Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9531, del 10-02-2023 (2023/1055)

RESOLUCIÓ de 2 de novembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació porcina de granja de mares amb gestació i maternitat, en la parcel·la 89 del polígon 5 del terme municipal de Cabanes (Castelló). Expedient: (1650589) 119/6130-BNM.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9531

Data del DOGV
:   10-02-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/1055


Data del document
:   02-11-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 2 de novembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació porcina de granja de mares amb gestació i maternitat, en la parcel·la 89 del polígon 5 del terme municipal de Cabanes (Castelló). Expedient: (1650589) 119/1685-JQR. [2023/1055]  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1650589) 119/0142-JAJ.  
Títol: Explotació porcina de granja de mares amb gestació i maternitat.  
Promotor: Joan Fabra Ferrando.  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació.  
Referència òrgan substantiu: 135/20 IPPC.  
Localització: parcel·la 89 del polígon 5 de Cabanes (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és l'inici d'activitat de granja porcina de truges reproductores en la parcel·la 89 del polígon 5 de Cabanes. L'activitat haurà de comptar amb les instal·lacions necessàries per a albergar 2.880 mares reproductores i els seus garrins fins als 6 kg, que seran:  
- 1 nau de maternitat.  
- 2 naus per a gestació amb boxs.  
- 16 sitges d'emmagatzematge de pinso.  
- Sala d'animals vells d'escorxador.  
- Punt de control d'accés i vestuaris.  
- Bassa de purins i elements de bombament, zona d'emmagatzematge de purí sòlid.  
- Magatzem de productes sanitaris, càmera de fred, sala de generador elèctric.  
La parcel·la on se situarà l'explotació té uns 65.855 m², dels quals s'ocuparà un màxim d'un 30 % de la parcel·la. Les edificacions es construiran en la zona més plana de la parcel·la. En la resta de zones, o bé es mantindrà l'ús forestal o bé es recuperarà el cultiu agrícola.  
  
Les naus on se situen els animals estaran formades per elements prefabricats, comptaran amb un sistema d'il·luminació natural, ventilació mitjançant la instal·lació de trapes en façana amb sistema automàtic d'obertura i tancament i instal·lació de xemeneies prop dels careners. El sòl estarà format per reixeta de plàstic per a afavorir el pas de dejeccions al fossat de recollida de purins. Davall del sòl se situen els fossats de purins, que es construiran amb formigó armat, dotant-los d'estanquitat i impermeabilitat, i tindran una profunditat d'1 m. Aquests fossats seran estancs.  
La granja comptarà amb subministrament d'aigua procedent de pou situat en la mateixa parcel·la i disposarà de la corresponent concessió en la qual s'inclouen els usos ramaders. L'aigua del pou serà bombada fins a un depòsit de polièster des d'on es distribuirà a les naus mitjançant canonades de PE. S'espera un consum d'aigua de 21.263,79 m³/any (17.986,03 m³/any, consum dels animals; 1.240,42 m³/any, neteja de naus, i 1.526,34 m³/any, consum treballadors).  
  
Amb la finalitat d'evitar un excessiu consum d'aigua per part dels animals, s'instal·laran en les naus abeuradors de xupló amb cassoleta, i amb això s'espera un estalvi del 29 % respecte a altres sistemes.  
El consum estimat d'energia en l'explotació porcina serà d'1.787.040 kWh/any, que s'obtindrà de la instal·lació solar fotovoltaica que se situarà en les cobertes de les naus i de subministrament elèctric a través de la xarxa existent, i per a això caldrà realitzar una connexió de servei i estesa de xarxa d'1 km aproximat de longitud, que anirà per diverses parcel·les amb característiques forestals. Aquesta energia s'utilitzarà en la il·luminació, funcionament de la maquinària, ventilació, preses de corrent i calefacció de la nau de paridores.  
Pel que fa al consum de pinso, en l'exterior de les naus se situaran les sitges des d'on s'efectuarà el subministrament de pinso. A l'interior, les naus comptaran amb sistemes de gestió individual que permeten proporcionar a les mares el pinso segons les seues necessitats i eviten un excessiu consum de recursos. Es preveu un consum de 13.824 kg/dia.  
  
