Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6027, del 03-06-2009 (2009/6266)

RESOLUCIÓ de 6 de maig de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Sant Joan de l'Ènova, Catarroja, Utiel i Villena.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6027

Data del DOGV
:   03-06-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/6266


Data del document
:   06-05-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Catarroja
    * Utiel
    * Énova, l'
    * Villena
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 6 de maig de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Sant Joan de l'Ènova, Catarroja, Utiel i Villena. [2009/6266]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 021/06-AIA Sant Joan de l'Ènova, 401/06-AIA Catarroja, 304/04-AIA Utiel i 317/06-AIA Villena.  
València, 6 de maig de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 21/06-AIA  
Títol: Granja avícola d'engreix  
Promotor: Hermanos Saurina CB  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sant Joan de l'Ènova (València)  
Objecte del projecte: Legalització explotació avícola  
Localització: Partida Carriocha, parcel·les 155 i 239 del polígon 2  
Terme municipal Sant Joan de l'Ènova (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola d'engreix, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
La capacitat de l'explotació és de 40.000 places (280 UGM). Disposa de quatre naus situades en dues parcel·les no limítrofes.   
La superfície de les parcel·les i de les naus és la següent:   
Parcel·la 239 de 3.019,25 m² aproximadament.  
Nau 1- dues plantes, 638 m²/ planta   
Nau 2- dues plantes, 647,50 m²/planta  
Parcel·la 155 de 7.156,42 m² aproximadament.  
Nau 3- 1.464 m²  
Nau 4- 1.464 m²  
La solera de les naus és de formigó en massa amb acabat refinat que forma pendent cap als laterals per a facilitar la recollida dels excrements. Sobre aquesta solera es disposa una capa de corfa d'arròs o serradura.  
Instal·lacions addicionals: dipòsits de GLP per a la calefacció, sitges d'emmagatzemament del pinso, sistema automatitzat de ventilació i obertura de finestres, dipòsits d'aigua, tanca perimetral. Segons els informes presentats hi ha una zona habilitada per a l'emmagatzemament del fem que se situa entre les naus 1 i 2 de la parcel·la 239, encara que no s'aporten les característiques constructives d'aquestes ni tampoc les dimensions.  
El procés productiu consisteix en la recepció de pollets d'un dia per a la posterior cria i engreix d'aquests 2,1 kg. Amb una duració aproximada de 50 dies. S'estima que es podrà realitzar una mitjana anual de 5 cicles. En el buit sanitari, el conjunt del fem i el jaç es lliura a una empresa externa per a la gestió d'aquest com a adob. El volum estimat anual és de 750 t/any. Es disposa d'un sistema de contenidors per a la gestió dels cadàvers que es generen en l'explotació. El proveïment d'aigua prové de la xarxa municipal, es disposa addicionalment d'un aljub per al proveïment. Les aigües sanitàries se sotmetran a un tractament de filtre biològic. La distància al nucli urbà és inferior als 1.000 m.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
En data 25 de gener de 2006 la Direcció Territorial de Territori i Medi Ambient remet el projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
La publicació es va realitzar en el BOP de València núm. 278 de data 22 de novembre de 2001. Es va publicar edicte de l'alcalde i es va fer la comunicació als veïns de les parcel·les limítrofes.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
Amb data 20 de març de 2006 es procedeix a la devolució de la documentació a DTTH activitats qualificades perquè siga completada i es remeta de nou.  
Amb data 28 de setembre de 2006 es fa un requeriment de documentació a l'Ajuntament.   
Amb data 25 d'octubre de 2006 la DTTH remet l'expedient administratiu, el projecte i estudi d'impacte ambiental (en fotocòpia).  
Amb data 9 de novembre de 2006 se sol·licita una nova ampliació de la documentació relativa al procés productiu que se segueix en l'explotació, les característiques constructives de les instal·lacions i sobre el proveïment d'aigua.  
Amb data 18 de desembre de 2006 es remet la documentació complementària requerida.  
- Informe de l'enginyer agrònom municipal sobre el proveïment d'aigua en què s'indica que les instal·lacions disposen de subministrament d'aigua, tant de la xarxa municipal com pròpia, i és compatible amb l'ús previst en el projecte i amb les ordenances municipals.  
- Contracte amb l'empresa Abonos Orgánicos el Castañero SL (CIF B-96649421) per a la gestió de la gallinassa.  
- Còpia de l'agroassegurança.  
L'expedient administratiu consta de la documentació següent:   
- Sol·licitud per part del promotor de la llicència d'activitat.  
- Amb data 13 de setembre de 2001, informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal en què es recull entre altres consideracions:  
- L'emplaçament està d'acord amb les normes subsidiàries municipals.  
- Que l'edificació disposa de reiterades llicències urbanístiques de construcció i reparació.  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal condicionat a:  
Juntament amb el certificat final d'instal·lacions s'ha de presentar una còpia de la legalització davant del servei territorial d'indústria de les instal·lació i dipòsit de GPL.  
Les mesures correctores de l'informe de sanitat.  
- Informe favorable del cap local de Sanitat condicionat a, paraules textuals:  
La granja està aproximadament a 500 m de la població.  
No s'indica tractament de les malalties zoonosi.  
No s'indica tractament d'aigües residuals dels serveis higiènics.  
- Es presenta amb data d'entrada a l'Ajuntament 12 d'abril de 2002 documentació en contestació dels condicionants del cap de Sanitat.   
- Diligència de l'Ajuntament amb data 11 d'abril de 2002 en la qual es procedeix a la remissió de l'expedient, a la comissió d'activitats qualificades, i a informar que es va presentar una al·legació al projecte d'un dels veïns.  
Amb data 11 de maig de 2004, nou informe del tècnic enginyer agrònom municipal per a la correcció dels errors pel que fa a la ubicació de l'explotació dins d'una altra parcel·la i de la disconformitat d'aquest amb el pla d'ordenació urbana del municipi. S'indica:  
L'esmentada activitat està emplaçada al polígon 2 parcel·la 239 partida Carriocha o Tordera (...).  
L'emplaçament no està d'acord amb l'actual pla d'ordenació urbana del municipi, això no obstant, d'acord amb la Llei 6/2003, no es pot negar la llicència d'activitat per l'esmentada circumstància en activitats ramaderes ja establida després de l'entrada en vigor d'aquesta llei.  
Que en el pla d'ordenació del municipi hi ha una disposició transitòria que permet que en les edificacions, en el moment d'entrada en vigor del pla, es podran realitzar obres de conservació, consolidació, condicionament i reestructuració quan complisca les dues condicions següents:  
Que l'edificació tinga més de quinze anys d'antiguitat o s'haja edificat amb llicència municipal d'obres.  
Que l'edificació no afecte sòl amb qualificació com a dotacional vial, zona verda o equipament públic.  
S'estableix un termini màxim de cinc anys perquè les granges d'animals s'adapten a les normes higienicosanitàries i a la resta de condicions exigides per la legislació sectorial.  
D'acord amb la disposició addicional setena de la Llei 4/92, sobre sòl no urbanitzable, sobre la recuperació del patrimoni arquitectònic radicat en sòl no urbanitzable podrà ser eximida aquesta, raonadament, d'aquelles limitacions imposades amb caràcter general que impedisquen o dificulten greument l'expressat objectiu de recuperació i revitalització de l'esmentat patrimoni.  
Dins del projecte d'activitat s'adjunta:  
Amb data 17 d'agost de 1992, autorització d'ampliació de la nau de cria a la partida Tordera.  
Certificat de l'Ajuntament sobre l'autorització de les actuacions urbanístiques a la parcel·la 116 (239) del polígon 2.  
Amb data 9 de maig de 1994, autorització prèvia de l'antiga Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport per a la construcció de les naus al polígon 2, parcel·la 155.   
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable amb protecció agrícola d'acord amb les ordenances municipals i del planejament urbanístic vigent al municipi.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Sant Joan de l'Ènova no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes. Mesures correctores.  
L'explotació es localitza en una zona predominantment agrícola, dedicada a cultius de tarongers, fruiters i hortalisses. A la zona es localitzen altres explotacions de la mateixa orientació ramadera. Segons el visor cartogràfic de la CTH, la zona on se situa l'explotació té una vulnerabilitat d'aqüífers classificada com a alta.   
Els principals elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte són:   
- El sòl, per contaminació per lixiviació o percolació de lixiviats de la gallinassa.  
- Atmosfera, per emissions de composts per fermentació de la gallinassa, emissió de partícules en suspensió generades per la ventilació de la mateixa nau i per increment del nivell sonor per la maquinària instal·lada.  
- Aigua subterrània: per contaminació associada als residus generats en l'explotació.  
