Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7234, del 14-03-2014 (2014/1865)

Informació pública de l'Acord de 28 de gener de 2014, del Ple, d'aprovació de les bases particulars de programació de l'àmbit siti entre els carrers Níquel, Urani, Coure, plaça dels Metalls i prolongació de l'avinguda del Delta. Expedient número 21/13-PL.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7234

Data del DOGV
:   14-03-2014

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2014/1865


Data del document
:   28-01-2014

Organisme emissor
:   Ajuntament de Sagunt

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * Sagunt
    * administració local
    * pla d'urbanisme

Informació pública de l'Acord de 28 de gener de 2014, del Ple, d'aprovació de les bases particulars de programació de l'àmbit siti entre els carrers Níquel, Urani, Coure, plaça dels Metalls i prolongació de l'avinguda del Delta. Expedient número 21/13-PL. [2014/1865]  
Informació pública de l'Acord de 28 de gener de 2014, del Ple, d'aprovació de les bases particulars de programació de l'àmbit siti entre els carrers de Níquel, Urani, Coure, plaça dels Metalls i prolongació de l'avinguda del Delta. Expedient número 21/13-PL.  
El Ple de la corporació municipal, en la sessió ordinària del dia 28 de gener de 2014, va adoptar, entre altres, l'acord següent:  
  
Bases particulars de programació de l'àmbit siti entre els carrers Níquel, Urani, Coure, plaça dels Metalls i prolongació de l'avinguda del Delta. Expedient 21/13-PL.  
  
1. Inici de la programació.  
L'article 130.6 de la Llei 16/2005, Urbanística Valenciana (LUV), establix que:  
«6. L'Ajuntament podrà igualment acordar d'ofici, sense necessitat de petició particular, la gestió indirecta d'una actuació integrada, i iniciar els tràmits que s'establixen en els articles següents.»  
Fent ús de la potestat esmentada, es proposa l'inici d'esta programació.  
  
2. Bases generals aplicables.  
Als efectes de l'article 131.1 de la LUV, este programa es regirà, a més de per les previsions que s'inclouen en estes bases particulars, per les bases generals de programació al municipi de Sagunt, aprovades definitivament en la sessió ordinària del Ple de data 28 de setembre de 2006, i publicades íntegrament en el Butlletí Oficial de la Província (BOP) de data 23 d'octubre de 2006.  
Complementant estes bases generals, en relació amb este àmbit, caldria tindre en compte les següents determinacions.  
  
Determinació primera. Ordenació urbanística vigent a l'àmbit de l'actuació integrada  
Cal remetre's als antecedents que consten en l'expedient de la Secció d'Urbanisme amb referència 16/11 PL.  
L'acord plenari d'aprovació definitiva de l'ordenació detallada és el de la sessió plenària ordinària de febrer de 2012.  
L'ordenació detallada fins ara vigent de l'àmbit és la següent:  
  
  
  
  
  
Paràmetres i índexs més significatius.  
  
Àmbit de la UE: 27.063 m².  
Índex d'edificabilitat: 1,266 m² sostre/m².  
Edificabilitat objectiva: 34.274 m² sostre.  
Superfície de l'espai privat: 4.555 m².  
Superfície de sòl dotacional dins de la UE: 22.508 m².  
Densitat màxima: 120 vivendes/ha.  
Nombre de vivendes: 312.  
Nombre d'habitants: 935.  
  
Respecte a l'aprofitament tipus.  
  
Àmbit de la UE: 27.063 m².  
Edificabilitat objectiva: 34.274 m² sostre.  
Aprofitament tipus: 1.2664 m² sostre/m².  
Aprofitament patrimonialitzable: 1.1397 m² sostre/m².  
Superfície de l'àrea de repartiment: 27.063 m².  
  
La localització del 30 per cent d'aprofitament residencial afecte a la construcció de vivenda protegida i que és d'un total de 8.915 m² de sostre, es localitzarà a la integritat de l'illa C, que preveu un total de 7.482 m² de sostre residencial. Els restants 1.433 m² de sostre afecte es localitzaran a l'illa B.  
Els següents espais del subsòl, amb trama roja i en una superfície de 3.540 m², tindran la qualificació d'aparcament:  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
La qualificació dels 22.508 m² de sòl dotacional serà, en una superfície de 12.000 m², com a instal·lacions educatives i escolars. La resta, com a esportives i viari.  
Les condicions d'edificació del dotacional educatiu/escolar seran les següents:  
Coeficient d'edificabilitat: 1,00 m²/m².  
Coeficient d'ocupació de parcel·la: 50 %.  
Distàncies a límits o façanes: sense limitació.  
Nombre de plantes: 3.  
Altura de cornisa: 12 m.  
Formes dels edificis i les seues cobertes: sense limitació.  
Nombre de places d'aparcament: igual que el nombre d'unitats docents.  
  
FITXA DE GESTIÓ  
a) La situació de cada una d'estes respecte a la seqüència lògica del desenrotllament del pla, establint les que requerixen una programació prèvia d'altra o altres actuacions integrades.  
?Es preveu una unitat d'execució única, envoltada de trama urbana ja consolidada o en estat de programació avançat.  
b) Les condicions d'integració i de connexió de l'actuació integrada.  
  
Esta seria funcionalment autònoma atés l'estat de consolidació dels àmbits contigus, sense perjuí que la connexió amb la rotonda de l'antiga carretera de la Diputació en millore la connectivitat per fer innecessari l'ús de la xarxa viària de la trama urbana consolidada. Tots els servicis urbanístics es dotaran amb la simple connexió a la xarxa municipal de servicis executada en els àmbits contigus.  
c) La delimitació de les unitats d'execució.  
Unitat d'execució única.  
d) Les àrees de repartiment i l'aprofitament tipus.  
Es tracta d'una àrea únic. En definitiva l'àrea de repartiment seria la unitat d'execució.  
  
Normes urbanístiques (suposa una remissió a l'article 116 i següents de les normes urbanístiques del PGOU).  
Són els propis de la zonificació Z3. T1 del PGOU, que atendria les següents previsions de les normes urbanístiques del PGOU de 1992  
  
«Secció quinta. Normes particulars de Z.3.  
USOS  
A.116. A les illes/zona qualificades com a Z.3/T.1 correspon, d'acord amb les seues característiques d'assentament de nova edificació col·lectiva, el següent règim de toleràncies:  
  
  
ZONA/ILLA USOS GRAU/TIPUS  
  
Z.3/T.1 PREFERENT  
 Vivendes 2  
  
 ALTERNATIUS  
 Comercials 3.1  
 Hotelers -  
 Recreatius 2   
 Oficines 3   
 Garatge-Ap. 6  
  
 TOLERATS  
 Excepcionalment IU 2  
 Tallers aut. 7  
  
  
TIPUS D'EDIFICACIÓ  
A.117. S'autoritza tot tipus d'edificació que, quan calga per la seua singularitat, podrà materialitzar-se per mitjà de l'oportuna tramitació d'un estudi de detall.  
En el cas d'edificacions obertes o aïllades, caldrà ajustar-se al que disposen les normes generals.  
La línia de façana podrà recular-se de l'alineació del carrer a fi de formar espais lliures. En qualsevol cas caldrà envoltar l'alineació amb un element diferenciador. No es permeten cossos sòlids d'altura major d'1,10 m.  
  
RÈGIM D'ALTURES  
A.118. Als solars que donen a carrers amb diferents altures de cornisa i nombre de plantes permeses:  
?Quan els carrers siguen coincidents podrà edificar-se amb l'altura i nombre de plantes majors fins al doble de l'amplària del carrer amb menor aprofitament, sempre que siga menor que la profunditat edificable.  
A partir d'eixe punt, l'edifici tindrà les altures i plantes corresponents al carrer amb menor aprofitament.  
Si la profunditat del solar és igual o menor que el doble de l'amplària del carrer, per a evitar mitgeres sense buits, l'edifici es retirarà un mínim de 2 metres del límit a les plantes diferencials.  
?Quan no siguen coincidents podrà edificar-se amb l'altura i nombre de plantes majors segons l'esquema de Z.1.  
Quan el propietari d'un terreny construïsca entre mitgeres, i per no esgotar els coeficients màxims d'edificabilitat deixe aquelles vistes, estarà obligat a donar-los tractament de façana, bé per un acord amb els contigus i a càrrec de qui construïx o per alçament del mur mitger sobre l'altura màxima autoritzada al seu projecte, a què es donarà inexcusablement el tractament obligat.  
Les construccions per davall del pla límit es recularan de totes les façanes, fins i tot les interiors, segons la norma general.  
  