Com a resultat de l'activitat es produiran subproductes com ara purins, cadàvers d'animals, aigües residuals i residus perillosos i no perillosos. Els purins es gestionaran juntament amb les aigües de neteja de les naus i les aigües dels lavabos (14.999,42 m³/any). Aquests s'emmagatzemaran en una bassa prèviament al seu pas pel separador sòlid/ líquid. La part sòlida s'emmagatzemarà en la zona destinada a purins sòlids i la part líquida serà bombada a la bassa exterior d'emmagatzematge de 12.000 m³. Aquesta bassa es cobrirà mitjançant una làmina flexible per evitar la reducció d'emissions d'amoníac. Comptarà amb arqueta per a la detecció de fugues.  
Tant la fase sòlida com la líquida del purí s'utilitzarà com a adob en camp. Segons l'última versió del pla de gestió de purins (juny de 2022), els purins produïts anualment tindran un contingut en nitrogen de 43.200 kg. La base territorial de l'explotació estarà formada per 297,32 ha de cítrics, carxofes, ametlers, vinya, olivar, alvocat i garrofera als municipis de Cabanes, Benlloch, Càlig, Alcalà de Xivert, Torreblanca i Oropesa, superfície que permetria gestionar fins a 45.636,96 kg/any de nitrogen, per la qual cosa la base territorial es considera suficient.  
  
Els cadàvers dels animals se situaran en contenidor després de la gestió prèvia per un gestor autoritzat. Els residus no perillosos (envasos de cartó, plàstics, metàl·lics) es gestionaran a través del sistema de recollida municipal. Els residus perillosos (procedents de tractaments veterinaris, envasos contaminats, etc.) seran retirats per una empresa gestora.  
  
Les emissions a l'atmosfera es produiran en l'allotjament dels animals, emmagatzematge del purí i aportació en camp. S'esperen unes emissions de 15.258,53 kg d'amoníac, 4.320 kg de metà, olors i emissions de pols. El promotor presenta les corresponents fitxes a fi de complir les obligacions derivades de la realització d'una activitat potencialment contaminadora de l'atmosfera.  
  
Tramitació administrativa  
- En data 19 de novembre de 2020, l'òrgan substantiu sol·licita informe de suficiència i adequació de documentació i dona trasllat a aquest òrgan de la documentació següent:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i resum no tècnic.  
- Plans.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Pla de gestió de purins. Fitxes SIGPAC.  
- Informe de compatibilitat urbanística.  
- Documentació complementària: contracte de col·laboració integradora. Memòria i quadre MTD. Fitxes CAPCA. Encàrrec del pla de prevenció d'incendis. Contractes de gestors de residus. Escrit i sol·licitud d'autorització a 864 UGM. Clos de bioseguretat. Aclariment de kg de cadàvers. Compromís d'implantar un SGA.  
- En data 8 de març de 2022, aquest òrgan ambiental emet un informe de suficiència i idoneïtat de la documentació en què indica la necessitat d'eliminar la pràctica d'evaporació de purins per no considerar-se conforme a la protecció del medi ambient, completar la valoració dels efectes ambientals del pla de gestió de purins, valorar el sistema de gestió de cadàvers proposat i els possibles impactes sobre l'avifauna que nidifica en matolls amb possible presència en la zona d'execució del projecte.  
Pel que fa als aspectes del procediment, se sol·licita el resultat de la informació pública i consultes.  
En dates 14 de juliol i 9 d'agost de 2022, el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació va donar trasllat a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. Aquesta s'acompanya de:  
- Projecte.  
- Estudi d'impacte ambiental/informe de prospecció d'avifauna.  
- Pla de gestió de purins.  
- Resultat de la informació pública, informes sectorials.  
- Concessió d'aigües.  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 16 de desembre de 2021. S'ha remés una còpia dels informes obtinguts durant la tramitació de l'expedient, així com durant la fase d'exposició pública. Són els següents:  
  