En l'estudi d'impacte ambiental no s'han proposat mesures correctores definides, la qual cosa reflecteix el baix rigor tècnic de l'esmentat document.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja avícola d'engreix, situada al terme municipal de Sant Joan de l'Ènova (València), localitzada a la partida Carriocha, parcel·les 155 i 239, polígon 2 promoguda per Hermanos Saurina, CB:  
1. Els materials de construcció rebutjats es consideren residus per la qual cosa han de ser retirats i gestionats de manera adequada. De la mateixa manera els vehicles fora d'ús es consideren residus, són residus perillosos en el cas que continguen líquids i altres components perillosos, per la qual cosa han de ser retirats de l'explotació per un gestor autoritzat.   
2. Només s'ha d'emmagatzemar la gallinassa a la zona habilitada. Aquesta solera haurà de ser impermeable i disposar de lones per a ser coberta. Atesa la proximitat dels camps de cultiu i els canals de reg, la zona d'emmagatzemament haurà de disposar d'un sistema per a la canalització i emmagatzemament de lixiviats.   
3. S'han de conservar en bon estat les pantalles vegetals instal·lades.  
4. S'han de mantenir les infraestructures necessàries per a garantir el bon estat sanitari en l'explotació: tanca perimetral, gual sanitari a l'entrada de l'explotació, equips de pressió, teles antiocells i dipòsit de cadàvers.  
5. S'ha de comunicar qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel que s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 401/3953-QTI  
Títol: Programa d'actuació integrada Nou Mil·lenni   
Promotor: Ajuntament de Catarroja  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Catarroja i Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Catarroja  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El projecte del programa d'actuació integrada Nou Mil·lenni proposa la reclassificació d'1.527.922,61 m² de sòl no urbanitzable de protecció agrícola i de protecció d'infraestructures a sòl urbanitzable d'ús residencial, amb ordenació detallada, al terme municipal de Catarroja.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Mitjançant la modificació de planejament proposada es vol aconseguir urbanitzar la zona oest limítrofa amb l'actual nucli urbà. Els límits del sector són:  
- Al nord, terme municipal de Paiporta, amb el camí de Catarroja a Paiporta i el cementiri de Paiporta.  
- Al sud, zona de protecció de la CV-33, urbanització Vil·la Carme i zona de protecció del vial de connexió de la CV-33 amb la CV-400.  
- A l'est, zona de protecció de la CV-400 i urbanització Vil·la Carme (on se situen habitatges adossats de tres alçàries i baixa densitat).   
- A l'oest, camí de Santa Anna.  
Dins de l'àmbit es troba una parcel·la de 94.610,19 m², que va ser objecte d'una declaració d'interés comunitari, l'objecte del qual va ser la instal·lació d'un centre de convencions i restauració i una escola de golf, i una activitat comercial a l'engrós de la fusta i el suro.   
Hi ha diversos elements catalogats pel seu interés etnològic, integrats tots dins de la proposta. Entre aquests està: masia de les Estrelles, hort de Don Paco, hort de Pepica, hort del Fadrí, casa del Groc, motor d'Antolí, hort i motor de Ferris, motor Modern, motor del Fadrí i motor de Sant Andreu.   
L'ús dominant serà el residencial i el terciari, i es configuraran a les subzones següents:  
- Residencial unitària en bloc adossat: al sud-est del sector.  
- Residencial múltiple en bloc exempt: en els quals es permet l'ús terciari a la planta baixa.   
- Terciari en bloc exempt.  
En concret l'actuació inclou dos tipus d'edificació oberta (EDO 1, habitatges de protecció oficial, i EDO 2, habitatges de renda lliure), dos tipus d'edificació en habitatge adossat, al costat de la urbanització Vil·la Carme (ADO 1, parcel·la mínima 150 m², i ADO 2, parcel·la mínima 180 m²) i tres tipus de terciari en bloc exempt (TER 1, centre de convencions i escola de golf, TER 2, activitat comercial fustera, i TER 3, al nord-est del sector). Entre els habitatges es troben quatre torres de vint-i-cinc plantes, previstes en quatre de les illes d'EDO 2. Els equipaments terciaris es destinaran a equipament esportiu, centre de salut, ús dotacional educatiu, ús dotacional administratiu i infraestructures.   
L'actuació comporta la construcció de 11.459 habitatges (dels quals 6.400 són de protecció oficial), la qual cosa equival a un increment de població de 34.377 habitants.   
Tenint en compte l'estudi de Trànsit, realitzat pel Departament de Transports de la Universitat Politècnica de València, es procedeix a l'estructuració vial del sector. Al llarg del sector es dóna continuïtat a dos grans eixos transversals del nucli urbà de Catarroja (Bulevard A i B), i un tercer eix (Bulevard C) el travessa de nord a sud. La connexió dels eixos transversals amb la CV-400 es realitza mitjançant dues rotondes i dues passarel·les de vianants elevades. L'actuació també considera la presència del tramvia València-Torrent i la continuïtat del carril bici provinent de la CV-400 (en la franja central i perimetral). Els bulevards disposen d'una zona enjardinada central, calçada de 7 metres en cada sentit, aparcament en bateria, vorera i, si és procedent, carril bici, i es diferencien únicament en l'amplària de la secció. La resta de vials disposa d'una calçada en un únic sentit i aparcaments en cordó a cada vorera. S'urbanitzarà el camí del cementeri de Paiporta de manera que puga convertir-se en un itinerari de vianants. A càrrec del sector, s'executarà un pont sobre el barranc del Poio que connecte la via de servei de la N-332 amb el nucli urbà de Catarroja.  
Les zones verdes es disposen en un parc central, que travessa a l'ample tot el sector, i dues franges perimetrals al sud i a l'est.   
Es constitueix una única àrea de repartiment, conformada per la superfície del sector (de 1.527.922,61 m²) més la xarxa primària adscrita (de 171.879,4 m²), i una única unitat d'execució.   
En l'actualitat s'està tramitant el concert previ del pla general de Catarroja, que preveu aquesta actuació.   
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental no té un estudi d'alternatives; simplement es justifica l'ordenació proposada.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 24 d'octubre de 2006 té entrada en el Registre General de la Conselleria de Territori i Habitatge, una còpia remesa per la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València de la documentació tècnica, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient administratiu tramitat a l'Ajuntament de Catarroja, relatius al programa d'actuació integrada Nou Mil·lenni, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons un anunci publicat en el diari El Mundo, de 30 de juny de 2005, i en el DOCV núm. 5040, d'1 de juliol de 2005.  
Durant el període d'informació pública es van presentar diverses al·legacions. Es transcriuen les de caràcter mediambiental.   
Antoni Antolí Gosálbez, entre els aspectes ambientals, destaca:  
1) Que les aigües pluvials aboquen a la zona sud-est al costat de la urbanització Vil·la Carme, mitjançant un sistema de basses soterrades o semisoterrades, que evacuaran l'aigua a una zona inundable. Per a reduir els impactes està prevista una filera d'arbres al voltant; malgrat això, alguna de les conseqüències previsibles seran:   
Les aigües pluvials són aigües contaminades, per la qual cosa els dipòsits secs desplacen la contaminació als mitjans receptors (Vil·la Carme).  
Congregació d'animals vertebrats i invertebrats com ara mosques, mosquits, taves, rates, ratolins, granotes, sargantanes...   
2) Que els equipaments que vessen al sud-est s'emplacen al mateix costat de la urbanització existent; així, una estació de bombament d'aigües pluvials derivarà grans inconvenients acústics (parades i posades en marxa dels equips) i de contaminació atmosfèrica (combustió de l'equip electrogen instal·lat).  
3) I per això es proposa una reformulació dels espais a la superfície de la xarxa primària adscrita, concretament incorporant una extensió de zona verda que separe la part habitada o que allunye els equipaments que generen impactes.  
Ajuntament de Paiporta: al·lega que no són acceptables les característiques de la bassa nord, on se situa l'EDAR, per tractar-se d'un espai no cobert, amb el risc que això comporta i les molèsties ambientals que es poden originar. De la mateixa manera, ha d'aportar-se estudi de viabilitat del trànsit i la influència d'aquest en l'afecció al terme de Paiporta de la carretera de Santa Anna, de Paiporta a Albal.  
Grup municipal PSPV-PSOE de l'Ajuntament de Catarroja, al·lega:  
1) La proposta no compleix les exigències mínimes pel que fa a l'estudi d'impacte ambiental:  
- L'emplaçament de la depuradora d'aigües residual deixa en evidència que en l'estudi d'impacte no ha sigut estudiat el risc d'inundació.  
- Falta l'estudi detallat del patrimoni arqueològic i etnològic que requereix la Llei 4/1998.  
- L'inventari ambiental és escàs, per no dir pobre i insuficient.  