FAÇANES  
A.119. La composició de les edificacions serà lliure, encara que procurarà referir-se al caràcter de l'entorn.  
a) L'altura mínima de volades serà de 3,50 m.  
b) Es permeten volades a partir de l'altura mínima fins a un màxim de:  
Carrers < 6 m 40 cm sense miradors  
Entre 6 i 9 m 45 cm  
Carrers > 9 m 60 cm  
c) S'autoritzen miradors als edificis situats en carrers l'amplària dels quals en eixe punt supere els 6 m.  
En solars que no formen cantó situats entre miradors d'edificis ja construïts, serà optatiu acollir-se a la nova normativa o continuar amb la volada dels contigus i amb el 50 per cent de la façana destinada a mirador.  
d) Podran construir-se patis oberts a façana.  
e) Separació a mitgeres de volades o buits, com a mínim 60 cm, llevat de constitució de servituds, i en este cas han de tractar-se homogèniament les façanes d'ambdós edificacions.  
A.120. Parcel·les edificables. S'entendrà per solar edificable en esta zona:  
a) El que tinga com a mínim 10 m de façana.  
b) El que tinga façana inferior a la mínima i preveja la ubicació de vivendes grau 0 o 1.  
Inicialment es preveu que les edificacions s'ajusten a les alineacions exteriors, amb les següents profunditats màximes:  
?Fins a planta I. Sense límit, sempre que siguen usos diferents de vivenda.  
?Planta II d'ara en avant, 18 m.  
Podran redactar-se estudis de detall a fi que els paraments puguen recular-se per a construir edificis aïllats, modificant per tant, la profunditat establida més amunt, pel fet d'ajustar el volum  
La mínima separació de 3 m regirà per a totes les disposicions de tipus aïllat dins d'una parcel·la, tant a límits com a vies o espais públics.»  
A més de la remissió a l'articulat de les normes urbanístiques del PGOU per a eixa zonificació, cal tindre en compte la previsió següent:  
  
Els projectes tècnics de les promocions hauran de tindre en compte el següent:  
- Sol·licitar el certificat de l'aïllament acústic dels tancaments horitzontals i verticals tant de la façana com de mitgeres prèviament a la concessió de llicències d'ocupació.  
- Realitzar una distribució interior adequada a la situació acústica, disposant cuines i banys a façana exterior i espais habitables a interior.  
  
- Control del projecte d'execució respecte a la solució definitiva d'aïllament acústic.  
  
Determinació segona. Necessitats i objectius que cal satisfer amb el programa d'actuació integrada  
En relació amb els objectius quant a l'ordenació i com a base de motivació de la solució definitiva pretesa, cal remetre's a les consideracions recollides en l'expedient municipal de planejament de referència 16/11PL, assenyalat adés.  
Sense perjuí d'això, cal destacar que s'està davant d'una porció de terrenys de dimensions considerables, més de 27.000 m², envoltada tota esta, excepte pel nord, de teixit consolidat del nucli urbà del Port de Sagunt, i que es troba en un intens nivell de degradació i deixadesa.  
  
El desenrotllament del programa conclourà d'arrel i de forma definitiva esta problemàtica, a més de completar un teixit urbà coherent i lògic.  
Sense oblidar l'obtenció i ús efectiu per la ciutadania d'un sòl dotacional públic de dimensions importants (més de 22.000 m²).  
Cal destacar la circumstància de l'existència d'uns quants edificis fora d'ordenació dins de l'àmbit o contigus a este.  
Se'n detecten diversos casos:  
  
  
Tots estos ocupen sòl qualificat com a dotacional públic, i es va a procedir a derrocar-los sense reposició. Es destaca la circumstància que la qualificació com a dotacional del l'espai esmentat opera des de l'entrada en vigor del PGOU de 1992. D'esta manera, qualsevol construcció executada en este espai des d'eixa data no tindria consolidació patrimonial de cap tipus a favor dels seus titulars, en els termes de la legislació urbanística aplicable. Aspecte la concreció del qual és en tot cas objecte últim del projecte de reparcel·lació; però sobre el qual l'aspirant a agent urbanitzador ja ha de realitzar una labor d'identificació prèvia, per exigir-ho així l'article 126 de la Llei 16/2005, quan establix:  
  
«i) Inventari preliminar de construccions, plantacions i instal·lacions la demolició, destrucció o eradicació de les qual exigisca la urbanització.»  
Així com la seua valoració preliminar, tal com concreta el Decret 67/2006, ROGTU.  
Eixa consideració es fa extensiva a qualsevol planta ornamental cultivada a l'àmbit després de la seua qualificació com a dotacional l'any 1992 i que tinga un valor d'indemnització notable o alt, si bé una primera anàlisi no ha detectat casos molt significatius. Per al seu titular es planteja l'òbvia possibilitat de la seua retirada i recol·locació abans de l'ocupació efectiva dels terrenys per part de l'Administració. El trasllat no pot generar drets d'indemnització si el seu cultiu ha sigut posterior a la qualificació dels terrenys com a dotacionals.  
  
Sense perjuí de l'anterior i en els termes de la normativa reguladora del contingut de les bases, cal tindre en compte el següent sobre els objectius propis de la programació:  
a) Gestionar la transformació jurídica de les finques afectades pel programa.  
1. A més de les operacions ordinàries que s'hauran de realitzar en este sentit, convé cridar atenció especial sobre una sèrie d'aspectes concrets que cal tindre en compte:  
Hem de tindre en compte les de l'article 16 del Text Refós de la Llei del Sòl, Reial Decret Legislatiu 2/2008, que assenyala que, en este cas, el 10 per cent de l'aprofitament ponderat serà de cessió gratuïta a favor de l'Ajuntament. Diu este precepte que és obligació dels propietaris.  
  
b) Entregar a l'administració competent, i amb destinació a patrimoni públic de sòl, el sòl lliure de càrregues d'urbanització corresponent al percentatge de l'edificabilitat mitjana ponderada de l'actuació, o de l'àmbit superior de referència en què esta s'incloga, que fixe la legislació reguladora de l'ordenació territorial i urbanística.  
  
En les actuacions de dotació, este percentatge s'entendrà referit a l'increment de l'edificabilitat mitjana ponderada atribuïda als terrenys inclosos en l'actuació.  
Amb caràcter general, el percentatge a què es referixen els paràgrafs anteriors no podrà ser inferior al 5 per cent ni superior al 15 per cent.  
  
La legislació sobre ordenació territorial i urbanística podrà permetre excepcionalment reduir o incrementar este percentatge de forma proporcionada i motivada, fins a arribar a un màxim del 20 per cent en el cas del seu increment, per a les actuacions o els àmbits en què el valor de les parcel·les resultants siga sensiblement inferior o superior, respectivament, al mitjà en els restants de la seua mateixa categoria de sòl.  
  
La legislació sobre ordenació territorial i urbanística podrà determinar els casos i condicions en què siga possible substituir l'entrega del sòl per altres formes de compliment del deure, llevat de quan puga complir-se amb sòl destinat a vivenda sotmés a algun règim de protecció pública en virtut de la reserva a què es referix la lletra b de l'article 10.  
  
Qüestió que ha sigut precisada pel Decret Llei autonòmic 1/2008, que ha fet una nova redacció de l'article 23 de la LUV 16/2005. En conseqüència, la cessió de l'aprofitament a favor de l'Administració, el 10 per cent del total de les unitats d'aprofitament o el percentatge que resulte de cessió obligatòria en el moment d'aprovació dels instruments de planejament i gestió corresponents, el serà lliure de càrregues d'urbanització. És una previsió reglada de caràcter legal que no admet discrecionalitat respecte d'això, vigent des de l'1 de juliol de 2007.  
2. Es recorda així mateix l'obligació legal d'afecció del 30 per cent de l'aprofitament de l'ús residencial a la promoció de vivenda protegida, en els termes de l'article 10 del Reial Decret Legislatiu 2/2008. Obligació distinta però interrelacionada amb les obligacions d'afecció derivades del patrimoni municipal del sòl. Eixa previsió ja apareix quantificada i localitzada en l'ordenació detallada vigent.  
  
No obstant això, cal tindre en compte el que preveu la disposició transitòria segona de la Llei 8/2013, de 26 de juny, de Rehabilitació, Regeneració i Renovació Urbanes.  
«Disposició transitòria segona. Regla temporal d'aplicació excepcional de la reserva mínima de sòl per a vivenda protegida.  
Durant un termini màxim de quatre anys comptador des de l'entrada en vigor d'esta llei, les comunitats autònomes podran deixar en suspens l'aplicació del que disposa l'article 10.1.b del Text Refós de la Llei de Sòl, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 2/2008, de 20 de juny, determinant el període de suspensió i els instruments d'ordenació a què afecte, sempre que es complisquen, com a mínim, els requisits següents:  
  
a) Que els instruments esmentats justifiquen l'existència d'un percentatge de vivenda protegida ja construït i sense vendre al municipi, superior al 15 per cent de les vivendes protegides previstes o resultants del planejament vigent i una evident desproporció entre la reserva legalment exigible i la demanda real amb possibilitat d'accedir a les vivendes.  
b) Que estos instruments d'ordenació no hagen sigut aprovats definitivament abans de l'entrada en vigor d'esta llei o que, en el cas d'haver sigut aprovats, no disposen encara de l'aprovació definitiva del projecte o projectes d'equidistribució necessaris.»  
Cosa que podria aplicada a este àmbit de programació.  
3. A l'efecte d'agilitzar la gestió de la vivenda protegida que resulte de titularitat municipal en concepte d'excedent d'aprofitament (cessió del 10 per cent de l'aprofitament ponderat i lliure de càrregues), i de conformitat amb el que establix l'article 409.7 del ROGTU, es preveu expressament la possibilitat recollida en l'article esmentat en el sentit que «s'habilita que l'urbanitzador puga requerir a l'Ajuntament la compensació en diners de l'excedent d'aprofitament i de qualsevol element patrimonial que formalment siga patrimoni municipal del sòl i estiga afecte legalment la construcció de vivenda protegida dins de l'àmbit. A estos efectes, haurà de preveure's la quantia de la compensació oferida en el requeriment en la proposició juridicoeconòmica, sent susceptible de ser revisada per l'Ajuntament en el cas que no suposara l'import màxim legal admissible.»  
Respecte als tres objectius legals de la programació consistents en:  
  
b) Urbanitzar completament la unitat d'execució que constituïsca l'objecte del programa i realitzar les obres públiques addicionals que es necessiten per a complir el que disposen els apartats següents, amb subjecció a les previsions temporals i econòmiques del programa.  
c) Connectar i integrar adequadament la urbanització amb les xarxes d'infraestructures, d'energia, comunicacions i servicis públics existents.  
d) Complementar les infraestructures i espais públics o reserves dotacionals en allò que és necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servici existents i exigibles reglamentàriament.  
Caldrà ajustar-se a les determinacions específiques recollides en les prescripcions de les bases generals de programació aprovades definitivament en la sessió ordinària del Ple de data 28 de setembre 2006, i publicades íntegrament en el Butlletí Oficial de la Província de data 23 d'octubre de 2006. Amb caràcter addicional cal ajustar-se a les següents determinacions:  
  
