Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6747, del 03-04-2012 (2012/3245)

RESOLUCIÓ de 24 de febrer de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental corresponents als termes municipals de Llombai, Guadassuar, Xàbia, (Guardamar-Torrevieja-Orihuela-Pilar de la Horadada), València i Alzira.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6747

Data del DOGV
:   03-04-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/3245


Data del document
:   24-02-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Guadassuar
    * Pilar de la Horadada
    * Torrevieja
    * València
    * Llombai
    * Xàbia
    * Guardamar de la Safor
    * Orihuela
    * Alzira
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 24 de febrer de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental corresponents als termes municipals de Llombai, Guadassuar, Xàbia, (Guardamar-Torrevieja-Orihuela-Pilar de la Horadada), València i Alzira. [2012/3245]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 45/0287 SVH, 75/5955 PNN, 163/2044 YYG, 167/3784 XGR, 169/0607 JQR i 293/9576 WMM.  
  
València, 24 de febrer de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el servici d'avaluació d'impacte ambiental  
Expedient: 45/0518-TSQ.  
Títol: modificació de les normes subsidiàries homologació sector industrial de Llombai (València).  
Promotor: Ajuntament de Llombai (València).  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Llombai i CTV.  
Localització: terme municipal de Llombai (València).  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
El present estudi d'impacte es realitza per a l'homologació sectorial d'una àrea urbanitzable industrial que afecta una àrea de 53,20 ha situada a l'est del nucli urbà de Llombai, entre el riu Magre i la nova autovia que travessarà el municipi.  
Actualment esta zona està classificada com a sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola i l'objectiu de l'homologació és la seua reclassificació com a zona urbanitzable per a la ubicació d'un polígon industrial necessari per al desenrotllament del municipi.  
El municipi de Llombai disposa de normes subsidiàries de planejament municipal aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme en 1982.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El municipi de Llombai pertany a la comarca de la Ribera Alta, situada al sud de la província de València de la qual dista aproximadament 30 km. Està travessat pel riu Magre, afluent del Xúquer, que dividix el municipi en dos parts, i deixa el nucli urbà en la part oest. Limita al nord amb Real i Monserrat, al sud amb Catadau i Alfarp, a l'est amb Picassent i a l'oest amb Dos Aguas.  
El sector objecte del present estudi d'impacte ambiental està format per una àrea d'horta que estava intensament cultivada, en la qual no hi ha cap àrea consolidada per l'edificació. El sector està situat sobre sòl classificat com a sòl no urbanitzable, en tràmit de conversió en sòl urbanitzable pel PGOU de Llombai.  
Al sud limita amb el camí de València, que, al seu torn, coincidix amb el límit municipal amb Alfarp i després d'este se situa el sector industrial d'Alfarp (actualment en tràmits d'homologació). Este camí de València és, a més, sendera, de domini públic autonòmic.  
Els seus limites són:  
Pel nord: limita amb el vial proposat per l'ordenació i sòl no urbanitzable.  
Pel sud: limita amb el camí de València i límit municipal.  
Per l'est: limita amb sòl no urbanitzable, en projecte la nova CV-50.  
Per l'oest: limita amb el llit el riu Magre.  
- Planejament proposat  
Les determinacions de l'ordenació estructural són les següents:  
  
La classificació del sòl del sector és la de sòl urbanitzable d'ús industrial. La superfície que es proposa urbanitzar és de 532.000 m² aproximadament. La seua execució es durà a terme amb un sol PAI al costat del sector industrial limítrof d'Alfarp. L'ordenació urbanística detallada estarà composta per :  
Superfície total del sector: 532.000 m².  
Superfície computable: 483.029,73 m².  
Edificabilitat industrial: 289.818 m²t.  
Reserva de sòl dotacional públic.  
Sòl dotacional públic: 199.212 m².  
Sòl dotacional públic viari: 144.909 m².  
Sòl destinat a zones verdes: 48.303 m². L'ús global o dominant del sector plantejat és l'industrial. L'ús preferent és l'industrial i comercial. Els usos compatibles són els hotelers, els recreatius, les oficines, els servicis de vendes automòbil, els magatzems, els equipaments etc. I els usos prohibits són els residencials.  
Hi ha una franja de sòl no urbanitzable de 44.358 m² de protecció de carreteres dins del sector sotmesa a la limitació d'usos que establix la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generalitat Valenciana, Llei de Carreteres de la Comunitat Valenciana.  
La resta de la superfície del sector està destinat a sòl dotacional públic SD. Este sòl dotacional públic es diferencia entre sòl dotacional públic viari i sòl dotacional públic no viari.  
En l'àmbit d'este sector hi ha béns de domini públic no municipal com el camí ramader denominat sendera del camí de València, amb una amplitud de 20,89 m, i que constituïx precisament el seu límit pel sud. Es determina que forma part de la xarxa primària o estructural de destí dotacional públic, per la qual cosa l'aprofitament tipus serà de 0,60 m²t / m²s.  
Un vial pertanyent a la xarxa viària primària interna travessa longitudinalment els sectors urbanitzables industrials de Llombai i d'Alfarp (els dos pendents d'homologació), fins a connectar amb la rotonda d'accés al dos sectors situat en la CV-520, en el terme d'Alfarp. Este entrarà directament en l'eixida X de la futura autovia CV-50.  
  
3. Alternatives proposades   
L'EsIA no fa un examen d'alternatives tècnicament viables per a la ubicació del sector. L'elecció es realitza depenent del que s'ha plantejat en el document de concert previ del PGOU de Llombai que es troba en estos moments en tramitació. Amb esta premissa i després d'un estudi del territori municipal i les seues característiques, es va triar la ubicació més idònia per a la dotació de sòl industrial en el sector objecte del present EsIA.  
Segons l'EsIA, es va triar esta ubicació per la seua idoneïtat de connexió amb la futura autovia CV-50 i per estar en sòl limítrof a sòl urbanitzable d'ús industrial en el terme d'Alfarp segons el concert previ del model territorial presentat a Alfarp en dicienbre de 2004. A més, s'ha creat l'Agrupació d'Interés Urbanístic Alfarp-Llombai amb la intenció de desenrotllar en una única actuació urbanística el PAI del polígon industrial Alfarp-Llombai. La xarxa primària de connexió a este polígon constarà d'una rotonda que s'ubicarà en la CV-520 que donarà accés a través d'un vial primari intern als 2 sectors del polígon  
  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
Amb data 3 de febrer de 2006 la Direcció Territorial de València va remetre la documentació relativa a la modificació de les NNSS homologació sector industrial de Llombai (València), composta per expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental i projecte, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
Es va exposar al públic l'estudi d'impacte ambiental, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons els anuncis publicats en el DOGV núm. 5.038, de 29 de juny de 2005.  
Durant el període d'informació pública es van presentar dos al·legacions, i cap d'estes és de caràcter mediambiental, segons consta en el certificat emés per l'Ajuntament de Llombai amb data 5 de desembre de 2005, en els quals s'incloïa el certificat de l'aprovació provisional en el Ple de la sessió del dia 28 d'octubre de 2005.  
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 23 de febrer de 2006 s'emet, per part d'este servici, un requeriment de documentació a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, i se sol·licita la documentació següent:  
  
- Justificació de la reclassificació del sòl amb risc d'inundació nivell 1, de conformitat amb l'article 22.1 del PATRICOVA, pel qual el sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable. Per això, la necessitat de remetre l'informe, emés pel servici d'ordenació territorial, sobre l'estudi d'inundabilitat de conformitat amb l'article 16 del PATRICOVA a fi de concretar l'àrea afectada per risc d'inundació nivell 1. Així mateix, s'hauran de remetre les mesures correctores adoptades, en funció del dit informe, entre les quals haurà d'establir-se una que garantisca la no afecció a les obres de drenatge transversal previstes pel PATRICOVA.  
  
- Certificat de l'entitat gestora sobre la capacitat de gestió de residus sòlids urbans inerts.  
- Certificat sobre la capacitat de la nova EDAR que es pretén instal·lar per a depurar i assimilar les aigües residuals abocades per les indústries que s'instal·len en el polígon industrial, així com un informe de les activitats industrials que es realitzaran, a fi de conéixer el tipus de residus que es generaran i si seran assimilables per l'EDAR.  
  
- De conformitat amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat del dit increment amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos exigents legalment implantats.  
- Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que establix la Llei 4/1998, d'11 de Juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
En contestació a este requeriment es rep, amb data 22 de juny de 2007, per part de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, la documentació remesa per l'Ajuntament de Llombai.  
Amb data 25 de maig de 2006 s'emet, per part d'este servici, el 2n requeriment de documentació a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, i se sol·licita la documentació següent:  
  
- Informe sobre l'estudi d'inundabilitat remés el 21 de març de 2006 per l'Ajuntament d'Alfarp a la secció de planejament de la Comissió Territorial d'Urbanisme per a poder prosseguir amb el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.   
- Certificat sobre la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts.  
- Certificat sobre la capacitat de l'EDAR de la Mancomunitat del Marquesat per a depurar i assimilar les aigües residuals generades per les indústries que s'instal·len en el polígon industrial, o, si és el cas, de l'ampliació prevista.  
- Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que establix la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
En contestació a este requeriment es rep, amb data 22 de juny de 2007, amb data 10 d'octubre de 2006 i amb data 16 de novembre de 2006, per part de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València i per part de l'Ajuntament de Llombai, documentació complementària.  
Amb data 20 de desembre de 2006 s'emet, per part d'este Servici, el 3r requeriment de documentació a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, i se sol·licita la documentació següent:  
- D'acord amb l'article 18 de la normativa del Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), haurà de presentar l'estudi d'inundabilitat aprovat per la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori, amb un informe previ favorable de l'organisme de conca competent.  
El mencionat estudi d'inundabilitat haurà de completar-se amb el que establixen les conclusions de l'informe l'estudi d'inundabilitat relatiu a l'homologació modificativa del sector industrial de Llombai (València), amb data 5 d'octubre de 2006, emés pel Servici d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge.   
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, haurà d'obtindre's informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
- D'acord amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat del dit increment amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos exigents legalment implantats.  
En contestació a este requeriment es rep, amb data 19 de gener de 2007 i 22 de febrer de 2007, per part de Codapa, SL, i de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, documentació complementària.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els informes següents sol·licitats durant la seua tramitació:  
1. Informe del Servici de Suport Tècnic de la Direcció General d'Ordenació del Territori, amb data 22 de desembre de 2006, sobre l'estudi del paisatge de l'homologació modificativa del sector industrial del municipi de Llombai (València), el qual conclou el següent:  
«... En conclusió cal informar que l'objecte del present informe és l'homologació modificativa del sector industrial del municipi de Llombai (València), el tràmit d'informació pública del qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, i, per tant, no és exigible, de conformitat amb l'anteriorment assenyalat, l'estudi d'integració paisatgística, sense perjuí que, com s'ha indicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant.  
  
Per això, s'emet el present informe en contestació a la sol·licitud d'eixe Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, i s'assenyala que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'adjunte l'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal emetre un informe respecte d'això per este servici».  
2. Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, amb data 7 de maig de 2007, patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, el qual conclou el següent:  
«Per la qual cosa, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels servicis tècnics, s'emet informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Ley4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià l'estudi d'impacte ambiental de l'homologació modificativa del sector industrial de Llombai».  
3. Informe del Servici d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, amb data 5 d'octubre de 2006, relatiu a l'estudi d'inundabilitat de l'homologació modificativa del sector industrial del municipi de Llombai (València), el qual informa que:  
«Vist l'informe de 19 de setembre de 2006, emés per la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre l'estudi d'inundabilitat relatiu a l'homologació modificativa del sector industrial del terme municipal de Llombai».  
«Vist el contingut de l'estudi d'inundabilitat de l'homologació modificativa del sector industrial del terme municipal de Llombai i l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, s'estima que no és procedent la seua aprovació, ja que no es considera suficientment complides les previsions contingudes en el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, es considera que la valoració del present estudi ha de quedar posposada al coneixement de l'ordenació detallada del sector, en especial les condicions d'ús junt amb el llit del riu, i del compliment dels requisits indicats en l'informe de l'organisme de conca».  
4. 2n informe del Servici d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, amb data 4 de juny de 2007, relatiu a l'estudi d'inundabilitat de l'homologació modificativa del sector industrial del municipi de Llombai (València), el conclou que:  
«... Conclusions  
Vist el contingut de l'estudi d'inundabilitat de l'homologació modificativa del sector industrial A-1 del terme municipal de Llombai i els informes emesos per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i la Divisió de Recursos Hidràulics de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, s'emet un informe favorable condicionat a l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat en considerar suficientment complides les previsions contingudes en el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). L'aprovació de l'estudi d'inundabilitat es considerarà subsumida en la de l'instrument de planejament que habilita l'actuació (Pla Parcial), i haurà de complir les condicions següents:  
- L'Ajuntament, com a administració competent, haurà de verificar el compliment de les mesures correctores proposades en l'estudi d'inundabilitat i l'establida en l'article 30 de la normativa del pla referent a què l'ordenació detallada del sòl urbanitzable del sector industrial A-1, limítrof amb el llit del riu Magre, haurà de disposar de terrenys destinats a espais lliures i zona verda públics al llarg de tota l'extensió. Els mencionats espais lliures i zones verdes hauran de complir les condicions dimensionades exigides per als jardins per la legislació urbanística aplicable. El tractament i enjardinament serà l'adequat al seu caràcter inundable i de suport d'un ecosistema ripari. En cap cas es podran computar com a zona verda els terrenys ocupats pel llit del riu.  
  
- El promotor haurà de presentar en el Servici d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge els plans d'ordenació del sector SUD A-1 junt amb l'annex de la xarxa de drenatge del projecte d'urbanització del sector Industrial, que haurà de preveure la construcció d'uns canals de protecció en les zones SUD A-2 i A-1 Alfarp que arrepleguen les aigües del drenatge transversal de la futura autovia CV-50, provinents dels barrancs d'Antoní la Sardinera, del Castell i de la senda l'Estepar, així com la canalització del barranc de la Creueta i adequació de la desembocadura, d'acord amb els cabals obtinguts en l'estudi d'inundabilitat.  
D'altra banda, en el moment que l'actuació afecte domini públic hidràulic o zona de policia o a la possible incidència en el règim de corrents, haurà d'ajustar-se al que establix la normativa vigent (text refós de la Llei d'Aigües i la resta de disposicions que la despleguen), igualment s'haurà d'obtindre autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, així com si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània».  
5. Informe de la Divisió de Carreteres de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport de 26 de març de 2007, referent a la informació pública del projecte bàsic i estudi d'impacte ambiental variant de la carretera CV-50. Tram l'Alcúdia-Llombai, en contestació a al·legació presentada per Ajuntaments de Llombai i Alfarp. El mencionat informe conclou que:  
«... es mantindrà la zona de protecció a 50 m de l'autovia sempre que els dits sectors industrials assumisquen la realització de les mesures correctors oportunes a fi d'evitar l'impacte acústic de la nova autovia CV-50 sobre estos sectors, de manera que es complisca la legislació de soroll vigent respecte d'això. Per tant, la realització de les mesures correctores necessàries per a evitar l'impacte acústic negatiu sobre els sectors industrials previstos seran a càrrec dels dits polígons industrials».  
  
6. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) de 18 de maig de 2006, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració del Marquesat per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel sector industrial de Llombai, el qual conclou que «... Esta entitat de sanejament d'aigües informa de la viabilitat del tractament en l'EDAR del Marquesat de les aigües residuals generades per l'homologació modificativa del sector industrial de Llombai sempre que es complisquen les condicions següents:...». Entre els quals cal destacar el tercer: «...3. Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, hauran d'estar executades les actuacions previstes (punt 2 de l'informe: en el II Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana sí que establixen actuacions tant en el sistema de tractament com en la xarxa de col·lectors per a l'anualitat de 2008.  
7. Certificat de la mercantil GIRSA (Gestió Integral de Residus Sòlids, SA) de 28 de juliol de 2006, sobre suficiència i capacitat de la gestió de residus sòlids urbans de Llombai en relació amb l'homologació modificativa del sector industrial de Llombai, el qual certifica la capacitat del tractament en la planta de tractament de Guadassuar fins que entre en funcionament el Pla Zonal X, XI i XII a què pertany el municipi de Llombai.  
8. Certificat de la Comunitat de Regants de Llombai de 20 d'octubre de 2006, com a titular de l'explotació dels pous: castell d'Alèdua, les Fontanelles i el Castellar (inscrits en el registre d'aigües), que en la mesura del seu aforament, la dita Comunitat de Regants garantix el subministrament d'aigua en quantitat i qualitat necessàries per a subministrar al polígon industrial Alfarp-Llombai, segons les seues necessitats. A més afig: «...la Comunitat de Regants de Llombai està disposada a realitzar totes les sol·licituds i gestions necessàries per a obtindre de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer l'autorització per al canvi d'ús de l'aigua de reg a ús industrial, i l'augment de volum màxim anual, si és el cas.»  
Afeccions legals  
1. Després de les consultes de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF, CTV i Xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
2. PATRICOVA  
L'àmbit de la zona d'estudi està afectat amb risc d'inundació 1 per la zona VC29: con del riu Magre, segons el Pla d'Acció Territorial de caràcter Sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
Haurà de complir les previsions contingudes en la normativa del Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
3. Vies ramaderes  
L'àmbit del sector proposat afecta el camí ramader denominat sendera del camí de València, amb una amplitud de 20,89 m, i que constituïx precisament el seu límit pel sud.  
D'altra banda, el camí ramader denominat canal Reial d'Aragó, amb una amplària legal de 75,22 m, discorre paral·lela a l'eix del riu Magre. Encara que no penetra en el sector, discorre paral·lel a este i, per tant, s'haurà de respectar el seu domini públic.  
Hauran de ser respectades en tot el seu traçat i amplària d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies pecuàries i la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
4. Rambles i llits  
L'actuació afecta, directament i indirectament, el domini públic hidràulic i o/zona de policia o a la possible incidència en el règim de corrents del riu Magre, situat al llarg del límit oest del sector.  
Es pretén construir una xarxa separativa d'aigües residuals i pluvials perquè les aigües pluvials puguen ser abocades directament al llit públic.  
Haurà d'ajustar-se al que establix la normativa vigent respecte al domini públic del riu Magre (text refós de la Llei d'Aigües i la resta de disposicions que la despleguen); igualment s'haurà d'obtindre autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, així com si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
5. Jaciments arqueològics  
Segons l'EsIA no hi ha jaciment paleontològic identificat, encara que n'hi ha un pròxim en la zona límit amb el Tello, la torre d'Alèdua.   
  
Es presenta informe favorable a l'EsIA als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
6. Infraestructures de transport  
Hi ha afecció a la carretera CV-520 a causa de la xarxa primària de connexió a este polígon constarà d'una rotonda que s'ubicarà en esta carretera i que donarà accés a través d'un vial primari intern als 2 sectors del polígon (Alfarp i Llombai, els dos en tramitació).  
També estarà afectat el sector per la futura autovia CV-50, el traçat de la qual circularà pel límit est del sector.  
Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposats en la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, així com la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, i d'Organització de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions ambientals   
1. Atenent els criteris litològics i geomorfològics segons els quals el municipi de Llombai s'inclou en el sistema al·luvial-col·luvial. Este està format per depòsits caracteritzats per la mescla de materials procedents d'al·luvions fluvials i erosions de vessant, com a conseqüència de donar-se els dos processos simultàniament. Estan associats a barrancs i rambles d'escàs desenrotllament transversal, com també a la vora de massissos mesozoics.  
Quant a la litologia, la zona d'estudi està format per lloses calcàries terciàries i crostes calcàries quaternàries sobre materials detrítics. En concret la zona en què es realitzarà l'homologació està dins d'una unitat formada per graves i llims, i se li conferixen característiques com ara permeabilitat alta, estabilitat de talussos baixa, vulnerabilitat d'aqüífers baixa.  
Segons la classificació de la FAO (1974) el tipus de sòl existent està format per fluvisòls. Són sòls desenrotllats sobre depòsits al·luvials el material original del qual el constituïxen depòsits, predominantment recents, d'origen fluvial, lacustre o marí. Es troben en àrees periòdicament inundades, a menys que estiguen protegides per dics, de planes al·luvials, cons fluvials i valls pantanoses. Estes planes s'han anat formant per l'acumulació de sediments erosionats de les cadenes muntanyoses de l'interior de la Comunitat Valenciana durant milers d'anys i actualment, encara que de forma esporàdica, continuen rebent aportacions periòdiques a partir dels episodis de riuades i inundacions. Tradicionalment són els sòls utilitzats com a zona d'horta i fruiters en la contornada dels nuclis urbans. Són sòls susceptibles d'aconseguir una elevada productivitat quan es donen circumstàncies d'adequada profunditat, topografies planes i textures equilibrades. Però també tenen limitacions i problemes derivats de la possibilitat de patir inundacions, elevada alçària de la capa freàtica, textures extremes i risc de salinitat.   
  
2. D'acord amb l'EsIA presentat, en l'àmbit d'actuació, no s'ha trobat cap espècie inclosa en els annexos I i II de l'Orde de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades. Com tampoc s'arreplega cap espècie del Catàleg Nacional d'Espècies Amenaçades (Reial Decret 439/1990, de 30 de març, BOE núm. 82 de 5 d'abril de 1992) actualitzat per les ordenes 29 agost de 1996, 9 de juliol de 1998, 9 de juny de 1999, 10 de març de 2000, 28 de maig de 2001, MAM/2734/2002, de 21 d'octubre, i MAM/1653/2003, de 10 de juny, publicades totes estes en el Boletín Oficial del Estado (BOE).  
Els terrenys objecte d'estudi estan formats per cultius principalment de cítrics i bresquilleres alguns dels quals es mantenen en actiu mentre que altres estan abandonats.  
Segons l'EsIA, a més de la presència de les espècies de cultiu, hi ha formacions de caràcter nitròfil, associades a estos cultius en producció o en procés d'abandó, i, d'altra banda, les formacions nitròfiles i halonitròfiles associades a tot tipus d'ambients com a la vora de camí, terrenys erms, etc., vegetació ruderal i viària. Atés el grau d'antropització, les espècies trobades solen ser d'àmplia distribució cronològica. És prou escassa i poc diversa.  
Cal destacar també la vegetació del llit del riu Magre, ja que este conforma un dels límits del polígon. És un riu sec la flora del qual es caracteritza per la presència de plantes de la família de les gramínies i altres com a baladres.  
No es troben en l'àmbit àrees forestals que hagen patit incendis a partir de l'entrada en vigor de la Llei 4/1992, de Sòl No Urbanitzable.  
  
