Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8701, del 19-12-2019 (2019/11589)

RESOLUCIÓ de 21 de novembre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 24/19-EAE Alaquàs, 33/19-EAE Tibi i 45/19-EAE Rafelbunyol.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8701

Data del DOGV
:   19-12-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/11377


Data del document
:   21-11-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Rafelbunyol
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 21 de novembre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 24/19-EAE Alaquàs, 33/19-EAE Tibi i 45/19-EAE Rafelbunyol. [2019/11821]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'Informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 24/19-EAE Alaquàs, 33/19-EAE Tibi i 45/19-EAE Rafelbunyol.  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Avaluació ambiental del Pla de mobilitat urbana sostenible  
  
Promotor: Ajuntament  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Localització: Alaquàs (València)  
Expedient: 24/7998-RGJ  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 26 de setembre de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'Informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) d'Alaquàs, en els termes següents:  
A) Documentació aportada  
En data 1 de febrer de 2019, va tindre entrada, en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud de l'Ajuntament d'Alaquàs per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) d'Alaquàs, acompanyada del seu corresponent document inicial estratègic (DIE).  
La documentació aportada és conforme al que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
B) Planejament vigent  
El planejament vigent en el municipi és un pla general aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme l'1 d'abril de 2015.  
  
El Pla general d'Alaquàs va ser sotmés a avaluació ambiental i es va emetre en data 11 de gener de 2012 la Memòria ambiental amb condicionants. El 21 de juliol de 2014 es va emetre una memòria ambiental complementària.  
C) Pla de mobilitat urbana sostenible: objecte i justificació  
Es troba dins de l'àrea afectada pel Pla de mobilitat metropolitana (PMoMe) de València (en fase de tramitació), que planteja diversos objectius amb els quals l'Ajuntament d'Alaquàs s'alinea, i s'ha marcat com a prioritat, mentrestant o després de, la millora de la mobilitat per als vianants i l'increment del transport públic. És necessari destacar que les condicions del municipi afavoreixen aquest plantejament, ja que es tracta d'un nucli urbà amb dimensions reduïdes i amb orografia totalment plana, on el desplaçament a peu o amb bici és de curta distància, i fàcilment pot implantar-se una estratègia de proximitat en els serveis a tota la població.  
Queda justificat l'objecte del PMUS per a fer front a la problemàtica associada als sistemes del transport, com són:  
 Problemes econòmics: despesa energètica i despesa excessiva del vehicle privat, que comporta un excés d'ocupació de la via pública i requereix una important inversió en conservació d'infraestructures.  
 Problemes socials: inferior qualitat de vida dels ciutadans per problemes derivats del trànsit i la falta de transport públic, les barreres arquitectòniques que dificulten l'accés de la població a la mobilitat universal, la baixa permeabilitat dels desplaçaments i la possibilitat de millora en la participació de la ciutadania en la presa de decisions del seu municipi.  
 Ambientals: contaminació acústica i ambiental (emissions gasos contaminants) provocada pels vehicles motoritzats, i agreujament dels efectes del canvi climàtic i la conscienciació dels habitants d'Alaquàs.  
  
En particular, en l'àmbit del municipi d'Alaquàs, els objectius concrets del PMUS es resumeixen en els següents:  
 La regulació i el control d'accés i de l'estacionament de vehicles.  
  
 El desenvolupament i la millora de l'oferta de les diferents formes de transport públic.  
 L'ordenació i explotació de la xarxa principal del viari.  
 El foment de la mobilitat a peu i amb bicicleta.  
 La regulació de la càrrega, la descàrrega i el repartiment de mercaderies a la ciutat.  
 La implantació de rutes segures entre equipaments docents.  
 La inclusió de la infraestructura verda en les polítiques de mobilitat sostenible.  
 La integració en la trama urbana dels serveis i equipaments generadors de desplaçaments per al foment dels desplaçaments de mobilitat.  
  
D) Característiques del pla de mobilitat urbana sostenible  
D.1. Àmbit de la proposta  
Les actuacions proposades pel PMUS d'Alaquàs se circumscriuen al terme municipal amb el seu nucli urbà i barris perifèrics, si bé, atesa la ubicació a l'Horta Sud, enclavada en l'àrea metropolitana de València, té en compte les característiques pròpies de mobilitat inherents al seu emplaçament.  
D.2. Estudi d'alternatives.  
El DIE presenta dues alternatives:  
 Alternativa 0: Situació actual. Absència de planificació de mobilitat sostenible, amb la qual cosa els documents de planificació urbana mancarien d'un pla director.  
 Alternativa realització del PMUS.  
Després d'estudiar i analitzar la situació en la qual es troba la mobilitat urbana d'Alaquàs, es defineix un pla de propostes d'actuació del PMUS segons horitzons temporals diferents (curt, mitjà i llarg termini) atenent fonamentalment la dificultat tècnica, econòmica i de gestió.   
  
Es plantegen tres escenaris temporals:  
- Mesures a curt termini: fins a 2 anys.  
- Mesures a mitjà termini: de 2 a 4 anys.  
- Mesures a llarg termini: de 4 a 10 anys.  
D.3. Característiques de la proposta.  
El PMUS es desenvoluparà en dues fases, una primera de diagnòstic de la situació actual (visites in situ, enquestes, entrevistes, implicats?) i una segona amb els programes d'actuació.  
Els plans d'actuació previstos són un total de 6, amb 21 programes concrets de diferents horitzons temporals:  
1. Pla d'itineraris per als vianants  
1.1. Creació d'una xarxa d'itineraris per als vianants prioritaris  
1.2. Senyalització d'itineraris per als vianants i àrees d'estada  
1.3. Ampliació i millora de zones de prioritat per als vianants  
1.4. Foment de la mobilitat a peu en els col·legis  
2. Pla de pedalabilitat urbana  
2.1. Proposta d'ampliació i connexió de les vies ciclistes  
2.2. Xarxa d'aparcabicis municipal  
2.3. Conservació i manteniment periòdic de l'estat de les vies ciclistes  
2.4. Foment i seguiment de la mobilitat ciclista  
2.5. Gestió i regulació per als vehicles de mobilitat personal  
3. Pla de circulació i xarxa viària  
3.1. Jerarquització del viari  
3.2. Implantació de mesures per a calmar el trànsit  
3.3. Adequació de l'oferta de zones de càrrega i descàrrega a la demanda  
4. Pla de foment del transport públic i repartiment intermodal  
4.1. Millora d'accessibilitat i de la informació a l'usuari de les parades  
4.2. Implementació de polítiques tarifàries  
5. Gestió de mobilitat  
5.1. Organització de les competències en matèria de mobilitat  
5.2. Actualització i implementació del PMUS  
5.3. Definició de criteris d'intervenció urbanística per a minimitzar l'estacionament il·legal  
5.4. Definició d'un marc estratègic de foment de vehicles menys contaminants  
5.5. Introducció de criteris mediambientals en la política de compra municipal de vehicles de transport  
6. Pla d'estacionament  
6.1. Estudi d'implantació de la zona d'estacionament regulat gratuït  
  
6.2. Foment d'aparcaments públics i reducció de l'estacionament il·legal.  
D.4. Efectes previsibles del PMUS en el medi ambient.  
En l'apartat 5 del Document inicial estratègic es realitza, en l'àmbit de terme municipal, el diagnòstic mediambiental, territorial i de la mobilitat abans de l'aplicació del PMUS d'Alaquàs.  
En l'apartat 6 del DIE, s'analitzen els efectes previsibles sobre el medi ambient. L'impacte ambiental derivat de l'aplicació del PMUS serà, per pròpia vocació, positiu i pot preveure els següents efectes sobre aquest:  
- Pacificació i millora de l'eficiència del trànsit rodat.  
- Suposarà la connectivitat i la revaloració de les infraestructures existents i de nova creació per mitjans no motoritzats.  
- Suposarà la dotació d'una jerarquia viària adequada al nucli urbà.  
  
Tot això implicarà com a conseqüència directa una reducció de la demanda energètica del sistema de transport en l'entorn urbà acompanyada de les corresponents reduccions de les emissions atmosfèriques i sonores.  
En l'apartat 7, es descriuen els efectes previsibles sobre els plans sectorials i territorials concurrents, en el qual cal destacar:  
 La coincidència d'objectius entre el PMUS d'Alaquàs i el Pla de mobilitat metropolitana de València (PMoMe, en fase de tramitació) en el sentit de recuperar espai de la via pública per a les formes no mecanitzades de transport (vianants i ciclistes), millorar la qualitat de l'entorn urbà, millorar la seguretat dels desplaçaments, reduir l'accidentalitat i suprimir barreres en els desplaçaments de les persones amb mobilitat reduïda.   
 La coincidència d'objectius entre el PMUS d'Alaquàs i el Pla d'acció territorial metropolità de València (PATEVAL) en el sentit de millorar els temps d'accés en transport públic, així com la seua regularitat i confort, millorar les condicions per a la mobilitat per als vianants i ciclista.  
 El PMUS seguirà les directrius del PAT de l'Horta de València.  
E) Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les següents administracions públiques afectades.  
  
Administració pública consultada Consulta Informe  
Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat:  
Servei de Mobilitat. 14/02/19 23/09/19  
Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat:  
Servei de Planificació. 14/02/19 12/04/19  
D. General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental:  
Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera 14/02/19 01/03/19  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge 17/06/19  
Servei Territorial d'Urbanisme 14/02/19 20/06/19  
  
  
Els informes rebuts es publicaran en la web www.agroambient.gva.es/eae juntament amb l'Informe ambiental i territorial estratègic.  
F) Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
Segons el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en compte els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certitud en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb la prèvia consulta a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, serveis i llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme actuant, fonamentalment, sobre dos àmbits:   
- Un nou equilibri de les formes de transport que aposta, fonamentalment, per aquelles amb més eficàcia ambiental i social: transport públic davant del privat i formes de transport no motoritzat. Aconseguir aquest objectiu requereix tant mesures d'estímul cap a les noves formes de transport com mesures dissuasives. Per a això, s'ha d'actuar sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) com de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards d'aparcaments per a diferents formes de transport).  
  