Primera. Determinacions respecte del Pla de Vials no Motoritzats del Terme Municipal de Sagunt  
El Pla de Vials no Motoritzats del Terme Municipal de Sagunt aprovat pel Ple de la corporació el 24 de novembre de 2005 no té previsió de carrils bici a l'entorn pròxim d'este àmbit ni sobre este.  
  
Segona. Determinacions sobre el tractament de l'espai públic localitzat per damunt del subsòl qualificat com a aparcament privat i comprés en els següents espais del subsòl, amb trama roja i en una superfície de 3.540 m², tindran la qualificació d'aparcament:  
  
  
  
Cal partir de la premissa que la següent observació, segona, només s'aplicaria en el cas que l'Ajuntament, després del procés de programació, i com a conseqüència d'este, acordara una solució d'ordenació detallada que confirmara l'actualment vigent. En cas contrari, si s'acorda un esquema d'ordenació distint, amb distribució de les empremtes edificables diferent, no tindria cap caràcter vinculant.  
  
L'ordenació detallada indica efectivament que estos espais tindran la qualificació d'aparcament, aspecte que condiciona les obres d'urbanització en esta superfície. No obstant això, més avant, entre les determinacions de l'instrument de modificació de planejament urbanístic que han de presentar els aspirants a agents urbanitzadors, se'n preveu una que es considera decisiva respecte al tractament d'esta porció del sòl dotacional i és la seua qualificació com a espai lliure, viari, d'ús de vianants, amb restricció del trànsit rodat.  
S'ha de tindre en compte la circumstància que en el cas que la proposta de planejament que s'aprove com a conseqüència d'este procés de programació siga confirmatòria de l'esquema d'empremtes edificables actualment vigent, en el mateix espai conviuran en un futur en vertical un espai d'ús públic dalt i un espai privat d'aparcament baix. No és la solució d'ordenació/urbanització més còmoda, però és evident que les empremtes dels edificis futurs difícilment podrien albergar quan es desenrotllen la reserva obligatòria d'aparcament en parcel·la. D'ací que s'haja d'acudir a esta solució, que té empara legal expressa en l'article 60 de la LUV 16/2005, i que contribuïx a atenuar futurs col·lapses d'estacionament a la via pública en la zona.  
  
És evident que, llevat que es produïsca una simultaneïtat entre les obres d'urbanització i d'edificació, les obres d'urbanització de la superfície de del sòl dotacional seran prèvies a les del futur aparcament subterrani. Quan estes s'executen caldrà, de forma transitòria, procedir a l'eliminació d'esta obra, temporalment, fins que es procedisca a la seua nova obertura al públic, una vegada reposats els elements de l'espai públic.  
L'instrument de planejament que els aspirants han de presentar regularà de forma detallada les relacions en vertical que es generaran entre l'Ajuntament i propietaris de l'aparcament, si bé als efectes del que ara interessa com a solució d'urbanització es destaca que no s'admetran en sòl dotacional l'existència d'espais amb interferències amb els elements de l'aparcament (rampa, escala, etc.) que, necessàriament s'hauran de fer a través de la parcel·la edificable i cap als carrers a què recauen.  
  
Tercera. Determinacions respecte de la superfície qualificada com a equipament escolar  
Cal partir de la premissa que la següent observació, tercera, només s'aplicaria en la ubicació actualment vigent en el cas que l'Ajuntament, després del procés de programació, i com a conseqüència d'este, acordara una solució d'ordenació detallada que confirmara l'actualment vigent. Així com la superfície de 12.000 m² com a sòl rotacional escolar és indisponible, poden plantejar-se solucions alternatives de localització dins d'este àmbit.  
  
Es realitzarà un rebliment d'este espai, amb l'eliminació prèvia de la capa vegetal, amb material seleccionat sense matèria orgànica en capes no majors a 40 cm compactades mecànicament i s'acabarà amb una capa no menor a 5 cm d'arenes compactades enrasades en cota amb els dels carrers i espais contigus.  
En una franja de 5 metres contigua a este espai, fora d'este i al llarg de tot el lateral sud d'este espai, el tractament d'urbanització serà el de viari de vianants, que haurà d'estar dotat de sistema d'enllumenat públic suficient.  
  
Quarta. Determinacions respecte de l'espai dotacional situat a l'est de l'illa C  
Cal partir de la premissa que la següent observació, quarta, només s'aplicaria en el cas que l'Ajuntament, després del procés de programació, i com a conseqüència d'este, acordara una solució d'ordenació detallada que confirmara l'actualment vigent. En cas contrari, si s'acordara un esquema d'ordenació distint, amb distribució de les empremtes edificables diferent, no tindria cap caràcter vinculant.  
  
Més avant, entre les determinacions de l'instrument de modificació de planejament urbanístic que han de presentar els aspirants a agents urbanitzadors, se'n preveu una que es considera decisiva respecte al tractament d'esta porció del sòl dotacional i és la seua qualificació com a espai lliure, viari. El tractament d'urbanització d'este espai es realitzarà en consonància amb esta qualificació.  
  
Quinta. Determinacions respecte de la delimitació de l'entorn i àmbit necessari d'urbanització. Així els límits de la intervenció seran:  
  
- Nord: límit amb sòl no urbanitzable.  
- Oest: unitat d'actuació UA-36, ja urbanitzada, i cal preveure les obres d'urbanització del carrer Níquel.  
- Sud: unitat d'actuació UA-36, ja urbanitzada, i cal complementar les obres d'urbanització del carrer Urani, i incloent-hi el front de les edificacions en sòl urbà existent que complementen l'illa C.  
  
- Este: sòl urbà carrer Coure i unitat d'actuació UA-16 no executada. Esta falta d'execució comporta la necessitat d'execució d'obres connexes amb la UA-16, pel que fa a la prolongació del carrer Coure, així com la de l'avinguda Delta del Riu, mínim pel que fa als servicis de pluvials i residuals.  
  
  
  
Plànol de toponímia: representat gràficament en magenta l'àmbit.  
ALTRES DETERMINACIONS  
Cal destacar les circumstàncies següents:  
Hi ha instal·lacions soterrades. D'estes, algunes són municipals, segons es pot apreciar en la següent cartografia de la concessionària Aigües de Sagunt:  
Xarxa d'aigua potable: existix al carrer Níquel i carrer Urani una xarxa de diàmetre 150 mm; al carrer Coure, de diàmetre 80 mm.  
  
  
  
  
  
  
XARXA DE SANEJAMENT  
  
  
  
  
Pluvials: no s'indica existència de xarxes.  
Tant d'estes com de les que puguen existir privades (de les quals hauran de sol·licitar prèviament un informe les companyies subministradores), caldrà analitzar-ne el manteniment/protecció/reposició, en cada cas segons el que siga procedent, integrant-les en les solucions individuals de cada una de les instal·lacions, amb participació directa acreditada amb el titular de la infraestructura i prevalent en tot cas el criteri tècnic d'este titular sempre en coordinació amb la resta de servicis.  
Igualment hi ha línies aèries elèctriques, de telecomunicacions i d'enllumenat públic, i cal garantir que, amb la seua reposició, tant en l'àmbit com en les interseccions pròximes (p. ex. BT en c/ Urani fins a c/ Platí), no s'incomplix allò que s'ha disposat en la disposició transitòria quinta del PGOU i la normativa que hi és aplicable com a línia subterrània de nova implantació.  
  
Confrontant amb l'est del sector, hi ha la UA-16, on, tot i trobar-se programada, no s'han iniciat les obres d'urbanització, per això es desconeix l'estat en què es trobarà en el moment que es programe este àmbit. És un fet fonamental, atés que tant la integració viària com les connexions a les xarxes existents que es consideren és molt diferent en funció de l'estat de tramitació de la UA-16, ja que, per exemple, si no està executada, el sistema d'evacuació de pluvials general més pròxim estaria a la UA-17, i no al carrer Coure i l'encreuament d'este amb l'avinguda del Delta del Riu, que es preveu a la UA-16.  
  