- Les valoracions d'impacte i les anàlisis que es realitzen són vagues i inconcretes.   
- Les mesures correctores són genèriques.  
- Es valora la fase de construcció, però no la de funcionament, sent la més important.  
- No s'ha realitzat un estudi de l'impacte acústic que produiran les infraestructures, ni l'impacte sonor dins de l'àmbit del projecte de l'activitat i mobilitat interior que produirà, i tampoc s'analitza aquest juntament amb l'impacte de l'exterior.  
- No s'efectua cap valoració de l'impacte atmosfèric ni s'utilitza metodologia homologada com exigeix la legislació.  
- No es justifica el canvi entre el judici provisional i el definitiu d'impactes que és el fonament de l'estudi.  
- El programa de vigilància és pràcticament inexistent com a conseqüència de l'escassa definició de les mesures correctores.  
Bloc Nacionalista Valencià de l'Ajuntament de Catarroja, al·lega:   
1) Que hi ha impactes sobre la realitat actual - hipoteca de futur:   
- Els edificis projectats de fins a 25 alçàries faran canviar la imatge del poble, i afectaran negativament el paisatge del veí parc de l'Albufera i l'horta.   
- L'estudi de paisatge realitzat, malgrat reconéixer que s'afecta i es destrueix un paisatge d'horta de gran valor, no avalua l'efecte de l'edificació en alçària ni estudia les possibles alternatives per a minimitzar l'impacte sobre el paisatge circumdant.  
- Es preveuen nous centres comercials. No s'ha estudiat l'impacte sobre el comerç local, ni es preveu per a res facilitar que els comerciants es puguen instal·lar a les noves zones terciàries. Aquest és un sector econòmic important que pot beneficiar-se amb el creixement urbà o, al contrari, eixir perjudicat.  
- No s'analitzen els cultius que desapareixen; són molts els jornals de treballadors del camp i dels magatzems que es perdran.   
Respecte de l'estudi d'impacte ambiental:   
- El projecte del PAI no estudia alternatives.  
- No es fa menció de l'existència de camins ramaders.  
- No conté cap informe sobre l'afecció al patrimoni històric i cultural.  
- Es descriuen els actuals nivells de soroll i contaminació, però no es preveuen els increments que es produiran. Simplement es diu que si se superen els màxims legals admesos, s'arbitraran mesures correctores.  
- Falta l'informe de Confederació Hidrogràfica del Xúquer que justifique la disponibilitat d'aigua potable.   
Confederació Hidrogràfica del Xúquer: com a titular cadastral de béns i drets afectats per l'actuació urbanística, indica que afecta terrenys que tenen la condició de domini públic hidràulic i que han de ser classificats com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, i els exclou de qualsevol procés urbanitzador o edificatori.  
José Casañ Bou: indica que dins de la parcel·la es troba el motor que dóna reg a 509,25 fanecades, de les quals 247,75 fanecades corresponen al terme de Catarroja i 261,5 fanecades pertanyen al terme de Paiporta.   
Regants del pou de Santa Anna: acrediten la titularitat de la parcel·la, construccions, pou, séquia i servitud de pas d'aigua. Sol·liciten que es respecte el pou com a servei a hortes que no estan en la unitat i es respecten les séquies i servitud d'aqüeducte per al servei d'aigua del pou a terrenys fora de la unitat.   
Comunitat del pou del Fadrí: indiquen l'existència d'un aprofitament d'aigües per a reg de camps de cultiu de Catarroja i Paiporta.  
Miquel Martí Matias descriu els elements patrimonials de valors històrics i culturals de cinc alqueries (l'hort del Mestre, l'hort de Ferris, l'hort de Santa Anna, l'hort de Sant Josep i l'hort de la finca del Groc) i diversos motors.   
Amb data 15 de gener de 2007 es requereix a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i es remet, així mateix, l'esmentat requeriment a l'Ajuntament de Catarroja perquè complete l'expedient amb la documentació següent:  
- Informe de l'estudi de paisatge establit per la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, realitzat per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
- Informe de l'estudi de la contaminació acústica realitzat pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
- Informe d'afecció al patrimoni històric i cultural d'acord amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni cultural valencià.   
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que es pronuncia sobre els usos establits en la zona de policia de 100 metres d'amplària, perquè en aquesta es condicionen l'ús del sòl i les activitats que s'hi exercisquen.  
- Autorització atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament de les aigües residuals després de la seua depuració a llit públic, ja que es projecta l'abocament d'aquestes aigües al barranc adjacent al sector.  
- De la mateixa manera, es requereix autorització d'abocament d'aigües pluvials a l'esmentat llit.   
- Detall sobre els recursos hídrics, mitjançant estudi de la qualitat de l'aigua i del tractament potabilitzador necessari. Igualment s'adjuntarà plànol on es detalle la ubicació de les perforacions de les quals s'extrauran els recursos i les autoritzacions corresponents de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o, si no n'hi ha, les claus de referència de les inscripcions en la Confederació.   
- Localització de l'emplaçament del dipòsit de subministrament d'aigua potable.  
- Annex explicatiu del sistema de reg de les zones agrícoles limítrofes actuals que indique, en el cas que les canalitzacions i canonades que travessen el sector tinguen funcionalitat més enllà dels límits d'aquest, la proposta de reposició de les infraestructures de reg.  
- Ubicació de l'estació depuradora d'aigües residuals, perquè tan sols s'indica que se situarà al punt més baix del sector i que les aigües depurades sobrants s'evacuaran al barranc del Poio.   
- Pel que fa als residus urbans, detall de:  
- El sistema de recollida i transport previst per als residus sòlids urbans, acompanyat del certificat de l'empresa transportista, en el qual es detalle la capacitat de realitzar el servei.   
- La gestió d'aquests, acompanyat del certificat del consorci adjudicatari del pla zonal III i VIII, Entitat Metropolitana de Tractament dels Residus, on es detallen les instal·lacions en què es gestionaran els residus, les principals característiques i la capacitat total i la disponibilitat en aquestes.   
- Estudi de la demanda actual i futura d'habitatges i les tendències demogràfiques del municipi, ja que el programa preveu previsions de més del doble de la població actual de Catarroja.   
- Cost de l'establiment de les mesures correctores de manera que s'especifiquen les mesures pressupostàries que han d'adoptar-se per a l'execució d'aquestes.  
- Complement del programa de vigilància ambiental que dispose de:  
- Mètodes de recollida d'anàlisi i dades.   
- Calendari aproximat per a l'aplicació del programa o còpia de què s'adjuntarà al projecte d'urbanització.  
- Identificació de l'organisme responsable de l'execució d'aquest.   
- Compromís de presentar puntualment l'explotador davant de l'administració una memòria o informe anual que done compte: del desenvolupament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que poguera produir-se durant el desenvolupament d'aquesta.  
Amb data 20 de febrer de 2007 es requereix a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i es remet, així mateix, a l'Ajuntament de Catarroja, un estudi d'inundabilitat que arreplegue les diverses actuacions de canalització i delimite les noves zones de reg resultants.   
En contestació a l'esmentat escrit i atés que el PATRICOVA és un pla d'acció territorial de caràcter sectorial d'aplicació a la Comunitat Valenciana, de compliment obligatori en tots els instruments de planejament territorial i urbanístic i atesa la temporalitat dels riscos d'inundació, es proposa excloure les zones afectades pels nivells de risc 1 i 6 de l'actual document del PATRICOVA del límit del sector, malgrat que cal entendre una reducció significativa del risc per l'execució del Projecte d'adequació ambiental i drenatge de la conca del Poio vessant a l'Albufera, i integrar l'esmentada superfície en l'àrea de repartiment i atribuir a aquesta porció de terrenys la qualificació de sòl no urbanitzable parc públic natural, segons el que preveu l'article 15.3 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de sòl no urbanitzable.   
Vist que es decideix excloure les zones afectades pels nivells de risc 1 i 6 del PATRICOVA del límit del sector, en data 10 d'abril de 2007 es requereix que es classifique com a sòl no urbanitzable d'especial protecció la zona d'inundació de risc 1, delimitada al PATRICOVA.   
Completats tots els requeriments, el projecte de programa d'actuació integrada Nou Mil·lenni disposa dels informes següents:   
- Informe de l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics, emés en data 5 de març de 2007, en el qual s'acredita la disponibilitat d'aigua per a executar la urbanització de Nou Mil·lenni, a Catarroja, condicionat a:  
- Utilitzar la dotació d'aigua potable de 150 l/h./d, sent aquest el consum d'aigua potable que s'ha de subministrar.   
- Proveir els mitjans necessaris per a assegurar que en tot el municipi tot consum d'aigua que no siga estrictament humà es realitzarà amb aigua diferent de la potable.   