- La planificació urbana i el model de ciutat, amb la disminució de la necessitat de mobilitat urbana tant en necessitat com en longitud de desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, al canvi modal prioritzant les formes més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) que contribuïsca, al seu torn, a la disminució de les emissions originades pel sector transport com són les que es refereixen a emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.   
En aquest sentit, s'expressa l'art. 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que ?2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'acompanyarà dels indicadors que s'estimen pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, particularitzant les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva d'acord amb els ritmes i límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals?.  
Atesos els criteris anteriors, es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS d'Alaquàs en funció de les propostes realitzades, partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que totes les propostes es plantegen en sòl urbà del municipi (sense afecció al sòl no urbanitzable), i sense perjudici de la ulterior incardinació del PMUS d'Alaquàs amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal com puga ser el Pla de mobilitat metropolità de València, les previsions i les actuacions del qual no són objecte d'aquesta avaluació.  
  
El PMUS d'Alaquàs atén el que, quant a competències administratives, estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica del PMUS d'Alaquàs es durà a terme sobre les propostes que siguen de competència municipal.  
1. Pla d'itineraris per als vianants  
Són mesures tendents a donar continuïtat als vials per als vianants existents generant una xarxa mallada pel sòl urbà residencial. A més, se'n millorarà l'accessibilitat i senyalització. La xarxa connectarà amb les àrees d'estada (places, jardins), amb els equipaments (col·legis, esportius, religiosos?) i les àrees comercials.  
S'hi identifiquen carrers susceptibles d'implantar la plataforma única, que requeriran campanyes de conscienciació per a donar prioritat al vianant.  
Es crearan camins escolars segurs que fomenten l'accés a peu als centres educatius i, indirectament, el retorn de la població infantil als carrers. Es realitzaran campanyes de publicitat per a promoure el compromís dels joves per l'espai públic i els estils de vida saludables.  
  
Les actuacions que es proposen contribuiran a diversos dels objectius ambientals: calmar el trànsit, disminuir l'emissió de gasos i de la contaminació acústica, disminuir zones d'aparcament amb la conseqüència de la disminució del trànsit d'agitació.  
2. Pla de pedalabilitat urbana  
Mesures per a promoure l'ús de la bicicleta que, a més, fomenten hàbits saludables que tendisquen a produir un canvi en els hàbits de desplaçament perquè la bici passe a integrar les opcions quotidianes de mobilitat.  
Es dissenyarà una xarxa amb connexió a centres d'atracció de la ciutat, es definiran els estàndards tècnics de qualitat de les vies, s'instal·laran aparcaments segurs i es realitzarà el manteniment periòdic de la xarxa.  
Així mateix, s'establiran les normes per a la circulació dels vehicles de mobilitat personal (VMP), la competència de la qual recau en els ajuntaments segons la Llei de trànsit.  
Amb aquesta proposta, es propicia l'accés dels ciutadans a una forma de transport més saludable i sostenible, que s'ha de coordinar amb les mesures de reurbanització per als vianants.  
3. Pla de circulació i xarxa viària  
En primer lloc, es procedirà a jerarquitzar el viari. La jerarquització de la xarxa permet assignar diferents funcions a cada tipologia de via diferenciant dues funcions bàsiques. D'una banda, es troben les vies que funcionen com a canal de transport (públic i privat), incloent el trànsit no motoritzat, i, d'altra banda, les que serveixen com a suport d'activitats facilitant l'accés als edificis i les instal·lacions, així com l'estacionament.  
En segon lloc, s'introduiran mesures de calma de trànsit amb l'objectiu de reduir el trànsit i la velocitat dels vehicles de motor a fi de millorar la seguretat viària de ciclistes i vianants. S'hi han previst 6 àrees pròximes als centres educatius.  
En tercer lloc, s'establiran zones de càrrega/descàrrega de mercaderies en zones pròximes a les zones d'entrega. Es millora el flux del trànsit al carrer on s'instal·la, ja que evita que els transportistes hagen d'estacionar en doble fila per a carregar i descarregar la mercaderia.  
4. Pla de foment del transport col·lectiu  
Els desplaçaments en transport públic són molt baixos en el municipi pel fet que no es disposa de metro. Principalment, es disposa de 3 línies d'autobús metropolità i, en segon lloc, d'un servei ferroviari de rodalia però en el qual cal desplaçar-se fins a l'estació d'Aldaia.  
  
Es proposa millorar el mobiliari urbà de les parades i la informació que s'hi subministra. Igualment, es pretén arribar a acords amb l'empresa de transport sobre les tarifes, mitjançant subvencions de part del bitllet per a potenciar-ne l'ús.  
Qualsevol mesura que s'adopte que siga efectiva i promoga l'ús del transport públic en detriment del privat suposarà un benefici ambiental per la reducció de contaminants.  
5. Gestió de la mobilitat  
Es pretén organitzar les competències en matèria de mobilitat en una regidoria específica que s'encarregaria de la implementació del PMUS. Es proposa elaborar un pla d'accessibilitat per a adequar l'entorn (rebaix de voreres, ampliació de voreres?) i crear itineraris. Igualment, es vol evitar l'estacionament en doble fila, per a la qual cosa es reduiran els amples de circulació o s'hi disposaran obstacles. Es bonificarà l'impost de circulació als vehicles eficients per a fomentar la seua adquisició i el parc mòbil municipal es renovarà amb aquest tipus de vehicles.  
  
Amb aquestes mesures, augmentaran els vehicles eficients, la qual cosa disminuirà l'emissió de gasos i sorolls, que és més beneficiós.  
6. Pla d'estacionament   
Es proposa implantar zones d'aparcament regulat en les zones més conflictives (al voltant del mercat i del centre de salut), subvencionar els aparcaments públics durant el període nocturn i intensificar el control de la indisciplina. Es pretén disminuir l'aparcament il·legal.  
Informes sectorials rebuts  
- L'informe del Servei de Mobilitat indica que les propostes no entren en contradicció amb el Pla bàsic de mobilitat de l'àrea metropolitana de València ni amb l'esborrany del Pla de mobilitat de l'àrea metropolitana de València (PMoMe) que es troba en fase d'elaboració. No obstant això, assenyala una sèrie d'aspectes que han de ser introduïts en el PMUS amb la finalitat de completar-lo, pla que s'ha de remetre a aquest servei, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació del pla per l'Ajuntament d'Alaquàs.  
- En data 12 d'abril de 2019, s'emet un informe del Servei de Planificació en el qual assenyala que s'han identificat els estudis necessaris per a considerar-los en l'elaboració d'aquest, que el PMUS és compatible amb la legislació en matèria de carreteres i que és compatible amb la xarxa viària de competència autonòmica. No obstant això, també s'assenyala que les actuacions previstes en la Xarxa d'Itineraris No Motoritzats de la CV (XINM) s'han d'incloure en el PMUS i que s'ha d'estudiar la compatibilitat entre els itineraris per als vianants i la consideració d'alguns vials com a xarxa viària estructural.  
- El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera de la Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental remet l'informe d'1 de març de 2019, en què s'indica:  
- El PMUS d'Alaquàs ha de ser coherent amb l'Estratègia valenciana davant del canvi climàtic 2013-2020, aprovada pel Consell de la Generalitat el 22 de febrer de 2013, i la revisió d'aquesta (pendent d'aprovació).   
- Els municipis de més de 20.000 habitants (com és el cas d'Alaquàs) tenen l'obligació de realitzar un pla acústic municipal.   
- El municipi d'Alaquàs queda inclòs en el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona d'aglomeració ES1016, aprovat l'any 2013. S'informa que, en relació amb els registres dels paràmetres de qualitat de l'aire, durant el 2017 s'han superat els valors normatius de l'ozó a l'estació de Vilamarxant.  
Atenent el que s'indica en l'esmentat informe del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, en relació amb les propostes realitzades pel PMUS d'Alaquàs, cal deduir que hi ha coherència amb els objectius de l'Estratègia valenciana davant del canvi climàtic 2013-2020 i amb el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona d'aglomeració ES1016.  
- El Servei Territorial d'Urbanisme de València ressalta tres qüestions:  
- Que, com a part de l'anàlisi informativa, es tinga en compte l'Estudi de trànsit tramitat amb el Pla general.  
- Que es proposen actuacions de millora de la comunicació amb l'estació de ferrocarril situada a Aldaia (dins del seu propi terme municipal).  
- Se suggereix que es tinga en compte l'annex XII LOTUP relatiu a la perspectiva de gènere.  
- El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge assenyala que, en intervindre sobre la xarxa de comunicacions, s'incidirà sobre la infraestructura verda i, per això, s'ha de tindre en compte en l'elaboració del pla. S'indiquen els continguts que hauria de tindre aquest capítol dins del PMUS.  
Valoració  
Tenint en compte l'anterior i analitzades les propostes del PMUS d'Alaquàs, s'entén que, en conjunt, aquestes mesures:  
1. Col·laboren a un millor ús racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap a les formes de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la consegüent reducció de consum energètic.  
3. Desincentiva l'ús del vehicle privat en favor del públic.  
4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats a les formes motoritzades: emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
A cada programa d'actuació s'han associat indicadors de seguiment amb la finalitat d'avaluar i quantificar el compliment dels objectius del PMUS, si bé es realitzen les consideracions següents:  
 S'ha de concretar el valor inicial dels indicadors i quantificar l'objectiu que es vol aconseguir.  
 S'hi troben a faltar indicadors de caràcter més ambiental, entre els quals caldria incloure:  
- Els que permeteren calcular l'empremta de carboni de la mobilitat en el municipi d'Alaquàs (sobre la base de les emissions CO2), aspecte que requeriria l'adopció d'una determinada metodologia de càlcul de l'empremta de carboni en la mobilitat urbana d'Alaquàs, i la periodicitat amb la qual calcular els indicadors.  
- Nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diferents localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat.   
G) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic, mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'aquests, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental. En concordança, l'article 46 de la LOTUP especifica els plans i programes que seran objecte de l'avaluació ambiental i territorial estratègica. En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.   
H) Proposta d'acord  
Analitzada la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alaquàs, cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del planejament.  
Per això, segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i amb la consideració, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alaquàs no té incidència significativa negativa en el model territorial del municipi d'Alaquàs, afecta sòl urbà, no afecta espais protegits ni forestals, i, una vegada s'han tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alaquàs no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre l'Informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alaquàs, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, perquè no té efectes significatius negatius sobre el medi ambient, de manera que correspon continuar la tramitació del programa conforme a la normativa sectorial, amb el compliment de les determinacions següents:  
1. La redacció definitiva del PMUS d'Alaquàs ha de concretar els aspectes següents:  
1. Incorporar metodologia i càlcul de l'empremta de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que s'estimen adequats, en concret, les emissions CO2 equivalent.  
2. Incorporar el procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
3. Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius que cal aconseguir.  
2. El PMUS ha de completar les determinacions que indica l'Informe del Servei de Mobilitat de 23 de setembre de 2019 i se sol·licitarà a aquest servei un informe prèviament a l'aprovació definitiva municipal, incorporant, si escau, les determinacions que s'hi indiquen.  
  