3. Segons l'EsIA, la zona de cultiu està compresa en una àrea de cultius citrícoles i fruiters, per la qual cosa presenta una fauna constituïda per espècies adaptades a ambients fortament antropitzats.   
El catàleg presentat arreplega aquelles espècies que d'alguna manera o d'una altra es relacionen amb diferents ambients que es donen en la zona en general. Esta llista és una simple recopilació de noms en què s'assenyala la probabilitat de la seua presència en la zona o no. Per la qual cosa és molt bàsica i dóna poca informació sobre la fauna existent en el sector, perquè no assenyala en quins punts es pot trobar predominança de cada espècie ni com fan ús de l'àrea d'estudi, i s'assenyala si és espai vital, de nidificació o quins són els punts més freqüents de pas. Per tant, la informació a este respecte és insuficient, la qual cosa porta a una difícil valoració de la zona.  
En la llista presentada en l'EsIA com a fauna representativa de la zona i que pot estar afectada per l'actuació, no s'han trobat espècies amb algun tipus de protecció d'acord amb el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i es regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades, en el qual s'establixen categories i normes per a la seua protecció. L'EsIA no especifica l'afecció del projecte a estes espècies que apareixen en la llista.  
  
Segons el que s'ha vist en l'EsIA, no cal indicar la presència d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció, ni es troben en les àrees objecte d'estudi, cap de les espècies del Catàleg Nacional d'Espècies Amenaçades, Reial Decret 439/1990, de 30 de març.  
4. Per al subministrament d'aigua potable del sector industrial proposat es requerix un cabal d'aigua potable de 56,6 litres/s, els que proposa subministrar per mitjà de la utilització de pous de reg existents en la zona, els quals són:  
- Pou núm. 1: pou de la comunitat de regants, l'administrador del qual és el Sr. Vicente Adán Joares, situat en el Castell Alèdua, polígon 2 de Llombai, amb una capacitat de 4.000 l/min. Actualment bombament a la bassa a 300 metres de distància. Allí se situarà una planta potabilitzadora des d'on eixirà la nova infraestructura fins al polígon.  
- Pou núm. 2: el Castellar, polígon 2, a 1,5 km de distància amb 4.500 l/min, connectat a la mateixa bassa que el pou anterior. També pertany a la comunitat de regants.  
- Pou Navarro: situat en la partida d'Escondella en el terme municipal d'Alfarp, amb una capacitat de 17.000 l/min segons l'EsIA, la superfície prevista de sòl urbanitzable industrial és de 53.2 ha, cosa que suposa un cabal d'aigua potable a subministrar de 56,6 litres/s, és a dir, un consum previst de 210.600 m³/any. En l'actualitat, els sòls objecte d'homologació són sòls cultivats en regadiu amb una dotació aproximada anual de 5.500 m³/ha/any, la qual cosa suposa un consum actual de 289.575 m³/any. Per tant, segons la documentació aportada, el consum d'aigua del sector industrial seria menor que el consum actual per a reg, amb una diferència de 78.975 m³/any.  
Es presenta la sol·licitud realitzada a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer amb data 24 de maig de 2005 per a obtindre un informe regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació de Territori i Protecció del Paisatge, sobre disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en l'ordenació. Destacar que fins a la data no s'ha rebut el mencionat informe.  
No es presenta la sol·licitud ni el certificat de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la concessió d'aigües subterrànies del pou núm. 1 de la comunitat de regants, del pou núm. 2 el Castellar i del pou Navarro (excepte proveïment) per a ús industrial, d'acord amb l'article 59 i següents de la Llei d'Aigües; article 104 i següents i concordants del reglament domini públic hidràulic. S'entén que actualment l'ús de l'aigua d'estos pous és el de reg no d'ús industrial, per tant, haurà de tindre resolt l'expedient administratiu que necessita la Llei d'Aigües, per a poder disposar d'estos subministraments.  
Per tant, s'haurà d'obtindre l'informe de la Confederació Hidrogràfica Xúquer de disponibilitat d'estes, a més de tindre resolt els tràmits administratius per al canvi d'ús dels esmentats pous, exigits per la legislació d'aigües, així com tindre resolta la falta d'infraestructures necessàries per a connectar els pous ja existents amb les xarxes de subministrament corresponents.  
Per a l'evacuació d'aigües pluvials i residuals es projecta una xarxa separativa que conduirà les residuals fins a la nova EDAR que s'haurà de construir i que es projecta al costat del polígon en el terme municipal d'Alfarp (homologació sector industrial Alfarp, expedient conjunt 34/6783-NRW). La capacitat d'esta EDAR haurà de respondre com a mínim a una demanda de 2.500 m³/dia.  
Revisada la documentació de l'expedient 34/5101-KIZ, en el pla núm. 0.2 xarxa primària, pertanyent al document d'homologació modificativa del sector industrial d'Alfarp (València), s'observa que l'EDAR se situa en l'extrem sud-oest del sector junt amb el riu Magre i a la carretera CV-520. A més, s'observa que no es presenta projecte de l'EDAR del polígon industrial conjunt, amb la qual cosa, no es disposa d'informació sobre:  
- Les característiques tècniques de la mencionada EDAR.  
- Característiques de l'abocament generat (paràmetres de l'abocament).  
- Punts d'abocament.  
-Tipus de dispositiu controlador d'abocament que es va a instal·lar  
- Estudi hidrogeològic per a abocament d'aigües procedents de l'EDAR a domini públic  
Cal recordar que l'abocament d'aigües residuals necessita autorització administrativa prèvia de l'organisme de conca competent (article 100 del text refós de la Llei d'Aigües). D'altra banda, per a la reutilització de l'efluent es requerix autorització o concessió atorgada per esta Confederació.  
D'altra banda, es presenta l'informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) de 18 de maig de 2006, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració del Marquesat per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel sector industrial de Llombai. Del mencionat informe s'extrau que l'EDAR del Marquesat dóna servici als municipis d'Alfarp, Catadau i Llombai i està dissenyada per a tractar 1.875 m³/dia. En l'actualitat l'influent és de 1.078 m³/dia.   
Com el cabal generat previst per l'actuació és de 1.724 m³/dia, se supera la capacitat de l'EDAR del Marquesat amb la qual cosa, l'esmentat informe conclou que si no es construïx una EDAR pròpia i es pretén connectar el sistema públic de sanejament, hauran d'executar-se les actuacions d'ampliació i millora de la planta previstes per a poder efectuar la connexió efectiva i poder tractar el nou cabal generat.   
Cal destacar que en el II Pla director de Sanejament d'Aigües de la Comunitat Valenciana es preveuen actuacions d'ampliació i millora. S'haurà d'obtindre informació sobre que s'augmentarà la capacitat de la planta i amb això es permetrà la recepció i el tractament de majors cabals dels actuals.  
5. Segons l'EsIA, el clima de Llombai es troba en la zona D, denominada clima de la franja de transició. Este comprén la zona entre la plana litoral septentrional, les muntanyes del NW i l'altiplà Requena-Utiel. En allunyar-se del Mediterrani disminuïx el màxim de la tardor, s'incrementa el màxim secundari de la primavera per la major incidència dels fluxos del W i disminuïx la sequera estival per l'augment de les tempestats.   
Les temperatures mitjanes disminuïxen respecte a la costa per la major altitud, però tant les oscil·lacions tèrmiques diàries com les anuals augmenten, i la mitjana anual del municipi és de 17,7º C, i són juny i juliol els mesos més càlids (25º C) i gener el mes més fred (5º C).   
  
Els totals pluviomètrics anuals oscil·len al voltant dels 550 mm de mitjana. S'observa una època de sequera a l'estiu i s'aconseguix el màxim en juliol amb menys de 20 mm de precipitació. De setembre a desembre la precipitació és més elevada, i és novembre el mes més plujós que aconseguix una precipitació de 88 mm.  
6. Quant a la hidrologia superficial, el polígon industrial proposat limita per l'oest amb el llit del riu Magre, i està travessat per la séquia d'Alèdua.  
A causa de l'ocupació del sòl es passara d'un terreny agrícola a una superfície urbanitzada, la qual cosa implica la pavimentació i l'asfaltat de la majoria del sòl, i suposa una pèrdua de la permeabilitat del terreny i, per tant, una disminució de la humitat del sòl, la qual cosa serà perjudicial tant per a les zones que s'inclouen en el sector com per a les adjacents. Açò implica que la séquia, i les seues ramificacions, reben major aigua d'escolament en l'època de pluja.  
D'altra banda, per a l'eliminació de les aigües pluvials del sector l'evacuació al riu Magre, s'haurà d'obtindre l'autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament a l'actuació, per a l'abocament de les aigües pluvials (article 9 del Reglament de Domini Públic Hidràulic, Reial Decret 849/1986).  
A més, respecte a la séquia d'Alèdua, que travessa el sector proposat, s'haurà de garantir el reg de parcel·les situades fora del sector, per això, l'esmentada infraestructura de reg haurà de ser entubada, soterrada o conservada, al seu pas pel sector.  
Respecte al risc d'inundabilitat, cal destacar que l'àmbit de la zona d'estudi està afectat amb risc nivell 1 per la zona VC29: con del riu Magre, segons el PATRICOVA. Es tracta de tota la zona del sector que limita per l'oest amb la ribera del riu Magre.  
El promotor presenta, en la seua documentació, un estudi d'inundabilitat i una posterior addenda al dit estudi esmenat les deficiències trobades pels tècnics de Conselleria i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
El segon informe del Servici d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de 4 de juny de 2007, està basat en el contingut de l'estudi d'inundabilitat de l'homologació modificativa del sector industrial del terme municipal de Llombai i en l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, conclou amb l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat subsumida en la de l'instrument de planejament que habilita l'actuació (Pla Parcial), i haurà de complir unes condicions, les quals seran de compliment obligatori i formaran part de les condicions que s'establixen en el punt segon d'esta declaració d'impacte ambiental.  
  
D'altra banda, en el moment que l'actuació afecte domini públic hidràulic i/o zona de policia o a la possible incidència en el règim de corrents, haurà d'ajustar-se al que establix la normativa vigent (text refós de la Llei d'Aigües i la resta de disposicions que la despleguen), igualment s'haurà d'obtindre autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, així com si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
7. Respecte a les infraestructures de transport, el nou polígon proposat afectarà la carretera CV-520 pel fet que la xarxa primària de connexió a este polígon constarà d'una rotonda que s'ubicarà en esta carretera i que donarà accés a través d'un vial primari intern als 2 sectors del polígon (Alfarp i Llombai, els dos en tramitació).   
També, el sector estarà afectat per la futura autovia CV-50, el traçat de la qual circularà pel límit est del sector.   
Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, així com la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, i d'Organització de la Generalitat Valenciana.  
8. L'instrument de planejament proposat afecta el camí ramader denominat sendera del camí de València, amb una amplària legal de 20,89m, i que constituïx precisament el seu límit pel sud. D'altra banda, el camí ramader denominat canal Reial d'Aragó, amb una amplària legal de 75,22 m, discorre paral·lela a l'eix del riu Magre. Encara que no penetra en el sector, discorre paral·lel a este i, per tant, s'haurà de respectar el seu domini públic.  
La proposta haurà de complir tots els requisits exigits per l'article 12 de la Llei 3/95, que tracta de les modificacions del traçat de les vies pecuàries com a conseqüència d'una nova ordenació territorial. Així mateix, es mantindrà l'amplària legal de les vies pecuàries afectades, establida en 20,89 i 75,22 metres en el tram previst. A més, s'haurà de respectar el caràcter de domini públic dels camins ramaders, ja que la seua superfície no computa als efectes de compliment d'estàndards urbanístics.  
9. L'EsIA no presenta un estudi acústic. S'hauran d'incorporar a l'EsIA mesures correctores per a corregir els efectes provocats per la maquinària i la resta d'elements que poden provocar algun tipus d'alteració del nivell sonor de la zona en la fase d'execució del projecte. A més, hauran de realitzar, a càrrec del promotor, les oportunes mesures correctores per a evitar l'impacte acústic negatiu sobre els sectors industrials previstos. Estes mesures hauran d'establir-se també en el Programa de Vigilància Ambiental.   
L'EsIA no integra en la seua documentació un estudi d'ordenació i protecció del paisatge, es fa referència a l'afecció sobre el paisatge per mitjà del punt 4.1.4 paisatge (pàgines de la 34 a 35 de l'EsIA) pertanyent, al punt 4 inventari ambiental i descripció de les interaccions ecològiques clau (pàgina 23 de l'EsIA). Segons la documentació referida, el paisatge serà el factor que patirà més impacte desfavorable, a causa de l'eliminació d'un paisatge agrícola i l'aparició d'un paisatge industrial. L'efecte sobre el paisatge ocorrerà tant en la fase de construcció com en la de funcionament per l'aparició d'edificacions, persones, vehicles etc., i serà irreversible. L'impacte sobre el paisatge serà perjudicial, d'intensitat alta, d'extensió total o generalitzada, d'efecte immediat, permanent i irreversible.  
D'altra banda, hi ha un informe del Servici de Suport Tècnic de la Direcció General d'Ordenació del Territori de 22 de desembre de 2006, sobre l'estudi del paisatge de l'homologació modificativa del sector industrial del municipi de Llombai (València), el qual conclou que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'adjunte l'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal emetre un informe respecte d'això per este Servici.  
10. Segons l'EsIA, en l'àmbit d'estudi no es troba cap jaciment arqueològic o paleontològic, o cap d'element etnològic, localitzat en l'àmbit sobre els sòls que es reclassifiquen i passen de ser sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable.  
S'aporta l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, resultat de preveure en l'EsIA estes actuacions realitzades, els resultats i el programa de vigilància i/o mesures correctores respecte d'això. En el dit informe es destaca la localització en l'àmbit de diversos elements etnològics: el molí d'Alèdua, la xarxa de séquies i els murs de pedra seca. En l'informe s'aprova l'actuació, sempre que, es complisca amb les mesures següents:   
  
- El molí d'Alèdua: no estarà afectat ja que el solar que ocupa quedarà inclòs en la zona verda prevista, i s'haurà de mantindre part del seu entorn i, fins i tot, el seu sistema hidràulic per a poder posar-lo en funcionament o després d'una posada en valor del dit molí. Igualment, la proposta de catalogació i documentació es considera encertada, i s'haurà de presentar la fitxa de l'esmentat element seguint el model de fitxa de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus.  
  
- La xarxa de séquies: sobre estes sí que hi haurà una afecció directa i es proposa la documentació del dit sistema hidràulic. Quant a la séquia d'Alginet, només estarà afectada parcialment i es procedirà a la canalització, i es proposarà el seu estudi i la recuperació dels elements de carreu de les preses d'aigua. En el moment de posada en marxa del projecte s'haurà de comunicar a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus l'extracció d'estos carreus per a poder resoldre sobre el museu depositari.  
- L'arquitectura de pedra seca, ribassos o marges: l'informe proposa la utilització de dita tècnica per a la realització dels bancals de les zones verdes enjardinades que genere el nou sector industrial.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els quals siga preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana. i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2. m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'Avaluació de l'Impacte Ambiental.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li aplique, la modificació de les NNSS homologació sector industrial de Llombai (València), sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i supeditat al compliment de les condicions establides en el segon punt d'esta declaració.  
  
  
Segon  
Se supedita l'aprovació definitiva a què es reflectisca en les fitxes de planejament i gestió del sector les condicions següents:  
1. Abans de l'inici de l'execució de les obres haurà d'acreditar, davant d'esta Conselleria, la disponibilitat i compatibilitat dels recursos hídrics necessaris per a garantir el subministrament que generarà el desenrotllament previst.  
2. L'Ajuntament, com a administració competent, haurà de verificar el compliment de les mesures correctores proposades en l'estudi d'inundabilitat i l'establida en l'article 30 de la normativa del pla referent a què l'ordenació detallada del sòl urbanitzable del sector industrial A-1, limítrof amb el llit del riu Magre, haurà de disposar de terrenys destinats a espais lliures i zona verda públiques al llarg de tota l'extensió. Els mencionats espais lliures i zones verdes hauran de complir les condicions dimensionades exigides per als jardins per la legislació urbanística aplicable. El tractament i enjardinament serà l'adequat al seu caràcter inundable i de suport d'un ecosistema ripari. En cap cas es podran computar com a zona verda els terrenys ocupats pel llit.  
  
3. Abans de l'aprovació definitiva d'esta Conselleria, el promotor haurà de presentar, en el Servici d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge els plans d'ordenació del sector SUD A-1 junt amb l'annex de la xarxa de drenatge del projecte d'urbanització del sector industrial, que haurà de preveure la construcció d'uns canals de protecció en les zones SUD A-2 i A-1 Alfarp que arrepleguen les aigües del drenatge transversal de la futura autovia CV-50, provinents dels barrancs d'Antoní la Sardinera, del Castell i de la senda l'Estepar, així com la canalització del barranc de la Creueta i adequació de la desembocadura, d'acord amb els cabals obtinguts en l'estudi d'inundabilitat.  
  
4. D'acord amb l'article 59 i següents de la Llei d'Aigües; article 104 i següents i concordants del Reglament Domini Públic Hidràulic, haurà d'iniciar-se la sol·licitud davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'autorització de concessió d'aigües subterrànies dels pous per a ús industrial i reg, i l'execució del projecte quedarà condicionada a l'obtenció favorable de l'esmentada autorització. En el cas que la dita autorització fóra desfavorable, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
5. No es donaran les llicències d'activitat a les indústries fins que no estiga executada i la llista per al funcionament la nova EDAR projectada en el polígon industrial adjunt en el terme municipal d'Alfarp, situada en l'extrem sud-oest de l'esmentat sector, pegada al riu Magre i a la carretera CV-520.  
6. Haurà de tindre resolt el corresponent expedient d'autorització d'abocament de l'efluent de la depuradora i de les aigües pluvials al riu Magre (article 100 del text refós de la Llei d'Aigües) i la complementària autorització o concessió per a la reutilització del dit efluent, abans de l'aprovació definitiva per esta conselleria. Estan prohibits els abocaments al barranc sense depuració prèvia.  
7. L'abocament generat pel desenrotllament urbanístic haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.  
8. Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de la futura CV-50 i de la carretera CV-520, exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, així com la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, i d'Organització de la Generalitat Valenciana.  
9. L'homologació haurà de complir tots els requisits exigits per l'article 12 de la Llei 3/95, de 23 de març, de Camins Ramaders, que tracta de les modificacions del traçat dels camins ramaders com a conseqüència d'una nova ordenació territorial. Així mateix, es mantindrà l'amplària legal dels camins ramaders afectats, establida en 20,89 metres per a la sendera del camí de València i 75,22 metres per al canal Reial d'Aragó. A més, s'haurà de respectar el caràcter de domini públic dels camins ramaders, ja que la seua superfície no computa als efectes de compliment d'estàndards urbanístics.  
10. La xarxa d'aigües pluvials del sector haurà de travessar un separador de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.  
11. L'Ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
12. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i s'indicarà, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'esta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat, s'exigiran a les empreses els certificats que acrediten l'entrega dels residus generats a empreses gestores autoritzades.  
  
13. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'amuntegament dels materials a utilitzar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
14. Seran de compliment obligatori les condicions imposades en l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de 7 de maig de 2007, respecte dels elements etnològics que estaran afectats per l'actuació.  
15. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les infraestructures de reg, canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'este. La séquia d'Alèdua haurà de ser entubada, soterrada o conservada, al seu pas pel sector.  
16. Qualsevol desviació o alteració haurà de tindre l'autorització de la comunitat de regants propietària o, en tot cas, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.  
17. Per a l'adequació de la zona verda s'haurà d'utilitzar terra adequada, en cap cas residus, i espècies vegetals autòctones que no requerisquen gran quantitat d'aigua per a la seua subsistència. Estes espècies hauran d'utilitzar-se igualment en la restauració dels possibles talussos naturals que s'executen amb motiu de la urbanització.  
18. En el cas que els cultius limítrofs estiguen afectats durant les obres d'edificació, s'hauran de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'estos.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
  
València, 17 de desembre de 2007. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el servici d'avaluació d'impacte ambiental  
Expedient: 75/3927-NRF.  
Títol: Pla Parcial modificatiu del sector SUBLE PPT1 de Guadassuar.  
Promotor: Ajuntament de Guadassuar.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Guadassuar i CTU.  
Localització: terme municipal de Guadassuar, partida Boquera.  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
El projecte té com a objecte la revisió i la modificació del planejament vigent pel Pla General de Guadassuar, revisat el febrer de 2000, a fi de reclassificar el sector de sòl no urbanitzable de reserva REIC, és a dir, amb prohibició d'implantació d'actuacions a l'empara de DIC, a sòl urbanitzable d'ús terciari.  
  
  
  
El Pla Parcial proposa la modificació del planejament següent: / El Plan parcial propone la siguiente modificación del planeamiento:  
  
El sector proposat comprén una superfície total de 173.106,38 m² i el seu àmbit d'actuació són els terrenys romanents que hi ha entre el sòl urbà consolidat de Guadassuar, la séquia Reial del Xúquer, l'antiga CV-50 i la nova variant de la CV-50.  
Per mitjà del Pla Parcial modificatiu es pretén la reclassificació els terrenys situats dins dels límits següents:  
- Límit nord: séquia Reial del Xúquer.  
- Límit sud: sectors industrials SUBLE PPI1, ARI1, EUI1 i SUBLE PPI2, ARI2, EUI2, este últim en execució. Nucli urbà.  
- Límit est: antiga carretera CV-50, carretera de Chiva, actualment forma part de la trama urbana.  
- Límit oest: carretera CV-50, Chiva-Tavernes de la Valldigna.  
El promotor justifica la necessitat de l'actuació basant-se en els arguments següents:  
- Disposar de sòl d'ús terciari urbanitzat, que per la seua situació geogràfica presenta una elevada aptitud per a la implantació de nous servicis, tant per a satisfer les demandes de les indústries de la zona donada les immillorables condicions d'accessibilitat de la seua localització.  
  