- Informe de 28 de desembre de 2020, de l'Oficina de Planificació Hidrològica.  
- Informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni de 20 de maig de 2021.  
- Informe del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló de 16 de juny de 2021, en el qual manifesta la seua conformitat sobre el pla de prevenció d'incendis forestals.  
- Informe en matèria del sòl no urbanitzable de la Direcció Territorial de Castelló de 6 de setembre de 2021, en el qual s'estableix la limitació de l'activitat a 720 UGM.  
- Informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló de 18 de maig de 2022, en el qual s'indica que la meitat de les instal·lacions projectades se situen en terreny forestal comú i que es considera l'activitat compatible amb el medi forestal, si bé s'haurà de presentar amb 30 dies d'antelació una declaració responsable per a la realització d'obres en terreny forestal o pels seus voltants.  
- Informe del Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000 de 26 de juliol de 2022, en el qual s'indica que la realització del projecte no causarà afeccions negatives a hàbitats ni espècies protegides.  
L'expedient conté:  
Resolució de l'expedient de concessió d'aigües subterrànies en la partida Les Verdoyes amb destinació a ramaderia, proveïment i regadiu, amb un volum de 24.598 m³/any, d'ús ramader (3.456 animals); 511 m³/any, per a ús del personal de la granja, i 16.386 m³/any, per a reg de cítrics.  
  
Consideracions ambientals  
La parcel·la triada per a la realització del projecte s'ha triat després de l'anàlisi de tres alternatives en tres parcel·les diferents del municipi de Cabanes. Els elevats pendents, l'afecció de sòl forestal i les dificultats en l'accés a l'aigua han motivat l'elecció de l'alternativa triada.  
  
La parcel·la triada permet la realització de les construccions en zona sense elevats pendents, sense afectar vies pecuàries o altres figures de protecció ambiental. No està afectada per risc d'inundació i es troba en una zona aïllada, a suficient distància de nuclis habitats (uns 4 km) per a evitar molèsties per olors i sorolls a la població.  
Els terrenys afectats són terrenys de naturalesa seminatural i forestal, segons la cartografia del Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana. Els terrenys forestals situats al NO i SE, es conservaran. Els terrenys forestals situats al SE (aproximadament), es cultivaran. Com que el terreny a cultivar és forestal i amb pendents majors al 15 %, pot ser procedent sotmetre el projecte de transformació a cultiu al procediment d'estimació d'impacte ambiental. Aquest pronunciament no valora aquesta transformació.  
La parcel·la afectada està, aproximadament, a 1,5 km del Parc Natural/Zona Humida del Prat de Cabanes-Torreblanca i a una distància similar dels espais de la Xarxa Natura 8668 AIE/ZEPA Prat de Cabanes-Torreblanca. Segons l'informe emés per l'òrgan competent, no s'esperen efectes rellevants sobre espais de la Xarxa Natura 2000.  
No obstant això, per evitar possibles efectes sobre els espais descrits, el promotor del projecte ha eliminat del pla de gestió de purins les parcel·les situades en l'àmbit del pla d'ordenació dels recursos naturals del parc natural esmentat. Si bé hi ha altres parcel·les en zones pròximes a espais naturals protegits, on hauran d'aplicar-se mesures generals de prevenció. Aquest òrgan ambiental considera que l'aplicació de purins a l'entorn de zones humides pot generar efectes ambientals majors que en altres casos, per la qual cosa la mesura preventiva es considera adequada.  
En relació amb el paisatge, pot considerar-se l'AP7 el punt d'observació dinàmic més important. No obstant això, hi ha una barrera muntanyenca entre l'AP7 i el paratge Les Verdoyes, on se situarà la granja, que no permet visualitzar-la. En matèria de paisatge, es considera adequat el manteniment de les zones forestals de major valor que contribueixen, al seu torn, al manteniment de la biodiversitat. S'haurà de procurar adaptar els colors de naus als colors de la zona. Els depòsits de pinso seran, en la mesura que siga possible, de colors mat.  
La vegetació existent en la parcel·la és matoll degradat amb vestigis de pi blanc, coscolla i margalló, així com de cultius abandonats. No s'espera l'afecció a espècies prioritàries.  
Respecte als riscos, a causa de la presència de zones forestals en l'entorn, el promotor ha presentat un pla de prevenció d'incendis forestals que ha obtingut l'informe favorable en data 16 de juny de 2021 de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló. Entre les mesures preventives s'inclou el manteniment d'una franja de protecció de 9 m al llarg del vial d'accés, la trituració de restes vegetals i l'establiment d'una àrea tallafocs de 30 m.  
  