3. Tal com s'indica en l'informe del Servei de Planificació, s'han de tindre en compte les actuacions previstes en la Xarxa d'Itineraris No Motoritzats de la Comunitat Valenciana (XINM) elaborats per la Generalitat.  
4. El PMUS ha de contindre un capítol relatiu a la infraestructura verda amb els continguts assenyalats en l'informe emés pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. En el cas que s'afecte l'àmbit del PAT de l'Horta, serà necessari l'informe d'aquest servei.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència que té i cessarà la producció dels efectes que són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alaquàs en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En tal cas, el promotor ha d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat anteriorment, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre l'Informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alaquàs, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que, contra la present resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que notifique perquè se'n tinga coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 7 d'octubre de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas»  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Avaluació ambiental del Pla parcial sector 4 finca Terol  
Promotor: Ajuntament de Tibi  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
  
Localització: Terme municipal de Tibi (Alacant)  
Expedient: 33-19-EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 26 de setembre de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del pla parcial sector 4 Finca Terol de Tibi, en els termes següents:  
En data 26 de febrer de 2019, ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla parcial del sector 4 Finca Terol del municipi de Tibi (Alacant).  
1. Documentació aportada. El Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant, el 26 de febrer de 2019, remet al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la documentació relativa al Pla parcial, únicament en format digital, que consisteix en:  
- Expedient administratiu municipal.  
- Pla parcial modificatiu del sector 4 de Finca Terol de Tibi - Document refós segons l'Acord del Ple de l'Ajuntament de Tibi de 01.10.2013.  
Complementant aquesta documentació, el 2 d'abril de 2019, el Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant trasllada una còpia dels informes sectorials emesos durant la tramitació urbanística del pla.  
2. Model territorial vigent  
2.1. Informació territorial. El municipi de Tibi, de 70,4 km² d'extensió, es localitza a l'extrem sud de la comarca de l'Alcoià, subcomarca geogràfica de la Foia de Castalla, a la província d'Alacant. Dista de la capital provincial 29 km; la seua població, segons l'INE, a 01.01.2018 era de 1.564 habitants. Tibi limita amb els municipis de Xixona al nord-est, Castalla al nord-oest i amb Sant Vicent del Raspeig, Alacant i Agost al sud.  
El nucli urbà de Tibi s'assenta sobre un pujol situat entre dues importants elevacions: el Maigmó i la Serra de la Penya Roja. Segons la cartografia temàtica de la Generalitat Valenciana, existeixen, a més del nucli urbà, quatre nuclis disseminats d'edificació residencial de baixa densitat: al nord, sobre el límit amb el municipi de Castalla, el sòl urbanitzable de l'àmbit Finca Terol; i al sud l'àmbit del Pla parcial Pinares del Meclí, parcialment consolidats, les urbanitzacions Cruz del Maigmó, Bonaire, Maigmó i, sense desenvolupar, la zona Algibe.  
  
Constitueix l'àmbit de la present avaluació ambiental el del sector 4 del Pla parcial de la Finca Terol.  
2.2. Planejament vigent. El municipi de Tibi disposa de normes subsidiàries (NS) aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme (CTU) el 22 de novembre de 1982, i del document refós d'aquestes aprovat pel mateix òrgan el 20 de juliol de 1991 i publicat en el BOP núm. 253, de 5 de novembre de 1991, aquest instrument no va ser avaluat ambientalment.  
El Pla parcial Finca Terol es va aprovar definitivament en 1976. Les NS vigents van incloure l'esmentat pla parcial en la classe de sòl apte per a urbanitzar, dins de la categoria de ?sòl amb pla parcial aprovat però no suficientment executat- que ?conserven la normativa dels seus respectius plans parcials?.  
El 6 de maig de 2002, per resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, s'aprova la modificació i homologació a la Llei 6/1994, reguladora de l'activitat urbanística (LRAU), de les NS en l'àmbit del Pla parcial Finca Terol.  
Durant la tramitació de l'expedient de modificació i homologació a l'LRAU, es va sol·licitar un informe a la Conselleria de Medi Ambient i, amb data de 15 de febrer de 2011, la directora general de Planificació i Gestió del Medi va informar amb la indicació de la no necessitat de la declaració d'impacte ambiental i l'adequació de les determinacions a la legislació vigent en aquell moment (expedient 39-2011-CON).  
3. Descripció de l'actual proposta   
3.1. Antecedents. El Pla parcial original Finca Terol de 1976 (PP-76) s'estenia pels termes de Tibi i Castalla, amb una extensió total de 228,50 ha (2.285.000 m²), un potencial de població de 10.800 habitants i una densitat de 47 hab/ha. Posteriorment, el municipi de Castalla va desclassificar part del sòl urbanitzable inclòs en el pla parcial i el va classificar, d'acord amb les seues NS, com a sòl no urbanitzable, de manera que l'àmbit del pla, en el terme municipal de Tibi, queda amb una extensió de 215,6 ha (2.155.985 m², -5,65 %).   
L'alteració de l'àmbit original del PP-76 i els canvis legislatius motiven la redacció de la modificació i homologació a l'LRAU de les NS en l'àmbit del Pla parcial Finca Terol, aprovada en 2002.  
  
Amb la modificació i homologació a l'LRAU de 2002, s'aborden els problemes existents en l'àmbit de la Finca Terol, i es creen les condicions que garantisquen la urbanització de l'àrea amb el nivell adequat d'infraestructures i serveis, que permeten la possibilitat de legalització de tots els habitatges existents, i es proposa:  
1. Corregir els errors i les contradiccions del planejament vigent.  
2. Adaptar la classificació i la qualificació del sòl a la realitat i aptitud d'aquest i les edificacions. Es desclassifica sòl apte per a urbanitzar passant-lo a no urbanitzable; així l'àmbit es redueix a 1.971.212 m² (-8,57 %).  
3. Adequar traçats viaris a la realitat existent de les edificacions.  
  
4. Executar la urbanització de l'àmbit mitjançant actuacions integrades.  
5. Redefinir de normes aplicables. Es fixa una densitat màxima de 12 hab/ha.  
6. Derogar l'ordenació detallada.   
7. Homologar el PP-76 a l'LRAU. Es defineix una única zona d'ordenació urbanística amb ús característic residencial, es proposa la divisió de la zona en 4 sectors, que s'ordenaran detalladament mitjançant la redacció del corresponent pla parcial, i es proposa una fitxa de planejament i gestió per a cada sector:  
Total sòl urbanitzable 1.971.212 m²  
Sectors Superfície bruta del sector Superfície xarxa estructural exclosa  
Sector 1 483.846 66.352  
Sector 2 50.288   
Sector 3 152.770   
Sector 4 1.396.262   
  
  
Segons s'informa en la memòria del pla parcial ara presentat ?durant el curs de tramitació de l'homologació, per via d'al·legació, es va introduir l'ordenació detallada dels tres sectors vacants: l'1, el 2 i el 3, i queda curiosament el 4, el consolidat, sense cap ordenació detallada: ni la de l'antic Pla parcial especial Finca Terol de 1976, ja que l'homologació el derogava, ni cap altra.-  
  
El Ple de l'Ajuntament de Tibi, l'11 de febrer de 2011, acorda l'exposició pública de l'alternativa tècnica d'ordenació detallada del sector 4 Finca Terol del sòl apte per a urbanitzar homologat de les normes subsidiàries del planejament municipal de Tibi i de programació, gestió i execució de la unitat d'execució única del referit sector 4, per gestió municipal directa.  
Durant el tràmit d'exposició pública, el 2 de març de 2011, l'ajuntament sol·licita un informe de l'alternativa tècnica a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, i amb data de 17 de maig de 2011 s'informa textualment (expedient 39-2011-CON) que:  
?[?] una vegada remés a l'òrgan substantiu d'aquesta Conselleria per a l'aprovació definitiva, haurà de recaptar-se l'informe de l'òrgan ambiental amb competència territorial a la Comunitat Valenciana, únicament en el supòsit que el planejament de desenvolupament del sector 4 reclassificara sòl no urbanitzable, a fi de la seua avaluació ambiental.  
  
En tot cas, haurà de recaptar-se l'informe del servei competent sobre espais de la Xarxa Natura 2000, conforme al que es preveu en l'article 3 apartat 2.b del Reial decret legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'avaluació d'impacte ambiental.-  
El 26 de febrer de 2019, el Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant (STUA) remet un ofici al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, en el qual assenyala que la proposta presentada per a l'aprovació definitiva no reclassifica sòl no urbanitzable, i que el 2 de març de 2016, el Servei de Vida Silvestre va emetre un informe favorable en què indicava que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000. No obstant això, a la vista de les modificacions legislatives produïdes després de l'emissió de l'Informe de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, de data 17.05.2011, l'STUA remet documentació a fi que l'òrgan ambiental procedisca al pronunciament corresponent; la documentació s'acompanya dels informes sectorials emesos en la tramitació de l'expedient urbanístic perquè conté el pronunciament definitiu de les diferents administracions sectorials consultades.  
  