- Aportar compromís municipal ferm, i amb terminis d'actuacions que permeten el canvi de destinació de cabals, per a poder aconseguir la dotació suficient.   
- Executar el reforç de les instal·lacions de l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics necessàries per a atendre l'esmentat consum, a càrrec i costes del peticionari.  
- Informe de l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics, emés en data 5 d'abril de 2007, en el qual es detalla que l'aigua potable procedeix del cabal del canal Xúquer-Túria, amb punt de presa a la planta potabilitzadora de Picassent.  
- Informe de l'Entitat Metropolitana per al tractament de residus, emés el 28 de febrer de 2007, en el qual se certifica que es disposa de capacitat suficient en les instal·lacions metropolitanes previstes pel pla zonal de residus de les zones III i VIII, àrea de gestió 1, per a assumir la gestió dels residus municipals que es generaran com a conseqüència del programa d'actuació integrada Nou Mil·lenni.  
- Certificat de la Secretaria de l'Ajuntament de Catarroja, emés el 31 de gener de 2007, en el qual l'Ajuntament es compromet a prestar els serveis públics de recollida i tractament de residus i neteja viària al nou sector.  
Informes sectorials  
1. Durant la tramitació de l'informe ambiental del concert previ al Pla general d'ordenació urbana de Catarroja, el 27 de novembre de 2006, se sol·licita informe el Servei d'Ordenació Territorial respecte del risc d'inundabilitat existent, després de les obres de canalització ja realitzades, i la compatibilitat amb el planejament proposat. En data 23 de gener de 2007, es rep aquest, on s'especifica que les actuacions dutes a terme al barranc del Poio han modificat el risc d'inundació però no l'han eliminat totalment.   
2. No es disposa d'informe sobre l'estudi de paisatge, ja que per la data d'informació pública del projecte no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, conforme a l'article 74 de la Llei urbanística valenciana.   
3. Es disposa d'informe sobre l'estudi acústic inclòs en el programa d'actuació integrada Nou Mil·lenni, realitzat pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, rebut el 17 d'abril de 2007. Pel que fa al contingut de l'estudi, conforme a l'annex IV del Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica, es detecta l'absència de les mesures correctores adoptades per a protegir l'ordenació prevista de les fonts de soroll preexistents i per a evitar la influència d'aquestes sobre l'entorn, i justificar-ne tècnicament l'efectivitat. En els residencials de la zona sud, RES-23, RES-24 i RES-27 se supera el límit de 45 dB(A) per al període nocturn. Malgrat que aquestes zones patiran l'apantallament del PQL-5 que estarà dotat de vegetació i arbratge, no es considera suficient la mesura, per la qual cosa l'informe conclou que haurà de justificar-se l'elecció de les mesures correctores necessàries perquè en el futur puga complir-se amb els objectius de qualitat establits en la Llei 7/2002.   
4. En data 11 d'abril de 2007 es redacta informe favorable a l'efecte patrimonial, conforme a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, subjecte a la condició que en el Catàleg de béns i espais protegits del pla parcial, que necessàriament haurà d'incorporar-se al document urbanístic, s'estudien i documenten la totalitat dels edificis protegits com també l'hort de Romeu. L'esmentat estudi servirà de base per a la redacció de fitxes del Catàleg de béns i espais protegits que necessàriament formarà part del document urbanístic. L'esmentat document urbanístic haurà de ser sotmés a l'informe previ i preceptiu de l'Àrea de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, de conformitat amb el que disposa l'article 47.1 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. L'informe patrimonial tindrà caràcter vinculant per a l'Ajuntament i l'òrgan urbanístic que atorgue l'aprovació definitiva, pel que fa a inclusió o exclusió en el Catàleg de béns de rellevància local i el seu règim de protecció.  
Afeccions legals  
PATRICOVA. L'àmbit del sector, en sòl no urbanitzable, es troba afectat parcialment (zona nord-est) per dos nivells de riscos distints provocats pel desbordament del barranc del Poio: d'una banda, nivell de risc 6 (freqüència baixa, 500 anys, i calat baix, <0,8 m.) en una franja de 25 m i, d'altra banda, nivell de risc 1 (freqüència alta, 25 anys, i calat alt, >0,8 m) en una franja de 40 m compresa entre el barranc del Poio i la franja de nivell de risc 6. S'exclouen les zones afectades pels nivells de risc 1 i 6 del PATRICOVA del límit del sector, i es classifica la zona de risc 1 com a sòl no urbanitzable d'especial protecció i la zona de risc 6 com a sòl no urbanitzable parc públic natural.   
Pla zonal de residus de les zones III i VIII. Mitjançant aquest pla zonal es distribueix el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió i tractament de residus. L'esmentat pla no preveu en l'àmbit del sector cap reserva per a futures instal·lacions d'infraestructures de tractament de residus urbans.   
Camins ramaders. El sector únicament limita amb els camins ramaders assegador del barranc de Xiva, per la zona nord, amb una longitud de 300 m i una amplària legal de 20 m, i assegador del Cementeri de València, per la zona est, amb una longitud de 1.600 m i una amplària legal de 20 m.   
Cementeri de Paiporta. L'ordenació respecta un perímetre de protecció de 25 metres d'amplària lliures de construcció, conforme al Decret 39/2005, de 25 de febrer, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana. A partir d'aquest perímetre s'estableix una segona zona de 225 metres en què únicament es pot autoritzar:   
- Habitatges unifamiliars.  
- Explotacions agropecuàries.  
- Instal·lacions de caràcter industrial no alimentàries o de serveis tècnics per a les infraestructures urbanístiques i d'equipament comunitari.  
Consideracions ambientals  
1. El municipi de Catarroja es troba situat a l'est de València, enclavat a l'àrea metropolitana de València, ocupa 13 km² amb una població de 22.904 habitants segons el cens de 2004. L'actuació comporta la construcció de 11.459 habitatges, la qual cosa equival a un increment de població de 34.377 habitants. L'esmentada proposta es justifica mitjançant un document denominat Anàlisi i diagnòstic sobre la situació de l'habitatge a Catarroja i en l'àmbit d'influència del sector Nou Mil·lenni, i s'hi aporten les característiques següents:  
- Es tracta d'una població amb unes característiques sociodemogràfiques que la fan més susceptibles d'adquirir nous habitatges, concretament habitatges protegits per tractar-se d'una població jove, baix nivell de renda i un possible augment de la taxa d'immigració.  
- Actualment hi ha una baixa dotació d'habitatges a Catarroja en comparació amb altres àmbits de referència.  
- L'oferta d'habitatge protegit es troba totalment descompensada en relació a les necessitats.   
- L'actuació proposada millorarà sensiblement la composició de l'oferta (renda lliure-protegida), i l'aproximarà als requeriments de demanda.  
- Comporta una interessant alternativa per a la població resident en altres àmbits geogràfics, a causa de la seua combinació d'ubicació i inferior nivell de preus.  
2. El sector es troba situat dins de la plana costanera (pendents compreses entre el 0 i 5%), adjacent a la costa, formada per l'acumulació de procedència marina, eòlica, fluvial i de vessant. El punt més baix del sector limita amb el barranc del Poio.   
3. La litologia es caracteritza per materials quaternaris del tipus llims, arenes marines, graves, cudols, llims i argiles fluviocoluvials, materials miocènics: argiles i llims. Hi ha terrenys pertanyents als sistemes holocé i plistocé.   
4. Catarroja s'inclou dins del sistema aqüífer de la Plana de València. El tram aqüífer superior és majoritàriament captat pels pous. L'accessibilitat als recursos hídrics subterranis és alta i la vulnerabilitat a la contaminació d'aigües subterrànies és mitjana.  
5. En l'estudi d'impacte ambiental s'ha observat un risc sísmic relatiu alt, risc d'erosió actual molt baix i risc d'erosió potencial baix.  
6. Al territori de la zona de l'actuació hi ha espècies nitròfiles associades a l'acció antròpica, com són vores de camins, camps de cultiu, contornada dels habitatges humans, cultius abandonats, solars, abocadors... Entre aquestes destaquen les que colonitzen els camps de cultiu: Diplotaxis erucoides, Anagallis arvencis, Senecio vulgare, Calendula arvensis...  
7. La fauna present té caràcter antròpic, a causa de la naturalesa agrària d'aquesta i la seua proximitat al nucli urbà. Es tracta de grups molt comuns, com ara fringílids entre l'avifauna (cadernera, gafarró, verderol, etc.), les comunitats ornítiques (gafarró, teuladí comú, merla, verderol), les comunitats invertebrades (mantis, abelles, taves, grills, etc.), mamífers com ara conills o llebres...   