A més del compliment del que es disposa en el pla de prevenció, en el transcurs de les obres haurà de complir-se l'indicat en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o pels seus voltants, aprovat pel Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat.  
La ubicació de la granja no presenta risc d'inundació, es troba englobada en la zona VI de perillositat sísmica (terratrémol lleument nociu), per la qual cosa el promotor indica que s'aplicarà el codi tècnic de l'edificació. No obstant això, haurà d'aplicar-se la normativa de construcció sismoresistent i, a causa del risc derivat d'un possible abocament procedent de la bassa de purins, es tindrà en consideració, així mateix, en el projecte constructiu el risc existent, encara que siga baix.  
  
Pels voltants de la parcel·la no s'han trobat elements coneguts del patrimoni cultural. Realitzada prospecció arqueològica, s'han trobat vestigis de bancals de pedra seca i restes d'una antiga sénia de la qual no es conserven els elements de funcionament. Adverteix l'estudi del risc de col·lapse dels terrenys en la zona. Es consideren els murs de maçoneria d'escàs interés però es proposa, en la mesura que siga possible, la seua conservació in situ o la seua retirada i conservació recreant-los en un altre lloc, mesures d'aplicació obligatòria en haver-se pronunciat l'òrgan competent en cultura i patrimoni de manera favorable sobre aquest tema. En qualsevol cas, si durant els treballs de construcció es produïra alguna troballa d'interés, s'haurà de comunicar immediatament a l'òrgan competent en cultura i patrimoni i s'hauran de suspendre temporalment els treballs fins que els tècnics d'inspecció dels serveis territorials assenyalen les mesures de protecció necessàries, i es procedirà, així, d'acord amb la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
  
En relació amb l'avifauna, aquest òrgan ambiental va manifestar la possibilitat que en l'àmbit es pogueren localitzar les espècies Cyrcus pygargus i Circaetus gallicus. L'estudi d'avifauna realitzat no va localitzar aquestes espècies en les zones d'hàbitat favorable per a ambdues espècies (zones de matoll i zones de pineda incloses les zones de campeig) però van ser vistos exemplars d'arpella (Circus aeruginosus), xoriguer comú (Falque tinnunculus) i àguila calçada (Aquila pennata). Cap d'ells mostrava indicis de comportament reproductor, per la qual cosa es conclou la possibilitat de tractar-se d'exemplars campejant dins dels seus territoris de caça, o individus migrants sedimentats en la zona. Es preveu per això com a pràcticament nul·la l'afecció per molèsties sobre aquestes aus, sent la pèrdua de l'hàbitat molt poc significativa en existir gran extensió d'hàbitat òptim. No obstant això, l'estudi recomana l'adopció d'un calendari d'obres per a evitar molèsties a les aus durant l'època de cria (mesos d'abril a juliol, inclusivament) restricció dels moviments de personal i maquinària a la parcel·la afectada, sense ocupar zones alienes.  
Analitzat i valorat l'àmbit del projecte, es procedeix a valorar els efectes ambientals de les fases de construcció, funcionament i abandó.  
  
En la fase de construcció, les accions que generaran impactes de signe negatiu sobre els elements ambientals seran a causa del condicionament del terreny, desbrossament, emmagatzematges temporals de material d'obra i parcs de maquinària, construcció de naus i bassa de purins, accions que generaran residus, produiran alteració de la qualitat de l'aire, modificació de la geomorfologia, increment de l'erosió, alteració de l'estructura edàfica, contaminació de sòls per abocaments accidentals, risc de generació d'incendis, pèrdua de vegetació i de biòtops.  
  
Aquests impactes es consideren no significatius a causa de la tipologia de l'obra a executar i a les característiques de la parcel·la afectada, on no es localitzen elements d'interés. Com a impacte favorable, es considera la generació d'ocupació.  
Les mesures preventives i correctores que es proposen seran el manteniment adequat de la maquinària, aplicació de riscos en la zona d'obres, limitació de velocitat de vehicles a 30 km/h, limitació dels moviments de terra, abalisament de la zona d'obres, correcta gestió de la terra vegetal, minimització de l'afecció a la vegetació d'interés, establiment de mesures de prevenció d'incendis, adequada gestió de residus gestionant els perillosos d'acord amb les seues característiques, gestió de les restes de formigoneres.  
La fase de funcionament és la que generarà efectes més rellevants a causa de l'emissió d'olors, sorolls, gasos contaminants i risc d'afecció als aqüífers, entre altres. A causa de la distància amb nuclis habitats (uns 4 km) no s'espera afecció a la població per olors i sorolls.  
  