3.2. Objecte, àmbit i problemàtica que s'ha de resoldre. Segons s'indica en la documentació presentada el 26.02.2019, el pla parcial té per objecte ?completar i modificar les determinacions establides en el document de modificació i homologació de les NS del planejament municipal en l'àmbit del Pla parcial Finca Terol (HMFTerol) del municipi de Tibi (Alacant), determinacions aprovades per la Resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, de 6 de maig de 2002; es preveu el desenvolupament del pla parcial mitjançant la gestió directa de l'ajuntament.  
  
L'àmbit del pla parcial se circumscriu al del sector 4:  
  
  
Informa la memòria del pla parcial que ?la configuració actual del sector es troba determinada per la seua vocació urbana, que, al seu torn, s'assenta en els diferents actes de promoció urbanística de l'anomenada Finca Terol, que expliquen l'actual situació de semiconsolidació, l'absència de gestió urbanística, infradotació i infraurbanització que presenta el sector, i que és determinant de l'ordenació que aquest pla parcial estableix.-  
3.3. Descripció d'alternatives. Vista la problemàtica que cal resoldre, no es plantegen alternatives de les previstes en la legislació d'avaluació ambiental, si es justifica l'ordenació triada considerant aspectes com:  
- La connexió viària.  
- El traçat d'alineacions de serveis viaris secundaris.  
- La dotació d'infraestructures: ferms i paviments, xarxa de subministrament d'aigua potable, xarxa de sanejament, línies de mitjana i baixa tensió, centres de transformació, enllumenat públic i telecomunicacions.  
3.4. Descripció de la proposta. En la memòria justificativa, apartat 3.1, s'exposa: Justificació detallada de la modificació de l'ordenació estructural pretesa, que es resumeix en els aspectes següents:  
S'elimina la connexió amb el sector 3 plantejada en l'homologació.  
  
1. No es planteja l'execució, en aquest moment, dels ponts d'accés als futurs sectors 1 i 2.  
2. Es modifica la ubicació de la reserva prevista en l'homologació per a la instal·lació de l'estació depuradora de servei dels sectors 1, 2 i 4 (xarxa primària d'infraestructura de serveis urbans) per quedar inclosa la delimitada en l'homologació en la zona inundable.  
3. Es modifica l'aprofitament tipus i la superfície computable del sector per la remissió al règim d'actuacions aïllades de les zones de parcel·les considerades vinculades a les edificacions declarades consolidades en el Decret de l'Alcaldia núm. 10/2010, de 14 de gener.  
4. Se substitueix la fitxa de planejament i la gestió establida en l'homologació per al sector 4, es recullen en la nova fitxa les modificacions indicades en el punt 4 anterior.  
5. En cap cas es planteja la modificació de la classificació del sòl respecte a la vigent establida en l'homologació.  
6. S'adequa l'ordenació detallada del Pla parcial a l'ordenació estructural modificada.  
3.5. Efectes previsibles sobre el medi ambient. En la memòria informativa del pla parcial, s'aporta l'anàlisi de riscos ambientals en l'àmbit: risc d'inundació i avingudes, identificació de zones vulnerables a la contaminació d'aigües subterrànies, risc d'erosió, subsidència, col·lapse i lliscament, risc sísmic i risc d'incendis.  
  
4. Consultes realitzades   
En la tramitació urbanística del pla parcial, l'Ajuntament de Tibi, com a òrgan promotor, ha consultat les administracions públiques afectades i ha esmenat les indicacions realitzades des dels informes sectorials emesos, amb la qual cosa s'ha obtingut el pronunciament definitiu d'aquestes administracions, tal com recullen els informes remesos el 02.04.2019 per l'STU d'Alacant:  
  
Administració consultada per l'òrgan promotor Data de l'informe  
Direcció General d'Obres Públiques - Divisió de Carreteres 27.04.2011  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer 04.11.2016  
Direcció General de Comerç i Consum 01.03.2011  
Diputació d'Alacant - Departament d'Obres Públiques 09.05.2011  
Conselleria d'Educació - Direcció General de Règim Econòmic 31.05.2011  
Subdirecció General del Medi Natural - Secció Forestal 12.04.2016  
Servei d'Ordenació del Territori - PATRICOVA 27.11.2018  
Subdirecció General del Medi Natural - Servei de Vida Silvestre 02.03.2016  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge 26.03.2018  
Conselleria de Cultura i Esport 21.06.2011  
  
  
Per part d'aquesta Direcció General, com a òrgan ambiental, i conforme al que es disposa en l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació presentada ha de sotmetre's a consulta a les administracions sectorials perquè, si ho estimen oportú, hi formulen suggeriments.  
No obstant això, vist que la documentació remesa per l'STU d'Alacant en data 26.02.2019 per a avaluació ambiental: ?Pla parcial modificatiu del sector 4 de Finca Terol de Tibi. Document refós segons l'acord de Ple de l'Ajuntament de Tibi de 01.10.2013- és el document esmenat per l'òrgan promotor d'acord amb els informes emesos, vistes les administracions consultades per aquest i el contingut dels informes emesos; l'òrgan ambiental els considera suficients per a realitzar l'avaluació ambiental del pla proposat, i per això no es procedeix a sol·licitar de nou els informes.  
5. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
Segons el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en compte els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certitud de la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb la prèvia consulta a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
5.1. Paisatge. El 26 de març de 2018, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet un informe favorable al Pla parcial modificatiu, en els termes en els quals s'ha presentat. En aquest informe, s'indiquen els acords adoptats per l'Ajuntament en resposta a l'informe previ desfavorable en matèria de paisatge de 06.09.2016:  
a) Respecte al desenvolupament dels sectors 1 i 2, que no han iniciat la seua urbanització, l'ajuntament ha acordat assumir el compromís municipal de conducta, en la revisió del pla general, actualment en redacció, a la seua desclassificació, i ha cursat a l'equip redactor del pla general les instruccions corresponents amb la finalitat de classificar els terrenys com a sòl no urbanitzable amb la categoria que corresponga en atenció als seus valors específics, i, en funció d'aquests, valorar la seua possible incorporació a la infraestructura verda.  
b) Respecte a la generació d'un nucli de característiques totalment urbanes entorn de CV-805, i especialment la localització d'un sòl terciari en un dels seus marges, s'ha incorporat documentació gràfica justificativa en l'estudi d'integració paisatgística refós.  
c) Respecte a la localització de les zones verdes, es justifica la inviabilitat administrativa de reubicar més superfície d'aquestes en les illes centrals. Les normes urbanístiques del pla parcial preveuen mesures compensatòries basades en l'arbratge de les parcel·les edificables, i en la desclassificació dels sectors 1 i 2, que es mantindran en el seu estat natural.  
d) S'incorporen al pla parcial, com a normes urbanístiques, les normes d'integració paisatgística de l'estudi d'integració paisatgística.  
  
e) Respecte al sistema d'espais oberts i l'adequació de l'estudi d'integració paisatgística als criteris de paisatge establits en el capítol V del títol III de la Directriu 38 de l'ETCV, aquests es resolen adequadament en el document refós.  
5.2. Biodiversitat. El 2 de març de 2016 el Servei de Vida Silvestre informa que ?consultat el Banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana, quant a espècies prioritàries que puguen veure's afectades per la modificació d'aquest pla parcial, l'única espècie present és Mauremys leprosa, que es localitza a la proximitat de la conca del riu Verd, en una àrea que no serà afectada per la modificació?.  
  
Que, quant a hàbitats d'interés comunitari fora de la Xarxa Natura 2000, no s'han cartografiat en l'àrea d'aquest pla parcial cap dels hàbitats protegits per l'art. 19 del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació.  
  
I, finalment, el sector 4 d'aquest pla parcial no es troba dins de cap espai de la Xarxa Natura 2000, ni tampoc té un efecte negatiu sobre les seues àrees de connexió.  
Per això, el Servei de Vida Silvestre considera que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000.  
5.3. Sòl forestal i vies pecuàries. El 12 d'abril de 2016, la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant informa que ?en referència als terrenys forestals, no existeix afecció a aquests, ja que es tracta de sòls urbanitzables?.  
En referència a les vies pecuàries i atés el projecte de classificació d'aquestes en el terme de Tibi, el pla parcial únicament afectaria un camí ramader de l'Assagador de Casa Seca, amb una amplària de 10 metres.  
Indica l'informe que ?vista la planimetria, concretament el Pla de qualificació i assignació d'usos i altres on es troba representat gràficament aquest camí ramader, així com la memòria del pla parcial refosa de desembre de 2013, s'observa que el camí ramader es queda fora dels límits del pla parcial; per tant, no suposa afeccions al terreny de domini públic pecuari.-.  
5.4. Risc d'inundació. PATRICOVA. El 27 de novembre de 2018, el Servei d'Ordenació del Territori emet la Resolució de la directora general d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, per la qual s'aprova l'estudi d'inundabilitat corresponent al Pla parcial modificatiu sector 4 Finca Terol (de data de redacció de gener de 2018), per considerar-se complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
5.5. Recursos hídrics. El 4 de novembre de 2016, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, després de l'emissió prèvia d'informes desfavorables, el 08.04.2011 i 24.05.2016, ?informa favorablement el Pla parcial modificatiu del sector 4 Finca Terol, al terme municipal de Tibi (Alacant), sense perjudici de les determinacions que, com a conseqüència d'estudis més detallats o nova documentació, es puguen establir en les autoritzacions que preceptivament, si escau, s'han d'obtindre d'aquest organisme.-  
El consum d'aigua en el municipi és, a data de l'informe, de 269.356 m³/any (inclou el consum de l'àmbit consolidat del sector 4 Finca Terol: 77.316 m³/any); i la demanda total futura, incloent la demanda dels sectors Finca Terol i Pinares de Meclí, arriba als 423.352 m³/any. Sobre la concessió d'aigües de titularitat municipal, l'ajuntament ha sol·licitat una ampliació de volum (expedient 2016RP0049), que disposa d'informe de compatibilitat hidrològica per a un volum de 423.352 m³/any.  
  