8. Es realitza una descripció climàtica de la zona, i es destaca que es tracta d'un clima mediterrani amb temperatures suaus tot l'any, amb un règim publiomètric marcat per la distribució irregular de les pluges, i la torrencialitat d'aquestes, amb una marcada estació seca.  
Respecte al règim de vents, s'observa un predomini de vents de component W a la tardor i hivern i de component E a la primavera i estiu.   
9. Pel que fa al paisatge, el conjunt de parcel·les que conformen la zona de l'actuació és el típic de la comarca, compost fonamentalment per cultius de cítrics, alternant amb el cultiu d'hortalisses i algunes parcel·les de regadiu abandonades. És un paisatge artificial amb múltiples signes de l'activitat humana. L'actuació s'emmarca en una zona de topografia plana amb una conca visual marcada pel nucli urbà, per la qual cosa no es preveuen afeccions significatives sobre el paisatge a causa de la urbanització de la zona.  
10. Es proposen diverses línies d'actuació tendents a la millora paisatgística de l'àmbit:  
- Conservació dels pendents actuals.  
- Conservació dels camins actuals.  
- Ús de paraments exteriors i cobertes acabades emprant formes, materials i colors que afavorisquen una integració paisatgística.   
- Integració de la vegetació i de l'arbratge existent.  
- Es facilitarà la conservació de les condicions de visibilitat dels punts que permeten l'accés visual del municipi i de les fites més importants del seu entorn.  
11. Respecte al proveïment d'aigua potable al sector, l'aigua potable procedeix del cabal del canal Xúquer-Túria, amb punt de presa a la planta potabilitzadora de Picassent. Per al proveïment es disposarà dipòsit de 9.000 m³ de capacitat, situat a la part nord d'aquest, a la parcel·la SID-4, destinada a ús dotacional.   
12. Per al reg de la zona verda, neteja dels contenidors i neteja de carrers s'emprarà l'aigua residual depurada per l'EDAR del sector. Per a reg s'emprarà tan sols un 12,02% del cabal anual depurat.  
13. Les parcel·les agrícoles limítrofes al sector es reguen mitjançant reg per goteig o reg a manta a través de canalitzacions. Els esmentats sistemes de reg es troben al sud-oest, nord-est i oest, per la qual cosa s'haurà de preveure la desviació de reg necessari en col·laboració amb la comunitat de regants, i realitzar-los per via pública, a l'interior del sector.   
14. Respecte a la depuració de les aigües residuals, es construirà una estació depuradora d'aigües residuals pròpia, situada fora de la zona inundable, a la parcel·la denominada SID-3, destinada a equipaments d'infraestructura. La gestió d'aquesta és municipal, segons s'adjunta en addenda a l'estudi. El cabal entrant és de 244 l/s, i s'estima la càrrega contaminant en 70 gr/h.eq/dia de DBO5 i en 80 gr/h.eq/dia de sòlids suspesos. Mitjançant el tractament d'abocaments residuals líquids, mitjançant tamisat i reactor biològic, s'ajusta la qualitat de l'abocament al Reial decret 509/1996, de 15 de març, de desenvolupament del Reial decret llei 11/1995, de 28 de desembre, pel qual s'estableixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes. Es disposa d'una línia de condicionament i disposició de fangs produïts en el procés de depuració. Les instal·lacions de depuració són:  
- Canal d'entrada d'aigua bruta, on es tamisa:  
- 50 cm d'ample  
- 80 cm d'alt  
- 370 cm de longitud  
- Reactors biològics rectangulars de formigó armat:  
- 30 m de longitud  
- 10 m d'ample  
- 6,5 m d'alçària  
- Edifici de quadre de control de la línia d'aigua: 300 m²  
- Edifici de deshidratació de fangs: 500 m²  
15. Pel que fa a l'evacuació de les aigües pluvials, es planteja una xarxa de col·lectors sota calçada fins als punts de desguàs, situats un a la zona nord-est i un altre a la sud-est del sector. La part de la xarxa que evacuarà al barranc del Poio (zona nord-est), evacuarà a una bassa de laminació i al barranc mitjançant un sobreeixidor; en cas de pluges de poca importància, l'aigua filtrarà al subsòl i s'evacuarà al barranc del Poio per mitjà d'un sistema de bombament o buidatge d'aigües mitjançant bombes d'impulsió. Les aigües pluvials evacuades a la zona sud es controlaran mitjançant l'ús de basses soterrades o semisoterrades en el qual es produirà la pèrdua d'aigua principalment per reg de zones verdes i per infiltració al terreny; en pluges de període de retorn important, aquestes basses evacuaran l'aigua a una zona inundable controlada per mitjà d'un sobreeixidor.   
16. Per a la recollida dels residus sòlids urbans que es generaran, s'emprarà un sistema de contenerització preparada per a la càrrega automàtica i de recollida mitjançant camions equipats amb sistemes de càrrega posterior o lateral. Els contenidors de recollida selectiva seguiran el codi de colors habitual. Per a la neteja dels contenidors destinats a contenir matèria orgànica s'empraran camions adaptats amb sistemes de neteja de contenidors i la periodicitat serà setmanal. La recollida de matèria orgànica tindrà una periodicitat segons siga el dipòsit, entre les 22:00 i les 24:00 h. La resta de residus es recolliran inicialment cada tres setmanes i a mesura que l'ocupació dels habitatges vaja en augment, la periodicitat es reduirà als nivells necessaris per a evitar que es troben els diferents contenidors plens durant més de dos dies. La gestió dels residus es durà a terme per l'Entitat Metropolitana de Tractament de Residus, adjudicatària del pla zonal de residus de les zones III i VIII.   
17. El subministrament d'energia elèctrica es realitzarà mitjançant xarxa subterrània de mitjana tensió, des de les línies subterrànies de mitjana tensió de nova execució, provinents de la subestació transformadora, que alimentarà els 95 centres de transformació previstos per al sector.   
18. El sector limita amb les carreteres CV-33 i CV-400 i amb el camí de Catarroja-Santa Anna. L'ordenació preveu unes zones de protecció de 50 i 25 m respectivament, d'acord amb la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat, que modifica l'article 33 de la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana. Es marca una reserva de 500 m a l'enllaç que es troba situat a la connexió entre la CV-33 i CV-400, per la cautela de reservar una zona per a la seua ampliació.   
19. Pel que fa a la contaminació atmosfèrica, s'aporta un estudi en què es conclou que els valors detectats després de l'execució del sector, estaran dins dels valors marcats per la legislació.   
20. Les principals mesures correctores es basen en el control dels impactes sobre el medi físic, i s'apliquen rigorosament totes i cada una de les mesures correctores proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental. Entre les mesures correctores més importants cal destacar:   
- Reaprofitament d'aigua amb tractament terciari.  
- Instal·lació d'aixetes i sistemes de descàrrega d'inodors de baix consum.  
- Distribucions i orientacions que augmenten l'aprofitament de la llum solar i minimitzen el consum d'energia elèctrica per a funcions d'enllumenat i climatització.  
- S'instal·larà un equip de regulació per a l'enllumenat públic, de manera que durant les hores de la matinada es reduïsca al 50% la intensitat d'il·luminació i el consum.  
- Els dipòsits de drenatge de pluvials, la depuradora i bassa de laminació s'envoltaran d'una pantalla arbrada protectora enfront de l'impacte visual, composta per arbres de gran port, situats cada 6 metres i arbustos de port mitjà cada 0,5 metres.  
- La gestió de fitosanitaris s'engloba dins d'un pla integrat de plagues, que consisteix en un sistema multidisciplinari amb fonaments ecològics que utilitza tots els mètodes disponibles de control per a mantenir les infeccions de plagues per sota d'un llindar determinat.  
21. Del programa de vigilància ambiental cal destacar:  
Control de l'emissió de partícules de pols i el dipòsit d'aquestes sobre la vegetació en un radi de 250 m en el perímetre de les obres.   
- Control de les aigües superficials i subterrànies: dinàmica i qualitat, execució de sondejos, vigilància de captacions de proveïment de poblacions pròximes...  
- Control periòdic de la qualitat i potabilitat de l'aigua proveïda.  
- La vigilància ambiental anirà a càrrec de l'Ajuntament, encara que la Conselleria competent en matèria de medi ambient podrà demanar en qualsevol moment informació i efectuar les comprovacions necessàries.   