- Preveure les possibilitats d'expansió del nucli de població de Guadassuar, cap a una zona residual d'ús agrícola, que queda estrangulat per tres infraestructures importants, citades anteriorment.  
- La nova classificació de sòl terciari té una perfecta compatibilitat amb l'ús industrial del sòl que és limítrof a este i que està ja parcialment desenrotllat.  
- Desenrotllar la zona verda que per normativa ha de ser objecte de cessió, de manera conjunta a l'enjardinament de la zona de reserva de viari que la legislació sectorial de carreteres obliga. D'esta manera, es pretén definir una estructura que gaudi de l'equilibri just entre edificabilitat i espais lliures, que sàpia donar continuïtat a la trama urbana existent; amb creació d'una zona que, per la seua qualitat i singularitat, contribuïsca a millorar l'oferta d'ús terciari, amb vista a millorar la competitivitat del municipi de Guadassuar.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El municipi de Guadassuar està enclavat en el centre de la comarca de la Ribera Alta, província de València, prop de la confluència dels rius Xúquer i Magre. Limita al nord amb els termes municipals de Tous, l'Alcúdia, Carlet i Alginet; a l'est amb el terme d'Algemesí; al sud amb els d'Alzira, Massalavés, Montortal i Rosaleny de Benimodo; i a l'oest amb el de Tous.  
- Planejament vigent i proposat  
La classificació del sòl en el terme municipal segons el Pla General de 1997, revisat i refós en el 2000, es resumix en la següent taula.   
  
- Ordenació prevista i usos  
D'acord amb el Pla Parcial modificatiu del sector SUBLE PPT1 i l'estudi d'impacte ambiental presentat sobre este, s'articula un sector no previst en el planejament vigent d'ús terciari, amb una superfície total xifrada en 173.106,376 m²s (dels quals 8.190,722 m² corresponen a xarxa primària adscrita al sector com a reserva de viari corresponent a l'autovia CV 50 Alzira-l'Alcúdia) en la qual es donen els paràmetres urbanístics següents:  
  
  
  
L'edificabilitat que s'assigna al sector en el Pla Parcial, seguix les directrius marcades en el Pla General de Guadassuar. Amb eixa edificabilitat s'obtenen els estàndards legals de dotació que ha de complir l'ordenació prevista. Així doncs, s'obtenen les superfícies següents:  
Dotació de xarxa secundària  
Zona verda ZV=24.758,25 m²s (15,01%>10%)  
Xarxa viària RV + AV =42.920,80 m²s (26,02%>26%)  
Total de superfície de sòl net = 97.236 m²s  
S'establix l'ús característic del sector com a ús terciari, i queda la qualificació següent:  
  
  
  
3. Alternatives  
Per a l'estudi de possibles alternatives, el promotor es regix pel que establix l'estudi d'impacte ambiental que s'adjunta al Pla General de Guadassuar en el qual es distingixen 8 unitats ambientals en el terme municipal, i s'establix per a cada una d'estes una jerarquització dels usos.   
El promotor tria els terrenys classificats en el Pla General com a sòl no urbanitzable REIC, per dos raons fonamentals:  
- El sòl urbanitzable està esgotat en el municipi.  
- Sent l'ús predominant el terciari la ubicació més adequada seria la unitat ambiental 4 (zona periurbana) atesa la seua proximitat al nucli urbà. Dins de la UA 4, el promotor considera la zona que queda a l'oest del nucli urbà la més idònia pel menor impacte produït, les excepcionals Condicions d'accessibilitat.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
Amb data 8 de març de 2006 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València va remetre l'estudi d'impacte ambiental, expedient administratiu i projecte relatiu al Pla Parcial modificatiu del sector SUBLE PPT1 del municipi de Guadassuar, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en els periòdics Levante i Las Províncias de 20 de juny de 2005 i en el DOGV núm. 5.033, de 22 de juny de 2005.  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions a l'alternativa ni cap alternativa en competència, segons el certificat de l'Ajuntament que inclou l'acord del Plenari de 21 de desembre de 2005.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 11 de setembre de 2006 s'emet requeriment de documentació, per part d'este servici, a la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València, a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:  
  
1. D'acord amb l'article 18 del Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), haurà de presentar un estudi d'inundabilitat aprovat per la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori, amb un informe previ de l'organisme de conca competent.  
El dit estudi d'inundabilitat haurà de completar-se amb el que establixen les conclusions de l'informe sobre l'estudi d'inundabilitat relatiu al Pla Parcial de Millora modificatiu del sector PPT1 de Guadassuar (València) de 19 de juliol de 2006, emés pel Servici d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori iHabitatge.  
2. D'acord amb l'article 245 del Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del Domini Públic Hidràulic, que desplega els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, autorització de l'organisme de conca competent per a l'abocament de les aigües pluvials a llit públic o xarxa de séquies existent.  
3. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques en l'entorn de l'actuació, haurà d'obtindre's l'informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.  
En contestació a este requeriment:  
Amb data 30 d'octubre de 2006, la Direcció Territorial de València remet l'annex a la memòria de l'EsIA i l'annex de memòria de prospecció arqueològica.  
Amb data 22 de febrer de 2007 l'Ajuntament de Guadassuar remet la documentació complementària, composta per estudi d'inundabilitat, autorització de la séquia Reial del Xúquer, sol·licitud a patrimoni.  
Amb data 11 d'abril de 2007, Ennia Ingeniería, SL, remet una còpia de l'informe de patrimoni i l'estudi de prospecció arqueològica  
Sol·licitud d'informes sectorials  
1. Informe del Servici d'Ordenació Territorial de 17 de juliol de 2006, en relació amb el risc d'inundació del Pla Parcial modificatiu del sector SUBLE PPT1 Guadassuar (València), el qual conclou el següent:  
«L'àmbit d'actuació urbanística està afectat per risc d'inundació 6 del PATRICOVA.   
L'estudi elaborat pel CEDEX per encàrrec de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer es basa en el pla global davant de les inundacions en la ribera del Xúquer, està fet a escala 1:2000, i es delimita amb més precisió la zona de risc que la realitzada en el PATRICOVA, i tal com ho establix l'article 15 de la normativa del pla, els riscos d'inundació es determinaran a partir d'estudis oficials i plans aprovats per la Generalitat o per un organisme de conca.  
En els documents aportats, s'afirma la no inundabilitat del sector, encara que no s'inclou la cartografia del CEDEX que justifique que no hi ha risc d'inundació. Documentació que haurà d'aportar-se si es vol eludir l'estudi d'inundabilitat en l'àmbit del Sector PPT1».   
   
2. 2n informe del Servici d'Ordenació Territorial de 19 de juliol de 2006, sobre l'estudi d'inundabilitat relatiu al Pla Parcial de millora modificatiu del sector PPT1 de Guadassuar (València), el qual conclou el següent:  
«Conclusions:  
Vist el contingut de l'estudi d'inundabilitat del Pla parcial modificatiu sector PPT1 de Guadassuar i l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, es considera que no és procedent la seua aprovació en no estimar suficientment complides les previsions del PATRICOVA.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment es considera necessari que el tècnic redactor de l'estudi d'inundabilitat complete este en els termes següents:  
Haurà d'analitzar-se la incidència que pot tindre en els resultats de l'estudi les inundacions produïdes pel riu Magre ja que la cartografia de risc d'inundació en la ribera del Xúquer no inclou la delimitació del risc del riu Magre, fet que, d'altra banda, sí que arreplega el PATRICOVA.  
  
En l'estudi s'hauran de preveure totes les infraestructures existents i justificar, com establix l'article 13 de la normativa del Pla, que amb l'actuació urbanística no es produïx un increment significatiu del risc d'inundació que poguera afectar tercers aliens al desenrotllament previst».  
3. Resolució de la directora general d'Ordenació Territorial de 13 de novembre de 2007, en la qual es resol aprovar l'estudi d'inundabilitat relatiu al Pla Parcial de Millora modificatiu del sector PPT1 de Guadassuar (València), en considerar-se suficientment complides les previsions contingudes en el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). A més, s'indica que s'haurà d'obtindre autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, així com si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
4. Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de 2 d'abril de 2007, patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, el qual conclou el següent:  
  
«Per la qual cosa, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels servicis tècnics, s'emet informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, l'estudi d'impacte ambiental del Pla Parcial de Millora modificatiu del sector PPT1 de Guadassuar (València) visat pel Col·legi d'Enginyers de Camins, Canals i Ports de València de 02.02.06».  
5. Informe del servici de suport tècnic de la Direcció General d'Ordenació del Territori de 21 de desembre de 2006, sobre l'estudi del paisatge del Pla Parcial de Millora sector SUBLE PPT1 de Guadassuar (València), el qual conclou el següent:  
«...En conclusió cal informar que l'objecte del present informe és la Pla Parcial de millora sector SUBLE PPT1 de Guadassuar (València), el tràmit d'informació pública del qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, i, per tant, no és exigible, de conformitat amb l'anteriorment assenyalat, l'estudi d'integració paisatgística, sense perjuí que, tal com s'ha indicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant.  
Per això, s'emet el present informe en contestació a la sol·licitud d'eixe Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, i s'assenyala que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'adjunte l'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal emetre un informe respecte d'això per este servici».  
6. Informe de l'entitat de sanejament d'aigües (EPSAR) de 30 de maig de 2005, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Guadassuar per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla Parcial de Millora sector SUBLE PPT1 de Guadassuar (València), el qual conclou dient: «...Esta entitat de sanejament informa la viabilitat del tractament en l'EDAR Guadassuar de les aigües residuals generades pel desenrotllament del Pla Parcial de Millora sector SUBLE PPT1 de Guadassuar (València) sempre que es complisquen les condicions següents:...». Entre els quals cal destacar: «...l'abocament generat pel desenrotllament urbanístic de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament d'aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent».  
7. Certificat de l'empresa GIRSA com a titular de la gestió de la planta de tractament de RSUs de Guadassuar, 059/V/RNP/CV, de 23 d'agost de 2005, que certifica que l'esmentada planta de tractament té capacitat suficient per a la gestió dels gestió dels residus urbans, que puguen generar-se en un futur com a conseqüència del desenrotllament urbanístic del sector terciari SUBLE PPT1 AR1 UE1 en el polígon 7 de rústica del terme municipal de Guadassuar amb motiu del nou instrument d'ordenació que es preveu per les normes urbanístiques subsidiàries en tramitació per a la seua aprovació.  
8. Autorització de la Junta de Govern de la séquia Reial del Xúquer de 2 de gener de 2007, per a l'abocament de les aigües pluvials generades pel Pla Parcial de Millora sector SUBLE PPT1 de Guadassuar (València) al llit de la séquia del Rec Nou. Esta autorització està condicionada, i es destaca la condició general segona que determina que: «...Esta autorització no suposa ni exclou les que puguen ser necessàries de l'administració central, autonòmica o local, del requisit de les quals no està eximit el sol·licitant. Independentment de la present autorització i per a l'entrada en vigor d'esta, l'interessat haurà d'obtindre prèviament de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer l'autorització administrativa complementària, de la qual haurà de remetre una fotocòpia a les oficines de la comunitat.   
9. Informe de l'empresa EGEVASA com a gestor del sistema de proveïment en alta de les poblacions de Guadassuar i l'Alcúdia de 2 d'agost de 2007, sobre suficiència de subministrament d'aigua potable per a absorbir la demanda generada pel Pla Parcial de Millora sector PPT1 de Guadassuar, el qual conclou que des de l'actual infraestructura hidràulica de la població, en l'actualitat és viable assumir l'increment previst.   
Afeccions legals  
1. Després de les consultes de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, inventari forestal de la CV, CTV i xarxa natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
2. PATRICOVA  
D'acord amb el PATRICOVA i consultada la seua cartografia, el sector objecte d'estudi està classificat com a zona d'inundació amb un risc nivell 6.   
Haurà d'atendre's a tot el que establix la normativa del PATRICOVA.  
3. Camins ramaders pecuàries  
No hi ha camins ramaders que poden estar afectats per l'actuació proposada.  
4. Rambles i llits  
En el projecte es pretén abocar les aigües pluvials a la xarxa de pluvials, llit públic o xarxa de séquies.  
Haurà d'obtindre els permisos i les autoritzacions pertinents per a l'abocament, tal com s'establix en el Reial Decret Legislatiu 1/01, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües i el Reial Decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del Domini Públic Hidràulic que desplega els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/85, de 2 d'agost, d'Aigües.  
5. Jaciments arqueològics.  
Segons l'EsIA no hi ha jaciments arqueològics o paleontològic, o d'algun element etnològic.   
Es presenta l'informe favorable a l'EsIA als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
6. Infraestructures de transport.  
El sector limita en el seu marge oest amb l'autovia autonòmica CV-50 Alzira-l'Alcúdia, per tant, està subjecte al compliment de la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana.   
Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, així com la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, i d'Organització de la Generalitat Valenciana.  
7. Infraestructures de transport energètic  
El sector proposat inclou una línia aèria d'alta tensió (220 kV) que ho creua pel nord d'est a oest i una altra línia aèria de mitjana tensió (20 KV) que el travessa de nord-oest a sud, per tot el límit oest pegat a l'autovia CV-50 Alzira-l'Alcúdia.  
Per a la línia d'alta tensió, s'establix una separació de 10 m en projecció horitzontal des dels cables exteriors de la instal·lació fins a l'edificació més pròxima que és l'illa TER I, amb la qual cosa es complix el Reial Decret 3151/1968, de 28 de novembre, pel qual s'aprova el reglament de línies elèctriques aèries d'alta tensió que en l'article 35.2 definix les distàncies mínimes a construccions, edificacions i zona urbana.  
La línia de mitjana tensió es pretén soterrar estudiant el millor traçat, amb l'acord previ amb la companyia subministradora sobre els nous traçats. Hi ha actualment diverses línies elèctriques que creuen el sector, una d'estes és una línia d'alta tensió.  
Haurà d'atendre's, pel que fa a les distàncies mínimes a edificacions, construccions i zones urbanes, al que establix la Llei 54/1997, de 27 novembre, del Sector Elèctric, així com al reglament de línies elèctriques d'alta tensió i a la resta de legislació que se li aplique.  
  
Consideracions ambientals  
El projecte preveu la urbanització d'un sòl amb elevada capacitat agrològica, l'activitat agrícola de la qual en l'actualitat és elevada, i es produïx, d'esta manera, una ocupació de sòl amb potencial agrícola destacat.  
La vegetació natural d'estos sòls ha desaparegut per l'ús agrícola d'estes parcel·les. S'han substituït per cultius principalment de cítrics i fruiter (caqui majoritàriament), amb presència d'espècies vegetals associades a estos cultius. Destacar que en l'actualitat la majoria dels camps de cultiu presents estan en estat d'abandó.  
  
La fauna associada presenta les característiques de les zones de cultiu fortament antropitzades, a més d'estar pegada al nucli urbà, formades per espècies poc sensibles a les modificacions del medi provocades per l'activitat humana.   
L'àmbit objecte d'estudi està afectat per risc d'inundació nivell 6 segons el PATRICOVA. El sector està afectat per les zones: VC28: inundació massiva del riu Xúquer, classificada de risc 1,2, 3 i 5, la VC30: barranc de Benimodo (riu Sec), amb risc 1, 3 i 6, i VC29: con del riu Magre, classificada de risc 1, 3 i 6, que és la que afecta directament el sector de l'estudi amb risc 6 segons el PATRICOVA. S'adjunta estudi d'inundabilitat relatiu al Pla Parcial de Millora modificatiu del sector PPT1 de Guadassuar i una posterior addenda a este, el qual és aprovat per la Resolució de la directora general d'Ordenació Territorial de 13 de novembre de 2007, en considerar-se suficientment complides les previsions contingudes en el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
  
Respecte a la hidrologia superficial, en l'EsIA es considera que la nova ordenació i ús del sòl plantejats poden alterar la xarxa superficial de drenatge i el seu funcionament hidrològic. La xarxa de reg queda interceptada per la línia de delimitació del sector, en el projecte d'urbanització s'haurà de tindre present la servitud a mantindre i donar solució per mitjà de la reposició de séquies i es dissenya el traçat més adequat i dimensionat per a continuar donant servici a aquells que el tenien.  
  
Per tot això, serà necessària la reposició per part de l'urbanitzador de tots els servicis i infraestructures de regs afectats i funcionalment necessaris. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'este. Qualsevol desviació o alteració de les dites instal·lacions haurà de tindre l'autorització de la comunitat de regants o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.  
El projecte planteja abocar les aigües pluvials al llit de la séquia Reial del Xúquer que transcorre pel límit nord del sector. A este respecte, el promotor presenta autorització de desaigüe als llits de la comunitat de regants de la séquia Reial del Xúquer de València, en el qual es concedix el dret d'aqüeducte de les aigües pluvials que s'haurà de canalitzar a la séquia del Rec Nou. Independentment d'esta autorització i per a l'entrada en vigor d'esta, l'interessat haurà d'obtindre prèviament l'autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament de les aigües pluvials i remetre una còpia a la Junta de Govern de la séquia Reial del Xúquer.  
Respecte a la hidrologia subterrània, el sector està situat en l'àmbit de la unitat hidrogeològica de la plana de València sud. La fàcies hidroquímica de la seua aigua és bicarbonatada càlcica, i es detecten elevats continguts en sulfats i nitrats, relacionats amb les pràctiques agrícoles que es realitzen en la zona. Cal destacar que per a la zona que ocupa el sector, la vulnerabilitat davant de la contaminació de l'aqüífer és alta a causa de l'alta permeabilitat per porositat intergranular dels materials quaternaris.   
Segons l'EsIA, ateses les característiques citades anteriorment, es consideren desaconsellables els usos urbanístics industrials i residencials intensius, així com l'agrícola intensiu. L'ús predominant del sector proposat és el terciari de servicis, i estan prohibits el residencial i l'industrial, i s'inclouen, entre les obres a realitzar, la canalització de les aigües negres generades fins a l'EDAR de Guadassuar, amb capacitat per al tractament, segons informe de l'EPSAR de 30 de maig de 2005. Per tant, donant una adequada solució al sistema d'evacuació i depuració de les aigües residuals generades i dels residus sòlids urbans, no són previsibles efectes significatius, i es garantix la no-afecció de l'aqüífer present.  
Segons l'EsIA (punt 5.9 recursos bàsics i infraestructures existents), el proveïment d'aigua potable del sector es realitzarà amb la captació procedent del pou de proveïment municipal, situat en la plaça Reginaldo Barberá Jornet de Guadassuar. A este respecte, es presenta un informe de l'empresa EGEVASA com a gestor del sistema de proveïment en alta de les poblacions de Guadassuar i l'Alcúdia de 2 d'agost de 2007, sobre suficiència de subministrament d'aigua potable per a absorbir la demanda generada pel Pla Parcial de Millora sector PPT1 de Guadassuar. En este informe s'estima una demanda de recursos hídrics generada de 28.744 m³/any, que suposa un increment d'un 2,09% del total del volum subministrat pel sistema en alta de les poblacions de l'Alcúdia i Guadassuar. El proveïment es realitza a través de tres perforacions, segons la sol·licitud de concessió d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, expedient 02-CP-166, de les quals dos d'estes estan ubicades en el paratge de Montecristo, en el marge dret del canal Xúquer-Túria, i la tercera i última realitzada l'any 1995, ubicada en el marge esquerre.   
La xarxa de proveïment connectarà amb la dels sectors industrials limítrofs, ja consolidats, PPI1 i PPI2, i continua amb xarxa mallada de PVC traçada en estos, el diàmetre de la qual és de 150 i 90 mm.  
Respecte el sanejament i la depuració de les aigües residuals generades previstes, es realitzarà en l'EDAR de Guadassuar, i es realitza la connexió a la xarxa municipal existent en els dos sectors industrials limítrofs PPI1 i PPI2, per mitjà de col·lector de 500 mm de diàmetre de PVC situat al c/ de Benifaió i un altre de 400 mm de diàmetre situat al c/ de Massalavés. Es presenta un informe de l'entitat de sanejament d'aigües (EPSAR) de 30 de maig de 2005, sobre la capacitat del sistema de sanejament i la depuració de Guadassuar per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla Parcial de Millora sector SUBLE PPT1 de Guadassuar (València), el qual informa sobre la viabilitat del tractament en l'EDAR Guadassuar, i es basa en les dades de funcionament de la dita EDAR i de les dades previstes pel Pla Parcial.   
  
El sector proposat limita per l'oest amb la carretera CV-50, Chiva-Tavernes de la Valldigna, i afecta la zona de protecció de la dita autovia, amb la qual cosa està subjecte al compliment de la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana. En l'article 33 de l'esmentada Llei 6/1991, es definix la zona de protecció de carreteres i la restricció d'usos en esta zona. El projecte proposat per al Sector PPT1 de Guadassuar establix una zona de protecció de 50 metres, dels quals, els 25 m exteriors s'han destinat a zona verda, computable com a dotació de xarxa secundària, i la resta fins a l'explanació de la carretera es deixa com a reserva de viari de xarxa primària, no computable, encara que amb un lleuger enjardinament. Per tant, es complix el que establix l'article 33 de l'esmentada llei.  
El sector està travessat per dos línies elèctriques, un d'alta tensió pel nord del sector, paral·lel a la séquia Reial del Xúquer, i l'altre de mitjana tensió per l'oest, paral·lel a l'autovia CV-50. Respecte a la línia de mitjana tensió, el projecte d'urbanització inclou el soterrament d'esta en el tram afectat, segons establix el reglament elèctric i les normes d'urbanització municipals. D'altra banda, respecte a la línia elèctrica d'alta tensió, destacar que presenta un suport dins dels límits del sector i que el planejament proposat fa coincidir la zona d'aparcament en l'extrem pròxim a la séquia Reial amb el traçat de la línia. L'alineació més pròxima plantejada és la illa TER I, que està a una distància en projecció horitzontal de 10 metres més 5 metres de separació del Pla Parcial de Desenrotllament. Amb això, es complixen les distàncies de servitud de les edificacions establides en la legislació sectorial de xarxes d'alta tensió.  
  
Segons l'EsIA, en l'àmbit d'estudi no hi ha cap jaciment arqueològic o paleontològic, o cap d'element etnològic, localitzat en l'àmbit sobre els sòls que es reclassifiquen que passen de ser sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable. S'aporta l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, resultat de preveure en l'EsIA estes actuacions realitzades, els resultats i el programa de vigilància i/o mesures correctores respecte d'això.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2. m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot el que s'ha esposat anteriorment, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li aplique, el Pla Parcial Modificatiu del Sector SUBLE PPT1 de Guadassuar (València), sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i supeditat al compliment de les condicions establides a continuació en el punt segon de la present declaració.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment de les condicions següents:  
1. Les mesures correctores proposades s'estimen acceptables i seran de compliment obligatori a fi de minimitzar els possibles impactes que puga generar l'actuació, tant en la seua fase de construcció com en la fase de funcionament.  
2. D'acord amb l'article 245 del reglament de domini públic hidràulic, Reial Decret 849/1986, inclosa la modificació realitzada pel Reial Decret 606/03, haurà d'obtindre l'autorització per a l'abocament de les aigües pluvials al llit públic de la séquia Reial del Xúquer, abans de l'aprovació definitiva d'esta Conselleria.  
3. D'acord amb els articles 2, 6 i 9 del Reglament de Domini Públic Hidràulic, Reial Decret 849/1986, inclosa la modificació realitzada pel Reial Decret 606/03, s'haurà de mantindre expedita la zona de servitud del llit de la séquia Reial del Xúquer, així com haurà d'obtindre l'autorització administrativa per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer prèvia a l'execució de qualsevol obra o actuació en la zona de policia de l'esmentat llit, abans de l'aprovació definitiva d'esta Conselleria.  
4. L'abocament generat pel desenrotllament urbanístic haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.  
5. L'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram editat per esta entitat, i dotada, a més, de guies per a la instal·lació d'una mitja lluna que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, haurà de preveure la construcció sobre la dita arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesurament en continu, tancada amb clau.  
6. La xarxa d'aigües pluvials del sector haurà de travessar un separador de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.   
7. L'ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
  
8. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i indicar, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'esta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat, s'exigiran a les empreses els certificats que acrediten l'entrega dels residus generats a empreses gestores autoritzades.  
  
9. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'amuntegament dels materials a utilitzar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
10. Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de l'autovia CV-50, exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, així com la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.   
11. En el cas que les construccions afecten els servicis i les infraestructures de reg, serà necessària la reposició. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'este. Qualsevol desviació o alteració haurà de tindre l'autorització de la comunitat de regants propietària o, en tot cas, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
12. Per a l'adequació de la zona verda s'haurà d'utilitzar terra adequada, en cap cas residus, i espècies vegetals autòctones que no requerisquen gran quantitat d'aigua per a la seua subsistència.   
13. Per a les línies elèctriques que creuen el sector, haurà d'atendre's, pel que fa a les distàncies mínimes a edificacions, construccions i zones urbanes, al que establix la Llei 54/1997, de 27 novembre, del sector elèctric, així com al reglament de línies elèctriques d'alta tensió i a la resta de legislació que se li aplique.  
Haurà d'estudiar-se la possibilitat de desviar o soterrar estes línies elèctriques al seu pas per la zona d'estudi.  
14. En el Pla de Vigilància s'establirà que no es donaran noves llicències d'activitat si això suposa:  
- Una demanda d'aigua potable tal que supere els volums d'aigua que garantix, amb data de hui, el proveïment, sempre que no s'aporte, davant de la comissió territorial d'urbanisme, per mitjà d'informe favorable de l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada, l'existència d'aigua potable en quantitat i en qualitat suficient per als usos previstos en l'ordenació del Pla Parcial, segons les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
- El cabal previst d'aigües residuals siga superior a la capacitat de l'EDAR projectada.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
València, 12 de desembre de 2007. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 163/07-AIA  
Títol: projecte d'antena MPB per a subministrament de gas natural al terme municipal de Xàbia.  
Promotor: Endesa Gas Alacant  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: Xàbia (Alacant)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte. L'objecte del projecte és la construcció d'una antena de MPB el fi de la qual serà subministrar gas natural al terme municipal de Xàbia amb fins industrials i domèstics.  
La dita antena té l'origen en la posició 03 del gasoducte de transport secundari Marina Alta. En l'inici, i en la proximitat de la dita posició 03, s'instal·larà un armari de regulació AP/MPB, dins del polígon industrial Catarroges.  
La conducció de l'antena MPB serà de polietilé de DN 250 amb una longitud total de traçat de 1.559 metres.  
A fi de poder efectuar el subministrament als usuaris, s'instal·larà un armari de regulació i mesurament d'APA/MPB de cabal nominal (2+1) x10.000 Nm³/h de pressió d'entrada màxima 16 bar i d'eixida regulable entre 4 i 0,4 bar, que alimentarà la xarxa de distribució del municipi de Xàbia.   
La col·locació de la conducció se soterrarà a una profunditat mínima d'un metre excepte en l'encreuament amb rius, torrents o rierols la profunditat de soterrament de la qual serà de 1,50 a 2,00 metres o superior i en l'encreuament amb vies de comunicació que s'instal·larà a una profunditat mínima de 1,50 metres.  
Es realitzarà una doble senyalització de la conducció: una soterrada consistent en banda plàstica d'avís i una visible sobre el terreny consistent en la instal·lació de fites amb plaques informatives.   
Les canonades de PE s'uniran per mitjà de soldadura per termofusió o per electrofusió.  
Les instal·lacions auxiliars previstes són:  
- Vàlvules de seccionament.  
- Armari de regulació.  
- Conductes per a protecció de cables de telecomunicacions.  
2. Descripció de l'execució de les obres.  
Les fases de què es compon l'obra són:  
- Replantejament i abalisat del terreny.  
- Obertura de la pista de treball: es preveu una amplària de pista de treball de 10 metres. Comprén esta fase de l'obra el desbrossament i rebuig del terreny i la remoció de la terra superficial del terreny en 20 o 30 cm.  
- Obertura de la rasa: se situarà asimètricament a la pista de treball i tindrà una amplària de 0,50 metres i una profunditat mínima de 1,20 metres.  
- Operacions auxiliars: comprén les operacions de càrrega, manipulació, i transport de materials.  
- Muntatge, electrofusió, protecció de la canonada i posada en rasa.  
- Restitució del terreny.   
- Senyalització.  
Quant a l'encreuament de barrancs (inclosos en la zonificació del PORN del Montgó com a connectors ambientals) este es realitzarà sense perforació i utilitzant en part infraestructures preexistents.  
La zona de servitud a l'acabament de les obres es materialitzarà en una zona de 4 metres (dos metres al costat de cada eix de la canonada), en el qual estarà prohibit llaurar o cavar a una profunditat major de 50 cm, plantar arbres i arbustos de tall alt i realitzar obres o edificacions en esta banda de terreny, sense permís de l'administració.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient consistent en la documentació tècnica del projecte, l'estudi d'impacte ambiental, el document de síntesi i el resultat de la informació pública va tindre entrada en els servicis centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge el dia 12 de juliol de 2007 procedent del Servici Territorial d'Energia d'Alacant.   
  
El tràmit d'informació pública es va realitzar per mitjà de la publicació de l'edicte en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant de 13 d'abril de 2007, i per mitjà d'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de 26 d'abril de 2007.   
Durant el període d'informació pública es van rebre al·legacions: cap d'estes de caràcter mediambiental.  
El dia 11 de setembre de 2007, es realitza requeriment de documentació consistent en la petició de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià.  
El dia 30 d'octubre de 2007 es rep una còpia de l'informe d'impacte arqueològic i etnològic  
El dia 20 de novembre de 2007 el Servici Territorial d'Energia d'Alacant remet una còpia de la petició de l'empresa promotora davant de la Direcció Territorial de Cultura d'Alacant de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià.   
Informes sectorials  
L'expedient conté els informes:  
- Servici d'Ordenació Sostenible de Medi del dit informe s'extrau el següent:  
«El traçat discorre íntegrament dins d'àmbit del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) del Montgó, aprovat per mitjà de Decret 180/2002, de 5 de novembre, del Consell, concretament per zones ordenades com a àrees perifèriques d'amortiment d'impactes, i presenta les afeccions següents:  
- 595 m a àrees urbanes i urbanitzables.  
- 579 m a àrees agrícoles.  
- 385 m a connectors ambientals.  
I conclou l'informe: «... la construcció de l'antena MPB per al subministrament de gas natural a la població de Xàbia..., no contradiu el concepte ni va en contra dels objectius que per als connectors ecològics marca l'article 102 del PORN, per la qual cosa no és probable que es produïsca cap afecció negativa sobre el Parc Natural del Montgó».  
  
Atesa la coincidència de l'antena de gas MPB amb una part del traçat del gasoducte de transport secundari Marina Alta, el Servici d'Ordenació Sostenible del Medi estima que s'han de dur les obres de manera conjunta i una vegada que es considere este favorable.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou estudi arqueològic del qual s'extracta el següent:  
«A partir de la informació aportada pels inventaris arqueològics i etnològics de la Comunitat Valenciana, a priori el traçat del gasoducte proposat per a l'antena de MPB per al subministrament de gas natural al terme municipal de Xàbia no afecta cap jaciment arqueològic o bé de caràcter etnològic.  
No obstant això, serà necessària la realització d'una prospecció arqueològica superficial que permeta corroborar esta informació». De l'informe d'impacte arqueològic i etnològic elaborat com a conseqüència de la prospecció arqueològica superficial es destaca:   
«...les prospeccions es van dur a terme després de la concessió del permís pertinent per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià...».  
«...las prospeccions superficials no han detectat cap element arqueològic nou susceptible d'estar alterat per les obres de canalització».  
  
Afeccions legals  
El traçat del gasoducte presenta les afeccions següents:  
- Sòl no urbanitzable (rústic sense protecció).  
- Sòl urbà (industrial).  
- Domini públic hidràulic: barranc de la Vall (barranc de l'Hedra) i afluent.  
- Camins ramaders: carrerada de Montgons.  
- PORN del Montgó: àrees urbanes, àrees agrícoles, connectors ambientals.  
- Sòl forestal.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden estar afectats de forma important pel projecte d'activitat.   
D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, els elements ambientals que poden estar afectats pel projecte són els següents:  
  
- Medi físic: atmosfera, geomorfologia i geologia, sòls, hidrologia, vegetació, fauna, paisatge, espais naturals i hàbitats naturals.  
- Medi socioeconòmic: població, ocupació, infraestructures, arqueologia.  
2. Identificació i valoració d'impactes. D'acord amb els elements del medi que poden estar afectats pel projecte d'activitat l'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els següents impactes següents (en extracte).  
Fase: de construcció:  
- Obertura de la pista de treball i eliminació de la coberta vegetal: l'eliminació de la coberta vegetal és l'impacte més rellevant de la construcció del gasoducte que pot ocasionar, junt amb l'obertura de la pista, augment dels fenòmens erosius, pèrdua de la biodiversitat i afeccions sobre el paisatge. Tots estos impactes es valoren com a moderats.  
  
- Creació d'ocupació: l'impacte es valora com a positiu.  
- Obertura de rasa: produïx impactes associats a la conservació del recurs sòl i ocasiona afeccions a la fauna per caigudes en rasa. Els dits impactes es valoren com a moderats.  
- Emmagatzematge de materials: els impactes que es deriven de l'emmagatzematge de materials quant a afecció a la vegetació i dispersió de partícules a l'aire es considera com a moderat quan estos materials són inerts i poden ser sever si de l'emmagatzematge de materials es pot derivar algun tipus d'abocament de substàncies perilloses.  
  
- Realització de la prova hidràulica: s'estima que ocasionarà un impacte moderat per la seua possible repercussió sobre els recursos hídrics.  
- Impacte sobre el sòl valorat com moderat derivat de la compactació d'este i disgregació de la capa superficial.  
- Afecció a la vegetació per depòsit sobre esta de partícules de pols: el dit impacte es considera compatible en desaparéixer a l'acabament de les obres.  
- Augment de la contaminació acústica. El dit impacte es valora com a compatible.  
Fase d'explotació:  
- Instal·lació de senyalitzacions: suposarà un impacte moderat sobre el paisatge.  
- Implantació de servituds: l'estudi d'impacte ambiental considera com a compatible les afeccions derivades de la servitud de pas (4 metres) a causa de la xicoteta magnitud d'eixa superfície.  
- Funcionament de la instal·lació: l'impacte es considera positiu a causa de la possibilitat d'utilitzar una font d'energia menys contaminant.  
- Risc d'accidents: es considera un risc potencial i reduït a causa de les mesures de seguretat i, per tant, es considera com a moderat.  
  
Quant a l'afecció a espais naturals (PORN del Parc Natural del Montgó), es considera l'impacte com a moderat i es considera que este seria sever en cas d'afecció involuntària de qualsevol valor natural.  
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.   
L'estudi d'impacte ambiental distingix entre mesures correctores, preventives i minimitzadores.  
Es consideren com a mesures preventives aquelles dirigides a incloure en la redacció del projecte criteris mediambientals.  
Es consideren mesures minimitzadores aquella que tenen com a objectiu reduir determinats impactes per a garantir la qualitat ambiental de l'obra. Es destaquen les següents: adequat maneig i conservació de la terra vegetal, senyalització de la zona d'ocupació temporal; respecte a vegetació d'interés; triturat de restes vegetals i incorporació a la restauració del terreny; respecte d'exemplars arboris de gran port; supervisió de les zones d'aplec de materials per assistent tècnic ambiental; minimització del temps d'obertura de la rasa i revisió periòdica d'estes.  
  
Com a mesures correctores l'estudi d'impacte ambiental proposa les següents (en extracte): descompactació de sòl, neteja de la pista de treball, reposició de terra vegetal, instal·lació de gabions a les zones que presenten risc d'erosió o despreniment, reposició de les estructures afectades.  
El Programa de Vigilància Ambiental es basa en el control de les mesures correctores i minimitzadores d'impactes i requerix la col·laboració, si és el cas, d'un assistent tècnic ambiental.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Annex I .7.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte antena MPB per a subministrament de gas natural al terme municipal de Xàbia sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establits a continuació:  
1. Amb anterioritat a l'inici de les obres s'obtindrà l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
No obstant això, si en el transcurs de les obres apareixen restes arqueològiques o paleontològics s'haurà de suspendre l'actuació i s'haurà de delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho forma immediata a Conselleria de Cultura, Educació i Esport l'aparició d'estes troballes, de conformitat amb la Llei del Patrimoni Cultural Valencià.   
  
2. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.   
  
3. L'encreuament dels barrancs comptarà amb els permisos expedits per la confederació competent havent de respectar-se tots els termes que l'autorització d'encreuament impose. A més a la finalització de les obres no quedarà cap resta procedent d'excavació o desbrossament.  
Així mateix s'obtindran els permisos pertinents en relació amb l'autorització de la utilització d'aigua per a la prova hidràulica.  
4. S'obtindran els permisos pertinents en relació a l'afecció del gasoducte al camí ramader carrerada Montgons.  
5. L'execució de les obres es realitzarà de forma conjunta amb el gasoducte de transport secundari Marina Alta, fase I i es respectaran les condicions ambientals proposades en la declaració d'impacte ambiental del dit projecte en els trams comuns al dos gasoductes.  
  
6. La pista de treball no podrà superar en cap cas l'amplària de 8 metres quan el traçat discórrega paral·lel al camí i a la resta de trams i d'acord amb el projecte no excedirà de 10 metres havent de reduir-se la dita amplària sempre que això siga possible.  
7. S'informarà la direcció del Parc Natural del Montgó de l'inici de les obres amb tres dies d'antelació com a mínim.  
8. Les reparacions i canvis d'oli de maquinària es realitzaran en tallers degudament autoritzats.  
9. S'habilitaran rampes per a facilitar l'eixida de la possible fauna atrapada en les rases.   
10. Les zones d'amuntegament i les zones del parc de maquinària s'instal·laran preferentment en parcel·la erma i allunyada dels cursos d'aigües.  
11. Qualsevol aparició de poblacions de flora o fauna d'interés es comunicarà de forma immediata a la direcció del parc perquè puguen ser habilitades mesures de conservació/protecció.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 18 de desembre de 2007. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 167/8639-XST.  
Promotor: Gas Natural, SA.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Energia d'Alacant (Conselleria d'Infraestructures i Transport).  
Objecte projecte: conducció de gas natural Guardamar-Torrevieja-Orihuela-Pilar de la Horadada (Alacant).  
Localització: en els termes municipals de Guardamar del Segura, Torrevieja, Orihuela i Pilar de la Horadada (Alacant).  
Descripció del projecte  
La descripció s'efectua tenint en compte tota la documentació presentada:   
L'objecte del projecte és la construcció d'un gasoducte que partirà del punt final del ramal d'alimentació d'eix Torrevieja-Guardamar Orihuela-Pilar-de la Horarada en el terme municipal d'Orihuela. No partirà, com inicialment estava previst en el projecte, del terme municipal de Guardamar del Segura a partir de ramal 1 de l'AS-15, ja que eixe traçat es va desestimar per qüestions tècniques.  
La conducció alimentada des del punt d'inici tindrà una longitud de 32.648 m, i acaba en el nord a Guardamar del Segura i en el sud en Pilar de la Horadada, i afecta, a més, als termes municipals següents: Torrevieja i Orihuela. Es pretén donar subministrament de gas natural a tots els municipis abans indicats.  
Característiques del projecte tenint en compte tota la documentació presentada pel promotor:  
- Longitud de 32.648 m  
- Canonada de polietilé amb diàmetre nominal d'entre 200 i 250 mm i amb pressió de 4 bar.  
- Pista de treball de 10 m d'amplària normal.  
- Rasa d'entre 0,60 m i 0,65 m d'amplària i a una profunditat mínima d'1 m.  
- Obres:  
Replantejament i abalisat de traçat.  
Obertura de pista de treball: desbrossament i rebuig de terreny amb màquines talladores i retroexcavadores. Retirada de terra vegetal per a la seua posterior reposició. La pista servix per a acumular materials extrets de la rasa i per a la circulació de maquinària i obres.  
Obertura de rasa per mitjà de retroexcavadora. El material extret s'empra en part per al posterior ompliment de la rasa.   
Càrrega, transport, descàrrega, emmagatzematge i distribució de materials d'obra. Zones d'amuntegament de materials situades pegades o molt pròximes a la pista de treball. La pista de treball s'obri i s'anivella i les canonades es transporten per la mateixa pista.  
Corbat, soldadura, protecció de la canonada i posada en rasa. Les canonades es col·loquen dins de la rasa amb tractors ploma. Una vegada col·locada la canonada s'omplirà amb materials d'excavació i si fóra necessari materials de préstecs.  
- Sistema de comunicació i control: en paral·lel a la conducció de gas i en la mateixa rasa s'instal·laran en tubs de polietilé cables de telecomunicacions de fibres òptiques.  
- Restitució del terreny, amb col·locació de terra vegetal. Es restituïxen murs, closa, tanques, qualsevol altre obstacle retirat. Descompactació de sòls.  
- Senyalització amb fites en vèrtexs.  
- Servituds permanents:  
Servitud de pas: zona de 3 m d'amplària, 1,5 m a cada costat de l'eix de la canonada, que comporta l'ocupació del subsòl per les canalitzacions, dret de pas del personal i ocupació temporal del terreny per a atendre la vigilància, conservació i reparació de les instal·lacions, prohibició de cavar o llaurar a profunditat major a 50 cm, prohibició de plantar arbres i arbustos de tall alt i prohibició de realitzar obres o edificacions sense permís de l'administració.  
- Duració d'obres: 20 mesos.  
- Servicis d'explotació i manteniment.  
- Els encreuaments de cursos hídrics s'efectuaran per mitjà de baines passaaigües.  
D'acord amb documentació presentada amb data d'entrada 5 de desembre de 2006:  
- L'encreuament del canal de las Salinas i de la cinta transportadora de la companyia de sal de Torrevieja s'executarà per mitjà de perforació dirigida, i la conducció soterrada va a 1,5 m i 2,5 m des de la generatriu superior de la canonada fins al fons del canal de las Salinas i de la galeria de la instal·lació de la cinta transportadora. La perforació eixirà de sengles pous que s'executaran sense que afecten les instal·lacions del canal i la cinta i així com les seues zones d'influència.  
- L'encreuament del canal de l'Acequión es realitzarà a cel obert i estarà protegit per mitjà de tub de protecció de DN 18 autosuportant.  
Tramitació administrativa  
Pel Servici Territorial d'Energia d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures i Transport es va remetre una còpia del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i les al·legacions rebudes durant el període d'informació pública (BOP del 10.11.2005 i DOCV del 09.11.2005), així com informes.  
Es va sol·licitar informe l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'esta Conselleria.  
Es va sol·licitar al promotor ampliar la documentació presentada en una sèrie de punts relatius a l'aclariment respecte a l'inici de la conducció i la desestimació de ramal, així com valoració d'afecció a vegetació, etc. Pel promotor es va remetre documentació en resposta a la sol·licitud efectuada.  
Amb data 27 de desembre de 2006 es va remetre informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'esta Conselleria en què s'indicava que en algunes zones del traçat, en el terme municipal de Guardamar del Segura, discorre en l'àmbit del PORN del sistema de zones humides del sud d'Alacant dins de l'àrea d'amortiment d'impactes catalogada com a àrea de predomini agrícola B, i que per la informació facilitada no es justifica el perquè de l'afecció a esta zona.  
  
Amb data 29 de gener de 2007 es va efectuar al promotor requeriment d'ampliació de la documentació adjuntant l'informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Natural i aclariment respecte a la modificació de traçat conseqüència de l'informe de Carreteres.  
Amb data 20 de febrer de 2007 es rep de la Conselleria de Cultura (Servici de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental) informe favorable, amb indicació que s'establixen les mesures correctores adequades. S'indica, a més, que des de la consideració del patrimoni etnològic s'han assenyalat una sèrie de béns que estan pròxims a les obres del gasoducte, però que no estaran afectats per este. Per al canal de las Salinas de la Mata i l'Acequión s'indica que en no poder-se desviar la traça, la tècnica constructiva en els dos casos evitarà la seua afecció, ja que per al canal es proposa una instal·lació subterrània, per mitjà d'una perforació mina o talp, i instal·lació aèria, i se suspén la canonada sobre una estructura perpendicular, per a l'Acequión. S'haurà d'incloure expressament com a mesura cautelar el seguiment de les obres en estos punts.  
  
Amb data 10 d'abril de 2007 es remet pel promotor la documentació en resposta al requeriment efectuat.  
Amb data 4 de juny de 2007 es va remetre pel promotor documentació complementària.  
Amb data 21 de juny de 2007 se sol·licita informe l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals en relació amb la documentació presentada pel promotor.  
Amb data 4 de juliol de 2007 es rep informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'esta Conselleria en què s'informa en el sentit següent:  
- S'emet informe favorable el projecte a la vista de la documentació presentada:  
S'hauran de complir les mesures protectores i correctores reflectides en l'estudi d'impacte ambiental, així com seguir exactament el pla de vigilància ambiental recomanat, per a previndre o corregir tots els possibles efectes negatius que pogueren realitzar-se durant les obres d'execució del projecte i que pogueren afectar els hàbitats o espècies presents en els espais naturals protegits citats en l'informe. Sobretot s'haurà de prestar una atenció especial a la restitució del terreny. També es procedirà a la col·locació de murs, tanques i qualsevol obstacle que siga necessari retirar per a l'obertura de la pista.  
  