5.6. Infraestructures viàries. El 9 de maig de 2011, l'Àrea d'Infraestructures, Energia i Medi Ambient - Departament d'Obres Públiques de la Diputació Provincial d'Alacant informa que el pla parcial no afecta cap carretera de titularitat provincial.  
El 27 d'abril de 2011, la Direcció General d'Obres Públiques - Divisió de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures i Transport informa favorablement el pla parcial i indica que per a l'autorització dels accessos (2 rotondes sobre la carretera CV-805) es tramitarà, abans de la construcció d'aquests, l'oportú permís al Servei Territorial de Carreteres d'Alacant. Aquestes rotondes són a càrrec del sector.  
5.7. Educació. El 31 de maig de 2011, el Servei de Projectes i Construccions Educatives informa favorablement el pla parcial. ?Les condicions d'edificabilitat en les parcel·les d'ús escolar, establides en les normes urbanístiques, compleixen els mínims establits per aquesta Conselleria per a construir el tipus de centres educatius que són habituals per a aquesta administració.-  
En l'informe s'indica que ?atesa la distància al nucli urbà de Tibi, es considera el Pla parcial sector 4 autònom quant a les necessitats escolars en el tram educatiu d'Infantil i Primària. [?] Els alumnes de Secundària sobrevinguts pel desenvolupament del sector 4 es poden escolaritzar a Ibi.- ?En el sector 4, es reserva una parcel·la de superfície de 6.502,15 m² grafiada en plànols com S. ED 1, que seria suficient per a acollir un centre de perfil 3I+6P.-  
Es comprova que la reserva de parcel·la amb destinació equipament ús educatiu S. ED 1 de superfície 6.502,15 m² es manté en la versió del Pla parcial modificatiu del sector 4 de Finca Terol de Tibi. Document refós segons l'Acord de Ple de l'Ajuntament de 01/10/2013.  
  
5.8. Patrimoni. El 21 de juny de 2011, la Direcció General de Patrimoni Cultural emet l'informe favorable ?als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià?, sempre que es complisquen les mesures correctores d'índole etnològica indicades en l'informe: ?s'hauran de documentar en extensió els elements etnològics impactats i executar la posada en valor dels elements etnològics conservats.-  
5.9. Activitats terciàries. L'1 de març de 2011, la Direcció General de Comerç i Consum informa que, com que l'alternativa tècnica proposa una edificabilitat terciària d'11.556 m² i la possibilitat d'instal·lar grans establiments de projecció supramunicipal, es recomana que aquestes determinacions queden avalades per un estudi específic de trànsit, així com determinar la capacitat d'estacionament necessària, estimar l'impacte ambiental d'aquestes activitats i establir condicionants vinculats a la seua integració paisatgística. La implantació d'aquests establiments comercials, es recorda, quedarà obligada a obtindre, amb caràcter previ a l'atorgament de llicències municipals d'obra i activitat, l'autorització d'aquesta Conselleria prevista en la corresponent legislació sectorial.  
  
6. Anàlisi i valoració. Es proposa un pla parcial que completa i modifica les determinacions de la modificació i homologació de les NS del planejament municipal en l'àmbit del Pla parcial ?Finca Terol- (HMFTerol) del municipi de Tibi (Alacant), aprovades per la Resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, de 6 de maig de 2002. Es modifiquen aspectes de l'ordenació estructural del sector 4 (197 ha), i en concordança amb aquests, s'estableix l'ordenació detallada, atenent l'estat previ de semiconsolidació urbanística que presenta.  
  
Diagnòstic de la situació actual. El sector 4 es destina íntegrament a l'ús residencial de baixa densitat, d'edificació, principalment, de tipologia unifamiliar aïllada. El complex es distribueix en parcel·les d'una grandària mitjana (800-1.000 m², aproximadament) i edificació de PB+I. S'informa que pràcticament la totalitat de les parcel·les es troben tancades, mitjançant mur o malla, i que en un gran nombre d'aquestes s'ha conservat part de l'arbratge natural.  
Les parcel·les es troben en 3 situacions diferents: urbanitzades i edificades, sense urbanitzar i edificades, i sense urbanització ni edificació. Hi ha una zona ocupada per una pineda amb estrat arbustiu pobre i zones de bosc baix entre parcel·les ja edificades. També es localitzen, en l'extrem sud-occidental del sector, zones de cultiu abandonades. En l'àmbit del pla parcial, no es localitzen aprofitaments ramaders, cinegètics, miners ni forestals.  
Descripció de l'alternativa plantejada en el Pla parcial. Aquest informe ambiental i territorial estratègic (IATE) es realitza sobre la base de la informació del document presentat, redactat el desembre de 2013, i del contingut dels informes sectorials emesos. Vist l'abast i l'objecte de la proposta, no es plantegen alternatives, únicament es presenten les determinacions proposades per al sector 4 del Pla parcial Finca Terol.  
  
L'àmbit de la Finca Terol inicia la seua transformació urbanística amb l'aprovació de Pla parcial en 1976 (PP-76); l'àmbit s'incorpora a les NS aprovades en 1982 com a sòl apte per a urbanitzar i es regula per la normativa del PP-76. L'instrument d'ordenació es modifica en 2002 per a adaptar-se als canvis legislatius precedents; no obstant això, amb aquesta actuació es deroga la regulació detallada d'aquest, vigent fins a aquell moment. La modificació que ara s'avalua estableix l'ordenació detallada del sector, a fi de regular les obres d'urbanització i edificació que resten per a la total consolidació d'aquest.  
  
Descripció de l'única alternativa presentada. Aquesta alternativa proposa establir l'ordenació detallada del sector 4.  
- No es modifica la classificació del sòl establida en la modificació i homologació de 2002.  
- L'ordenació detallada està determinada per l'alt grau de consolidació existent i pel traçat viari obert a l'ús públic conforme a l'ordenació del pla parcial de 1976.  
- Es manté majoritàriament la distribució parcel·lària existent i la tipologia actual, i es crea en la zona pròxima a l'accés un nucli amb caràcter més dens on es concentren els principals equipaments públics, les zones d'edificació terciària i la zona d'ordenança d'edificació oberta.  
  
- Es manté lliure d'edificació el límit oest al costat del barranc de la Font i es destina a zones verdes computables i no computables.  
  
- El marge esquerre de la CV-805 es destina a zones verdes i edificació terciària.  
- S'actualitzen les fitxes de planejament i gestió.  
- Es conserva la bassa de carreus situada sobre el Molí de Baix i es destina el sòl a zona verda. La resta de zones verdes se situen a l'interior del sector buscant àrees vacants d'edificació residencial i distribuïdes homogèniament per a prestar el millor servei als residents.  
  
- La resta d'elements de valor etnogràfic alt, segons la prospecció arqueològica-etnogràfica: Molí de Terol de baix i caseriu de Terol queden preservats del desenvolupament urbà i s'exclouen d'aquest pel tractament d'edificació consolidada i perquè queden envoltats d'espais públics (zones verdes i viaris).  
Valoració. Ens trobem davant d'un sector classificat com a sòl urbanitzable des de 1976, que ha adaptat la seua regulació urbanística als canvis legislatius produïts en els últims 40 anys, i que actualment presenta un elevat nivell de consolidació per edificació residencial unifamiliar, que són l'ús i la tipologia principals.  
La modificació ara proposada no suposa la reclassificació de nou sòl no urbanitzable, respecte al que ja s'ha aprovat, i es mantenen els límits del sector definits per la modificació i homologació de 2002.  
  
En la tramitació urbanística de la present modificació, s'ha realitzat consulta a les administracions amb interessos sectorials afectats, i s'han incorporat al pla parcial les determinacions indicades en els respectius informes, de manera que s'ha obtingut un pronunciament definitiu favorable a la proposta.  
Valoració de la proposta. Analitzada la proposta atenent la documentació presentada i els informes sectorials emesos, s'observa que la modificació del pla parcial es realitza sobre terrenys classificats des de 1976 com a sòl urbanitzable amb qualificació residencial, sense que en aquest àmbit, tal com es dedueix dels informes emesos, es produïsquen incidències sobre el model territorial establit en la planificació urbanística municipal, ni sobre elements del patrimoni natural i cultural; en la proposta d'urbanització s'adopten mesures correctores per a minimitzar el risc d'inundació que afecta un dels límits del sector, i s'incorporen en les normes urbanístiques mesures específiques per a garantir la integració paisatgística de l'actuació; per això, aquesta alternativa es considera compatible a efectes ambientals en els termes proposats i d'acord amb les consideracions finals d'aquest acord.  
  
7. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic, mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
8. Proposta d'acord  
Conforme al que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat.  
Segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, el Pla parcial del sector 4 Finca Terol de Tibi no afecta el model territorial ja implantat i vigent al municipi, no afecta elements del patrimoni natural; incideix únicament sobre un àmbit de sòl urbanitzable parcialment consolidat pels usos residencials. Respecte al patrimoni cultural, s'atendran les determinacions indicades per l'administració competent en la matèria.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre l'Informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla parcial del sector 4 Finca Terol de Tibi (Alacant) d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per considerar que la nova ordenació detallada proposada no tindrà efectes significatius negatius sobre el medi ambient, de manera que correspon continuar la tramitació d'aquesta conforme a la seua normativa sectorial, sempre que es complisquen les determinacions següents:  
Abans de l'aprovació definitiva, d'acord amb l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, s'han de complir les mesures correctores d'índole etnològica assenyalades en aquest i sol·licitar un informe respecte a aquestes.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació del Pla parcial del sector 4 Finca Terol de Tibi (Alacant) en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica d'aquesta.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre l'Informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla parcial del sector 4 Finca Terol de Tibi perquè considera que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que, contra la present resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
La qual cosa notifique perquè se'n tinga coneixement i als efectes oportuns.  
Fet que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, tal com ho autoritza l'article 18.2 de Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.   
  