22. En data 9 de febrer de 2007, l'Ajuntament de Catarroja es compromet a presentar puntualment davant de l'administració una memòria o informe anual que done compte del desenvolupament i avanç de les activitats, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes en l'estudi d'impacte ambiental, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que puga produir-se durant el desenvolupament de les obres.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1.989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el programa d'actuació integrada Nou Mil·lenni, a Catarroja, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. En compliment de l'informe favorable vinculant, conforme a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, han d'estudiar-se els edificis protegits i l'hort de Romeu i, basant-se en l'esmentat estudi, s'han de redactar les fitxes del Catàleg de béns i espais protegits, que formarà part del document urbanístic. L'esmentat document urbanístic ha de ser sotmés a l'informe patrimonial vinculant, tant respecte de l'Ajuntament com per a l'òrgan urbanístic que si és procedent haja d'atorgar l'aprovació definitiva, pel que fa a la inclusió o exclusió en el Catàleg dels denominats béns de rellevància local i el règim de protecció d'aquests.   
2. En compliment de l'article 25 del Text refós de la llei d'aigües, aprovat per Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, ha d'obtenir-se informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre els usos establits en la zona de policia de 100 metres d'amplària, ja que en aquesta es condicionen l'ús del sòl i les activitats que s'exercisquen. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
3. Obtenció de l'autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'abocament a llit públic de la xarxa de residuals, conforme a l'article 55, del Text refós de la llei d'aigües, aprovat per Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol.   
4. Obtenció de l'autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'abocament a llit públic de la xarxa de pluvials, en els dos punts previstios, conforme a l'article 55, del Text refós de la llei d'aigües, aprovat per Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol.   
5. Prèviament a l'execució del programa, s'han de pal·liar les deficiències observades en l'informe sobre l'estudi acústic i s'han d'incorporar altres mesures correctores més eficients, per a reduir els nivells sonors al límit de 45 dB(A).   
6. Aquesta declaració d'impacte ambiental s'ajusta a l'ordenació proposada, i no inclou els projectes de pont sobre el barranc del Poio i la línia de tramvia T8, que constitueixen projectes independents.   
7. S'ha de classificar com a sòl no urbanitzable d'especial protecció la zona d'inundació de risc 1, delimitada en el PATRICOVA, conforme a l'apartat 1 de l'article 21 del document núm. 4 Normativa urbanística.   
8. La distribució en planta dels habitatges tipus EDO 1 en l'illa RES-1, es farà segons el que disposa el Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria de la Comunitat Valenciana, en particular en l'article 42, apartat 2.2, en el qual s'estableix una zona de 225 metres d'amplària (al voltant del perímetre de protecció de 25 metres d'ample lliure de totes construccions), en la qual no es poden autoritzar aquests tipus d'habitatges.  
9. El dipòsit de 9.000 m³ d'aigua haurà de ser delimitat mitjançant un perímetre de protecció que previnga la contaminació del recurs, conforme a l'article 18 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.   
10. Els sistemes de reg de les parcel·les agrícoles limítrofes al sector, que travessen aquest, han de ser desviats. També s'ha de vetlar pel subministrament d'aigua de reg des dels pous que hi ha dins del sector a parcel·les agrícoles, per a la qual cosa s'ha de col·laborar especialment amb les comunitats de regants.   
11. S'han de considerar els sistemes urbans de drenatge sostenible, amb la finalitat de mantenir els nivells d'escolament i infiltració semblants als de l'estat natural, protegir la qualitat de l'aigua mitjançant processos naturals, reduir la demanda d'aigua potable amb la captació i reutilització d'aigües pluvials, millorar el paisatge urbà i recuperar hàbitats naturals i complir les exigències de la Directiva marc de l'aigua. Entre les mesures estructurals més importants estan els pous i rases d'infiltració, dipòsits d'infiltració, drenes filtrants, franges filtrants, cunetes verdes, dipòsits de retenció...   
12. Pel que fa a la gestió imprescindible de les aigües residuals, s'ha d'assegurar en tot moment l'abocament zero i l'ús de les aigües depurades per a reg de zones verdes i neteja de viaris. Amb aquest fi, l'excedent depurat s'ha d'emprar en altres zones del nucli urbà del municipi o de l'àrea metropolitana.  
13. S'ha de valorar la reutilització d'aigües pluvials.  
14. Tots els elements de depuració i drenatge s'han d'integrar convenientment en l'entorn amb zones enjardinades i denses barreres vegetals.  
15. L'Ajuntament ha de comprovar, abans de la recepció de la urbanització del nou sector, que l'estació depuradora d'aigües residuals prevista es troba totalment executada, dimensionada amb capacitat suficient per a tractar la totalitat de les aigües residuals que s'hi generen, i preparada per a entrar en servei. La construcció de l'esmentada depuradora ha de ser, per tant, anterior al final d'obra de la urbanització. Així mateix, l'Ajuntament haurà de comprovar que es verifiquen els paràmetres més restrictius que s'establisquen en la corresponent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament de les aigües residuals depurades a un llit tributari d'una zona sensible, com és el barranc del Poio.  
16. La gestió municipal de les instal·lacions de depuració d'aigües residuals ha de garantir el funcionament correcte i el manteniment de les instal·lacions, a través del programa de vigilància ambiental.  
17. S'han de desviar i soterrar les diverses línies aèries de mitjana tensió que travessen el sector.  
18. Cal atenir-se a la legislació i normativa en matèria d'accessibilitat i, en particular, a l'Ordre de 9 de juny de 2004, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 39/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, en matèria d'accessibilitat al medi urbà.   
19. Totes les conduccions i instal·lacions dels distints serveis urbans s'hauran d'executar simultàniament.  
20. Durant la fase d'execució, s'ha de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs. En cas d'emmagatzemament temporal de materials pulverulents, s'hauran d'indicar les mesures que s'han d'adoptar per a evitar la formació de núvols de pols causada per l'acció del vent.  
21. Les terres que s'utilitzen per al terraplenament del sector han de procedir de préstecs autoritzats. Si fóra necessari l'obertura de nous préstecs, hauran de ser tramitats adequadament i obtinguda l'autorització pertinent, com també la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
22. L'Ajuntament ha d'exigir a l'empresa adjudicatària lliurar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquests.   
23. En la fase de funcionament s'han de registrar els nivells reals acústics, i actualitzar-se les mesures correctores, ja que en l'estudi acústic no s'han considerat diverses fonts generadores de soroll, com diverses estacions de bombament i l'estació depuradora.   
24. S'ha de continuar treballant en matèria acústica, sense perjudici del que estableix aquesta declaració, i en particular, cal atenir-se al que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i en el Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica. En aquest sentit, el municipi de Catarroja ha de presentar el seu pla acústic municipal abans del 30 de setembre de 2010.  
25. En la fase de funcionament s'han de registrar els nivells reals de contaminació atmosfèrica, ja que en l'estudi de contaminació atmosfèrica només s'ha considerat la fase d'execució, atés que durant la fase de funcionament hi ha diverses fonts generadores de contaminació atmosfèrica, com ara les instal·lacions associades a les infraestructures urbanes.   
26. Totes les mesures preventives i correctores proposades i les derivades dels condicionants exposats han de ser recollides per la normativa urbanística del planejament parcial.   
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1.989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 18 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 304/04-AIA  
Títol: Granja avícola d'engreix  
Promotor: Victoriano Collado Viana  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Utiel (València)  
Objecte del projecte: Legalització d'explotació avícola  
Localització: Polígon 4, parcel·les 578 i 737 del terme municipal d'Utiel (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola d'engreix, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació disposarà d'una capacitat per a albergar 60.000 pollastres. Situada en una parcel·la de 24.495 m² l'explotació disposarà de 2 naus iguals. La superfície construïda total serà de 3.136 m². Disposarà, a més, de: un dipòsit de propà de 16.000 kg per al sistema de calefacció, sitges d'emmagatzemament, dipòsit d'aigua de 1.000 l, lavabo i un local tècnic.  
El procés productiu consisteix en la recepció de pollets d'un dia per a la posterior cria d'aquests i engreix de 2,1 kg. Amb una duració aproximada de 50-52 dies. S'estima que es podrà realitzar una mitjana anual d'entre 5 i 6 cicles.   
Les naus disposaran de solera de formigó hidròfug. Sobre aquesta hi haurà un llit de borumballa. En el buit sanitari, el conjunt del fem i el jaç es lliurarà a una empresa externa per a l'aprofitament d'aquests com a adob. El volum estimat anual és de 1.400 t/any. Les dues naus disposaran d'una superfície habilitada per a l'emmagatzemament temporal de la gallinassa en el cas de no realitzar-se'n la retirada immediata. Serà una solera de formigó de 15 cm de grossària en pendent i disposarà d'una fossa per a la recollida de lixiviats.   
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte, en l'explotació es disposarà d'un dipòsit per a l'emmagatzemament d'aquests.   