Triar la tècnica menys impactant per als encreuaments amb cursos hídrics: rambles, rierols i rius, per a causar la mínima afecció sobre la vegetació de ribera i fauna associada. S'hauran d'aplicar les mesures oportunes per a minimitzar els impactes produïts sobre el règim hídric i el medi biòtic. S'hauran d'establir mesures específiques de protecció i correcció d'impactes, tendents a preservar tant les característiques hidrodinàmiques del llit com la conservació i l'eventual revegetació de les àrees ocupades per vegetació de ribera que poguera estar afectada al llarg del procés constructiu.  
S'hauran de seguir, sempre que siga possible, els corredors d'altres infraestructures ja existents. En este cas, paral·lel a la carretera N-332, camins i carrers de les urbanitzacions en els termes municipals afectats.  
- En l'informe s'indica respecte als punts en què el projecte discorre afectant l'àmbit del PORN el següent:   
D'acord amb la documentació rebuda s'ha eliminat un tram entre els vèrtexs V 28-i V 31-de manera que discorre per fora de l'àmbit del PORN  
Respecte a l'altre punt d'entrada en l'àmbit del PORN: V-11 a V-22, s'indica que s'ha comprovat amb claredat, després d'estudiar detingudament la documentació complementària aportada, que de totes les possibles alternatives al traçat per la dita àrea, el traçat projectat és el millor des del punt de vista ambiental d'acord amb el que establix el Decret 60/2003, de 13 de maig, del Consell de la Generalitat (article 13). Es considera que l'afecció en eixe tram està degudament justificada.  
  
Informació pública  
Es va sotmetre el projecte i l'estudi d'impacte ambiental al període d'informació pública (BOP del 10.11.2005 i DOCV del 09.11.2005) tal com va indicar el Servici Territorial d'Energia d'Alacant. Es van efectuar al·legacions, i es va fer una síntesi d'estes a continuació:  
- Al·legacions de diversos particulars de Guardamar del Segura en relació amb el fet que el traçat afecta sòl urbanitzable amb programa aprovat i que es podria incloure la canalització dins dels terrenys de la futura via parc. En alguns casos s'indica que no s'ha tingut en compte l'existència d'edificacions, arbratge agrícola, camins, etc. Al·legació de particular de Pilar de la Horadada en el sentit de seguir el paral·lelisme a la N-332 i no travessar la seua finca.  
- Al·legació de Naturcorp Redes, SAU, que indica que hi ha un altre projecte de xarxa en Pilar de la Horadada i que l'actual no hauria de ser atés, a més, no es justifica que puga atendre la demanda, etc.  
A continuació es fa un resum de la resposta d'al·legacions efectuada pel promotor i remesa pel Servici Territorial d'Energia d'Alacant:  
  
- En relació amb la proposta de modificar el traçat per a ajustar-se a la N-332 s'accepten les al·legacions i es desplaça el traçat a 8 m de la N-332 a Guardamar del Segura, i a Pilar de la Horadada condicionen l'acceptació a l'autorització del Ministeri de Foment.  
- En relació a l'al·legació de Naturcorp Redes, SAU, s'indica que ha de ser l'òrgan substantiu el que indique quines sol·licituds de gasoductes han d'atendre's.  
Les al·legacions referides no tenen caràcter ambiental, no obstant això es reflectixen en esta declaració en remetre-les a l'òrgan substantiu.  
Informes remesos per l'òrgan substantiu que consten en expedient.  
  
En la documentació remesa per l'òrgan substantiu consten els informes següents:  
- Informes favorables dels ajuntaments de Pilar de la Horadada, Orihuela i Torrevieja.   
- Servici de Costes d'Alacant indica que en afectar el domini públic marítim terrestre i zones de servitud haurà de remetre la documentació per a tramitar-ne l'ocupació.  
- La Confederació Hidrogràfica del Segura emet informe favorable i indica que haurà de sol·licitar-hi autorització.  
- L'ajuntament de Guardamar del Segura informa desfavorablement el travessar zona de protecció arqueològica i sector industrial, i proposa un traçat alternatiu que informaria favorablement.  
- Servici Territorial d'Alacant de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures i Transport informa que l'Oficina del Pla de Carreteres informa desfavorablement ja que no és possible comprovar el compliment de zones de protecció de carretera nacional-332. Com a criteri general no es permetran paral·lelismes dins dels 50 m contigus al dos marges de la N-332 afectats pels projectes Via Parc Guardamar-Torrevieja i Via Parc Torrevieja-Pilar de la Horadada, i es reduïx la zona de protecció a 25 m. Els projectes de construcció estan en fase de redacció pel Ministeri de Foment.  
- Ministeri de Foment denega les obres en les zones de domini públic, servitud i afecció a la carretera N-332 en els dos marges entre el PK 42,850 al PK 67,830 en comprovar que no s'ajusta al projecte de Via parc Torrevieja-Pilar de la Horadada redactat per la Conselleria d'Infraestructures.  
- Ministeri de Foment emet l'informe favorable respecte a l'autopista AP-7 amb condicions.  
El promotor, a l'al·legació de l'informe de l'Ajuntament de Guardamar del Segura, informa que accepta traslladar la conducció cap a la N-332 a 8 m de distància i pel que fa a la zona de protecció arqueològica s'indica que s'està a l'espera de l'informe vinculant de la Conselleria de Cultura, no obstant això indiquen que han intentat que el traçat s'allunyara d'eixa zona el més possible.  
Consideracions ambientals  
1. La present declaració d'impacte ambiental avalua el projecte presentat inicialment amb les modificacions presentades pel promotor en la documentació complementària en relació amb els xicotets canvis de traçat conseqüència de les al·legacions en el procés d'informació pública, així com modificacions introduïdes entre el vèrtex V-28 a V-31, i se situa fora de l'àmbit del PORN del sistema de zones humides del sud d'Alacant i la resta de modificacions presentades.  
  
Igualment s'ha tingut en compte en l'avaluació que s'efectua que l'inici del traçat o punt d'impulsió de gas a la conducció projectada serà a partir del punt final del ramal d'alimentació a l'eix Guardamar del Segura-Torrevieja-Orihuela-Pilar de la Horadada amb declaració d'impacte ambiental de 7 de juny de 2007 (N/ref. exp. 352/1470-XEN).  
  
2. La conducció des de l'extrem nord a Guardamar del Segura fins a l'extrem sud en Pilar de la Horadada discorre majoritàriament i afecta sòls urbans i urbanitzables en paral·lel a la infraestructura carretera nacional 332. Afecta en determinats trams a sòl no urbanitzable, fonamentalment als camps de cultiu de tipus hortícoles i fruiters, de vegades abandonats. Puntualment afecta terrenys naturals amb vegetació de barrancs (encreuament de diversos barrancs) o de matoll semiàrid amb pineda de pi blanc (Pinus halepensis).  
3. En el tram entre el vèrtex V-11 a V-22 la conducció entra en l'àmbit del PORN del sistema de zones humides del sud d'Alacant (àrea de predomini agrícola), i ha justificat. d'acord amb l'informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'esta Conselleria, que el traçat proposat és el millor des del punt de vista mediambiental, així com ha justificat l'ocupació d'eixa zona. S'indica en la documentació presentada que el discórrer per eixa zona és per a evitar discórrer per l'altre costat de la carretera i afecta el LIC Dunas de Guardamar del Segura.  
  
Entre els vèrtexs V-11 i V-22 s'afecta terrenys de cultiu molt pròxims a la carretera N-332.  
Respecte a l'altra zona en què es penetrava en l'àmbit del PORN del sistema de zones humides del sud d'Alacant (V-28 a V-31), en la documentació remesa pel promotor amb data entrada de 4 de juny de 2007 es modifica el traçat fent discórrer este pel marge oposat de la carretera N-332 per sòl urbà.  
4. El traçat afecta en determinades zones, creuant-los, els llits: riu Sec, rambla de les Estaques, etc. En conseqüència haurà de sol·licitar-se l'autorització a l'organisme de conca, la Confederació Hidrogràfica del Segura.  
5. El traçat creua la rambla de les Estaques, i allunyada de la zona d'encreuament està la microreserva vegetal rambla de les Estaques que no estarà afectada per l'obra. Esta microreserva presenta espècies d'interés com ara Helianthemum caput-felis, Sideritis murgetana subespècies littoralis i Thymus hyemalis.  
L'encreuament de la conducció s'efectua al costat de la via que creua la rambla, i s'estima necessari com a mesura preventiva la inspecció prèvia de la zona per professionals botànics amb la supervisió dels Servicis Tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria per a determinar si és necessari adoptar mesures addicionals (com ara jalonament de zones a no afectar, trasplantament d'exemplars, etc.) i/o xicotetes modificacions de la traça per a reduir o evitar l'afecció a la flora i vegetació de la rambla.  
6. El traçat afecta en determinades zones camins ramaders: sendera de la serra Escalona, canal de les Estaques i canal Bella, i s'haurà de complir el que establix respecte d'això la llei de camins ramaders i obtindre informe favorable de la Direcció Territorial d'Alacant respecte a la seua ocupació i afecció.  
7. S'afecta en determinades zones el domini públic marítim terrestre i zona de servitud, en especial en l'encreuament del canal de las Salinas i el canal de l'Acequión. D'acord amb allò que s'ha indicat en l'estudi de patrimoni este s'efectuarà tal com s'ha descrit en la present declaració, de manera que en el primer cas es farà per mitjà de perforació dirigida soterrada i en el segon aeri. Haurà d'obtindre's l'autorització del Servici Provincial de Costes a Alacant del Ministeri de Medi Ambient.  
  
8. El projecte s'ha informat desfavorablement per la Conselleria d'Infraestructures en no poder comprovar el compliment de les zones de protecció de la carretera N-332. Igualment consta en els informes remesos per l'òrgan substantiu denegació d'obres pel Ministeri de Foment en no ajustar-se al projecte Via parc Torrevieja-Pilar de la Horadada.  
  
La conducció discorre en gran part del seu traçat en paral·lel aproximadament a la carretera nacional 332 i a les futures Vies parcs de Guardamar-Torrevieja i Torrevieja-Pilar de la Horadada, discorre en paral·lel separada de les calçades de la via parc i del carril bici, de vegades prou pròxima.  
Pel promotor es va informar este respecte que s'havia mantingut una reunió amb el Ministeri de Foment i s'havien presentat modificacions de traçat, amb aportació dels plans corresponents. En els plans aportats s'ha pogut comprovar que a penes hi ha modificacions de traçat, i no s'ha aportat l'informe favorable del Ministeri de Foment.  
  
Des del punt de vista ambiental el traçat es considera acceptable amb una sèrie de condicions, i respecte a l'afecció a la carretera nacional 332 i futures vies parc i l'afecció al domini públic i zones de protecció es considera que s'hauran d'obtindre les autoritzacions que corresponguen per part del Ministeri de Foment i de la Conselleria d'Infraestructures si és el cas. En qualsevol cas qualsevol modificació de traçat que es duga a terme se sotmetrà a avaluació d'impacte ambiental quan així ho determine la legislació en la matèria independentment de les autoritzacions i/o informes que necessite legalment.  
  
9. Respecte a l'afecció al patrimoni cultural, en l'estudi de l'impacte al patrimoni cultural presentat, i informat per la Conselleria de Cultura, s'indica el resum següent:   
- El projecte s'emplaça en una zona d'alt valor patrimonial, encara que la banda d'afecció se situa retirada en gran manera dels punts d'interés, i són quatre únicament els punts d'especial rellevància: Torre del Águila, canal de las Salinas, Acequión i Villa de Lo Monte. En fase d'obra es prendran les mesures necessàries per a garantir que cap d'estos elements es veja afectat pel projecte.  
- Altres restes d'interés (paleontologia, art rupestre o escultures) no els han associat a la seua prospecció.  
- Resum de mesures en les zones següents:  
Torre del Águila (Guardamar del Segura): abalisat de seguretat i seguiment arqueològic.  
canal de las Salinas (Torrevieja): modificació de projecte tal com s'ha descrit en la present declaració i en annex a l'estudi de patrimoni, i seguiment arqueològic.  
Torreblanca (Torrevieja): abalisat de seguretat i seguiment arqueològic.  
Acequión (Torrevieja): modificació de projecte tal com s'ha descrit en la present declaració i en annex a l'estudi de patrimoni, i seguiment arqueològic.  
Lo Monte (Pilar de la Horadada): seguiment arqueològic i excavació.  
Altres zones, com per exemple a Orihuela es recomana el seguiment, etc.  
Per seguiment intensiu i sistemàtic ha d'entendre's el control exhaustiu del moviment de terres en cada una de les fases. Este seguiment haurà de ser autoritzat, de manera prèvia al seu inici per la Conselleria de Cultura de la Generalitat Valenciana. El tècnic responsable decidirà, segons el resultat dels treballs, la idoneïtat de prolongar-ho a fases successives (de desbrossament a obertura de rases, etc.); en el cas dels trams subjectes a modificació de projecte el tècnic responsable del seguiment determinarà la freqüència necessària de visita a cada un d'estos punts per a garantir la no-afecció.  
En els trams per als quals s'ha recomanat seguiment del desbrossament es pretén avaluar la possible incidència de l'obertura de la rasa sobre restes d'interés arqueològic i, d'existir, s'excavaran fins als límits de l'expropiació, sempre amb tècnica i metodologia arqueològica, coordinant la realització d'estos treballs amb la Conselleria de Cultura de la Generalitat Valenciana.   
Els abalisats de seguretat hauran de garantir en tot moment la impossibilitat d'afecció accidental als elements a què es pretén protegir. Els costos meritats dels treballs arqueològics seran exclusivament a càrrec del promotor de l'obra. L'arqueòleg responsable del seguiment haurà d'optimitzar els recursos posats a la seua disposició per la propietat, i farà un ús adequat de la maquinària, dels recursos humans, etc. Tenint en compte que serà qui, en funció del resultat de les troballes, marque el ritme dels treballs.  
  
Respecte dels efectes que la construcció del gasoducte poguera tindre sobre altres elements desconeguts en el moment de redactar l'informe assenyalar que, evidentment no es poden avaluar i es recomana la necessitat que si durant els treballs de desmunt i moviment de terres es produïra el descobriment d'alguna troballa d'interés, de manera cautelar se suspendran temporalment els treballs en la zona per a previndre possibles afeccions negatives sobre eixa troballa, fins que l'arqueòleg responsable del seguiment i els tècnics de la inspecció dels servicis territorials assenyalen les mesures de protecció necessàries. És a dir, es procedirà segons el que establix la Llei del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
La Conselleria de Cultura ha informat favorablement de manera que indica que considera adequades les mesures correctores plantejades en l'estudi referit fent insistència a incloure com a mesura cautelar el seguiment de les obres en el canal de las Salinas i en l'Acequión.  
Tenint en compte que respecte al traçat inicial del projecte s'han efectuat algunes modificacions en acceptar-se al·legacions en el procés de la informació pública i respecte a la no-afecció a zona d'amortiment del sistema de zones humides del sud d'Alacant entre altres es considera necessari que la Conselleria de Cultura determine si és necessari ampliar l'estudi d'afecció patrimonial presentat i obtindre nou informe favorable d'esta respecte d'això.  
10. S'afecta la muntanya d'utilitat pública de la Generalitat Valenciana en un determinat tram del traçat, per la qual cosa haurà d'obtindre's l'informe favorable d'ocupació d'este per part de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria.  
11. L'estudi d'impacte ambiental indica que l'impacte sobre els llits, el paisatge, els sòls, la fauna i la vegetació seran moderats o compatibles.  
Es considera que el traçat de la conducció seguix, en la mesura que siga possible, el paral·lelisme o proximitat a infraestructures existents, en especial a la carretera nacional 332 i futures vies parc, cosa que mediambientalment s'estima positiu.   
L'afecció a la vegetació natural és puntual i es limita, en general, a encreuaments de barrancs i rambles i a xicotets trams amb vegetació tipus matoll semiàrid i en alguna zona com Guardamar del Segura es tractaria d'una zona amb pineda de pi blanc (pinus halepensis), s'estima que l'impacte és moderat i són necessàries, no obstant això, mesures preventives i correctores en determinats trams com els referits.   
L'afecció al paisatge és temporal durant la fase d'execució i en qualsevol cas s'estima moderada.   
L'afecció a la fauna s'estima igualment moderada per les zones per les quals discorre la traça majoritàriament.  
12. L'estudi planteja una sèrie de mesures correctores d'entre les quals es destaquen les següents:  
- Descompactació de terreny per mitjà de treball.  
- Retirada capa de terra vegetal de pista de treball i reposició en restauració.  
- Revegetació d'aquelles àrees amb vegetació natural afectades pel traçat.  
- Els materials procedents del desbrossament es distribuiran sobre la pista una vegada concloses les obres.  
- Es realitzaran recorreguts sistemàtics prèviament a l'entrada de maquinària per a detectar possibles llocs d'interés per a la fauna.  
- Revisió periòdica sobre zona d'obres per a l'actuació sobre espècies de fauna que pogueren quedar atrapades.  
- Si el contractista no poguera trobar cap propietari disposat a quedar-se amb la terra s'obtindran els oportuns permisos i autoritzacions.  
  
- Senyalització de pista de treball per a evitar que els vehicles s'isquen de la mateixa o causar destrosses innecessàries.  
- Reparació i restitució al seu estat original de tancaments, murs, etc.  
- Prèviament a la restitució del terreny es netejaran totes les zones d'ocupació temporal i àrees afectades pels treballs retirant el material a abocador.  
- Prèviament a l'entrada de la maquinària es realitzarà una comprovació de l'inventari vegetal.  
- Per a evitar la tala indiscriminada de boscos i els possibles danys a la vegetació adjacent es jalonaran, durant el replantejament, les masses de vegetació natural i en funció de les espècies s'estimarà un perímetre de protecció, i desviarà la pista o la rasa en una amplària suficient.  
- Sobre l'afecció de cursos hídrics:  
a) Les vores dels cursos hídrics seran restaurades i protegides per a previndre erosions, i assegurarà que estiguen degudament consolidades.  
b) S'haurà de tindre en compte el cabal ecològic dels rius a l'hora de bombar aigua per a la prova hidràulica, de manera que el cabal no estiga alterat. Tant per a l'amuntegament com per a l'abocament de les aigües s'haurà de tindre el corresponent permís de la Confederació Hidrogràfica.  
c) No es realitzaran abocaments (productes químics, etc.) a cursos hídrics i s'hauran d'arreplegar i tractar per gestor autoritzat.  
En relació amb estes es consideren en general adequades i és necessari, no obstant això, la modificació d'estes en determinats aspectes, així com la introducció d'altres mesures preventives i correctores que permeten una correcta integració de l'obra en el medi i evitar en la mesura que es puga, o reduir, l'impacte sobre l'entorn.  
13. En relació al programa de vigilància ambiental  
Respecte al programa establit en l'estudi es destaca la possibilitat d'anomenar pel promotor un assistent tècnic ambiental durant el temps d'execució d'obres i de restauració, responsable de l'execució del programa de vigilància ambiental.  
En relació amb el programa referit es considera necessari estendre-ho al control de totes les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental, així com les condicions que s'establisquen en la present declaració. Es considera igualment necessària la contractació de l'assistent tècnic ambiental proposat pel promotor per al control del programa de vigilància ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en a Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint del Decret 162 1990/, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.   
L'article16.2 m) del Decret 131 2007/, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
Per tot això i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de conducció de gas natural Guardamar-Torrevieja-Orihuela-Pilar de la Horardada (Alacant) en els termes municipals de Guardamar del Segura, Torrevieja, Orihuela i Pilar de la Horadada (Alacant), el promotor del qual és Gas Natural SDG, SA, sense perjuí de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen necessàries (en especial l'obtenció de les autoritzacions del Ministeri de Foment i de la Conselleria d'Infraestructures respecte a l'afecció al domini públic i zones de protecció de la N-332 i futures vies parc), així com el compliment del que s'ha establit en tota la documentació aportada i en l'apartat segon de la present declaració.  
  
Segon  
Condicions per a la realització i el funcionament del projecte:  
1. El traçat es modificarà entre els vèrtexs V-28 i V-31, d'acord amb la documentació presentada davant d'esta Conselleria, discorrent pel marge oposat a la carretera N-332 per sòl urbà per fora de la zona d'amortiment del sistema de zones humides del sud d'Alacant.  
  
2. Prèviament a l'execució de l'obra, amb suficient antelació, s'inspeccionarà per professionals en la matèria (flora i fauna) contractats pel promotor, i amb la supervisió dels servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria, la traça de l'obra, en especial en les zones que s'afecte terrenys naturals (zona de casa forestal i entorn a Guardamar del Segura, encreuament de barrancs, etc.) i dins de l'àmbit del PORN del sistema de zones humides del sud d'Alacant per a determinar i establir si fóra necessari, d'acord amb el que indiquen els servicis tècnics citats, mesures preventives addicionals respecte a la vegetació, flora i fauna (ús de pista restringida, xicotetes modificacions de la traça, períodes de limitació d'execució d'obres, exemplars vegetals que no han d'afectar-se (jalonament de zones amb vegetació natural a no afectar, trasplantament d'espècies de flora, si és el cas, etc.).  
  
Es posarà especial atenció a l'encreuament de la rambla de les Estaques.  
3. Durant el replantejament de la traça, amb la supervisió dels servicis tècnics abans citats, es fixaran les zones amb vegetació natural a jalonar per a evitar afecció.   
4. Els materials procedents de l'excavació que no es reutilitzen en l'obra es duran a un abocador legalitzat i en el cas que el material extret de la rasa no fóra de qualitat adequada, els materials per a l'ompliment d'esta s'obtindran de pedreres legalitzades.  
5. En el cas que per a zones d'amuntegament, depòsit de materials i parc de maquinària es necessiten terrenys fora de la pista de treball, s'ubicaran en parcel·les en què l'afecció a la vegetació siga mínima amb la supervisió dels servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria. Una vegada acabades les obres els terrenys hauran de restaurar-se.  
6. En relació amb la restauració d'aquelles zones amb vegetació natural s'efectuarà supervisió amb els servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant per a determinar quines actuacions és necessari dur a terme segons les característiques de la zona: si és suficient amb la reposició de terra vegetal o, a més, s'han d'efectuar sembres i plantacions, espècies a utilitzar i mètodes, regs de plantació, etc. En principi en aquelles zones amb vegetació natural es durà a terme revegetació amb espècies pròpies de la vegetació de la zona per a una correcta integració, llevat que, per part dels servicis tècnics abans citats, s'indique que no cal.  
En el tram de la casa forestal i entorn, a un costat i a l'altre de la carretera, a Guardamar del Segura, s'efectuarà en qualsevol cas revegetació de la traça amb les espècies forestals presents en la zona: Pinus halepensis, Rosmarinus officinalis, etc. Es posarà també especial atenció en l'encreuament de llits, rambla de les Estaques, etc., en els quals excepte indicació en contra pels servicis tècnics citats hauran d'efectuar-se revegetacions amb espècies de rambla i de matolls, espinals i llentiscars amb pineda de pi blanc, en marges.   
7. S'obtindrà l'autorització de l'organisme de conca corresponent en aquelles actuacions que afecten el domini públic hidràulic.  
  