València, 7 d'octubre de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Avaluació ambiental del Pla de mobilitat urbana sostenible  
  
Promotor: Ajuntament  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Localització: Rafelbunyol (València)  
Expedient: 45/1398-ZWN  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 26 de setembre de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'Informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Rafelbunyol, en els termes següents:  
A) Documentació aportada   
En data 15 de febrer de 2019, va tindre entrada, en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud de l'Ajuntament de Rafelbunyol per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Rafelbunyol, acompanyada del document inicial estratègic (DIE) i de l'esborrany del PMUS.  
Amb l'observació que la documentació aportada no és adequada per a iniciar el procediment d'avaluació, es requereix l'Ajuntament perquè en remeta la documentació completa.  
En data 20 de maig de 2019, remet la documentació completa del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Rafelbunyol, la qual és conforme al que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), per la qual cosa s'inicia el procediment d'avaluació ambiental estratègica.  
La documentació queda constituïda pels documents següents:  
1. Document inicial estratègic (DIE)  
2. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible  
B) Planejament vigent  
El planejament vigent en el municipi el constitueixen les normes subsidiàries aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València el 7 de novembre de 1995 (BOP núm. 306, de 26/12/1995).  
Les normes subsidiàries de Rafelbunyol van ser sotmeses a avaluació ambiental (exp.: 178/95-AIA) i, en data 11 d'agost de 1995, s'emet la Resolució de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Declaració d'impacte ambiental favorable amb condicionants.  
Posteriorment, la Comissió Territorial d'Urbanisme de València aprova definitivament l'homologació de les normes subsidiàries en data 21 de desembre de 1999 (BOP núm. 37, de 14/02/2000). El projecte d'homologació de les normes subsidiàries va ser sotmés a avaluació ambiental i es va emetre en data 16 de novembre de 1999 la Resolució de la Direcció General de Qualitat Ambiental de Declaració d'impacte ambiental favorable amb condicionants.   
C) Pla de mobilitat urbana sostenible: objecte i justificació  
Tal com recull la documentació aportada, el repte principal de la mobilitat és aconseguir que els desplaçaments es facen de la manera més sostenible possible, amb un repartiment modal preferent cap a formes sostenibles: a peu, en bicicleta, en transport públic i, finalment, en vehicle privat.  
L'anàlisi de la situació actual del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Rafelbunyol conclou que la principal problemàtica de la mobilitat en la població és:  
 Quant a accessibilitat externa, els accessos mitjançant transport privat, quan plou, es queden tallats, de manera que deixen el municipi aïllat.   
 No existeix un sistema de transport públic d'autobusos, ni local ni de comunicació amb altres poblacions.  
 Hi ha una parada de metro que és final de línia i que comunica amb la capital i amb altres poblacions, però amb una freqüència de pas molt baixa.  
 La via del tren suposa una barrera per al trànsit tant motoritzat com alternatiu perquè limita els punts d'encreuament sota aquesta a dos en tota la població.  
 Quant a l'accessibilitat per als vianants, les infraestructures existents per a trànsit per als vianants són, en alguns casos, insuficients, en altres, deficients, i en algun cas no existeixen. En el nucli antic de la població, els carrers són estrets i les voreres tenen dimensions molt reduïdes, per la qual cosa no permeten la circulació segura als vianants. A més, no són accessibles per a persones de mobilitat reduïda (PMR).  
 Quant a l'accessibilitat ciclista, no existeixen quasi infraestructures i no hi ha carrers de trànsit compartit.  
 Quant al transport privat en vehicles motoritzats, no existeix un itinerari amb continuïtat a l'interior de la població.  
 La connexió entre el nucli de la població i el polígon industrial es realitza mitjançant dos passos inferiors que queden tallats en cas de pluja i en un punt a nivell en el qual formen intersecció cinc carrers en una rotonda de dimensions molt reduïdes.  
 Quant a les places d'aparcament, no es troben senyalitzades ni horitzontalment ni verticalment en la majoria dels casos.  
Per a la resolució d'aquesta problemàtica, es plantegen els següents objectius i mobilitat:  
 Recuperar espai de la via pública per a les formes no mecanitzades de transport: vianants i ciclistes, amb la qual cosa es millora la qualitat de l'entorn urbà per a retornar als carrers i les places el seu protagonisme com a espais de convivència.  
 Suprimir barreres als desplaçaments per a persones amb mobilitat reduïda: accessibilitat universal.  
 Crear itineraris d'accés per a ciclistes i vianants als principals centres atractors: CEIP, institut ESO, centre de salut, ajuntament, zones esportives.  
 Millora de la seguretat dels desplaçaments, reduir l'accidentalitat mitjançant el control de la velocitat en el nucli urbà. Implantació de zones 30 i de carrers de convivència amb trànsit no motoritzat per a aconseguir una reducció efectiva de la velocitat de circulació en el nucli urbà de la població.  
 Creació d'aparcaments dissuasius perifèrics que faciliten l'aproximació al nucli urbà i permeten el desplaçament a peu dins del nucli urbà.  
 Reduir emissions de contaminants i soroll. Apostar per la descarbonització del sistema de transport i potenciar les formes no motoritzades. Impulsar el consum de combustibles alternatius en vehicles públics.  
  
 Potenciació del transport públic. Ampliar la freqüència de pas dels trens.  
 Introduir progressivament noves tecnologies aplicades a la mobilitat, per a facilitar la informació en temps real i fer accessible tota la informació sobre la mobilitat en el nucli urbà.  
 Informar i reeducar la població, especialment els més joves, en els avantatges de desenvolupar hàbits de mobilitat més sostenibles. Sensibilitzar i conscienciar sobre la problemàtica de la mobilitat actual i la necessitat d'orientar-la a criteris d'eficiència energètica i ambiental. Fomentar la participació ciutadana en l'impuls de la mobilitat sostenible.  
D) Característiques del pla de mobilitat urbana sostenible  
D.1. Àmbit de la proposta  
L'àmbit d'actuació del PMUS és el terme municipal de Rafelbunyol. Tal com s'indica en el DIE, en el pla només es preveuen actuacions en sòl urbà i/o urbanitzable.  
D.2. Estudi d'alternatives  
El DIE presenta dues alternatives:  
 Alternativa 0: situació actual. Absència de planificació.  
Es correspon amb el manteniment de les circumstàncies i tendències urbanístiques actuals. En aquesta alternativa, no es realitza cap actuació encaminada a optimitzar els desplaçaments. Aquesta situació suposaria l'increment progressiu d'emissions a l'atmosfera i continuarien sense existir itineraris ciclistes i recorreguts adaptats per a persones amb mobilitat reduïda (PMR).  
 Alternativa 1: desenvolupament del PMUS.   
Suposa l'aplicació de millores als carrers del nucli urbà actuant per fases, de manera que aquestes s'inicien en el nucli antic de la població i s'hi apliquen posteriorment millores radials en els eixos que condueixen als principals centres atractors de viatges.  
Aquesta alternativa promourà l'ús de vehicles no motoritzats amb la millora de l'accessibilitat per als vianants i ciclistes, així com l'accessibilitat de PMR al nucli antic de la població. Es millorarà la comunicació d'aquest nucli antic amb els principals centres atractors de viatges. A més, permetrà la definició de zones 30 de calma de trànsit a l'interior de la població, de manera que es reduïsquen les emissions.  
D.3. Característiques de la proposta  
Després d'estudiar i analitzar la situació en la qual es troba la mobilitat de Rafelbunyol, es defineix un programa d'actuació del PMUS estructurat en sis línies estratègiques:  
1. Mobilitat per als vianants:  
1. Creació i potenciació d'itineraris per als vianants  
2. Assegurar la permeabilitat a PMR  
3. Permeabilització per als vianants  
2. Mobilitat ciclista:  
1. Creació d'infraestructura ciclista adequada  
2. Permeabilització ciclista  
3. Transport públic:  
1. Adaptació de l'oferta de transport públic a la demanda  
2. Potenciació de la intermodalitat  
4. Transport en vehicle privat:  
1. Jerarquització i reordenació de la xarxa viària urbana  
2. Millora de la seguretat viària  
3. Potenciació de la descarbonització del transport  
5. Gestió d'aparcaments:  
1. Regularització de places d'aparcament  
2. Introducció de noves tecnologies  
6. Informació i participació ciutadana  
1. Comunicació i promoció   
2. Participació ciutadana  
En l'anàlisi de les propostes, s'han definit tres escenaris:   
- A curt termini: inclou propostes i actuacions que es corresponen amb mesures de ràpida implantació el desenvolupament de les quals no supose un cost econòmic elevat ni requerisca la realització de complexos treballs i estudis preliminars de disseny. Es considerarà curt termini el període des del moment de l'aprovació del PMUS durant dos anys.  
- A mitjà termini: es corresponen amb mesures i propostes que d'alguna manera complementen altres actuacions que ja s'han dut a terme a curt termini. Es considerarà mitjà termini entre dos i cinc anys des de l'aprovació del PMUS.  
- A llarg termini: es considerarà llarg termini entre cinc i 10 anys des de l'aprovació del PMUS.  
Per a cada proposta d'actuació, s'elabora una fitxa resum en la qual s'inclou la informació següent:  
1. Número i denominació de la mesura que cal adoptar.  
2. Línies estratègiques en les quals s'emmarca la proposta.  
3. Horitzó temporal d'aplicació.  
4. Prioritat.  
5. Descripció general de l'actuació.  
6. Descripció gràfica de l'actuació.  
7. Estimació econòmica de la proposta.  
S'indiquen, a continuació, les línies i propostes d'actuació del PMUS.  
1. Jerarquització i reordenació de la xarxa viària urbana  
2. Conversió en zona de vianants del nucli antic  
3. Creació d'itineraris per a ciclistes i vianants preferents  
4. Millora general de l'accessibilitat en el municipi  
5. Permeabilització de la Séquia de Moncada  
6. Permeabilització de la via del tren (FGV)  
7. Creació de bosses aparcabicis a l'interior de la població  
8. Execució d'un carril bici segregat que circumval·le la població  
9. Increment de la freqüència de pas dels trens  
10. Millora de les condicions de senyalització en diversos encreuaments  
11. Millora de les comunicacions entre el nucli urbà i el polígon industrial  
12. Millora de les condicions d'encreuament a la plaça de la Puríssima  
13. Millora general de la senyalització horitzontal i vertical  
14. Execució d'una ronda perimetral  
15. Instal·lació de zones de recàrrega de vehicles elèctrics  
16. Creació d'aparcaments per als diferents col·lectius  
17. Creació de bosses d'estacionament dissuasiu a la perifèria del nucli urbà  
18. Desenvolupament d'una aplicació mòbil per a informació de places lliures  
19. Realització de campanyes d'informació i promoció de la mobilitat sostenible  
20. Desenvolupament d'una aplicació mòbil informativa  
21. Realització d'enquestes d'opinió  
D.4. Efectes previsibles del PMUS en el medi ambient  
En l'apartat 5 del document inicial estratègic, en relació amb els efectes previsibles sobre el medi ambient i sobre els elements estratègics del territori derivats de l'aplicació del PMUS, s'indica que, atenent la naturalesa del mateix pla i la formulació dels objectius d'aquest, l'impacte ambiental que se'n derive de l'aplicació serà positiu.  
El DIE indica que els impactes del PMUS provindran de la reducció de l'ús del vehicle privat. Entre els principals efectes ambientals, de caràcter positiu, cal indicar:  
- Reducció de la contaminació atmosfèrica i acústica.  
- Estalvi en el consum de combustibles fòssils i la substitució d'aquests per altres modalitats de transport (a peu, bicicleta, etc.) que permetran reduir l'impacte negatiu que suposa l'ús d'aquest recurs no renovable.  
- Foment d'hàbits saludables entre la població, la qual cosa suposa una millora del seu benestar i de la salut de les persones.  
- Recuperació de l'espai urbà per al vianant, la qual cosa comporta una millora en les relacions entre la població.  
E) Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les següents administracions públiques afectades.  
  