El proveïment d'aigua serà a través d'un pou, s'ha estimat un volum de 2.738,80 m³/any. La distància a la pedania de Las Cuevas d'Utiel és de 900 m.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
En data 21 de desembre de 2004 es remet el projecte d'activitat, l'estudi d'mpacte ambiental i l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP de València núm. 300 de data 17 de desembre de 2004, mitjançant un edicte de l'alcalde i informació als veïns de les parcel·les adjacents, sense que s'hi presentaren al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
Amb data 4 d'abril de 2006, el Servei d'Avaluació Ambiental remet un escrit al promotor a fi que esmene una sèrie de deficiències trobades en l'expedient. Se li sol·licita:   
- Informe vinculant de protecció del patrimoni cultural.  
- Informe favorable de l'organisme de conca pel que fa al proveïment d'aigua.  
- Característiques constructives de les soleres de les naus i el femer.  
- Acord amb el gestor de la gallinassa.  
- Acord amb el gestor dels cadàvers que es generen en l'explotació.  
Amb data 17 d'agost de 2006 advertència de caducitat de l'expedient per la falta de la documentació requerida.  
Amb data 9 de juny de 2004 autorització prèvia per a la construcció per part dels Serveis Territorials de València de la Conselleria de Territori i Habitatge.   
Amb data 13 de març de 2006, informe sobre concessió d'aigües subterrànies a la partida el Puntal. Informe sobre la compatibilitat amb el Pla hidrològic de la conca del Xúquer, per a un volum total de 18.440,5 m³/any, amb un volum per a 2.738,80 m³/any per al proveïment de l'explotació avícola. S'hi indica, a més, que el volum sol·licitat és d'acord amb les dotacions habituals per a ús ramader si bé la concessió hauria de condicionar-se a l'autorització prèvia dels abocaments de l'explotació.   
L'expedient municipal consta de la documentació següent:   
- Sol·licitud per part del promotor de la llicència.  
- Informe favorable de l'aparellador municipal. Informa que l'explotació se situarà sobre sòl no urbanitzable subzona agrícola XIII, on se'n permet l'ús.  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal. Condicionant:  
- Les sitges que es projecten envaeixen la zona 10 m de reculada obligatòria als límits de la propietat, per la qual cosa haurà de canviar la situació.  
- Haurà de sol·licitar llicència d'obres.  
- Informe favorable del veterinari municipal. Condicionant:  
- El femer ha de garantir l'aïllament del medi ambient de la gallinassa.  
- Falta contracte amb una empresa autoritzada per a la retirada de cadàvers i la retirada de fem.  
- Informe favorable d'enginyer industrial.  
- Documentació referent a la informació pública del projecte.  
- Admissió a tràmit per part de l'Ajuntament de la llicència d'activitat.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable agrícola (zona XIII) segons les ordenances municipals i el Pla general municipal (aprovat en data 29.08.98).  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi d'Utiel no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes  
Els principals elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte són: sòl (per contaminació per lixiviació o percolació de lixiviats del fem), atmosfera (per emissions que produeixen olors, per increment del nivell sonor), aigua (per contaminació associada als residus generats en l'explotació), paisatge (per moviment de terres i introducció d'elements estranys).  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, dedicada principalment al cultiu de vinya i en menor grau al cultiu d'olivera i ametler. El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a escala provincial o de Comunitat Valenciana.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'apartat d'identificació i valoració d'impactes de l'estudi d'impacte ambiental, s'ha inclòs un apartat d'acord amb l'adopció de mesures correctores, en el qual es descriu l'adopció de mesures encaminades a la prevenció d'impactes, entre les quals es destaca:  
- L'explotació disposarà d'una tanca perimetral, sistema de desinfecció a pressió per als vehicles de transport i aprovisionament, tela de tipus antiocells en finestres i buits i es disposarà d'un dipòsit homologat per a l'emmagatzemament dels cadàvers que es produïsquen en l'explotació.  
- Els acabaments exteriors de les naus contribuiran a reduir l'impacte visual.   
- Es realitzaran plantacions de xiprers per a generar una barrera vegetal.  
- Es mantindrà les condicions ambientals adequades a l'interior de les naus.  
El programa de vigilància ambiental s'ha centrat en el control de les mesures sanitàries que s'hi implantaran.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja avícola d'engreix, situada al terme municipal d'Utiel (València), promogut per Victoriano Collado Viana sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Ha de disposar de l'informe favorable de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, i de l'informe favorable de l'organisme de conca corresponent. Hauran de ser presentats davant de l'òrgan substantiu.  
2. Ha d'obtenir l'autorització d'abocament de les aigües sanitàries de l'explotació tal com indica l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 13 de març de 2006. Ha d'aplicar-se un tractament adequat de depuració per a les aigües sanitàries.  
3. Ha d'obtenir l'autorització per a l'aprofitament de les aigües subterrànies per al volum sol·licitat de 2.738,80 m³/any.  
4. S'ha de disposar de les infraestructures necessàries per a garantir el bon estat sanitari a l'explotació i mantenir-les.  
5. Ha de subscriure's un contracte amb un gestor autoritzat per a la retirada dels cadàvers de l'explotació.  
6. Ha de subscriure's un contracte amb un gestor autoritzat per a la retirada de la gallinassa.   
7. La pantalla verda projectada ha d'estar constituïda per espècies autòctones de la zona. S'han de plantar preferiblement agrupades i no en fileres. A més de reduir l'impacte visual, una bona distribució pot actuar com a aïllament acústic i tèrmic de l'explotació.  
8. La resta dels residus generats en l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-los en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.  
9. El programa de vigilància ambiental ha d'incloure:  
- Comprovació de la impermeabilitat de la solera de les naus.  
- Comprovació de la impermeabilitat de la superfície habilitada per a l'emmagatzemament temporal de la gallinassa i de la cubeta de recollida de lixiviats.  
- Comprovació de l'eficàcia del sistema de depuració de les aigües sanitàries.  
- Comprovació de l'estat de la pantalla vegetal.  
10. Ha d'especificar-se la periodicitat de realització d'aquests controls.  
11. S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 317-2006-AIA  
Títol: Ampliació de planta de gestió de residus perillosos  
Promotor: Hermanos Gil Gestión de Residuos, SL  
Localització: Carrer 3, parcel·la C, del polígon industrial el Rubial, del terme municipal de Villena (Alacant)  
Òrgan substantiu: Servei de Residus Industrials de la Direcció General de Qualitat Ambiental  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Es projecta l'ampliació d'una activitat de gestió de residus perillosos existent, mitjançant l'augment de la seua capacitat d'emmagatzemament, la introducció d'un sistema de recuperació d'envasos contaminats i d'un sistema de depuració d'aigües contaminades procedents de l'activitat de gestió d'aigües de cabines de pintura i aigües amb hidrocarburs provinents, principalment, de processos de llavada de vehicles automòbils.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
L'activitat es localitza al polígon industrial el Rubial, carretera Caudete s/n, parcel·la C, carrer C, del terme municipal de Villena, a la província d'Alacant. Tal com s'ha descrit en l'apartat anterior es planteja l'ampliació de la planta en els termes següents:  
- Augment de la capacitat d'emmagatzemament de residus perillosos i incorporació de la gestió de residus d'aparells electrònics, llots de dissolvents halogenats i llots d'altres dissolvents.  
- Depuració de les aigües que l'empresa actualment gestiona procedents de cabines de pintura del sector tèxtil, calçat, etc., i d'aigües contaminades amb hidrocarburs procedents, principalment, de la llavada de vehicles automòbils.  
- La incorporació d'un procés de llavada d'envasos contaminats amb substàncies perilloses i el tractament dels efluents d'aquests.  
L'empresa Hermanos Gil Gestión de Residuos, SLU realitza actualment operacions de recollida, transport i emmagatzemament de 15 tipus de residus perillosos, com també, la recollida i transport d'altres 45 tipus de residus perillosos. En el projecte es proposa l'ampliació de l'autorització per a la gestió de residus, incorporant l'operació d'emmagatzemament de diverses categories de residus perillosos sobre els quals, actualment, realitza les operacions de recollida i transport. Així mateix, es pretén autoritzar la recollida, transport i emmagatzemament de tres nous residus: equips elèctrics i electrònics que contenen residus perillosos, llots de dissolvents halogenats i llots de dissolvents no halogenats. L'emmagatzemament dels residus perillosos es durà a terme a les actuals instal·lacions de què disposa l'empresa, en una nau de 750 m² de superfície i amb sòl impermeable. S'ha condicionat una àrea de 200 m² per a l'ampliació de la capacitat de magatzematge de residus d'aquesta. Per a aquest emmagatzemament s'han disposat tres zones: la zona de residus inflamables, la zona de residus tòxics i corrosius, i una altra zona per a la resta de residus. Així mateix, es disposa d'una xarxa de recollida de vessaments que els canalitza fins a una cubeta de retenció de 2.200 l de capacitat.  