8. Manteniment i posada a punt adequada de la maquinària.  
9. Es procedirà al reg de la pista de treball ben sovint en aquelles zones en què per climatologia o altres circumstàncies es preveja generar un excés de pols, en especial en aquelles zones pròximes a la població. Els camions que discórreguen amb material que puga generar pols hauran d'anar coberts amb una lona.  
10. En el desenrotllament de les obres es respectaran els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això.  
11. Es complirà el que establix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, en relació amb les obres en la proximitat de zones naturals. S'efectuaran, cas de ser necessari, les correccions o les mesures, que, pels servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria, s'estimen necessaris.  
12. Es disposaran dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua utilitzada en la prova hidràulica de les canonades. S'implantaran mesures per a evitar l'absorció de fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'utilitzar algun producte químic en l'esmentada prova, s'haurà de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament al llit públic. Els productes químics sobrants es derivaran a gestor autoritzat. En tot cas, prèviament i amb suficient antelació s'informarà els servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria perquè donen el vistiplau per a evitar que tant la captació de l'aigua com el seu abocament ocasione efectes negatius en l'àrea de protecció dels sistemes de zones humides del sud d'Alacant i en el mateix Parc Natural de les llacunes de la Mata i Torrevieja.  
  
13. En el cas d'encreuament de barranc a cel obert i utilització d'escullera, s'engravarà esta amb terra per a facilitar la regeneració de la vegetació.  
14. Respecte al patrimoni cultural es compliran les recomanacions i les mesures indicades en l'estudi d'afecció al patrimoni cultural presentat i reflectides en resum en la present declaració, així com el que establix l'informe de la Conselleria de Cultura igualment reflectit en resum en la present declaració.  
La Conselleria de Cultura, prèvia consulta pel promotor, determinarà si és necessari modificar o ampliar l'estudi d'impacte ambiental respecte al patrimoni cultural i obtindre respecte d'això informe favorable d'eixa Conselleria respecte a les modificacions de traçat conseqüència de l'acceptació de les al·legacions, modificació de traçat en determinat tram per a no afectar l'àrea d'amortiment d'impactes del sistema de protecció de les zones humides del sud, etc. En cas afirmatiu es durà a terme el que indica i establit per esta.  
15. Respecte a l'afecció a vies pecuàries, es complirà el que establix la legislació de vies pecuàries i s'obtindrà l'autorització d'ocupació davant de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria, i compliran les condicions que esta establisca.  
16. Les possibles modificacions de traçat se sotmetran a avaluació d'impacte ambiental en el cas que la legislació en la matèria així ho requerisca.  
17. En relació amb el Programa de Vigilància Ambiental es considera necessari estendre'l al control de totes les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental, així com a les condicions establides en esta declaració. Es considera igualment que pel promotor es contractarà, tal com proposa, un assistent tècnic ambiental per al control del Programa de Vigilància Ambiental.  
  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 28 de desembre de 2007. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 169/2375-OFU  
Títol: subestació transformadora de 220/132/20 KV ST la Font de Sant Lluís.  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: al costat del camí de les Escoles Malilla, terme municipal de València.  
Descripció del projecte  
La subestació transformadora (ST) la Font de Sant Lluís es va autoritzar en 1966 en 66/11 kV. En 1972 es va autoritzar l'establiment de la nova estació transformadora de 132/20 kV, i autoritzava posteriorment diverses ampliacions. Esta és de tipus intempèrie i està ubicada en una zona molt pròxima a València capital, la qual cosa produïx un impacte visual en l'entorn. S'alimenta per mitjà de 4 línies elèctriques de 132 kV (des de la subestació de Torrent, la Punta-el Grau, la Punta-Massanassa-Picassent i Silla-Massanassa) i 1 línia de 220 kV (provinent de la ST Torrent). Proveïx una gran part del subministrament de València capital i el seu entorn. Té configuració elèctrica de simple barra partida, per la qual cosa qualsevol incidència suposaria la pèrdua parcial del centre i el tall de subministrament a la zona. A més, la xarxa de 132 kV en general i en esta zona en particular té un alt grau de saturació, per la qual cosa es requerix major interconnexió des del sistema de 220 kV.   
  
L'objecte del projecte presentat és la reforma de l'actual ST la Font de Sant Lluís, i substituir l'actual sistema de 220 kV i 132 kV per altres de nova implantació. Per a possibilitar l'evacuació de la potència disponible amb la nova alimentació a 220 kV, es dotarà una nova transformació directa 220/20 kV formada per 3 transformadors de 50 MVA cada un, i es renovarà completament l'actual sistema de 20 kV.   
  
S'ha adoptat una solució de tipus interior, d'acord amb el caràcter periurbà de la zona.  
La reforma es realitzarà sense afectar la continuïtat del servici, i es procedirà al desmuntatge de les antigues instal·lacions una vegada s'hagen posat en servici les noves.  
La ST la Font de Sant Lluís constarà després de la reforma de les instal·lacions següents:  
- Un sistema elèctric de 220 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i 10 posicions corresponents a 3 de línia, 4 de transformadors i 1 enllaç de barres.  
- Un sistema elèctric de 132 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i 8 posicions corresponents a 6 de línia, 1 de transformador i 1 enllaç de barres.  
- Un sistema elèctric de 20 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6, conformat per 3 mòduls de cel·les amb un total de 54 posicions de les quals 40 seran eixides de línia, 3 de transformador, 2 de servicis auxiliars, 2 d'enllaç de barres i mesura, 2 de partició, 2 d'unió amb cable i 3 de bateria de condensadors. Este sistema es completa amb la instal·lació en l'interior de 3 conjunts de bateries de condensadors escalonades (BCE).  
  
- Una transformació instal·lada en l'interior de l'edifici, dotada amb un autotransformador de 225 MVA de potència i relació 220/132/11 kV (recuperat de la pròpia instal·lació) i 3 transformadors de potència de 50 MVA cada un i relació 220/20 kV, amb les seues corresponents reactàncies trifàsiques limitadores de presa de terra. Per al subministrament dels equips i servicis propis de la subestació es muntaran 2 transformadors de servicis auxiliars (TSA) de relació 20/0,380-0,220 i 250 kVA de potència cada un.  
- Un edifici en què s'ubicaran els transformadors de potència, les cel·les de 220 kV, 132 kV i 20 kV, equips de control, protecció, comunicació, alimentació en BT, etc., necessaris per al funcionament correcte de la subestació.  
La parcel·la objecte de l'actuació es localitza en sòl urbanitzable no programat (80%) qualificat per a usos terciaris i equipaments especials i en sòl no urbanitzable (20%) qualificat també per a equipaments especials. Segons s'indica, la parcel·la triada, d'uns 9.100 m², serà l'adjudicada a Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, com a resultat d'un pla d'actuació urbanística. La subestació ocuparà 6.280 m².  
  
Afeccions legals  
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, en el seu annex I, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals està la producció i la distribució d'energia elèctrica (CNAE-93 Rev1 40,1). El titular de l'activitat estarà obligat a remetre un informe preliminar de situació a l'òrgan autonòmic competent, segons s'arreplega en l'article 3.1 de la dita norma.  
La gestió dels residus generats, en particular dels olis usats, atendrà al que establix la legislació estatal i autonòmica reguladora de la matèria.  
La normativa de l'Ajuntament de València regula la tala i canvi d'emplaçament dels arbres i palmeres existents en el municipi.  
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que procedisca obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals  
L'actual ST la Font de Sant Lluís s'ubica en un entorn periurbà sobre el qual genera un impacte principalment visual. La reforma d'esta i l'adopció d'una solució de tipus interior disminuirà este impacte, i s'adequarà millor a la zona.  
S'ha pres com a zona d'estudi una àrea de 9 km² per a considerar les possibles afeccions de la instal·lació. Esta es localitza sobre l'àmplia depressió morfològica que constituïx l'horta de València. L'àrea d'estudi té un caràcter marcadament periurbà i industrial, i acollirà nombroses infraestructures. A uns 200 m es localitza la canalització del riu Túria. El valor de la vegetació natural existent (vegetació ripària, espècies de caràcter ruderal i arvenses, cultius hortícoles) és molt baix. La diversitat faunística és pobre i està constituïda majoritàriament per les espècies típiques d'ambients urbans.   
Cal citar com a element del medi susceptible de estar afectat l'existència de dos exemplars arboris (Ficus carica i Washingtonia robusta) que estaran en l'interior de la parcel·la de la subestació, en la zona de vials interiors.  
Durant la fase de construcció s'executaran els elements següents:  
  
- Tancament de malla metàl·lica per a delimitar el terreny de la subestació i dos portes.  
- Xarxa d'arreplegada d'aigües pluvials.  
- Vials interiors de ferm rígid per a accés d'equips de transport i manteniment.  
- Edifici per a albergar els equips de la subestació.  
- 4 bancades de formigó armat per a la instal·lació dels transformadors dotades de cubeta per a arreplegada i conducció de l'oli fins a depòsit de confinament. Depòsit comú d'arreplegada i conductes d'unió.  
- Plantació de tanca vegetal en el perímetre de la instal·lació. L'explotació de la instal·lació (transformació de l'electricitat) porta associades labors de manteniment.  
Les principals accions amb possible afecció sobre el medi que comporta l'execució del projecte és la mateixa obra civil executada, mentre que en la seua posterior explotació seran l'ocupació de terreny, gestió de residus i els processos de transformació de l'energia.  
Els impactes potencials de la instal·lació, en relació amb els diversos factors considerats són:  
- En relació amb les persones i béns de l'entorn, la fase d'obres pot ocasionar molèsties per soroll i pols. En la fase d'explotació, podrien produir-se, així mateix, vibracions i soroll i risc d'electrocució. Eventualment, es podria produir una pèrdua d'hexafluorur de sofre (SF6), que és un gas sintètic i inert sense riscos per a la salut.   
- La presència d'oli mineral pot representar un risc de contaminació per possible abocament accidental.  
- Els residus esperats estan relacionats amb la presència d'oli mineral i el seu progressiu envelliment, així com amb el final de la vida útil de la instal·lació i el seu futur desmantellament.  
- La instal·lació emet radiacions electromagnètiques a freqüència de 50 Hz, per tant, no-ionitzants.  
- L'execució del projecte suposarà una millora respecte a l'afecció paisatgística de la instal·lació actual.  
- No es detecten afeccions sobre el patrimoni paleontològic ni s'han documentat jaciments arqueològics. Respecte al patrimoni etnològic, es constata la presència de séquies de reg que podrien ser afectades per les obres.  
- Major capacitat del sistema i millora de la fiabilitat i l'operativitat de l'explotació, la qual cosa proporciona millors nivells de qualitat i seguretat del subministrament.  
Com a mesures preventives i correctores s'adopten les següents:  
- Els transformadors se seleccionen amb el criteri que han de complir amb certs límits d'emissió sonora per a ser adquirits. A més, s'instal·len de forma aïllada per a evitar transmetre vibracions.  
- Es disposa d'un sistema de detecció automàtica de fugues de SF6.  
-- Cada transformador s'instal·la sobre una cubeta que arreplegaria qualsevol abocament accidental d'oli i el conduïx a un depòsit d'arreplegada per al seu posterior tractament. Els elements de control instal·lats permeten detectar immediatament possibles fugues.  
- Es reduïx el risc d'electrocució dotant la subestació d'instal·lació de presa de terra i la resta de prescripcions en matèria de seguretat aplicables.   
- Tots els residus generats es retiren i són entregats a empresa autoritzada per a la seua gestió.   
- S'ha realitzat un estudi del camp electromagnètic que podria originar el funcionament de la ST, i es conclou que, encara en les condicions més desfavorables, els nivells generats estan molt per davall dels límits recomanats.  
- Es transitarà pel camí de les Fonts durant les obres i es garantirà el reg de les parcel·les limítrofes durant i després de les obres. L'aparició de restes arqueològiques o paleontològics obligarà a suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament.   
  
- Es garantirà el subministrament d'aigua a través dels canals veïns de reg durant i després de les obres.  
- Altres mesures adoptades: reservar la terra vegetal, no realitzar manteniment de maquinària, minimitzar les arreplegades, disposar de contenidors per a residus d'obra, restauració de superfícies, manteniment de les cubetes de seguretat d'arreplegada d'oli, l'ús de maquinària d'obra que complisca els valors d'emissió sonora i el seu adequat manteniment, evitar alçament de pols i neteja general en acabar l'obra.  
Les actuacions proposades en el Programa de Vigilància Ambiental són les següents:  
- Es comprovarà que l'afecció de terrenys és l'estrictament necessària.  
- Es comprovarà que totes les actuacions necessàries per a la instal·lació de la ST es realitzen en l'interior de la parcel·la on es projecta l'actuació.  
- Es comprovarà que el parc de maquinària, magatzem d'olis i combustibles, etc., així com els llavats de maquinària i posades a punt d'esta, es localitzen en els llocs autoritzats i no en altres llocs.  
  
- Es vigilarà que no s'arrepleguen substàncies perilloses prop de les séquies i corrents d'aigua.  
- Es controlarà que els residus o qualsevol altre material sobrant de l'obra són retirats de forma convenient.  
- Controlarà que els olis procedents dels transformadors són gestionats convenientment.  
- Es comprovarà el compliment de les mesures preventives i correctores descrites en l'apartat anterior.   
Tramitació administrativa  
Amb data 6 d'agost de 2007, va tindre entrada en els servicis centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge escrit del Servici Territorial d'Energia de València, pel qual es sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i es remetia el corresponent expedient, incloent-hi:  
- Avantprojecte de la instal·lació subestació transformadora de 220/132/20 KV ST la Font de Sant Lluís  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental.  
El mateix escrit de remissió certifica que l'expedient ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci en el DOGV (29.05.2007), sense que s'hagen formulat al·legacions.  
Amb data 27 de setembre de 2007, es va rebre escrit presentat pel promotor, per mitjà del qual es remeten els documents presentats davant de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i els informes emesos per esta última en relació amb el projecte, així com certes modificacions a l'estudi d'impacte ambiental realitzades basant-se en estos.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte de subestació transformadora s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint de la Llei 2 1989/, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei. L'article16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217 2007/, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de subestació transformadora de 220/132/20 kV ST la Font de Sant Lluís promoguda per Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, en el terme municipal de València, al costat del camí de les Escoles Malilla, (coordenades del centre de la parcel·la UTM X: 726.145, I: 4.369.025, fus 30 aprox.), sempre que esta es desenrotlle amb les previsions de l'avantprojecte, el estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que hi ha en l'expedient. El projecte va associat al posterior desmantellament de l'actual instal·lació ST la Font de Sant Lluís de tipus intempèrie.  
Addicionalment, s'establixen les condicions següents:  
1. Es restauraran a les seues condicions inicials, totes les àrees que s'hagen vist alterades per les obres i es procedirà a la correcta gestió dels residus generats. Esta condició es referix tant a les obres d'execució de la nova instal·lació com a les posteriors obres de desmantellament de la instal·lació existent.  
2. Les operacions de buidatge i ompliment amb gas SF6, es realitzarà per mitjà d'equips que impedisquen l'emissió lliure del gas a l'atmosfera.  
3. Prèviament a la poda, tala o trasllat dels exemplars arboris existents en la parcel·la afectada, s'haurà de disposar de la preceptiva autorització expressa de l'Ajuntament de València.  
4. Es disposarà de l'informe definitiu establit en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i s'adoptaran les mesures de protecció addicionals que, si és el cas, establisca este. En tot cas, l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.   
5. Respecte a les emissions de camps electromagnètics derivades del funcionament de la ST caldrà ajustar-se al que s'ha establit per la Direcció General de Salut Pública, òrgan competent en la vigilància sanitària de la contaminació electromagnètica, d'acord amb la Llei 4/2005, de 17 juny. En tot cas, estes es mantindran per davall dels límits establits per la recomanació del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea, de 12 de juliol (1999/519/CE), fixats en 5 kV/m per al camp elèctric i 100 t per al camp magnètic.   
6. A la posada en marxa de la subestació transformadora, es procedirà a mesurar els nivells sonors generats a fi de verificar el compliment de les condicions establides en la legislació vigent, i s'incorporen els resultats al Programa de Vigilància Ambiental.  
7. Les accions incloses en el Programa de Vigilància Ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
8. D'acord amb l'article 4 del Reial Decret Llei 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 30 de novembre de 2007. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 293/3254-WJA.  
Promotor: Centre Comercial Vilella 2003, SL.  
Autoritat substantiva: l'Ajuntament d'Alzira i la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Objecte projecte: canalització de barrancs en el sector Vilella 1 en el terme municipal d'Alzira (València).  
Localització: barrancs de Vilella, l'Estret i la Casella en el sector Vilella 1 d'Alzira.  
Descripció del projecte  
La descripció s'efectua tenint en compte tota la documentació presentada, i es limita a les canalitzacions dels barrancs de Vilella, l'Estret i de la Casella en el sector urbanitzable Vilella 1 d'Alzira, que és l'actuació sotmesa a avaluació d'impacte ambiental:  
El projecte pretén complir les condicions establides per a les canalitzacions tant per la Conselleria de Medi Ambient en la declaració d'impacte ambiental del projecte de modificació puntual del PGOU del sector Vilella 1 d'Alzira (data 28 d'octubre de 2004), com per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Descripció:   
- En l'àmbit del sector Vilella 1 se substituiran les seccions actuals del barranc de Vilella i de l'Estret per una secció trapezoïdal d'escullera engravada amb formigó de 4 m en la base i 6 m en coronació, talussos 1H:1,5V i una alçària de caixers de 1,5 m, a cada un dels marges d'estos llits s'establixen unes franges de 5 m amb unes lloses de formigó com a zones de servitud que estan delimitades de la resta de la urbanització del sector per mitjà de la instal·lació d'unes barreres de seguretat tipus bionda.  
Per a garantir que estos barrancs puguen trasbalsar el cabal corresponent a l'avinguda de 100 anys com exigia la Divisió de Recursos Hidràulics i segons la DIA abans referida, es realitzarà un canal d'alleugeriment en el límit del sector, entre l'obra de drenatge de la CV-571 i la confluència amb el barranc de la Casella. L'amplària en coronació serà de 30 m, el llit d'escullera rejuntada de formigó, amb marges formats per murs de gabions i una alçària de caixers variable entre 2,44 i 2,99 m.  
- En l'àmbit del sector Vilella, respecte al barranc de la Casella s'ha previst regularitzar el pendent mitjà i s'ha adaptat la secció a una secció trapezoïdal de talús esquerre 1H:1V i dret 1H:2V amb 8 m d'amplària en la base i 2 m d'altura, excepte xicotet tram. La tipologia del material és escullera formigonada.  
Per a aconseguir que l'avinguda de 100 anys passe pel barranc, es preveu un llit d'avingudes extremes per mitjà de la prolongació del marge esquerre fins que s'aconseguix el camí de servici deixat a l'efecte en la zona a urbanitzar. Sobre la dita plataforma es realitzarà una llosa de formigó.  
Tramitació administrativa  
Amb data 3 d'agost de 2006 es va remetre pel Centre Comercial Vilella 2003, SL, la documentació relativa al projecte d'urbanització, la canalització de barrancs i l'estudi d'impacte ambiental, així com el resultat del tràmit d'informació pública.  
Amb data d'eixida 28 de desembre de 2006 es va tornar la documentació abans citada al Centre Comercial Vilella 2003, SL, per a la seua correcta tramitació a través de l'òrgan substantiu, l'Ajuntament, així com se li sol·licitaven aclariments i completar la documentació presentada, en relació al projecte de canalització, l'estudi d'impacte ambiental i la informació pública.  
Amb data 28 de desembre de 2006 es va sol·licitar un informe a la Comissió Territorial d'Urbanisme de València (CTU) i a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHJ), i amb data 9 de gener de 2007 al Servici d'Ordenació Territorial (SOT) d'esta Conselleria.  
Amb data 28 de desembre de 2006 es va sol·licitar un informe a l'Ajuntament, així com se li va informar que s'havia remés informe de denúncia de l'Àrea d'Inspecció d'esta Conselleria en relació amb l'incompliment de la condició núm. 2 de la Declaració d'Impacte Ambiental de 28 d'octubre de 2004, sobre la modificació puntual del PGOU del sector Vilella 1.  
Amb data 28 de desembre de 2006 es va sol·licitar un informe a la Comissió Territorial d'Urbanisme de València i se li va informar igualment de la remissió de l'informe denúncia abans citat a l'Àrea d'Inspecció del Territori.  
Amb data 12 de febrer de 2007 el Servici d'Ordenació Territorial informa que el cabal de disseny i dimensionament de les canalitzacions per a un període de retorn de 100 anys complix les condicions imposades per la Divisió de Recursos Hidràulics (DRH) de la Conselleria d'Infraestructures i Transport i l'informe del Servici d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient de 21 d'octubre de 2004.  
  
El Servici d'Ordenació Territorial continua indicant que les condicions imposades en l'avinguda de la Ribera per la Divisió de Carreteres, autoritzades per l'organisme de Conca, de garantir una avinguda amb període de retorn de 500 anys no contradiu el cabal de disseny de 100 anys per als barrancs mencionats, ja que amb això es milloren les condicions de drenatge d'este viari.  
Amb data 14 de febrer de 2007 es va remetre per l'Ajuntament d'Alzira resposta al requeriment efectuat i citat anteriorment: correccions respecte a l'estudi d'impacte ambiental, projecte de prospecció arqueològica, projecte d'urbanització amb separata de canalitzacions, acords de l'Ajuntament relatius a la informació pública i a l'adjudicació de l'agent públic urbanitzador. Igualment va remetre l'Ajuntament annexos al projecte de canalització i urbanització i a l'estudi d'impacte ambiental conseqüència de diverses reunions mantingudes amb la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Amb data 19 de febrer de 2007 l'Àrea d'Inspecció remet un informe en què indica que la competència per al seguiment del compliment de la DIA de 28 d'octubre de 2004 és de l'òrgan substantiu, la CTU de València, tornant la documentació que se'ls va remetre.  
Amb data 1 de març de 2007 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer remet un informe en el qual s'indica que s'han mantingut reunions amb els redactors del projecte i se'ls ha indicat que havien de modificar la proposta inicial amb l'objecte de respectar el traçat i característiques del llit actual, considerant que s'està efectuant l'estudi de la recuperació integral del llit del Xúquer en atenció als problemes d'inundació del terme municipal d'Alzira. Indiquen que tenint en compte la modificació que s'ha presentat, la consulta inicial que es va efectuar no té objecte.  
Amb data 7 de març de 2007 es va efectuar nou requeriment i sol·licitud d'aclariment de documentació al promotor a través de l'ajuntament en relació amb el projecte de canalització, informació pública, estudi d'impacte ambiental, afecció al patrimoni cultural i informe de la Divisió de Recursos Hidràulics d'11 de gener de 2006.  
  