Administració pública consultada Consulta Informe  
C. HABITATGE - SDG MOBILITAT - Servei de Mobilitat Urbana 23/05/2019 8/07/2019  
C. HABITATGE - SDG MOBILITAT - Servei de Planificació 23/05/2019 20/06/19  
C. AGRICULTURA, MA, CC i DR - SDG CANVI CLIMÀTIC I QUALITAT AMBIENTAL - Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera 23/05/2019 26/06/2019  
SERVEI TERRITORIAL URBANISME - VALÈNCIA 23/05/2019 23/09/19  
C. HABITATGE - SDG ORDENACIÓ DEL TERRITORI I PAISATGE - Servei Ordenació del Territori - PATRICOVA 23/05/2019 15/10/2019  
C. HABITATGE - SDG ORDENACIÓ DEL TERRITORI I PAISATGE - Servei Infraestructura Verda i Paisatge 26/09/2019  
FERROCARRILS DE LA GENERALITAT VALENCIANA - FGV 23/05/2019   
  
  
Els informes rebuts es publiquen en la web www.agroambient.gva.es/eae, juntament amb l'Informe ambiental i territorial estratègic.  
F) Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
Segons el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en compte els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certitud en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb la prèvia consulta a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'àmbit urbà, i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, serveis i llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme actuant, fonamentalment, sobre dos àmbits:   
- Un nou equilibri de les formes de transport que aposta, fonamentalment, per aquelles amb més eficàcia ambiental i social: transport públic davant del privat i formes de transport no motoritzat. Aconseguir aquest objectiu requereix tant mesures d'estímul cap a les noves formes de transport com mesures dissuasives. Per a això, s'ha d'actuar sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) com de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards d'aparcaments per a diferents formes de transport).  
  
- La planificació urbana i el model de ciutat, amb la disminució de la necessitat de mobilitat urbana tant en necessitat com en longitud de desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, al canvi modal prioritzant les formes més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) que contribuïsca, al mateix temps, a la disminució de les emissions originades pel sector transport, com són les fan referència a emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida de la ciutadania (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
En aquest sentit, s'expressa l'art. 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que ?2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'acompanyarà dels indicadors que s'estimen pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, particularitzant les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva d'acord amb els ritmes i límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals?.  
Atesos els anteriors criteris, es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Rafelbunyol en funció de les propostes realitzades i partint de la consideració que, a la vista de la descripció i el contingut de les que es recullen en l'esborrany del PMUS, totes les propostes es plantegen en sòl urbà i/o urbanitzable del municipi (sense afecció al sòl no urbanitzable).  
El PMUS de Rafelbunyol atén el que, quant a competències administratives, estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Rafelbunyol es durà a terme sobre les propostes que siguen de competència municipal.  
Analitzem, a continuació, les línies estratègiques que es proposen en el PMUS de Rafelbunyol:  
1. Mobilitat per als vianants i ciclistes  
Es proposa la conversió en zona de vianants del nucli antic, la creació d'itineraris per a ciclistes i vianants preferents, la millora de l'accessibilitat, la permeabilització de la Séquia de Moncada i la permeabilització de la via d'FGV, la creació d'infraestructura ciclista adequada i de bosses aparcabicis a l'interior de la població.  
Entre les propostes, destaca la permeabilització de la via d'FGV que actualment divideix la població en dues meitats, que proposa el desplaçament de l'estació d'FGV al límit sud de la població i la substitució de la via per una plataforma tramviària que millore la permeabilitat per als vianants i ciclistes en el nucli de població.  
Són mesures tendents a reorganitzar l'espai públic del viari en sòl urbà de Rafelbunyol a fi de recuperar espai per al vianant i per al ciclista en condicions de seguretat i comoditat, la qual cosa comporta actuacions de reurbanització, en fases programades, de les vies públiques afectades per la proposta de jerarquització de vials: creació de zones 30, carrers per als vianants, itineraris segurs, la creació d'aparcabicis en centres atractors, la generació de nous carrils bicis estructurants, etc. Es proposen actuacions per a millorar la mobilitat, l'accessibilitat i la seguretat en el desplaçament de vianants i ciclistes.  
  
Aquesta mesura, juntament amb l'impuls de la interconnexió dels eixos per als vianants i ciclistes existents, permetrà vertebrar el municipi i fomentarà els viatges en formes no motoritzades.  
La reurbanització gradual dels vials que es proposa contribuirà efectivament a diversos dels objectius ambientals: calma del trànsit i inferior emissió de gasos i reducció de la contaminació acústica, disminució de zones d'aparcament amb la conseqüència de la disminució del trànsit d'agitació.  
2. Transport públic  
Les propostes van encaminades a potenciar la intermodalitat entre el mode ciclista i el transport per ferrocarril (FGV línia 3 del metro), així com a potenciar un increment de freqüències en el servei d'FGV.  
Les propostes realitzades en el PMUS contribueixen a l'augment d'oferta del transport públic amb tren (FGV) i la intermodalitat; per tant, propostes que promouen l'ús del transport públic, en detriment del privat, amb els consegüents beneficis ambientals per la reducció de contaminants i la millora de la qualitat dels ciutadans.  
3. Transport en vehicle privat  
Les mesures proposades, vinculades amb les corresponents a les de les estratègies de mobilitat per als vianants i ciclistes, sorgeixen de la jerarquització viària que es proposa, a fi de recuperar espai per a les formes no motoritzades i desincentivar l'ús del vehicle privat. A més, es potencien actuacions per a la millora de la seguretat viària a través d'una adequada senyalització i mesures de calma del trànsit; i actuacions per a fomentar la descarbonització en el sistema de transport mitjançant la instal·lació de punts de recàrrega elèctrica.  
En global, aquestes actuacions contribueixen a un ús més racional del vehicle privat amb la consegüent contribució ambiental: reducció de vehicles, reducció d'emissions contaminants a l'atmosfera i reducció de contaminació acústica.  
4. Gestió d'aparcaments  
La jerarquització viària comporta la necessitat d'analitzar l'estacionament requerit per a persones de mobilitat reduïda, l'estacionament en zones industrials del municipi i l'estacionament per a residents. Això es complementa amb l'estudi d'àmbits per a la ubicació d'aparcaments dissuasius en la perifèria del nucli urbà i/o urbanitzable, i la proposta d'una aplicació mòbil per a obtindre informació de places d'estacionament lliures.  
Les mesures previstes contribueixen a la millora en la gestió de l'estacionament en el viari públic, de manera que desincentiven l'entrada de trànsit d'agitació al nucli de població amb un resultat beneficiós per a la qualitat de vida dels residents.  
5. Informació i participació ciutadana  
El pla proposa la realització de campanyes d'informació i promoció de la mobilitat sostenible en el municipi a través de la pàgina web i les xarxes socials, així com la realització d'enquestes d'opinió. Per això, les propostes tendents a sensibilitzar, augmentar el coneixement de la mobilitat sostenible i el foment d'hàbits saludables en el desplaçament contribuiran positivament a la consecució dels objectius generals i específics del PMUS.  
Vegem, a continuació, altres consideracions que contenen les consultes realitzades:  
El Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat remet l'informe, rebut en data 8 de juliol de 2019, en el qual, entre altres aspectes, s'indica:  
 L'àmbit i el contingut del PMUS s'estimen adequats en relació amb les determinacions de la Llei 6/2011, de mobilitat, de la Comunitat Valenciana.   
 Les propostes, a excepció de la núm. 6. Permeabilització de la via del tren (FGV) del PMUS, no entren en contradicció amb les del Pla bàsic de mobilitat de l'àrea metropolitana de València, aprovat per resolució del 29 de novembre de 2018 (DOGV de 13-12-2018), ni amb les del Pla de mobilitat de l'àrea metropolitana de València (PMoMe), en elaboració, bàsicament pel seu caràcter local.  
No obstant això, el document s'ha de completar o corregir en relació amb les consideracions següents:  
1. El PMUS ha de contindre un pla viari on es propose una jerarquització de la xarxa viària i s'indiquen amb claredat els carrers del nucli urbà que formen part de la xarxa principal de mobilitat, així com els seus sentits de trànsit.  
2. S'ha d'analitzar en la part informativa la seguretat dels passos per als vianants i s'ha de proposar un disseny geomètric i de senyalització per a implantar amb caràcter general als carrers secundaris. Es proposaran, així mateix, els criteris de senyalització dels passos per als vianants als carrers de la xarxa principal.  
3. En relació amb la mesura núm. 8, Execució d'un carril bici segregat circumval·lant la població, el tram que engloba el c/ Maestro Rodrigo i el polígon 7 està previst en el Pla bàsic com a tram ciclista que s'ha de desenvolupar ja projectat (en aquest cas, per la Diputació de València en el projecte ?Per l'Horta Nord amb bici?). Aquesta proposta es troba vinculada amb la mesura núm. 14, Execució d'una ronda perimetral.  
  