Les dejeccions dels animals seran font d'emissió d'amoníac i metà a l'atmosfera. A fi de disminuir-ne les emissions, s'intervindrà sobre l'alimentació dels animals, sobre la ventilació de les naus i en la retirada periòdica de purins dels fossats. L'impacte es valora com a significatiu.  
  
No obstant les mesures preventives dissenyades, el promotor haurà de complir les obligacions derivades d'incloure's l'activitat a realitzar en el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera.  
  
L'aplicació de purins en camp pot ser origen de contaminació d'aigües subterrànies. Per a previndre efectes ambientals significatius, es complirà el pla de gestió de purins de manera que el purí s'aplicarà en camp segons necessitats, calendari i condicions establides en l'Ordre 10/2018, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, sobre utilització de matèries fertilitzants nitrogenades en les explotacions agràries de la Comunitat Valenciana, amb quantitats màximes de nitrogen a aplicar de 210 kg/ha/any.  
  
S'assenyala que l'apartat C del Codi valencià de bones pràctiques agràries, aprovat en l'esmentada ordre, indica que quan s'aplique fem (sense transformar o transformat-compost de fem) es recomana no aportar al sòl per hectàrea i any una quantitat de producte que continga més de 170 quilograms de nitrogen, i es podrà complementar l'adobament amb un altre nitrogen mineral o orgànic per damunt d'aquesta quantitat fins a completar les necessitats del cultiu. Per la qual cosa, si el cultiu requereix majors necessitats en nitrogen, hauran d'aportar-se en forma mineral i, per això, haurà de modificar-se el pla de gestió a fi que cap cultiu que requerisca necessitats majors de 170 kg/N/ha reba una dosi major procedent del purí.  
Perquè el pla de gestió siga efectiu, les parcel·les aportades han de ser capaces d'utilitzar el nitrogen aportat. Les parcel·les no cultivades no requereixen aportacions de nitrogen, per la qual cosa hauran de retirar-se aquestes del pla de gestió (diverses parcel·les del polígon 1 de Cabanes).  
Una mesura adequada per a previndre la contaminació d'aigües subterrànies és, a més del compliment del pla de gestió de purins, intervindre a evitar filtracions de purins al terreny, s'utilitzaran tècniques constructives adequades i es controlaran les possibles fugides en la fase de funcionament. D'altra banda, la reducció del temps de permanència dels purins en els fossats evitarà que s'inicien processos de descomposició de la matèria orgànica en condicions anaeròbiques que generen metà, amoníac i olors.  
Pel que fa al consum de recursos, la utilització de fonts d'energia renovables es considera que generarà un impacte positiu significatiu. També s'utilitzarà energia procedent de fonts tradicionals (subministrament elèctric). Atés que la línia elèctrica prevista travessa en part terreny forestal, i està en zona de protecció d'avifauna per línies elèctriques, el projecte constructiu haurà d'incorporar les mesures establides en el Reial decret 1432/2008, pel qual s'estableixen mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió i les derivades de la legislació en matèria forestal per a la prevenció d'incendis en línies elèctriques.  
  