Amb data 7 de març de 2007 es va sol·licitar, basant-se en la nova documentació remesa per l'Ajuntament que incorpora modificacions requerides per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, un informe al Servici d'Ordenació Territorial d'esta Conselleria i a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Amb data 9 de març de 2007 es va sol·licitar igualment un informe a la Divisió de Recursos Hidràulics.  
Amb data 9 de març de 2007 es va remetre a la Comissió Territorial d'Urbanisme de València fotocòpia d'informe denúncia que s'havia remés a l'Àrea d'Inspecció, així com fotocòpies de la nova documentació remesa per l'Ajuntament.  
Amb data 16 de març de 2007 l'ajuntament va remetre una còpia d'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en relació amb les obres del centre comercial i actuació sobre barrancs, així com autorització de seguiment arqueològic del projecte de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. Amb data 16 i 18 d'abril de 2007 es va adjuntar una còpia de l'autorització de la CHJ a la Divisió de Recursos Hidràulics i al Servici d'Ordenació Territorial perquè ho tingueren en compte en l'emissió de l'informe sol·licitat. Igualment es va remetre l'autorització de la CHJ a la CTU de València.  
Amb data 18 d'abril de 2007 es reitera a l'Ajuntament el requeriment pendent de 7 de març de 2007.  
Amb data 9 de maig de 2007 per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en resposta a la sol·licitud d'informe efectuat, va remetre una còpia d'autorització per a les obres de construcció del Centre Comercial Vilella en el sector Vilella 1. L'autorització és favorable i inclou les actuacions sobre els barrancs de Vilella, l'Estret i la Casella, així com el canal d'alleugeriment, establint les condicions particulars i generals respecte a estes.  
Amb data 7 de maig de 2007 es va remetre per la Divisió de Recursos Hidràulics informes, en l'escrit de remissió indiquen que la informació que se'ls va remetre amb data 1 de març i 18 d'abril de 2007, així com l'informe de la CHJ no modifiquen en res allò que s'ha indicat en l'informe de 14 de febrer de 2007. Igualment adjunten informe seu d'11 de gener de 2006.  
En l'informe de 14 de febrer de 2007, remés amb data 7 de maig de 2007, es respon a la sol·licitud d'informe inicial, i fan referència a diferents qüestions, canalitzacions i urbanització. Respecte a este últim punt no es detallen tenint en compte que no és objecte de la present declaració d'impacte ambiental.  
Respecte a les canalitzacions, en este apartat s'indiquen qüestions que no són pròpiament d'estos i en conseqüència no es detallen, i es referix a continuació el concernent a les canalitzacions:  
- El barranc de la Casella es proposa canalitzar-ho en el límit nord del sector i s'han calculat les seccions amb una capacitat suficient en eixe tram per a un període de retorn de 100 anys, com es va sol·licitar.  
- En el límit oest del sector les canalitzacions dels barrancs de Vilella i l'Estret no tenen capacitat necessària per a desaiguar el cabal corresponent a un període de retorn de 100 anys considerant el funcionament conjunt del dos barrancs. El cabal que poden desaiguar amb resguards raonables és l'associat a un període de retorn d'uns 25 anys i en l'escenari que estiga realitzada la Tanca de Sant Antoni.  
  
Amb data 18 de maig de 2007 es va remetre per l'Ajuntament l'Acord de la Junta de Govern de 9 de maig de 2007, una còpia de l'informe de l'arquitecte municipal de 10 d'abril de 2007 i una còpia d'al·legació presentada durant el període d'informació pública. En la mencionada al·legació se sol·licita la paralització de les obres basant-se en una sèrie de motius.  
Amb data 29 de maig de 2007 es va remetre, als efectes oportuns, a la CTU de València el resultat de la informació pública amb l'al·legació en què se sol·licitav la paralització d'obres. Igualment, amb la mateixa data es va remetre al Servici d'Inspecció Urbanística d'esta Conselleria l'informe de denúncia que s'havia remés anteriorment a la CTU de València i a l'Àrea d'Inspecció, així com el resultat de la informació pública abans citat i amb l'al·legació de paralització d'obres.  
Amb data 28 i 29 de maig de 2007 es van remetre al Servici d'Ordenació Territorial d'esta Conselleria el resultat de la informació pública abans citat que inclou al·legació de paralització d'obres, així com informes de la Divisió de Recursos Hidràulics rebuts i documentació última remesa per l'Ajuntament, perquè ho tingueren en compte en l'emissió de l'informe sol·licitat.  
Amb dates 24 de maig i 6 de juny de 2007 es va remetre a la CHJ l'última documentació remesa per l'Ajuntament, que incloïa resultat de la informació pública remesa per l'Ajuntament amb sol·licitud de paralització d'obres.  
Amb data 20 de juny de 2007 es va requerir al promotor, a través de l'Ajuntament, la documentació i l'aclariment de determinats punts, en relació amb la informació pública, projecte de canalització, afecció al patrimoni cultural i informe d'11 de gener de 2006 de la Divisió de Recursos Hidràulics.  
Amb data 6 de juliol de 2007 es va remetre informe del Servici d'Ordenació Territorial d'esta Conselleria, en el qual s'indica respecte a les modificacions introduïdes per la CHJ en el projecte que s'esmenen les deficiències observades en l'informe d'11 de gener de 2007 de la Divisió de Recursos Hidràulics en relació amb la capacitat de desaigüe dels barrancs de Vilella i l'Estret, i es complix, al seu torn, la condició imposada en l'informe emés el 4 de novembre de 2004 per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, en el qual s'indica que per a qualsevol modificació que es pretenga realitzar en els llits afectats haurà de redactar-se el preceptiu projecte de construcció i tindre autorització prèvia de l'organisme de conca.  
Amb data 26 de juliol de 2007 per l'Ajuntament d'Alzira es remet la resposta a l'últim requeriment que es va efectuar:  
- Escrit de l'Ajuntament responent al requeriment últim efectuat, en el mateix s'indiquen entre altres qüestions, que l'aprovació definitiva del projecte d'urbanització es troba condicionada a l'emissió de l'informe favorable de l'avaluació d'impacte ambiental dels barrancs.  
  
S'aclarix que l'informe de l'arquitecte municipal en relació amb la contestació a les al·legacions s'assumix per part de l'Ajuntament, però l'acord d'aprovació s'emetrà quan s'obtinga l'informe favorable de l'estudi d'impacte ambiental dels barrancs.  
Respecte a l'afecció al patrimoni cultural s'adjunta una còpia de document d'impacte ambiental en què s'analitzen les afeccions i s'indica que s'ha sol·licitat un informe la Conselleria de Cultura.  
- Es remet el resultat d'informació pública, al·legacions i resposta a estes, respecte a l'annex al projecte d'urbanització, al projecte de canalització, a l'estudi d'impacte ambiental i annex a este, conseqüència de les modificacions establides per la CHJ, amb informació pública de 22 de febrer de 2007  
- Es remet, igualment, una còpia del resultat de la informació pública, al·legacions i resposta a estes respecte a la documentació inicial amb informació pública de 28 d'octubre de 2005.  
- S'adjunten unes còpies del projecte d'urbanització i canalització, així com d'estudi d'impacte ambiental complets tenint en compte les modificacions de la CHJ.  
- S'adjunta el document de mesures adoptades en relació amb els informes de la Divisió de Recursos Hidràulics de 14 de febrer de 2007 i d'11 de gener de 2006, en relació amb la urbanització i canalitzacions.  
  
Amb data 8 d'octubre de 2007 es va sol·licitar un nou informe al Servici d'Ordenació Territorial d'esta Conselleria d'aclariment d'una sèrie de punts tenint en compte l'última documentació presentada per l'Ajuntament. Igualment es va sol·licitar nou informe la Divisió de Recursos Hidràulics pel mateix motiu.  
Amb data 19 d'octubre de 2007 es va sol·licitar nou informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHJ) tenint en compte l'última documentació presentada per l'Ajuntament.  
Amb data 5 de novembre de 2007 es va remetre, a través de l'Ajuntament, el requeriment respecte a l'afecció al patrimoni cultural i igualment es va informar de l'Ajuntament l'informe remés a l'Àrea d'Inspecció. Es va remetre este informe i el requeriment igualment al promotor.  
Amb data 6 de novembre de 2007 es reitera l'informe de denúncia a l'Àrea d'Inspecció del Territori detallant-ho.  
Amb data 6 de novembre de 2007 es remet una còpia de tota l'última documentació remesa per l'Ajuntament, tant respecte als barrancs com a la urbanització, a la Comissió Territorial d'Urbanisme de València per si estiguera incomplint-se la declaració d'impacte ambiental de 28 d'octubre de 2004 i com a encarregat del seguiment i la vigilància de la referida declaració. Igualment se li remet el mateix informe de denúncia detallat que el remés a l'Àrea d'Inspecció.   
  
Amb data 27 de novembre de 2007 es remet pel promotor un escrit informant de la presentació de documentació en la Conselleria de Cultura i s'adjunta una còpia de la memòria final del seguiment arqueològic i del full d'encàrrec a arqueòloga.  
Amb data 27 de novembre de 2007 es remet un informe del Servici de Projectes Hidràulics (Divisió de Recursos Hidràulics), en el qual s'indica el següent respecte a les canalitzacions:  
- Les modificacions que va imposar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte de les canalitzacions no modifiquen en res les condicions de la declaració d'impacte ambiental de 28 d'octubre de 2004.  
  
- La documentació ara presentada, respecte a les canalitzacions, sí que complix les condicions de l'informe de la Divisió de Recursos Hidràulics que es van arreplegar en la DIA de 28 d'octubre de 2004.  
- Respecte al seu informe de 14 de febrer de 2004, sí està modificat en el punt tercer ja que els barrancs que es canalitzen en l'àmbit del sector estan dimensionats ara per a un període de retorn de 100 anys considerant el funcionament conjunt dels barrancs.  
  
- Respecte a l'avinguda de la Ribera, està calculada en els seus encreuaments amb els barrancs amb un període de retorn de 500 anys en atenció al que per a estes infraestructures, que són vies de comunicació d'alta vulnerabilitat, assenyala el PATRICOVA. Açò no implica necessàriament que tot tipus d'infraestructura haja de ser dissenyada amb els mateixos criteris, per exemple les canalitzacions que ho estan per a 100 anys d'acord amb les possibilitats reals i els criteris que per a este tram de la conca del Xúquer preveu la mateixa CHJ.  
- En relació amb la Tanca de Sant Antoni en l'informe del 14 de febrer de 2007 es deia que el disseny que es feia dels barrancs pressuposava l'existència de la Tanca de Sant Antoni, açò era cert en aquell moment (amb T=25 anys i funcionament simultani) i ho és ara amb període de retorn 100 simultani. És a dir, que les canalitzacions dissenyades, en especial la de l'Estret i el denominat canal d'alleugeriment són correctes si aigües amunt s'executa la Tanca de Sant Antoni per a transvasar aigua al barranc de la Casella.   
L'informe conclou que la documentació ara sí que complix el que s'ha assenyalat per la DIA de 28 d'octubre de 2004 quant a la capacitat de les noves canalitzacions amb T 100=anys i funcionament simultani en l'escenari de la Tanca de Sant Antoni realitzada.  
Amb data 11 de desembre de 2007 es remet, per fax, per part de la Conselleria de Cultura, informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià a l'estudi d'impacte ambiental projecte d'urbanització del sector Vilella 1 d'Alzira, canalitzacions dels barrancs en l'àmbit del sector sempre que s'executen en la seua integritat, les mesures correctores determinades en l'escrit d'eixa Direcció General, de 28 de juny de 2006, escrit incorporat a l'estudi d'impacte que consistixen en la realització d'un seguiment arqueològic de les obres d'urbanització i l'execució d'una campanya de sondejos arqueològics per a comprovar les possibles restes o empremtes de parcel·lari romà.  
  
S'advertix que l'informe es basa en l'estudi d'impacte ambiental en els termes descrits en la documentació que se li presenta i que si, com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïxen variacions respecte a la proposta informada per estos, s'haurà de sotmetre esta de nou a informe del patrimoni cultural valencià.  
Amb data 18 de desembre de 2007 es rep un informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a la sol·licitud d'informe efectuada, amb l'aclariment que la seua autorització s'havia emés basant-se en la documentació que se li va presentar, i igualment aclaria les característiques del que autoritza.  
Amb data 20 de desembre de 2007 es rep un informe del Servici d'Ordenació Territorial d'esta Conselleria (data 18 de desembre de 2007) en el qual s'informa en el sentit següent respecte a les canalitzacions:  
1. Les modificacions imposades per la CHJ respecte de les canalitzacions esmenen les deficiències observades en l'informe d'11 de gener de 2007, sobre el projecte de canalització dels barrancs de la Casella, Vilella i canal d'alleugeriment a l'entorn del sector Vilella1, emés per les Conselleria d'Infraestructures i Transport. Estes modificacions aprovades no incomplixen les condicions imposades pel Servici d'Ordenació Territorial que formen part de la DIA de 28 d'octubre de 2004.  
  
2. La documentació presentada fins a la data pel que fa a les canalitzacions de barrancs complix les condicions imposades, arreplegades en la DIA de 28 d'octubre de 2004 i l'arreplegada en l'informe emés el 4 de novembre de 2004 per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, en la qual s'indica que per a qualsevol modificació que es pretenga realitzar en els llits afectats haurà de redactar-se el preceptiu projecte de construcció i tindre autorització prèvia de l'organisme de conca.  
3. S'efectuen una sèrie de consideracions respecte a les al·legacions formulades:  
- L'estudi d'inundabilitat concreta el risc d'inundació (nivell 5) previst en el PATRICOVA a escala regional (1:50.000) a una altra escala major (1:2.000) resultant un risc de nivell 1, que és l'arreplegat en la cartografia de risc d'inundació de la ribera del Xúquer. Després de l'execució de les mesures correctores proposades en l'estudi d'inundabilitat, i les previstes en el Pla Global davant d'inundacions a la Ribera del Xúquer, el risc d'inundació en el sector passarà a ser de nivell 5 o 6.  
  
- La condició d'inundabilitat de la zona, tant en la situació actual com en la futura, amb les mesures correctores proposades en l'estudi d'inundabilitat, es limita exclusivament als terrenys destinats a zones verdes, zones esportives a l'aire lliure, aparcament i viari, i quedant lliure d'afecció el centre comercial, en construir-se sobre una llosa amb una estructura palafítica que sostindrà les edificacions i permetrà el drenatge de les aigües per davall d'esta, segons es manifesta en les condicions particulars apartat 2n de l'informe de la CHJ, de 13 de març de 2007.  
  
- Les limitacions que la normativa del PATRICOVA imposa a les actuacions urbanístiques en sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació s'han tingut en compte en l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat del sector Vilella 1. Atés que Alzira és un municipi d'elevat risc d'inundació, l'emplaçament triat està costat del nucli urbà i ocupa un lloc d'elevada accessibilitat i dóna davant d'una de les avingudes més emblemàtiques i de major potencial creixement del municipi. En definitiva, la localització proposada en fonamentar-se en el teixit urbà existent, és l'adequada des del punt de vista del model territorial municipal i és coherent amb les directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori establida en el Pla General.  
  
- En la tramitació de l'expedient s'han arreplegat les observacions que sobre les canalitzacions i les obres de pas sobre els llits han realitzat tant la Divisió de Recursos Hidràulics com l'organisme de conca, i es disposarà, al seu torn, de l'autorització condicionada de la CHJ.  
4. Respecte al que s'ha indicat per la Divisió de Recursos Hidràulics, en relació amb la Tanca de Sant Antoni, el funcionament hidràulic de les canalitzacions realitzats en el de l'Estret, canal d'alleugeriment i la Casella en el perímetre del sector Vilella 1 per al període de retorn de 100 anys té la seua justificació amb l'execució, aigües amunt, de la Tanca de Sant Antoni i el transvasament de 143 m³/s del barranc de l'Estret al de Casella. No obstant això, ja que no estan preparats els trams dels barrancs aigües avall de la zona on es realitze la derivació de cabals, es produiran una sèrie de fluxos desbordats a l'esgotar-se la capacitat d'evacuació dels llits per a l'avinguda de 100 anys de període de retorn i, fins i tot, per a successos de menor freqüència.  
En tot cas, el cabal que poguera sobrepassar l'avinguda de la Ribera (infraestructura que funcionaria a manera de barrera i la cota del qual +18,50 m ha servit com a condició imposada per la Divisió de Recursos Hidràulics per a la rasant dels vials en l'interior del sector siga sempre inferior a esta) seria interceptat pel canal d'alleugeriment, que seria capaç d'evacuar el cabal corresponent a l'avinguda de 100 anys de període de retorn.  
Reduir el risc d'inundació per a un període de retorn de 100 anys en els barrancs considerats i en l'àmbit del sector Vilella 1 està fora de l'abast de les actuacions proposades i aprovades, en les quals no s'inclou la Tanca de Sant Antoni, sinó que dependrà en un futur de l'organisme de conca amb una actuació integral sobre estos barrancs junt amb les previstes en el Pla global enfront de les inundacions en la ribera del Xúquer.  
Informació pública  
D'acord amb la documentació presentada per l'Ajuntament, el projecte d'urbanització i reparcel·lació es va sotmetre a informació pública en DOGV núm. 5124, de 28 d'octubre de 2005.  
Es van presentar al·legacions. A continuació, respecte a les al·legacions amb caràcter ambiental referides a les canalitzacions, se sintetitzen i ressalten les següents:   
- Sr. Salvador Ferrer Juan, president de l'Associació d'Empresaris de Carcaixent. Reproduïx el recurs d'alçada presentat amb data 8 de juliol de 2005, en relació a la resolució definitiva de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de 8 de març de 2005.  
  
- Sr. Salvador Josep Pérez i Fontana, president de la Federació d'Associacions de Veïns d'Alzira:  
- Que els càlculs de les canalitzacions de barrancs s'efectuen amb el màxim nivell de seguretat, per a l'avinguda de període de retorn de 500 anys.  
- Que es recalculen els fluxos d'aigua a partir dels marcs de drenatge de l'avinguda de la Ribera i es recalcule l'amplària de les canalitzacions en funció d'estos fluxos.  
- Que s'incorporen al projecte d'urbanització els annexos tècnics de les canalitzacions, es torne a exposar al públic i s'obtinguen els informes de la Divisió de Recursos Hidràulics, declaració d'impacte ambiental de les canalitzacions i l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
D'acord amb la documentació remesa per l'Ajuntament es va sotmetre a informació pública (DOCV núm. 5456, de 22 de febrer de 2007) l'estudi d'impacte ambiental, l'annex al projecte d'urbanització, l'annex al projecte de canalització i l'annex a l'estudi d'impacte ambiental conseqüència de les modificacions imposades per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
A continuació s'efectua una síntesi de les al·legacions presentades de caràcter ambiental i referides a les canalitzacions:  
Sr. Salvador Josep Pérez i Fontana, president de la Federació d'Associacions de Veïns d'Alzira, sol·licita la paralització de les obres fins que:  
- No es modifique el projecte en el sentit de garantir el pas de les aigües almenys amb les mateixes seccions que va deixar l'avinguda de la Ribera per a desaiguar els barrancs.  
- No es modifique el projecte en el sentit de garantir el pas de 459,42 m³/s d'aigües per les canalitzacions dels barrancs d'acord amb l'estudi hidrològic de l'avinguda de la Ribera que s'apliquen per a les infraestructures públiques.  
- No s'incorpore al projecte d'execució de les obres per a permetre el pas de 143,2 m³/s. del cabal del barranc de l'Estret que desaiguaria al de Casella pel lloc conegut com a Tanca de Sant Antoni (fins que no s'haja executat la Tanca de Sant Antoni) o es modifique l'amplària de la canalització del barranc de l'Estret.  
- No s'hagen aconseguit les condicions requerides per la CTU per a elevar a definitiva l'aprovació de la modificació del PGOU, Pla Parcial Sector Vilella 1.  
- No es modifique l'estudi d'impacte ambiental de la canalització dels barrancs i es fa constar l'alt nivell de risc d'inundació per a períodes de retorn inferiors a 25 anys i calats superiors a 80 cm.  
  
- No s'afija a l'estudi d'impacte ambiental de la canalització dels barrancs que la classificació del sòl és no urbanitzable comú fins que no siguen fermes les condicions de l'aprovació.  
- No es redacte el projecte de canalització del barranc de la Casella dins del Pla Global davant d'inundacions a la ribera del Xúquer, i per a no condicionar este, amb modificació de la plana d'inundació dels esmentats barrancs.  
- No es modifique l'argument d'innecessarietat de l'estudi d'impacte ambiental basant-se en la longitud de les canalitzacions a efectuar. És necessari ja que afecta una longitud superior a 1.400 m.  
A continuació s'efectua una síntesi de la resposta a les al·legacions duta a terme per l'Ajuntament en relació amb les canalitzacions:  
  
Respecte a la informació pública efectuada amb data 28 d'octubre de 2005:  
- Sr. Salvador Ferrer Juan: l'Ajuntament es remet a la Resolució del recurs d'alçada efectuada per la secretària autonòmica de la Conselleria de 4 de novembre de 2005, i coincidix plenament amb este.  
  
- Sr. Salvador Josep Pérez i Fontana: l'Ajuntament desestima el que s'ha al·legat en la seua quasi totalitat, ja que tot això ja va ser examinat i justificat en l'aprovació definitiva del programa per la Conselleria. Estima parcialment una de les qüestions al·legades i indica que han sol·licitat els informes, les autoritzacions i les declaracions d'impacte ambiental.  
Respecte a la informació pública efectuada amb data 22 de febrer de 2007:  
- Sr. Salvador Josep Pérez i Fontana: la resposta donada en síntesi és la següent:   
- És un error efectuar el disseny de les canalitzacions en funció de la superfície de pas de les obres de drenatge de les carreteres que la creuen.  
- Els cabals de càlcul corresponen al flux evacuat a través dels barrancs amb un nivell de seguretat de 100 anys de període de retorn com recomana la Conselleria d'Infraestructures i d'acord amb la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHJ).  
- La hipòtesi de càlcul ha sigut adoptada d'acord amb els criteris de l'estudi hidrològic i hidràulic elaborat per la Conselleria d'Infraestructures ratificat posteriorment per l'informe d'esta en gener de 2006.   
  