El sistema d'evacuació de pluvials general existent més pròxim és el de la UA-17, amb l'esquema següent:  
  
  
  
  
Per a connecta-lo, és necessari discórrer pels terrenys de la UA-16, que té previsió de prolongació d'esta xarxa fins al límit amb el carrer Coure.  
Respecte de la connexió i integració adequada de la urbanització amb les xarxes d'infraestructures, d'energia, comunicacions i servicis públics existents.  
Atés que l'ordenació planteja una gran concentració de volumetria al seu extrem nord (illes A i B) i que el sector es troba allunyat de les xarxes principals de distribució de qualssevol de les dos companyies de distribució autoritzades al terme municipal per a la distribució d'energia elèctrica (Iberdrola amb xarxes a l'av. Alfredo Simón i Hidrocantábrico amb xarxes al carrer Serra Javalambre, tot això deduït a partir d'informes de subministraments d'altres àmbits pròxims), caldrà preveure les obres complementàries d'extensió de xarxes de subministrament que resulten del conveni que s'ha de subscriure amb la companyia distribuïdora d'esta zona per part de la demarcació d'Indústria, en què es recolliran les condicions tecnicoeconòmiques de la solució de punt de connexió que determine el subministrador.  
  
Igualment haurà de resoldre les qüestions sobre:  
- Sistema viari.  
El carrer Coure es marca de 7 m de secció total en la documentació de planejament, per això, amb vista a complir el que disposa l'Orde Ministerial VIV/561/2010, en la qual es marca una amplària mínima d'1,8 m de l'itinerari de vianants (cosa que comporta voreres de 2 m aprox.), s'haurà de realitzar d'un únic sentit de circulació i sense estacionament, per tant, este no podrà ser fonamental per a la circulació del sector.  
Atés l'estretor dels carrers de l'entorn pròxim, així com les previsions de prolongació d'estos (barri dels Metalls i av. del Delta del Riu), és fonamental, almenys, tancar el teixit urbà de l'avinguda del Delta del Riu, per això, si la UA-16 no està executada caldrà escometre les obres de xarxa viària necessàries que garantisquen un correcte trànsit per a la zona, el sector i la seua connexió amb el teixit urbà.  
Haurà de tindre en consideració les connexions i reposicions dels camins agrícoles amb el teixit generat.  
Haurà d'estudiar la conversió en zona de vianants de manera global de l'àmbit i amb el seu entorn, incloent-hi les obres que, a pesar d'estar fora de l'àmbit, siguen necessàries per a garantir un correcte accés de vianants (p. ex. rebaixos de passos de vianants ajustats a normativa).  
?Jardineria i zones verdes.  
El planejament no preveu la creació de zones verdes al sector, i per això la jardineria únicament es concentrarà en la proposta en vials públics, per als quals s'haurà de buscar la correspondència amb les previsions dels àmbits contigus (UA-16) i existents (UA-36).  
Els equipaments s'entregaran reblits a cota rasant i nets.  
?Abastiment d'aigua.  
Haurà de realitzar una xarxa d'aigua per a dotar de servici les parcel·les edificables (residencials i equipaments).  
Caldrà estudiar la xarxa existent i futura, formulant i executant les connexions que garantisquen un correcte emmallament amb la xarxa municipal amb vista a garantir el subministrament en cas de diferents hipòtesis d'avaria. Respecte d'això, serà necessari analitzar si la xarxa de 150 mm és viable o és convenient la seua reposició per una altra de 160 mm amb un traçat més coincident a les previsions d'urbanització.  
Caldrà emmallar totes les xarxes que es troben amb la intervenció i no deixar cap xarxa en punta, emmallant tant amb la xarxa de la UA-36 com amb la del barri dels Metalls.  
?Sanejament:  
Caldrà realitzar una xarxa de residuals per a dotar d'este servici les parcel·les edificables (residencials i equipaments) que es troben dins de l'àmbit, connectant a xarxes existents amb capacitat i diàmetre no inferior a 400 mm.  
?Pluvials:  
Haurà de preveure's l'evacuació d'aigua de pluja per a la totalitat del sector així com per als escolaments dels carrers a què connecten les obres, preveient-ne l'arreplega per mitjà d'embornals o interceptors.  
La solució de pluvials ha de ser definitiva, i per això han d'anar a parar a la xarxa de pluvials amb abocament al llit adequat (les de les UA-16/17 són les més pròximes).  
?Trànsit:  
Haurà d'adequar la senyalització de l'entorn de l'àmbit a la solució de trànsit que es plantege.  
Amb este sector, es tancaria per tant el tram del vial longitudinal nord des de la platja fins al carrer Serra Javalambre, i caldria estudiar-se pel que fa al trànsit, i conseqüentment a la senyalització viària, les actuacions precises en la UA-36.  
- Telecomunicacions.  
Haurà de dotar la urbanització amb xarxes de com a mínim dos companyies subministradores, que hauran de compartir el prisma de la canalització o bé acreditar que no pot complir-se esta premissa atés que les companyies subministradores no estan interessades a implantar-se en el sector, per mitjà de la renúncia expressa i oficial d'estes.  
Haurà d'especificar la ubicació de tots els elements de telecomunicació que queden sobre rasant, i ubicar-los fora de recorregut de vianants, amb el conforme de l'empresa o empreses de telecomunicacions a la solució projectada.  
?Enllumenat públic:  
Haurà de substituir l'enllumenat que estan implantat dins o al límit de l'àmbit per a urbanitzar, de servici als vials a què done el front de façana les parcel·les incloses a l'àmbit, d'acord amb les bases generals publicades per esta Administració.  
?Subministrament elèctric:  
Haurà de tramitar i obtindre, prèviament a la redacció dels projectes específics d'electrificació, la resolució de l'òrgan competent en què es determine el subministrador de zona per a l'àmbit previst.  
Haurà de preveure la instal·lació de línies subterrànies de baixa tensió en tots els fronts de façana, tant en ús residencial com terciari, i caldrà almenys dotar cada parcel·la de 100 kW en baixa tensió disponible en tot front de façana susceptible de segregació en parcel·la mínima, i sempre amb el consentiment de la companyia distribuïdora de zona i recollit en el conveni que s'ha d'aportar. En eixe cas s'admetrà la resta de potència de les parcel·les en mitjana tensió.  
Haurà d'executar en baixa tensió les infraestructures necessàries per a l'enllumenat públic, telecomunicacions, i reposicions de subministraments existents.  
Haurà de reposar la línia aèria d'instal·lacions d'electrificació de l'àmbit d'urbanització i executar-ne la implantació en subterrània, fins que se n'isca d'este àmbit i d'acord amb els criteris de les companyies propietàries dels servicis afectats.  
e) Obtindre els sòls dotacionals públics de l'àmbit de l'actuació, o adscrits a esta, a favor de l'administració gratuïtament.  
Les cessions de sòls qualificats com a dotacionals són les derivades dels aspectes indicats en esta determinació. Es destaca la circumstància que la superfície d'estos és de més de 22.000 m² entre zones verdes, de vianants i equipaments en ple teixit urbà consolidat, cosa que aporta un valor afegit al desenrotllament de l'actuació.  
  
f) Establir terminis per a edificar els solars resultants de l'actuació urbanitzadora.  
De conformitat amb el que establix l'article 125.6 de la LUV i 495 del Decret 67/2006, ROGTU, es fixa el termini màxim de quatre anys des que es reben provisionalment les obres d'urbanització de l'àmbit. Açò, en la pràctica, suposa un horitzó temporal màxim aproximat de final de l'any 2020.  
  
Determinació tercera. Fitxa de gestió o, si és procedent, directrius d'evolució urbana i ocupació del territori establides en el pla general  
  
Cal reconduir-se al que ja s'ha indicat en la determinació primera.  
  
  
Determinació quarta. Criteris i objectius urbanístics i territorials de les propostes de planejament que han de formular els concursants amb fixació de les directrius i estratègies que haurà d'observar l'ordenació que proposen.  
Com s'ha assenyalat abans en els antecedents, l'àmbit esmentat té una ordenació detallada ja aprovada definitivament. N'hi hauria prou, per tant, per a la seua programació amb la redacció i presentació dels documents de gestió corresponents (projectes d'urbanització i reparcel·lació).  
No obstant això, és convenient aprofitar el procés de programació que es posarà en marxa, per a millorar i obtindre un millor disseny d'ordenació i la seua integració amb l'entorn.  
Així, els aspirants a agents urbanitzadors de l'àmbit poden adjuntar una documentació constitutiva de modificació de l'ordenació detallada vigent que propose una millor i més racional distribució de les parcel·les edificables, i millorar amb això l'optimització dels espais públics resultants. Existixen, no obstant això, una sèrie de límits que en tot cas han de ser respectats:  
1. En cap cas podrà augmentar la superfície total de les parcel·les edificables resultants, ni l'edificabilitat ni un nombre superior de plantes al màxim previst en l'actual ordenació, que és el de X més àtic. Cosa que no exclou aquells increments de superfície edificable i d'edificabilitat derivat dels ajustos de superfície que es deriven del mesurament real de l'àmbit. Els índexs d'ocupació de parcel·la i d'edificabilitat bruta són els vigents i si hi haguera una superfície major resultant dels mesuraments topogràfics, és evident que suposaria un increment en proporció dels paràmetres indicats (igual que n'hi hauria de les superfícies dotacionals).  
2. Es proposarà una millora de les alineacions de les noves parcel·les generades. El document de planejament que s'aportarà haurà de treballar en la definició de l'alineació més coherent amb la línia de façanes reals i projectades que donen al carrer Serra Calderona i avinguda del Delta; proposar esponjaments de les illes de casa amb espais públics de caràcter de vianants, etc. Igualment s'haurà de treballar en una millor solució de definició de l'illa C i d'integració de l'edificació consolidada compatible expressament exclosa de l'àmbit, buscant no afectar servituds que estiguen legalment consolidades (creant mitgeres on no és possible) i generar nous espais edificables amb amplària suficient com perquè siguen viables.  
3. Respecte dels coeficients correctors, s'haurà de justificar degudament en la proposta de planejament en correspondència amb cada d'un dels usos i tipologies que es plantegen.  
4. Si es manté l'actual esquema de parcel·les edificables vigent, en tot cas es proposarà generar un vial de vianants contigu al sud al llarg de tot el dotacional escolar, de 5 m de secció, i que tindrà esta qualificació dotacional.  
5. Si es manté l'actual esquema de parcel·les edificables vigent, en tot cas es proposaria la qualificació de l'espai situat al nord del dotacional escolar, i al sud de les illes A i B serà com a espai lliure, viari de vianants, amb restricció al trànsit rodat. Es reiteren les consideracions fetes més amunt sobre el fet que s'ha de tindre en compte la circumstància que en a mateix espai conviuran en un futur en vertical un espai d'ús públic dalt i un espai privat d'aparcament baix. No és la solució d'ordenació/urbanització més còmoda, però és evident que les empremtes dels edificis futurs difícilment podrien albergar quan es desenrotllen la reserva obligatòria d'aparcament en parcel·la. D'ací que s'haja d'acudir a esta solució, que té empara legal expressa en l'article 60 de la LUV 16/2005, i que contribuïx a atenuar futurs col·lapses d'estacionament a la via pública a la zona.  
  
