal com es descrivia en l'apartat anterior, podien ser susceptibles de veure's afectats per l'execució d'aquest projecte; i es poden destacar les següents:  
- S'haurà d'efectuar la neteja periòdica de les naus.  
- S'hauran de retirar diàriament les baixes que es produïsquen en l'explotació.  
- El purí haurà de ser transportat mitjançant vehicle apropiat, evitant-se pèrdues d'aquest durant el trajecte. Així mateix, s'efectuarà la neteja periòdica dels vehicles emprats per al transport dels purins.   
- S'haurà d'assegurar la correcta ventilació de l'explotació.  
- La bassa de purins haurà de ser totalment estanca.   
- No s'hauran d'escampar purins en llits públics, perímetres de protecció de les captacions d'abastiment urbà i en les proximitats de brolladors.  
- No s'hauran d'aplicar purins en zones en què el nivell freàtic siga inferior a 15 metres de profunditat, o afloren materials permeables per fissuració o carstificació.   
- Els purins hauran de ser aplicats quan les condicions dels sòls de les parcel·les i les condicions climatològiques així ho aconsellen.   
- L'adobament s'haurà d'efectuar de manera que no s'hi apliquen dosis superiors a les indicades, amb l'objecte d'evitar la contaminació del sòl, i conseqüentment, la disminució de la productivitat dels cultius.   
- S'haurà de construir un drenatge perimetral al llarg dels límits de la parcel·la per a impedir que es produïsca l'entrada d'aigua d'escorriment a la parcel·la.   
- S'hauran d'efectuar periòdicament, campanyes de desratització i desinfecció periòdiques.   
- En la superfície de la parcel·la que no es trobe ocupada per les instal·lacions, s'haurà de mantenir l'ús agrícola.   
- Tots els residus que es produïsquen hauran de ser retirats d'acord amb les característiques d'aquests i a allò que estableix la legislació vigent en la matèria.   
- S'haurà de disposar de tanca perimetral de l'explotació mitjançant malla galvanitzada, gual sanitari de formigó i llatzaret per als animals malalts.   
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, no s'ha realitzat un desenvolupament d'aquest; i únicament s'ha indicat que consistirà en un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.a.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'activitat porcina d'encebament, situada al terme municipal d'Alpuente (València), promoguda pel Sr. Miguel Clemente Cebellán, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Haurà de complir els condicionants establits per la conselleria d'Agricultura, com també les mesures correctores indicades en l'informe tècnic veterinari municipal.   
- El purí haurà de ser tractat amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, com també l'emissió d'olors. S'haurà de comprovar l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, s'hauran d'efectuar anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a referent inicial. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, podent-se aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament.   
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant s'haurà de limitar la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No s'haurà de superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar després de l'aplicació en camp, per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal. Havent de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica purins, per a no provocar problemes per contaminació associat a l'excés d'adobat orgànic o mineral. Així mateix, l'aplicació del purí en les parcel·les es realitzarà basant-se en les recomanacions contingudes en l'Ordre de 29 de març de 2000, de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.   
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que puga generar en l'entorn on se situa l'explotació, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn; així mateix, els acabaments exteriors de les naus seran acords amb l'entorn circumdant. Igualment, la superfície de l'explotació que no es trobe ocupada per les edificacions haurà de mantenir-se en explotació agrària efectiva, o bé, haurà de realitzar-se en ella plantació d'arbratge.   
- Periòdicament s'haurà de revisar l'estat de la tanca perimetral i les portes d'accés a l'explotació, i assegurar la correcta i constant ventilació i renovació de l'aire de l'interior de la nau; comprovant igualment, l'estat i les possibles ruptures de la tela antiocells col·locada en les finestres, amb l'objecte d'evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.  
- L'explotació haurà de disposar de sistemes efectius d'evacuació de les aigües pluvials i sistemes de drenatge efectius en la parcel·la, amb l'objecte d'evitar entollades en les proximitats de les naus, i la generació de qualsevol tipus de lixiviat que puga resultar contaminant, en cas que es produïsca qualsevol tipus de contacte amb els residus generats en la granja.   
- Es gestionarà l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; per la qual cosa haurà de disposar-se de contracte actualitzat, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte. Així mateix, haurà de construir-se o localitzar-se en l'explotació un contenidor totalment estanc per a depositar els cadàvers fins que aquests siguen recollits per una empresa autoritzada amb aquest fi.  
- L'activitat se sotmetrà en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.   
- S'haurà de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el destinació i tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.