Respecte al procés de tractament dels residus d'envasos contaminats amb substàncies perilloses, aquest té com a objecte la transformació d'aquests a residus no perillosos (descontaminació) per a, així, recuperar-los com a envasos. Aquells envasos que no puguen ser utilitzats de nou per presentar danys o estar deteriorats passaran a valoritzar-se com a material reciclable. El procés de tractament dels envasos s'inicia amb l'operació de llavada, eliminanació de les substàncies perilloses i queden com a envasos nets disposats per a ser reutilitzats. Aquest procés empra un equip semiautomàtic per a llavada i aclarida, consistent en un capçal giratori de contenidors. Prèviament a l'operació de llavada, els envasos rebuts són sotmesos a un procés de selecció en què es descarten aquells que no puguen ser tractats en el procés de llavada, per presentar substàncies químiques que puguen provocar reaccions perilloses, incendi o explosió. Aquests envasos descartats, no aptes per a ser tractats en procés de llavada, són emmagatzemats per al lliurament posterior d'aquests a un gestor autoritzat. La resta d'envasos que superen el descart inicial són inspeccionats a fi de separar aquells que presenten danys o deteriorament i no puguen reutilitzar-se de nou com a envasos. Aquests envasos no reutilitzables pel fet de presentar danys se sotmeten a un procés de triturat, i s'arreplega el material trossejat en una cinta transportadora fins una línia de llavada, després de la qual, s'obté un residu no perillós susceptible de reciclatge. D'altra banda, els envasos que presenten bon estat es llaven i queden descontaminats i disponibles per a la reutilització.  
El tractament d'envasos es du a terme en una nau independent de nova edificació amb una superfície de 700 m², que es preveu dotar de sòl impermeable de solera de formigó i sistema de recollida de vessaments amb cubeta de retenció de 4.000 litres de capacitat. L'equip de tractament d'envasos contaminats es dissenya mitjançant circuit tancat amb recirculació de l'aigua de llavada. Quan, finalment, l'aigua perd la qualitat per a la llavada s'envia a una depuradora instal·lada a la mateixa planta i, a l'eixida d'aquesta, és reintroduïda en un circuit de llavada. En cas de generar-se excedents, les aigües són emmagatzemades en dipòsits per al posterior lliurament a un gestor autoritzat.   
Actualment, l'empresa Hermanos Gil Gestión de Residuos, SLU també gestiona aigües residuals contaminades amb substàncies perilloses procedents de diferents sectors industrials, les quals s'emmagatzemen i posteriorment es lliuren a un gestor autoritzat. Amb l'ampliació projectada es pretén també introduir un sistema de depuració d'aigües de cabines de pintura i d'aigües amb hidrocarburs, principalment, procedents d'activitats de llavada de vehicles automòbils. El procés de depuració es realitzarà diferenciant cada tipus d'aigües contaminades. D'una banda, es depuraran conjuntament les aigües procedents de les cabines de pintura i les procedents del procés intern de l'empresa de llavada d'envasos. D'altra banda, es depuraran les aigües contaminades amb hidrocarburs, que se sotmeten a un procés de tractament previ per a l'eliminació dels olis flotants. El funcionament de la depuradora generarà una sèrie de llots i fangs, els quals, són dipositats en un contenidor per a la posterior retirada d'aquests per un gestor autoritzat.  
Alternatives  
L'estudi d'impacte no inclou alternatives a l'actuació projectada pel fet que l'ampliació proposada comporta un augment en la capacitat de tractament de residus de la planta existent i, per tant, es desenvoluparà en el mateix emplaçament que actualment ocupa l'activitat.   
Afeccions legals  
D'acord a l'informe tècnic municipal, l'emplaçament de la instal·lació objecte del projecte es correspon amb sòl urbà de tipus industrial.  
L'activitat projectada és de gestió de residus, conforme la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, i queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la Conselleria competent al medi ambient.  
L'activitat queda sotmesa al règim establit al Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, en estar inclosa en la relació d'activitats recollida en l'annex I d'aquest.  
Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, exigeix en l'article 37 la realització d'auditories acústiques periòdiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
En l'estudi d'impacte ambiental es descriuen els impactes ambientals associats amb l'actuació projectada, com també les accions correctores i protectores adoptades, entre les quals cal citar les següents:  
- Respecte a la circulació de vehicles, s'identifica l'impacte sobre la qualitat de l'aire i el soroll derivats de l'increment en trànsit i es valoren ambdós com a impactes moderats.  
- En els processos de descàrrega i recepció d'envasos s'identifiquen els potencials riscos de vessaments que poden produir-se i el descart d'envasos contaminats no aptes per a la llavada, que queden compensats per la impermeabilització del sòl i l'existència de cubetes de retenció. Es considera, d'altra banda, impacte derivat de l'emissió de vapors de composts químics continguts en els envasos i es valora com un impacte compatible.  
- Respecte a l'emmagatzemament d'envasos no aptes per a la llavada, es disposa d'un sistema de recollida d'abocaments cap a cubeta estanca i de sistemes contra incendis, per la qual cosa únicament es valora, com a moderat, l'impacte derivat de l'emissió de vapors de les substàncies contingudes als envasos.  
- De l'operació de llavada d'envasos, s'identifica el consum de productes químics per a neteja d'envasos, el consum d'aigua, el consum d'energia i la generació de soroll i es valoren, tots ells, com a moderats. Es té en compte que es tracta d'un circuit tancat de llavada amb reutilització d'aigua.  
- Respecte a la depuració d'aigües, es té en compte la impermeabilització del sòl per tant no es considera possible el risc de la contaminació de les aigües.   
- Respecte a l'enllumenat exterior, el consum d'energia es considera compatible.  
En l'estudi d'impacte ambiental, el programa de vigilància ambiental proposa la realització d'una sèrie de comprovacions d'inspecció visual sobre els aspectes següents:  
- La comprovació trimestral del manteniment adequat de la maquinària.  
- Revisió semestral del bon estat del paviment d'impermeabilització del sòl.  
- Revisió trimestral del compliment de les mesures correctores adoptades en horari nocturn: disminució de la intensitat lumínica.  
- Comprovació a l'inici de l'activitat de l'orientació cap al sòl i sense sobrepassar el pla horitzontal dels feixos del llum.  
- Comprovació setmanal de les arquetes i cubetes de retenció de vessaments i revisió dels dipòsits. Així mateix, es comprovarà l'absència de vessaments.  
Tramitació administrativa  
Amb data 1 de setembre de 2006 va tenir entrada la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental des de l'Àrea de Residus de la Conselleria de Territori i Habitatge per al projecte presentat. La documentació rebuda va ser la següent:  
- Projecte tècnic  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi  
- Informe del Servei de Residus Industrials  
Atés que entre la documentació remesa no s'incloïa el resultat de la informació pública, es requereix aquesta al Servei de Residus Industrials en data 2 de febrer de 2007, mitjançant nota de règim intern. El 8 de febrer de 2007, el Servei de Residus Industrials remet la documentació corresponent al resultat de la informació pública.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf d.1) Instal·lacions de valorització i eliminació de residus perillosos, de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, de l'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan ambiental la competència en la formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 8, apartat 3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental el projecte d'ampliació de la planta de gestió de residus perillosos amb llavada d'envasos i tractament d'efluents, promogut per Hermanos Gil Gestión de Residuos, SLU al carrer 3, parcel·la C, del polígon industrial el Rubial, al terme municipal de Villena (Alacant), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix el projecte, en l'estudi d'impacte ambiental i en la documentació presentada.   
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. Els emmagatzemaments en l'exterior de residus perillosos (inclosos llots de la depuradora, absorbents amb substàncies perilloses, envasos contaminats amb substàncies perilloses, etc.) s'han de realitzar en zones cobertes o protegides de l'aigua de pluja, dotades de paviment impermeable i proveïdes d'instal·lacions o sistemes de recollida de vessaments que, en cap cas, es connectaran amb la xarxa de recollida d'aigües pluvials o presentaran risc d'abocament cap a la xarxa de clavegueram.  
2. S'ha de disposar del permís municipal per a abocament al clavegueram.  
3. S'ha de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent per a poder resoldre els xicotets vessaments accidentals que puguen produir-se.  
4. El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació preliminar respecte a sòls contaminats, exigit per l'article 3 del Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl.  
5. A la posada en marxa de la instal·lació ha de realitzar-se la preceptiva auditoria acústica, a l'efecte de comprovar el compliment dels nivells sonors establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
6. S'ha de complir al programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental, al qual s'incorporarà un seguiment de la identificació i correcte emmagatzemament dels residus perillosos i la realització d'auditories acústiques, cada 5 anys, d'acord al Decret 266/2004, de 3 de desembre, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.   
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient que establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 17 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.