És evident que, llevat que es produïsca una simultaneïtat entre les obres d'urbanització i d'edificació, les obres d'urbanització de la superfície de la zona verda seran prèvies a les del futur aparcament subterrani. Quan estes s'executen caldrà, de forma transitòria, procedir a l'eliminació de l'obra, temporalment, fins que es procedisca a la seua nova obertura al públic, una vegada reposats els elements d'esta.  
  
L'instrument de planejament que han de presentar els aspirants regularà de forma detallada les relacions en vertical que es generaran entre l'Ajuntament i els propietaris de l'aparcament. Els promotors dels aparcaments subterranis contigus a les parcel·les edificables hauran de subjectar-se a les regles de reposició del sòl dotacional que ocupen, termini màxim d'execució de les obres i ocupació de la zones, garanties i penalitzacions, etc. Es destaca que no s'admetrà en este dotacional l'existència d'espais amb interferències amb els elements de l'aparcament (rampa, escala, etc.), que necessàriament s'hauran de fer a través de la parcel·la edificable i cap als carrers a què donen.  
6. Si es manté l'actual esquema de parcel·les edificables vigent, en tot cas es proposarà la superfície situada a l'est de l'illa C i tindrà la qualificació com a espai lliure, viari. Es destaca que al nord d'este espai figurarà el de vianants a què es referix el punt 4 anterior.  
  
7. Es reitera una consideració que expressament assenyalava l'acord d'aprovació d'ordenació detallada de l'àmbit i que els aspirants hauran de tindre en compte quan redacten les seues propostes d'ordenació detallada: «En tot cas, les dades d'este acord s'ajustaran com a conseqüència del que resulte dels mesuraments topogràfics que s'han de realitzar en el moment en què es procedisca a gestionar l'àmbit per mitjà del corresponent programa d'actuació integrada, aplicant-se a esta els índexs que s'aproven per mitjà d'este acord.»  
  
  
Determinació quinta. Descripció dels objectius d'edificació privada que han de complir-se en l'àmbit de l'actuació.  
No se'n preveu cap en especial.  
  
Determinació sexta. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció dels documents d'ordenació i gestió exigibles.  
Cal ajustar-se a les exigències de la clàusula desena de les bases generals així com dels seus annexos I i II, així com les que es deduïxen d'este acord i no sols d'este apartat.  
A estes, caldrà afegir-hi les següents exigències, de caràcter addicional:  
Tota la documentació de planejament continguda en els programes d'actuacions integrades, sense perjuí de la seua presentació en paper, sempre haurà de constar en suport digital (en els formats més habituals: doc; xls; dwg).  
El pla de replantejament serà la base de tot el material gràfic. Es farà amb projecció en coordenades UTM, amb suficients bases de replantejament georeferenciades i i representades gràficament. Estes hauran de quedar materialitzades sobre el terreny, per mitjà de claus i pintura i en cas de grans àmbits se situaran sobre plataformes amb suficient espai que en permeta l'estacionament a fi de comprovar la perfecta adscripció al terreny. En els documents de planejament seran en dos coordenades, independentment de les que consten en el pla d'urbanització. Afectarà tant la zona d'actuació com a la contigua, i comprendrà una àrea exterior suficient, que comprenga com a mínim el viari de contacte en la seua totalitat, i amb referència a les illes existents, si n'hi ha. Cada punt significatiu constarà de coordenades per al replantejament, i el quadre de bases i punts de replantejament figurarà necessàriament en el plànol.  
  
Tot el contingut gràfic documental haurà de tindre en comú el perímetre georeferenciat de l'àmbit (o àmbits si és el cas) de l'actuació del plànol de replantejament. Es presentarà en paper a escala màxima 1/1000.  
  
Documents de planejament  
Documentació escrita informativa i justificativa  
La part informativa de la documentació de planejament continguda en els programes d'actuacions integrades constarà d'un apartat específic de la repercussió o declaració d'impacte segons l'estudi d'impacte ambiental del PGOU de Sagunt.  
Quan es tracte de programes que afecten un nombre significatiu de parcel·les, contindrà un apartat o annex on s'analitze la situació de la parcel·lació del sector, amb una estadística de les superfícies de les parcel·les cadastrals afectades en el moment de la presentació del PAI, a fi de justificar, entre altres, la parcel·la mínima de l'ordenació quan així siga procedent.  
Les afeccions imposades per la legislació sectorial a l'àmbit territorial estaran en un llista on conste cada una d'estes de forma completa i el butlletí i data de publicació.  
  
Documentació gràfica informativa  
Els plànols informatius reglamentaris se sotmetran als següents criteris obligatoris:  
a) La situació dels terrenys en el context de l'ordenació urbanística es referirà sempre als plànols originals de classificació de sòl del PGOU a la seua escala original.  
b) L'estructura de la propietat reflectirà el pla original cadastral (en paper escala 1:2.000).  
c) La topografia del terreny assenyalarà les corbes de nivell metre a metre i punts de cota (en paper escala 1:2.000). En el suport digital constaran com a capa única les corbes de nivell metre a metre.  
d) El plànol dels usos, aprofitaments, vegetació, construccions i edificacions existents reflectirà les corbes de nivell de l'apartat anterior (en paper escala 1:2.000).  
e) Les infraestructures de qualsevol tipus i xarxes generals de servici inclouran les torres i pals de suport, diàmetres i arquetes, i béns demanials o servituds derivades de la seua implantació (en paper escala 1:2.000).  
f) L'ordenació estructural del sector i del seu entorn, l'estat de les construccions en les operacions de reforma i tot allò que incidisca directament o indirectament en el planejament municipal vigent es vincularà sobre els plànols originals del PGOU que pertoquen en cada cas, a la seua escala original.  
g) Les afeccions, tant físiques com jurídiques que puguen condicionar l'ordenació, com ara zones de domini públic i les seues àrees de servitud, grans infraestructures de tota índole existents al territori, àrees arqueològiques i construccions i fites més rellevants que existisquen en este o altres factors anàlegs, es faran constar en un plànol a part o si és possible en l'assenyalat com a e. En qualsevol cas les afeccions físiques i jurídiques, servituds, etc. que condicionen l'ordenació establida es faran constar en el suport digital georeferenciat com a capa única.  
  
h) Quan la nova ordenació es vincule a nuclis urbans s'haurà d'incloure una anàlisi gràfica completa de la situació actual de la zona afectada, amb un abans i un després després de l'ordenació proposada.  
  