- El fet de considerar que una part dels cabals de l'Estret s'evacuarien a través de la Tanca de Sant Antoni fins al barranc de la Casella (cabals que al contrari en la situació actual circularien desbordats) conduïxen a la modelització de la situació més desfavorable i, per tant, del costat de la seguretat.  
- Les condicions de la Comissió Territorial d'Urbanisme es van complir i es va elevar a definitiva l'aprovació de la modificació del PGOU del sector Vilella 1 per Resolució de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de 8 de març de 2005.  
- Respecte al risc d'inundació l'estudi arreplega la classificació de la cartografia temàtica de la COPUT que coincidix amb la del PATRICOVA.  
- El cabal de 740 m³/s per a 500 anys a què es referix el PATRICOVA és el que ha de desaiguar el Xúquer, encara que indica que poden existir limitacions físiques que limiten el nivell de protecció. Estes limitacions es manifesten en l'estudi hidràulic de la Conselleria d'Infraestructures i conduïxen a un període de retorn de 100 anys.  
- L'estudi analitza les raons per les quals no seria obligatori sotmetre a avaluació d'impacte ambiental les canalitzacions segons la legislació nacional. Es procedix a realitzar l'avaluació d'impacte ambiental amb el propòsit de reduir els efectes mediambientals.  
Consideracions ambientals  
1. La present declaració d'impacte ambiental (DIA) avalua exclusivament les canalitzacions dels barrancs de Vilella, l'Estret i la Casella en el sector urbanitzable Vilella 1 d'acord amb tota la documentació presentada, i d'acord amb el que establix la condició núm. 2 de la DIA de 28 d'octubre de 2004 de la modificació puntual del PGOU del sector Vilella 1 d'Alzira.  
Les canalitzacions proposats en compliment de la DIA abans citada formen part complementària del projecte d'urbanització del sector, no obstant això, el projecte d'urbanització en si mateix no s'avalua en no estar sotmés a avaluació d'impacte ambiental d'acord amb la vigent legislació en la matèria.  
2. D'acord amb la documentació presentada, les actuacions a dur a terme tenen caràcter provisional pel fet que el Pla Global davant d'inundacions de la ribera del Xúquer elaborat per la CHJ preveu la canalització del barranc de la Casella, l'Estret i Vilella, per la qual cosa una vegada s'acabe la redacció d'estos projectes s'establirà el disseny definitiu. S'indica que una vegada s'execute este Pla es procedirà a desenrotllar les actuacions restants per a arribar a la situació definitiva definida en el projecte d'urbanització. Les modificacions presentades no suposen modificació de l'ordenació detallada aprovada del sector.  
  
La franja que actualment ocuparà el canal d'alleugeriment es podrà utilitzar per a l'execució de les canalitzacions dels barrancs de Vilella i de l'Estret del referit Pla.  
En este sentit es considera que qualsevol modificació dels barrancs i de la proposta que actualment s'avalua requerirà en qualsevol cas que complisquen les condicions (mesures correctores) de l'informe del Servici d'Ordenació Territorial (SOT) i de la Divisió de Recursos Hidràulics (DRH) en les quals es va basar la DIA de 28 d'octubre de 2004, de la modificació puntual del PGOU del sector Vilella 1 d'Alzira i, a més, haurà d'obtindre autorització de la CHJ.  
3. Amb data 8 de març de 2005, la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial va emetre resolució per la qual es declara definitivament aprovada la modificació del PGOU d'Alzira sector Vilella 1 i esmenades les deficiències a què es referix l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme (CTU) de 29 d'octubre de 2004.   
  
4. En relació a les condicions establides per a les canalitzacions:  
  
En la DIA de 28 d'octubre de 2004 relativa a la modificació puntual del PGOU d'Alzira sector Vilella 1 se supeditava l'execució del projecte de modificació citat al compliment de les conclusions de l'últim informe del Servici d'Ordenació de Territorial reflectit en eixa DIA. En este s'indicava que l'aprovació requeria anotar l'acord d'executar totes les mesures correctores a càrrec del promotor previstes en l'annex a l'estudi d'inundabilitat arreplegades en l'apartat 10 d'eixe informe. Entre estes i respecte a les canalitzacions s'indica el següent:  
  
- Canalització del barranc de la Casella en tot el límit nord de la urbanització, amb les condicions establides en l'informe de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
- Canalització dels barrancs de Vilella i l'Estret al llarg de tot el límit este de la urbanització amb les condicions establides en l'informe de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
En l'annex a l'estudi d'inundabilitat es fa referència a la canalització dels esmentats barrancs, de manera que per al de la Casella la canalització serà amb període de retorn de 100 anys per al conjunt dels tres barrancs i per al de Vilella i l'Estret per a període de 100 anys per al conjunt dels dos barrancs Vilella i l'Estret.  
En la fitxa del sector com es reflectix en la Resolució de 8 de març de 2005, de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, s'establix que per a la programació i el desenrotllament del sector s'establixen una sèrie de condicions de desenrotllament (entre les quals estan les abans citades de les canalitzacions) a tindre en compte en els instruments de desenrotllament com són el Pla Parcial i el projecte d'urbanització per a les obres.   
D'acord amb els últims informes de la Divisió de Recursos Hidràulics (ara Servici de Projectes Hidràulics, Direcció General de l'Aigua d'esta Conselleria) i el Servici d'Ordenació Territorial, la documentació presentada complix respecte a les canalitzacions les condicions arreplegades en la DIA de 28 d'octubre de 2004.   
D'acord amb l'últim informe de la DRH les modificacions imposades per la CHJ no modifiquen les condicions de la DIA de 28 d'octubre de 2004. I igualment l'últim informe del SOT indica que les condicions imposades per la CHJ no incomplixen les condicions establides pel SOT i reflectides en la DIA de 28 d'octubre de 2004.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha emés autorització amb data 13 de març de 2007 en relació amb l'actuació sobre els barrancs entre altres aspectes, i s'establixen unes condicions. Es va sol·licitar a la CHJ que informara respecte a si el projecte de construcció de la canalització presentat pel promotor a través de l'Ajuntament s'ajustava al que s'ha autoritzat per esta, a la qual cosa la CHJ va respondre que s'havia autoritzat en funció de la documentació que s'havia presentat davant d'esta i d'acord amb unes característiques.  
Tenint en compte tot açò, es considera, d'una banda, que les canalitzacions dels barrancs referits hauran d'estar executats amb caràcter previ a l'obtenció de les llicències d'activitats del sector i l'inici d'estes (centre comercial, etc.), en ser una condició de desenrotllament del sector.   
D'altra banda, les canalitzacions han d'executar-se d'acord amb la documentació presentada i s'hauran d'ajustar a l'autorització de la CHJ i igualment es complixen les condicions (mesures correctores) establides en l'informe del SOT reflectit en la DIA de 28 d'octubre de 2004.  
  
El projecte de construcció de canalitzacions que s'execute haurà d'ajustar-se igualment a l'autorització de la CHJ i a les condicions establides en l'informe del SOT reflectit en la DIA de 28 d'octubre de 2004.  
Qualsevol modificació d'allò que s'ha proposat haurà de ser autoritzada per la CHJ i, a més, no haurà d'anar en contra de les condicions que es van establir en l'informe del SOT reflectit en la DIA de 28 d'octubre de 2004.  
5. En relació amb la Tanca de Sant Antoni l'últim informe del SOT conclou informant que reduir el risc d'inundació per a un període de retorn de 100 anys en els barrancs considerats i en l'àmbit del sector Vilella 1, està fora de l'abast de les actuacions proposades i aprovades, en les quals no s'inclou la Tanca de Sant Antoni, sinó que dependrà en un futur de l'organisme de conca amb una actuació integral sobre estos barrancs junt amb les previstes en el Pla Global davant d'inundacions en la ribera del Xúquer.   
6. D'acord amb allò que s'ha informat pel Servici d'Ordenació Territorial, les condicions imposades en l'avinguda de la Ribera, garantir una avinguda amb període de retorn de 500 anys, no contradiuen el cabal de disseny de 100 anys per als barrancs, ja que amb això es milloren les condicions de drenatge d'eixe viari. Igualment, la Divisió de Recursos Hidràulics indica que el fet que la infraestructura de l'avinguda de la Ribera estiga dissenyada per a 500 anys no implica que tot tipus d'infraestructures haja de ser dissenyada amb els mateixos criteris. Les canalitzacions que ho estan per a 100 anys d'acord amb les possibilitats reals i els criteris que per a este tram de la conca del Xúquer preveu la mateixa CHJ.  
7. Respecte al Pla Global davant d'inundacions de la CHJ, el Pla depén d'eixe organisme. Pel promotor s'executaran les canalitzacions d'acord amb el que establix la DIA de 28 d'octubre de 2004 i d'acord amb allò que s'ha establit per la CHJ en la seua autorització.  
8. Des d'un punt de vista ambiental, els barrancs discorren per una zona de cultius de cítrics majoritàriament, i el sector Vilella 1 és sòl urbanitzable. Els llits presenten una vegetació prou alterada amb important influència antròpica, i la vegetació està dominada per canyars d'Arundo donax.  
Tenint en compte les característiques actuals dels llits i que discorren per zona urbanitzable, es consideren acceptable, ambientalment, les actuacions proposades sobre els llits, tenint en compte, a més, la importància que desenrotllen la seua funció hidràulica.  
9. Des del punt de vista de l'afecció patrimonial:  
La resolució d'aprovació definitiva de la CTU indicava complides les condicions que havia establit entre les quals estava l'obtenció d'informe de la Conselleria de Cultura.  
En este sentit, per part de l'Ajuntament s'ha aportat un informe de l'Àrea de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura de 9 de gener de 2006, en què s'autoritza el projecte de prospecció arqueològica en relació amb el projecte de centre comercial i oci Vilella, així com un informe d'eixa mateixa Àrea on s'autoritza el seguiment arqueològic de les obres del centre comercial citat de 27 de febrer de 2007.  
Igualment s'ha aportat la memòria final de la prospecció arqueològica en què s'indica que no s'han desvelat restes arqueològiques significatives i respecte a elements etnològics es fa menció d'un grafit de mur, i cases en la parcel·la corresponent al sector Vilella 1. Conclou la memòria respecte a tot açò que es requerirà fer un seguiment quan comencen les remocions de terra i l'enderrocament de les cases d'hort per a poder deixar constància i documentar qualsevol aparició de restes arqueològiques i poder conservar les restes etnològiques d'interés, i haurà d'estar present l'arqueòleg per a supervisar estos treballs.  
  
Igualment s'aporta escrit de 28 de juny de 2006, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, en relació a la prospecció arqueològica i etnològica del centre comercial:  
  
En este s'indica respecte al patrimoni arqueològic que serà necessari efectuar seguiment arqueològic de les obres i efectuar sondejos arqueològics previs, i s'haurà d'incloure tot açò en l'estudi d'impacte ambiental, de manera que d'estos podran derivar-se les condicions de les obres.  
En l'estudi s'haurà de preveure que l'aparició de restes arqueològiques o paleontològics en el curs de les obres determinarà l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a la Conselleria de Cultura.  
En relació al patrimoni etnològic s'indica en el referit escrit que haurà de preveure's l'estudi descrivint-se topogràficament i tècnicament tots els immobles afectats per la urbanització proposada, i s'hi inclouran murs, bancals i altres elements organitzadors del territori. També s'hi hauria d'incloure, si és el cas, el patrimoni immaterial en relació amb la zona a afectar. S'hauria de formular, també, una proposta d'integració en el projecte d'alguna de les cases afectades, en especial la casa núm. 2. Tot això s'incorporarà a l'estudi d'impacte ambiental sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu de la Direcció General.  
En l'estudi d'impacte ambiental consta informe d'arqueòloga en què s'efectua la descripció etnològica.  
En l'estudi d'impacte ambiental en l'apartat de mesures correctores figura respecte al patrimoni cultural, en la fase de construcció, la corresponent a realitzar prèviament al moviment de terres una prospecció arqueològica.  
En l'últim escrit del promotor, amb data entrada de 27 de novembre de 2007, s'aporta el document de contractació d'arqueòloga a fi de dur a terme la investigació històrica que permeta relacionar la zona amb la centuriació romana de Sucro-Saetabis i completar l'estudi amb cartografia antiga, ortofotografia, etc. Tot això per a completar el treball de la prospecció i el seguiment d'obres que van quedar incomplets en no realitzar-se els sondejos arqueològics.  
Aporta, igualment, el promotor memòria final de la prospecció i el seguiment arqueològic. En este s'indica que no s'han obtingut troballes arqueològiques d'interés. La memòria documenta els elements etnològics trobats en la parcel·la. Es descriuen quatre cases i un mur amb grafit, fonamentalment. S'indica que s'ha procedit a enderrocar totes les cases i arreplegar les restes etnològiques d'interés per a depositar-les en el Museu Municipal d'Alzira. S'han enderrocat les cases núm. 3 i 4 afectades pel canal d'alleugeriment. S'indica que la integració de la casa núm. 2 resultava impossible i que són conscients que en retirar tots els elements relacionats amb la distribució agrícola de la zona es perd el significat etnològic de la zona, s'ha decidit d'acord amb l'arqueòleg municipal, la promotora i l'Ajuntament col·locar en una de les rotondes la màquina piconadora de principis del segle XX.  
  
Amb data 11 de desembre de 2007 es va remetre per fax per la Conselleria de Cultura l'informe de 3 de desembre de 2007 de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, pel qual s'informava favorablement la canalització dels barrancs sempre que s'executen en la seua integritat les mesures correctores establides en l'escrit de 28 de juny de 2006 que consistixen en la realització d'un seguiment arqueològic de les obres d'urbanització i l'execució d'una campanya de sondejos arqueològics.  
Tenint en compte l'última documentació presentada pel promotor (full d'encàrrec de treballs a l'arquitecta i la memòria final de seguiment arqueològic), i que en esta es proposen actuacions que pretenen suplir unes altres en no haver-se efectuat (sondejos arqueològics) i que les obres, almenys una part (canal d'alleugeriment, s'han iniciat), es considera que la documentació última presentada per la promotora davant d'esta Conselleria, abans referida, haurà d'obtindre l'informe favorable de la Conselleria de Cultura, i, a més, en eixe informe s'establiran, si és el cas, les mesures a adoptar i es determinarà, a més, respecte als barrancs sobre els quals s'actuarà si és procedent mantindre o no les condicions establides en l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de 3 de desembre de 2007.   
L'obtenció d'este informe serà prèvia a dur a terme les actuacions sobre els barrancs.  
Les variacions que es pogueren produir respecte a la proposta que ha informat la Conselleria de cultura de 3 de desembre de 2007 hauran d'obtindre informe vinculant d'esta.  
10. En l'estudi d'impacte ambiental es proposen una sèrie de mesures correctores, respecte a les canalitzacions en la fase de construcció, de les quals s'efectua una selecció i síntesi:  
- Respecte a soroll i atmosfera:  
Ocupació de maquinària amb motors de baixa emissió contaminant.  
Manteniment de màquines i vehicles per a evitar emissions excessives.   
Els camions amb materials pulverulents hauran d'anar coberts de lones.  
Reg freqüent, especialment en períodes de sequera o ventosos, de zones de trànsit de maquinària, davant d'extracció de terres i amuntegaments.  
Atenció de l'estat de motors.  
Respecte al risc d'inundació:  
Evitar amuntegaments de material en zones en què es puguen obstruir escolaments naturals o desaigües.  
Descompactació per mitjà de rebliments dels terrenys ocupats per maquinària per a afavorir infiltració d'aigua.  
Respecte a contaminació aigües:  
Arreplegada d'aigües residuals de les oficines, d'obres annexes i operacions de neteja i manteniment per a la seua posterior depuració en obra o transport a zona de tractament.  
Arreplegada i gestió dels residus produïts en l'obra.  
S'indiquen les característiques que hauran de tindre les zones d'arreplegada de residus, especialment si es tracta de líquids.  
Neteja i retirada dels abocaments accidentals produïts en la fase d'execució de les obres.  
Els residus arreplegats en obra hauran de ser retirats immediatament per un gestor de residus autoritzats.  
Respecte a la neteja de maquinària es farà de manera que puguen arreplegar-se les aigües generades en una bassa de decantació.  
Respecte a vegetació i edafologia:  
Reduir el temps entre desforestació i acabament d'obres.  
Es tallarà el flux de l'escolament en talussos abans que l'aigua adquirisca suficient velocitat per a iniciar l'erosió.  
Retirada i arreplegada de terra vegetal de zones de desbrossament i d'àrees d'ocupació en profunditat de 30 cm per al seu posterior aprofitament.  
Senyalització i jalonament abans del començament del desbrossament, de la zona d'ocupació estricta de les obres, així com de la instal·lació d'elements auxiliars.  
Revegetació de zones d'ocupació temporal.  
- Respecte a la fauna:  
Reducció de superfície d'ocupació, la transformació de l'entorn.  
  
Limitació velocitat de vehicles per a evitar atropellaments.  
- Respecte al patrimoni arqueològic:  
De forma prèvia al moviment de terres es realitzarà una prospecció arqueològica.  
- Respecte a paisatge:   
Recomana en el rebuig i desbrossament respectar aquella vegetació que puga ocultar les activitats de construcció.  
- Respecte al medi socioeconòmic:  
Trànsit de vehicles pesants per a l'obra limitat a dies laborables.  
Planificació adequada del trànsit.  
Activitats de l'obra només durant el dia.  
Reutilització en la mesura que siga possible del material procedent de l'excavació.  
Retirada al abocador controlat de tot el material produït en les obres que siga inutilitzable.  
En relació amb les mesures correctores, es consideren en general adequades. No obstant això, es considera que respecte a la gestió dels residus generats s'ha de seguir el que establix la legislació en la matèria, i igualment respecte a les aigües residuals, cas d'afectar llits públics, haurà d'obtindre's prèviament autorització de l'organisme de conca corresponent.  
11. L'estudi preveu un programa de vigilància ambiental. Es destaca que es preveu un tècnic especialista al medi ambient que aplicarà de forma contínua el programa de vigilància ambiental junt amb l'equip a peu d'obra. En relació al programa de vigilància ambiental, este presenta certes discrepàncies amb les mesures correctores i en conseqüència el mateix haurà d'ajustar-se al que establixen les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental.  
12. Es considera necessari establir una sèrie de mesures correctores addicionals a les propostes, i, a més, establir condicions en les canalitzacions d'acord amb les consideracions exposades en la present DIA.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte de canalitzacions està sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental d'acord amb la condició núm. 2 de la declaració d'impacte ambiental de 28 d'octubre de 2004, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, sobre el projecte de modificació puntual del PGOU d'Alzira per mitjà de tramitació del programa d'actuació integrada del sector Vilella 1 d'Alzira. El procediment de declaració d'impacte ambiental està regulat en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en a Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint del Decret 162 1990/, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.   
L'article16.2. m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
Per tot això, i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
  
Primer  
1. Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de canalització dels barrancs de la Casella, Vilella i l'Estret en el sector Vilella 1 d'Alzira el promotor del qual és centre comercial Vilella 2003, SL, sense perjuí de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen necessàries, així com del compliment del que establix la documentació aportada, en especial les mesures correctores indicades en l'estudi d'impacte ambiental, i el que establix l'apartat segon d'esta declaració.  
  
  
Segon  
Condicions del projecte:  
1. Les canalitzacions han d'executar-se d'acord amb la documentació presentada i s'haurà d'ajustar l'execució a l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 13 de març de 2007, i igualment complir les condicions establides en l'informe del Servici d'Ordenació Territorial reflectit en la declaració d'impacte ambiental de 28 d'octubre de 2004, sobre la modificació puntual del PGOU d'Alzira, sector Vilella 1.  
El projecte de construcció de canalitzacions que s'execute haurà d'ajustar-se igualment a l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 13 de març de 2007 i a les condicions establides en l'informe del Servici d'Ordenació Territorial reflectit en la declaració d'impacte ambiental de 28 d'octubre de 2004 abans citada.  
  
Qualsevol modificació d'allò que s'ha proposat haurà de ser autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i, a més, haurà de complir les condicions que es van establir en l'informe del Servici d'Ordenació Territorial reflectit en la declaració d'impacte ambiental de 28 d'octubre de 2004 abans citada.  
2. Les canalitzacions dels barrancs referits hauran d'estar executats amb caràcter previ a l'obtenció de les llicències d'activitats del sector i l'inici d'estes (centre comercial, etc.).  
3. Respecte al patrimoni cultural, es considera que l'última documentació presentada per la promotora davant d'esta Conselleria (data d'entrada de 27 de novembre de 2007; full d'encàrrec de treball a l'arquitecta i la memòria final de seguiment arqueològic) haurà d'obtindre informe favorable de la Conselleria de Cultura, i a més, en eixe informe s'establiran, si és el cas, les mesures a adoptar i es determinarà, a més, respecte als barrancs sobre els quals s'actuarà, si és procedent mantindre o no les condicions establides en l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de 3 de desembre de 2007. L'obtenció d'este informe serà prèvia a dur a terme les actuacions sobre els barrancs.  
  
Les variacions que es pogueren produir respecte a la proposta que ha informat la Conselleria de Cultura amb data 3 de desembre de 2007 hauran d'obtindre informe vinculant d'esta.  
4. La gestió dels residus generats en l'obra haurà de complir la legislació vigent en la matèria.  
5. Respecte a les aigües residuals que es puguen generar, incloses les aigües procedents de neteja de maquinària, en el cas d'afectar els llits haurà d'obtindre's prèviament autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
6. El contingut del Programa de Vigilància Ambiental s'ajustarà a les mesures correctores previstes en l'estudi d'impacte ambiental, de manera que el primer concorde perfectament amb les mesures referides, i es modificarà en allò que siga necessari.  
  
Tercer  
Es notificarà la present declaració d'impacte ambiental als efectes oportuns a l'Àrea d'Inspecció del Territori, al Servici d'Ordenació Territorial i al Servici de Projectes Hidràulics de la Direcció General de l'Aigua (abans Divisió de Recursos Hidràulics) d'esta Conselleria, així com a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
  
Quart  
Notificar als interessats que contra esta resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quint  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 28 de desembre de 2007. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.