En relació amb la possible afecció als aqüífers per les extraccions previstes, mitjançant un informe de 28 de desembre de 2020, l'Oficina de Planificació Hidrològica va determinar que la concessió sol·licitada se situava en la massa d'aigua subterrània 080.109-Maestrat oriental amb un estat quantitatiu bo i la concessió era compatible amb el Pla hidrològic de la demarcació del Xúquer.  
No obstant això, l'aigua és un recurs escàs, per la qual cosa se n'ha de controlar l'ús i procurar la utilització d'aigua de pluja per als usos que siga possible.  
Respecte al consum d'aigua, la concessió es va atorgar per a 3.456 animals, superior a l'activitat actualment prevista. Amb la finalitat de vetlar per la sostenibilitat del recurs, el promotor s'haurà d'ajustar a les previsions realitzades en el projecte.  
Després de l'aplicació de mesures preventives i correctores, la matriu d'impactes valora la major part d'efectes negatius inicialment previstos com a inexistents, a excepció dels riscos, amb una disminució d'aquests.  
En la fase de desmantellament del projecte es produiran impactes similars als de la fase d'obres, si bé el promotor no ha considerat la disminució de les emissions de gasos a l'atmosfera, del risc de contaminació d'aigües subterrànies i del consum de recursos produint efectes favorables. Com a efecte desfavorable pot citar-se la incidència en els factors socioeconòmics (ocupació). No obstant això, perquè aquesta fase no genere efectes ambientals significatius, hauran de desmantellar-se les instal·lacions o ser reutilitzades en un altre lloc o per a uns altres fins. La zona afectada haurà de restaurar-se per al seu ús agrícola o forestal. Les estructures contaminades per purins o d'altres hauran d'higienitzar-se, i els residus que puguen generar-se, gestionar-se segons la seua naturalesa.  
La posada en marxa del Programa de vigilància ambiental (PVA) es realitzarà en dues fases: fase de construcció i fase de funcionament. Durant la fase d'obra estarà present un coordinador ambiental que efectuarà el control del compliment de les mesures preventives i correctores previstes.  
El PVA en la fase de funcionament, es comprovarà durant tres anys les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi i en la declaració d'impacte ambiental. Les labors de seguiment ambiental consistiran en registre de productes utilitzats i residus generats, la separació dels residus, control de la seua retirada, control del consum d'aigua i de les instal·lacions, control periòdic de l'arqueta de detecció de fugues de purins, entre altres.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I, grup 1.4t.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot l'anterior, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de granja porcina de mares reproductores, promogut per Joan Fabra Ferrando, en la parcel·la 89 del polígon 5 de Cabanes (Castelló), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i tota altra documentació que es troba en l'expedient, i de conformitat amb les condicions següents:  
1. En el transcurs de les obres haurà de complir-se el que s'indica en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o pels seus voltants, aprovat pel Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat.  
2. S'haurà de procurar adaptar els colors de naus als colors de la zona. Els depòsits de pinso seran, en la mesura que siga possible, de colors mat.  
3. En el projecte constructiu de la bassa de purins es tindrà en compte el risc sísmic existent, encara que siga poc rellevant, i s'incorporaran mesures preventives per evitar trencaments o vessaments que donen lloc a contaminació.  
4. La línia elèctrica prevista, en cas de construir-se aèria, incorporarà les mesures establides en el Reial decret 1432/2008, pel qual s'estableixen mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió i les derivades de la legislació en matèria forestal per a la prevenció d'incendis en línies elèctriques.  
5. Amb independència dels cabals que consten en la concessió d'aigua atorgada, el consum d'aigua per part dels animals s'ajustarà als consums previstos en el projecte tècnic. Es procurarà l'ús d'aigua de pluja com a font complementària.  
6. a) No es podran utilitzar els purins en la seua fase sòlida o líquida, en parcel·les no cultivades, les quals s'hauran d'eliminar del pla fins que es cultiven.  
b) El nitrogen aportat pel purí serà conforme a les necessitats de cultiu establides en l'Ordre 10/2018. En el cas que els cultius tinguen unes necessitats majors a 170 kg/N/ha, només es podrà aportar procedent del purí aquesta quantitat.  
c) En la rodalia a zones naturals s'extremaran les precaucions en el transport i aplicació del purí, amb especial rellevància en les zones pròximes a espais naturals protegits.   
d) Abans de l'aprovació substantiva del projecte es remodelarà el pla de gestió segons l'indicat. Aquesta remodelació no serà objecte de nova valoració ambiental.  
7. La posada en cultiu no és objecte de l'actual valoració ambiental. Prèviament a la seua materialització es farà, si escau, la valoració ambiental que corresponga.  
8. En la fase de cessament de l'activitat, hauran de desmantellar-se les instal·lacions o ser reutilitzades en un altre lloc o per uns altres fins. La zona afectada haurà de restaurar-se per al seu ús agrícola o forestal. Les estructures contaminades per purins o altres hauran d'higienitzar-se, i els residus que puguen generar-se, gestionar-se segons la seua naturalesa.  
9. Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació de la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en la via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 2 de novembre de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»