  
Documentació gràfica de caràcter normatiu  
Els plànols on es proposa una nova ordenació detallada o variació de l'existent s'ajustaran als criteris següents:   
a) El plànol de qualificació i assignació de destinacions urbanístiques a cada terreny contindrà, en la forma que es considere oportuna els paràmetres característics de cada un d'estos: superfícies, edificabilitat, nombre de plantes, distàncies a límits i tots els que es consideren rellevants en funció de l'ordenació detallada proposada (en paper escala mínima 1:2000; màxima 1:1000).  
b) El plànol de delimitació de la xarxa de reserves de sòl dotacional públic inclourà les característiques més rellevants dels equipaments previstos: superfícies, edificabilitat (si es fixa), nombre de plantes, distàncies a límits i tots els que es consideren oportuns (en paper escala mínima 1:2000; màxima 1:1000).  
c) En el plànol específic de la xarxa viària rodada i de vianants se'n definiran les amplàries i característiques geomètriques, incloent-hi un esquema de les seccions tipus de cada vial. Este plànol prescindirà d'aquells elements propis de projecte d'urbanització contingut en l'alternativa tècnica, encara que inclourà les rasants de les interseccions així com les corresponents a la xarxa viària de contacte. Inclourà també la xarxa primària adscrita, si és el cas, així com les zones de protecció segons la legislació aplicable. Este plànol contindrà necessàriament les corbes de nivell (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).  
d) Les àrees sotmeses o autoritzades a estudis de detall s'inclouran en el mateix plànol del model real o virtual d'implantació dels volums edificables que es basarà en el plànol a, reproduint les dades d'aquell, i representant-los gràficament sobre cada una de les parcel·les patrimonialitzables per ús i destinació (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).  
e) Plànol final on es reflectisca la nova ordenació proposada sobre el plànol original del PGOU a què afecte.  
f) Aquells altres plànols que es consideren necessaris per a la millor definició de l'ordenació detallada.  
Tots els plànols hauran de reflectir l'ordenació estructural vigent als sòls de l'entorn del sector o sectors ordenats, acreditant la integració de la proposta.  
A més tota la documentació gràfica haurà d'ajustar-se a l'ordenança municipal aprovada definitivament pel Ple municipal en la sessió de 30 d'abril de 2008 (exp. 36/0763 ZS) i publicada en el Butlletí Oficial de la Província número 126 de 28 de maig de 2008, com a ordenança municipal sobre alineacions, rasants, actes de replantejament i plànols finals d'obres, i de conformitat amb el que establixen els articles 1 i 7.4 d'esta, així com a les modificacions posteriors d'esta.  
  
  
Determinació sèptima. Admissibilitat de variants  
S'admetran en els aspectes expressament indicats al llarg d'estes bases.  
  
Determinació octava. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció del projecte de les obres d'urbanització.  
Caldrà ajustar-se a les determinacions de la clàusula desena de les bases generals i al seu annex II.  
A estes, caldrà afegir les següents exigències, de caràcter addicional:  
- Tota instal·lació existent que done un nou servici a la zona que s'urbanitza haurà de ser revisada per mitjà de passada de cambra, mandril o un altre sistema de comprovació, i adoptar les mesures correctores necessàries per a la seua correcta funcionalitat. En cas contrari s'entendrà que es reposa la mateixa amb els condicionants impostos a l'obra nova.  
- Hauran de diferenciar-se i desglossar-se de la resta (tècnicament i econòmicament) aquells treballs l'execució dels quals correspon a la Concessionària de la Gestió del cicle Integral de l'Aigua, Aigües de Sagunt, basant-se en el Reglament Regulador del Servici (publicació BOP 228, 25.09.2009).  
- Quant a control de qualitat, és necessari afegir les següents qüestions, que hauran de ser dutes a terme per laboratori acreditat:  
· Serà obligatori el llavat i desinfecció de la canalització d'aigua prèviament a la connexió a les xarxes municipals i per tant a la seua recepció.  
· Serà obligatori realitzar les proves d'estanquitat i pressió de les xarxes d'aigua a una pressió de 10 atm, en trams no majors a 500.  
  
· Serà obligatori el pas de cambra per les conduccions de sanejament i pluvials una vegada executades, per a comprovar-ne el bon funcionament prèviament a qualsevol connexió que s'hi pretenga.  
- Tots els registres disposaran el certificat de producte, a més de les exigències indicades en BBGG.  
- Als efectes del seu disseny els vials admetran trànsit pesat.  
- Per a la zona residencial, l'acabat per a les columnes serà negre Oxirón als vials i verd Oxirón en la totalitat de les zones verdes.  
- Haurà de presentar un estudi lumínic una vegada finalitzada l'obra que constate que els nivells d'il·luminació són conformes amb el RD d'Eficiència Energètica.  
- S'haurà de complir l'Orde VIV/561/2010, d'1 de febrer, per la qual es desplega el document tècnic de condicions bàsiques d'accessibilitat i no-discriminació per a l'accés i utilització dels espais públics urbanitzats, del Ministeri de Vivenda.  
  
Determinació novena. Estimació dels terminis de desplegament i execució del programa d'actuació integrada, així com la regulació dels efectes del seu incompliment.  
a) La presentació dels textos refosos corresponents al planejament o al projecte d'urbanització haurà de produir-se en el termini màxim d'un mes des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de l'aprovació definitiva que impose modificacions a l'alternativa tècnica.  
  
b) De conformitat amb el que establix l'article 160 de la Llei 16/2005, en este programa no és obligatòria la selecció de contractista d'obres per la via prevista en l'article 120 de la mateixa llei. Per això, la notificació als interessats per a l'exercici de l'opció per modalitat de retribució previst en els articles 166 de la Llei Urbanística Valenciana haurà de practicar-se en el termini màxim d'un mes des de l'adjudicació del programa.  
c) El projecte de reparcel·lació haurà de presentar-se davant de l'Ajuntament per l'urbanitzador en el termini màxim d'un mes des de la finalització del termini per a l'opció per modalitat de retribució previst en els articles 166 de la Llei Urbanística Valenciana. A este efecte, l'urbanitzador haurà de presentar davant de l'administració actuant l'acreditació justificativa de la pràctica de les comunicacions regulades exigibles.  
d) La presentació dels textos refosos corresponents al projecte de reparcel·lació haurà de produir-se en el termini màxim d'un mes des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de les modificacions que cal introduir en el projecte inicialment formulat.  
e) L'inici de les obres d'urbanització haurà de produir-se en el termini de dos mesos des de la íntegra notificació de l'aprovació definitiva del projecte de reparcel·lació, i que s'haurà d'acreditar per mitjà d'una acta de replantejament subscrita per la direcció de les obres i, almenys per un tècnic municipal. A estos efectes, l'urbanitzador haurà d'acreditar, en l'acta de replantejament, el pagament als creditors nets del compte de liquidació o bé la consignació d'esta quantitat en la Tresoreria Municipal.  
f) Les obres d'urbanització hauran de finalitzar en el termini màxim de 12 mesos des que es van iniciar. La finalització de les obres s'acreditarà per mitjà del certificat final d'obres corresponent expedit pel director facultatiu. No obstant això, l'Ajuntament es reserva la potestat de pròrroga en terminis majors si així es justifica degudament per condicionants d'organismes supramunicipals o de companyies de servicis.  
  
Efectes del seu incompliment:  
El retard en el compliment de qualsevol dels terminis indicats, i no sols el de l'execució material de les obres, tindrà una penalització d'un 1 per mil del pressupost íntegre del PAI per dia natural de demora.  
  
  
Determinació deu. Model de proposició a presentar pels interessats  
  
Model de proposició  
(Nom i cognoms) ?, amb DNI núm..., amb domicili per a tots els actes d'este concurs a ?, que intervinc en nom i representació de l'entitat mercantil ?, amb domicili social a ?, CIF núm..., telèfon ?, correu electrònic... i fax núm..., assabentat de l'anunci publicat en el - ; de les bases generals, publicades en el BOP de data...; i de les bases particulars de condicions aprovades per la corporació municipal de Sagunt en la sessió de data..., i publicades en el ?., per a contractar per mitjà de concurs públic obert el programa d'actuació integrada de l'àmbit siti entre els carrers Níquel, Urani, Coure i plaça dels Metalls, i prolongació de l'avinguda del Delta, de conformitat amb les bases esmentades.  
  
Amb la presentació d'esta sol·licitud la meua representada accepta els termes de les bases generals i particulars de programació que regulen l'adjudicació d'este programa, i declara que esta reunix totes i cada una de les condicions exigides per a resultar adjudicatària del programa.  
  
(Lloc, data i firma del proponent)  
  
Determinació onze. Documentació que ha de presentar cada licitador junt amb la proposició  
En el sobre A, com a documentació acreditativa de la personalitat i de la solvència, la documentació indicada del Text Refós de la Llei de Contractació del Sector Públic. Extrem que cal complementar amb el que establix la determinació tretze de les presents bases particulars.  
  
En el sobre B, com a alternativa tècnica: a més dels indicats en l'article 126 de la LUV, en tot cas un document de planejament fidel a les indicacions de les presents bases acreditatiu de tots els extrems i propostes indicats en estes bases i que han d'aportar els aspirants a agents urbanitzadors.  
En el sobre C, com a proposició jurídic econòmica: els indicats en l'article 127 de la LUV i 301 i següents del ROGTU.  
La documentació que serà objecte de valoració serà la següent:  
A) De l'alternativa tècnica.  
- El document de modificació puntual de l'ordenació detallada de planejament vigent.  
- El projecte d'urbanització.  
- El document acreditatiu de la inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana  
- El document acreditatiu dels terminis que es proposen per al desenrotllament de l'actuació integrada i resta de compromisos de l'aspirant.  
- El document acreditatiu de l'enunciat dels objectius complementaris que es proposen conforme a l'article 124.2, amb indicació expressa, si és el cas, dels compromisos d'edificació simultània a la urbanització que estiga disposat a assumir per damunt del mínim legal, així com si s'assumix o no voluntàriament el compromís de construcció i gestió d'aparcament subterrani en subsòl municipal.  
  
B) De la proposició juridicoeconòmica.  
a) El document acreditatiu de l'import de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat.  
b) El document acreditatiu de la valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie.  
c) El document acreditatiu dels compromisos financers per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a costa seu per l'urbanitzador.  
  
Determinació dotze. Termini i lloc per a la presentació de les proposicions  
El termini de presentació de proposicions al concurs és de tres mesos.  
 L'inici del còmput d'este termini començarà a comptar a partir de l'endemà de la data de l'última de les publicacions obligatòries practicades, siga la del DOCV o siga la del DOUE.  
Les proposicions dels interessats hauran de presentar-se en qualsevol dels registres de l'Ajuntament de Sagunt, dins del termini indicat i en l'horari de 08.00 hores a 14.00 hores. No serà admissible cap altre mitjà de presentació. Esta restricció només afecta la documentació subjecta als terminis de concurrència competitiva i no a la resta de documents que calga aportar durant la instrucció de la resta de l'expedient, que podrà fer-se per qualsevol dels mitjans previstos en la Llei 30/1992, LRJPAC.  
  
Determinació tretze. Criteris de solvència econòmica i financera, tècnica i professional exigibles als concursants i documentació acreditativa del compliment d'estos  
  
Solvència econòmica i financera  
N'hi haurà prou a reunir un dels requisits següents:  
A) Capital social mínim.  
Atés que el PEM indicat com a punt de partida de la licitació en les bases particulars és inferior a deu milions d'euros, el capital social mínim hauria de ser de mig milió d'euros d'acord amb les bases generals. Atés que l'import previst de costos d'urbanització no supera els 2.500.000 euros de PEM, es considera convenient, per un criteri de proporcionalitat, rebaixar este import creant un subescaló nou. De manera que en este cas, el capital social mínim haurà de ser de 300.000 euros.  
  
Este extrem s'acreditarà per mitjà de certificat expedit pel Registre Mercantil, d'una antiguitat no superior a tres mesos.  
B) Disponibilitat de fons propis.  
Gaudir de la disponibilitat de fons propis que equivalga com a mínim a un 20 per cent del pressupost d'execució de contracta del PAI a què es licita.  
Si es tracta d'una persona jurídica el mitjà d'acreditació d'esta solvència serà la presentació del balanç, amb relació a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació, dels comptes anuals aprovats i degudament inscrits en el Registre Mercantil.  
Si es tracta d'un empresari individual i està obligat a presentar la declaració de l'impost del patrimoni, s'exigirà disposar d'una patrimoni equivalent als fons propis indicats adés, aspecte que acreditaria per mitjà de la corresponent liquidació referent a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació. Si no està obligat a presentar l'impost del patrimoni, se li exigirà que la declaració de l'IRPF de l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació, figure amb ingressos empresarials de caràcter positiu.  
  
C) Agrupacions d'interés urbanístic.  
Les que estiguen legalment constituïdes, amb personalitat jurídic pública per estar degudament registrades, es considerarà que tenen solvència financera en tot cas.  
S'acreditarà este aspecte per mitjà del certificat acreditatiu de la inscripció en el Registre d'AIU.  
  
Solvència tècnica i professional  
A) Plantilla mínima.  
Tindre com a personal en nòmina dins de la plantilla de l'empresa en condició de fix un mínim dels següents efectius  
Un arquitecte superior i/o tècnic competent (p.ej. ICCP).  
Un enginyer tècnic industrial o de categoria superior  
S'acreditarà este aspecte per mitjà d'una còpia compulsada dels contractes laborals corresponents, així com de l'estat d'alta en el moment de la presentació.  
A més caldrà adjuntar-hi una còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'ells.  
B) Contractes de servicis professionals.  
Qualsevol dels efectius mínims anteriors podrà ser substituït per l'acreditació de la subscripció d'un contracte de servicis professionals per al PAI concret objecte de licitació amb caràcter previ a la presentació de la proposició, i durant la vigència d'este.  
S'acreditarà este aspecte per mitjà d'una còpia compulsada dels contractes de servicis professionals corresponents.  
A més s'haurà d'adjuntar-hi d'una còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'ells.  
  
Determinació catorze. Criteris objectius d'adjudicació del programa d'actuació integrada, especificats per orde decreixent d'importància, incloent-n'hi la ponderació  
Atés que l'ordenació detallada ja existix, encara que es modifica, la importància relativa de l'alternativa tècnica respecte de la proposició juridicoeconòmica serà del 50 per cent.  
Dins de cada una d'estes, la importància relativa és la següent:  
Per a l'alternativa tècnica:  
Atés que l'ordenació detallada ja existix encara que es modifique, caldrà no acollir-se als criteris fixats amb caràcter general en la clàusula dotze de les bases generals per a l'alternativa tècnica, sinó donar més importància a aspectes diferents de l'ordenació. En conseqüència, es valorarà:  
a) Les solucions de modificació de l'ordenació que milloren el disseny dels espais públics i privats actualment vigents, així com la connexió adequada a les obres d'urbanització de l'actuació al seu entorn. Este criteri representarà en un 35 per cent la valoració de l'alternativa tècnica.  
b) La qualitat tècnica de les solucions i dels materials proposats per a la urbanització. Este criteri representarà un 35 per cent.  
c) Nombre, disseny, ubicació i qualitat de les vivendes sotmeses a algun règim de protecció que es comprometa a promoure l'urbanitzador. Este criteri representarà un 5 per cent.  
d) Inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana dins de l'àmbit del programa, com a objectius complementaris d'este, d'acord amb les directrius establides en els articles 30 a 35 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. Este criteri suposarà un 5 per cent del valor total de l'alternativa tècnica.  
e) Termini d'execució del programa d'actuació integrada.  
f) Compromís d'edificació simultània a la urbanització dels solars resultants de l'actuació per damunt d'un mínim legalment exigible.  
  
g) Compromisos addicionals assumits voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador.  
h) Mitjans per al control de cada una de les prestacions que constituïxen l'objecte del programa.  
Els criteris establits en les lletres e, f, g i h representaran en conjunt un 20 per cent de la puntuació total de l'alternativa tècnica.  
  
  
Per a la proposició juridicoeconòmica:  
a) Menor import respecte de referències de quadres de preus de pràctica usual de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat. Este criteri representarà un 25 per cent de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.  
b) La valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie i la menor proporció de solars o aprofitament que hagen de ser posats a disposició de l'urbanitzador per mitjà de reparcel·lació forçosa com a retribució a compte de tercers amb els quals no tinga contracte suficient. Este criteri representarà un 20 per cent de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.  
c) Major proporció de terrenys propis o d'associats que hagen de quedar afectes, amb garantia real inscrita en el Registre de la Propietat, al compliment de les obligacions especials d'edificació derivades de l'aprovació del programa representarà un 55 per cent de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.   
   
Determinació quinze. La previsió i, si és el cas, limitació de la possibilitat de formular alternatives tècniques que suposen una ampliació de l'àmbit territorial que es programa, així com les conseqüències de l'ampliació.  
No se n'admeten.  
  
Determinació setze. El percentatge mínim de solars l'edificació dels quals haja de ser simultània a la urbanització.  
La simultaneïtat d'obres d'urbanització i edificació es regirà pel que establix l'annex III de les bases generals esmentades.  
  
Determinació dèsset. Necessitat d'informe del Consell del Territori i el Paisatge previst en l'article 136.4 de la Llei Urbanística Valenciana, així com d'altres administracions sectorials.  
En este cas no concorre la necessitat d'informe del Consell del Territori i el Paisatge, per ser un sector inferior a 500.000 m².  
No cal l'informe d'altres administracions sectorials.  
  
Determinació díhuit. Percentatge màxim de coeficient de canvi  
  
L'haurà de motivar el proponent, contrastant el pressupost del PAI que es propose i el preu del sòl, seguint els criteris de valoració de la llei estatal del sòl, en concret l'article 27.1 de la Llei 2/2008, que establix:  
  
«Article 27. Valoració del sòl en règim de equidistribució de beneficis i càrregues  
1. Quan, per falta d'acord entre tots els subjectes afectats, s'hagen de valorar les aportacions de sòl dels propietaris partícips en una actuació d'urbanització en exercici de la facultat que establix la lletra c de l'apartat 1 de l'article 8, per ponderar-les entre si o amb les aportacions del promotor o de l'Administració, als efectes del repartiment dels beneficis i càrregues i l'adjudicació de parcel·les resultants, el sòl s'ha de taxar pel valor que li correspondria si estiguera acabada l'actuació.»  
  
  
  
Els ajustos de preu que es fixen en l'acord d'adjudicació determinaran els ajustos corresponents en el coeficient de canvi.  
  
Determinació dènou. Prerrogatives que té l'Administració  
  
Caldrà ajustar-se al que disposa la clàusula tercera de les bases generals per les quals es regix este PAI.  
  
Determinació vint. Competència de l'orde jurisdiccional contenciós administratiu per a conéixer les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'Administració i l'urbanitzador.  
L'orde jurisdiccional contenciós-administratiu serà el competent per a conéixer de les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'Administració i l'urbanitzador.  
  
  
Determinació vint-i-una. Adjudicació connexa o condicionada, d'acord amb el que disposen els articles 139.1 de la Llei Urbanística Valenciana i el Reglament, així com existència o inexistència de cànon d'urbanització.  
Com abans s'ha indicat, confrontant amb l'est del sector, hi ha la UA-16 en la qual, a pesar de trobar-se programada, no s'han iniciat les obres d'urbanització, i per això es desconeix l'estat en què es trobarà el moment en què es programe este àmbit. És un fet fonamental, atés que tant la integració viària com les connexions a les xarxes existents que cal considerar és molt diferent en funció de l'estat de tramitació de la UA-16, ja que, per exemple, si no està executada, el sistema d'evacuació de pluvials general més pròxim estaria a la UA-17, i no en al carrer Coure i l'encreuament d'este amb l'avinguda Delta del Riu, que es preveu a la UA-16.  
  
Aspectes que hauran de ser tinguts en compte als efectes d'este apartat i de les conseqüències legals reflectides en l'article 139.1 de la LUV.  
  
Determinació vint-i-dos. La previsió d'un preu cert de licitació, que tindrà caràcter de màxim i que servirà de base per al càlcul de la garantia provisional  
De conformitat amb el que establix la base novena de les bases generals, s'establix l'import de la garantia provisional en una quantitat de 100.000 euros.  
Respecte a les obres d'urbanització que ha d'executar-se sota la responsabilitat de l'agent urbanitzador de l'àmbit:  
Atés que en les bases generals per les quals es regix este PAI es va fixar el següent criteri per a definir l'import del PEM:  
  
Per a la urbanització interior: un cost de mitjana màxima per m² de vial i per m² de zona verda.  
En el cas que ens ocupa, per comparativa amb actuacions semblants i actualitzacions de l'IPC, i atenent la falta de precisió de l'ordenació detallada, es fixa un cost mitjà en pressupost d'execució material (PEM) tant per a m² de vial com m² de zona verda de 85 ?/m².  
  
En aquelles superfícies ja urbanitzades, en les quals la intervenció consistisca en la seua remodelació (p. ex. trams de carrers limítrofs en què és necessari intervindre-hi) el preu unitari serà de 60 ?/m², atenent la realització d'un nou tractament superficial i la nova dotació o modificació d'instal·lacions existents. Aquells àmbits en què s'acredite la necessària demolició de la pràctica totalitat de les obres (incloent-hi paquet de ferms) i la seua nova execució s'estimaran com a obra nova a tots els efectes.  
Atés que l'espai central de l'actuació (dotacional escolar) és necessari entregar-lo reblit i net, es plantejarà un preu consistent en valoració unitària per m² i justificada per al tractament superficial.  
Per a les connexions exteriors: es fixaran preus màxims de caràcter individual per cada un dels elements identificats per les bases particulars. Este pronunciament estimatiu es farà en tot cas per a aquelles infraestructures de connexió exterior que seran de titularitat municipal.  
  
En el nostre cas, atenent que el preu per m² estimat inclou les necessitats de demolicions d'edificacions existents, reposició/demolició de servicis (incloent-hi séquies) i adequació d'àmbits adjacents (vivendes c/ Urani), únicament es consideren «connexions exteriors» (no incloses en el preu unitari) les relatives a cànons per connexió/obtenció de servicis si estos són preceptius, com per exemple el cànon abocament de sanejament.  
Al seu torn, s'indicava en les bases generals que si les infraestructures són de titularitat distinta i no s'ha pogut determinar el preu de partida per part dels servicis tècnics municipals, s'exclourà expressament del preu màxim fixat per este ajuntament com a preu de partida de la licitació a la baixa. Dins d'este concepte es consideren com a obres extraordinàries, connexions exteriors, les d'intervenció (soterrament de línies elèctriques aèries, reposició de línies soterrades existents, etc.) en línies elèctriques de més de 20 kV, i caldrà aportar la seua estimació econòmica així com el conveni tècnic en què es recull la totalitat de condicionants de la companyia titular a esta reposició.  
  
Igualment quedaran fora d'este límit econòmic les millores en infraestructures que, tot i ser necessàries o convenients, no hagen sigut previstes en les bases particulars i proposen els aspirants, ni les obres connexes que definitivament haguera d'executar l'àmbit, per no haver prosperat les iniciatives encarregades de la seua concreció (com pogueren ser les de la UA-16), les quals es valoraran atenent el preu de licitació, ja siga per coeficient ?/m², per aplicació de partides o extrapolació d'estes.  
Així mateix, es va fixar el següent criteri per a definir l'import del PEC: es va establir que mai podrà superar el 19 per cent del PEM.  
D'altra banda s'assenyalava que no s'admetrà el cobrament amb càrrec a la propietat per part de l'agent urbanitzador d'honoraris professionals tècnics en imports superiors als establits com indicatius en les tarifes dels corresponents col·legis professionals. L'aspirant a agent urbanitzador haurà de justificar expressament este aspecte en les seues proposicions juridicoeconòmiques.  
Atés que els col·legis professionals en l'actualitat no publiquen tarifes d'honoraris tècnics, s'establix que, llevat d'excepcions que hauran de justificar-se expressament (dificultat, complexitat en gestió o en presa de dades, etc.), els honoraris mai superaran el 6 per cent del PEC de les obres per a missió completa: projecte i direcció d'obra.  
  
També es van establir en les bases generals com a despeses generals un percentatge màxim del 5 per cent de la suma del PEC i dels honoraris professionals tècnics. Amb este percentatge s'entenen coberts els honoraris jurídics, despeses de publicacions, de notificacions, actuacions en notaria, Registre de la Propietat, despeses financeres, etc.  
  
  
Determinació vint-i-tres. La puntuació mínima que hauran de superar les alternatives tècniques per a poder ser valorades les proposicions juridicoeconòmiques que les despleguen.  
Les bases generals establixen respecte d'això que només es procedirà a l'obertura de la proposició juridicoeconòmica dels aspirants que hagen aconseguit com a mínim el 30 per cent dels punts possibles de l'alternativa tècnica.  
  
Determinació vint-i-quatre. La determinació de la quantia i forma de la garantia definitiva que ha de prestar l'urbanitzador.  
Caldrà ajustar-se al que disposa la base tretze de les bases generals d'este PAI.  
  
Determinació vint-i-cinc. Causes específiques de resolució addicionals a les previstes en la Llei Urbanística Valenciana, en este reglament i en la legislació reguladora dels contractes de les administracions públiques.  
No es considera necessari fixar-ne cap amb caràcter addicional.  
  
  
Determinació vint-i-sis. L'abast i límit de les possibles pròrrogues per al desplegament i execució del programa  
L'Ajuntament es reserva valorar cada cas concret per a decidir si és procedent o no la pròrroga en funció de les circumstàncies que concórreguen.  
  
Determinació vint-i-set. Relació de titulars cadastrals  
En les bases generals s'establix que amb ple respecte a la confidencialitat de dades de caràcter personal i a la normativa específica que regix les dades cadastrals, s'haurà d'incorporar necessàriament una relació de titulars cadastrals que hagen de ser citats durant el període d'informació pública, així com els seus domicilis.  
La relació esmentada no serà de lliure accés en l'expedient, sinó que només serà facilitada als interessats que acrediten que han depositat a la notaria la documentació a què es referix l'article 134 de la LUV, a l'efecte de practicar-los la notificació en el context de la informació pública preceptiva.  
En l'expedient consta la relació esmentada, facilitada pel departament de Rendes, amb accés restringit als subjectes indicats en el paràgraf anterior.  
Després de sotmetre l'assumpte a votació, resulta:  
Total regidors: 25. Regidors assistents: 25; regidors absents: cap. Vots a favor: 13; alcalde i senyors i senyores Muniesa, Villar, Peláez, Bono, Catalán, Sáez, Casans, Martí, Fernández, García, Rodríguez i Llueca. Abstencions: 12, senyors i senyores Chover Hernández, Antonino Requena, Oliver, González, Paz, Vera, Herranz, López-Egea, Aguilar y Almiñana; i per tant, de conformitat amb el dictamen de la Comissió Informativa Permanent de Política Territorial i Sostenibilitat, el Ple de l'Ajuntament, per 13 vots a favor de PP i BLOC-Compromís i 12 abstencions de PSOE; IP i EU, acorda:  
Primer. L'aprovació d'estes bases particulars de programació de l'àmbit siti entre els carrers Níquel, Urani, Coure i plaça dels Metalls, i prolongació de l'avinguda del Delta.  
Segon. La iniciació del procediment de programació de l'àmbit esmentat, en els termes dels articles 132 i següents de la LUV.  
Este acte, de conformitat amb el que establix l'article 109 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, posa fi a la via administrativa.  
Contra este acte es pot interposar, amb caràcter potestatiu, un recurs de reposició o impugnar-lo directament davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.  
En el cas que s'opte per la interposició del recurs de reposició, es farà davant de l'òrgan municipal que va dictar l'acte i en el termini d'un mes comptador des de l'endemà de la publicació d'este; caldrà tindre en compte que la interposició del recurs impedirà fins a la resolució expressa o desestimació presumpta d'este, la utilització de la via contenciosa administrativa.  
S'ha de resoldre el recurs i s'ha de notificar en el termini d'un mes; en cas contrari, s'entendrà desestimat i quedarà expedita la via contenciosa administrativa.  
En el cas que es decidisca interposar un recurs contenciós administratiu directament, es farà, de conformitat amb el que disposen els articles 10, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, davant de la sala contenciosa administratiu corresponent del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, amb seu al Palau de Justícia de la Ciutat de València, en el termini de dos mesos comptador des de l'endemà d'esta publicació.  
Tot això sense perjuí que es puga exercir qualsevol altra acció o recurs que s'estime convenient en defensa dels seus drets.  
Cosa que es publica als efectes oportuns i a reserva del que resulte de l'aprovació de l'acta corresponent.  
  
Sagunt, 28 de gener de 2014.- L'alcalde: Alfredo Castelló Sáez.