4. Ha de suprimir-se en la mesura núm. 6, Permeabilització de la via del tren, el desplaçament de l'estació actual i la proposta de conversió tramviària. Les actuacions en la línia 3 s'aborden en el Pla de mobilitat metropolitana i, per tant, el Pla de mobilitat no pot proposar actuacions sobre aquest tema. No obstant això, en la part informativa, es pot analitzar la problemàtica de la plataforma del metro en relació amb la mobilitat general de Rafelbunyol.  
5. S'ha d'abordar el càlcul de les emissions de contaminants a l'atmosfera relacionades amb el transport en el municipi de Rafelbunyol, per a la qual cosa cal caracteritzar la situació de partida, els valors de la qual es veuran atenuats després de la implementació de les propostes definides en el PMUS.  
Així també, el Pla de mobilitat completat amb el que s'ha indicat en aquest informe s'ha de remetre al Servei de Mobilitat de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació del pla per l'Ajuntament de Rafelbunyol, segons el que preveu l'article 10 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana.  
L'informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat, rebut en data 20 de juny de 2019, indica, entre altres, les consideracions següents:  
 La documentació aportada en el PMUS és compatible amb la legislació sectorial de carreteres vigent.  
 Respecte al servei de transport interurbà, serà el Pla de mobilitat metropolitana de València (PMoMe) el que determine les actuacions necessàries en matèria de transport i mobilitat interurbà. En aquest sentit, s'indica que:  
- S'han d'eliminar del PMUS les actuacions següents de la mesura núm. 6, Permeabilització de la via del tren:  
- Desplaçament de l'estació actual cap al límit sud de la població i desmuntatge de la via  
- Execució de plataforma de tramvia en el tram final de la línia  
- Existeixen dues línies de transport interurbà de passatgers amb autobús, el projecte de servei públic de les quals (CV'102) ha sigut aprovat recentment, que tenen parada a Rafelbunyol: L-5Na Puçol-Rafelbunyol i L-5Nb València-Rafelbunyol. En cas que els canvis de sentit dels carrers proposat en el PMUS afectara el recorregut de l'autobús previst en el projecte de servei públic aprovat, s'haurà de comunicar al Servei de Gestió de Transport de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat, per a procedir a la reubicació de les parades o el canvi en els recorreguts, si fora necessari. Qualsevol proposta de canvi que afecta la freqüència de pas aprovada en el projecte ha de ser informada pel servei esmentat.  
 Respecte als aparcaments dissuasius:  
- Les zones proposades en el PMUS per a la ubicació d'aparcaments dissuasius faciliten l'eliminació d'aparcament en el centre urbà de manera adequada.  
- D'altra banda, i atés que aquestes propostes es troben allunyades de les parades de metro i autobús interurbà, i a fi de facilitar la intermodalitat i l'ús del transport públic, s'haurà de proposar la millora de la zona d'aparcament existent a l'av. Sant Pere, al costat de l'estació de metro, amb la inclusió d'una zona segura d'aparcabicis o proposar una altra ubicació pròxima que servisca per a aquest objectiu.  
Conclou el Servei de Planificació, en relació amb el PMUS de Rafelbunyol, que s'han identificat els estudis necessaris, en el que correspon a les competències d'aquest servei (afecció a infraestructures de titularitat autonòmica i xarxa estructural viària) per a considerar-les en la redacció d'aquest.  
L'informe, de data 15 d'octubre de 2019, del Servei d'Ordenació del Territori, en matèria de risc d'inundació (PATRICOVA), posa de manifest que, segons la cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI), gran part de l'àmbit objecte del Pla de mobilitat es troba afectat per diferents períodes de retorn com són 10, 50, 100 i 500 anys. El Pla de mobilitat no fa cap referència a l'afecció de la cartografia de l'SNCZI que s'hauria de tindre en compte en les diferents actuacions que es pretenen desenvolupar, en particular, en les que tenen per objecte modificar la morfologia urbana.  
Des del punt de vista de la vulnerabilitat, les actuacions previstes en el Pla de mobilitat que puguen veure's afectades per la inundabilitat seran les que suposen la construcció de vies ciclistes i per als vianants, nous traçats de vies ciclistes, la millora del disseny urbà mitjançant la seua reordenació o els projectes de conversió de zones preferents per als vianants. Aquest tipus d'actuacions seran infraestructures a les quals serà aplicable l'article 21 de la normativa del PATRICOVA, que estableix que qualsevol element superficial que se situe en una zona inundable a una cota superior a 30 cm no ha de provocar un increment del risc d'inundació en els usos urbans actuals o planificats. En aquest sentit, les actuacions que suposen una modificació de la rasant actual del viari superior a 30 cm requeriran l'avaluació dels projectes i plans que les desenvolupen amb motiu de l'aprovació del Pla de mobilitat. Aquests projectes i plans seran objecte d'informe pel departament autonòmic competent en matèria d'inundabilitat prèviament a l'aprovació definitiva.  
L'informe del Servei d'Ordenació del Territori recull, entre altres, les consideracions següents:   
 El Pla de mobilitat urbana sostenible de Rafelbunyol està afectat per perillositat d'inundació; no obstant això, s'han de concretar, en els projectes que aquell desenvolupe, les actuacions que comporten l'alteració de la rasant i les seues afeccions, així com, en el cas que siga procedent, les mesures que es prevegen per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el PMUS serà compatible amb la normativa del PATRICOVA, sempre que incorpore en les actuacions que es projecten les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21.  
 Les actuacions previstes en el PMUS, si s'executen de manera que siguen compatibles amb la infraestructura verda i de reduït impacte, no es preveu que generen un increment significatiu del risc d'inundació.  
  
Conclou l'informe del Servei d'Ordenació del Territori que el PMUS de Rafelbunyol es troba afectat per perillositat d'inundació i és compatible, tenint en compte les consideracions exposades en el seu informe, amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundabilitat a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, de la Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, remet l'informe, rebut en data 25 de juny de 2019, en què s'indica:  
  
- El PMUS de Rafelbunyol ha de ser coherent amb l'Estratègia valenciana davant del canvi climàtic 2013-2020, aprovada pel Consell de la Generalitat el 22 de febrer de 2013, i la seua revisió (pendent d'aprovació).  
- Els municipis de menys de 20.000 habitants (com és el cas de Rafelbunyol, amb 6.796 habitants censats en 2017) no tenen l'obligació de realitzar un pla acústic municipal, però sí que han de realitzar estudis acústics associats als instruments de planejament.   
- El municipi de Rafelbunyol queda inclòs en el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona ES1007 Túria (àrea costanera). S'informa que, en relació amb els registres dels paràmetres de qualitat de l'aire en els últims anys, s'han registrat superacions dels valors normatius establits en el Reial decret 102/2001 per a l'ozó en el període 2013-2017. La disminució del trànsit rodat en la zona contribuirà a la disminució d'aquest contaminant atmosfèric.  
Segons el que s'ha indicat en l'esmentat informe del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, en relació amb les propostes realitzades pel PMUS de Rafelbunyol, cal deduir que hi ha coherència amb els objectius de l'Estratègia valenciana davant del canvi climàtic 2013-2020 i amb el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona ES1007.  
El Servei Territorial d'Urbanisme de València remet un informe, de data 23/09/19, en el qual es valora positivament la implantació d'un nou model urbà que afavorisca el transport públic, els recorreguts per als vianants, els ciclistes i les persones amb mobilitat reduïda, si bé realitza diverses consideracions per a millorar i completar les propostes d'actuació del PMUS en l'àmbit de sòl urbà i urbanitzable, encara que les relacionades amb la mesura núm. 6, ?Permeabilització de la via del tren?, s'han d'obviar atenent el que ha informat el Servei de Mobilitat Urbana i el Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat.   
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge remet un informe rebut en data 26 de setembre de 2019, en el qual se sol·licita la incorporació al PMUS d'un capítol dedicat a la infraestructura amb el contingut que en aquest informe s'especifica.  
Valoració  
Tenint en compte l'anterior i analitzades les propostes del PMUS de Rafelbunyol, s'entén que, en el seu conjunt, aquestes mesures:  
  
1. Col·laboren a un millor ús racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap a les formes de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la consegüent reducció de consum energètic.  
3. Desincentiva l'ús del vehicle privat en favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats a les formes motoritzades: emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
5. Promou la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
  
Les actuacions proposades pel PMUS de Rafelbunyol se circumscriuen al sòl urbà i/o urbanitzable, amb la qual cosa l'afecció ambiental es limita a aquest àmbit i es considera que tindrà efectes positius sobre la qualitat de vida dels ciutadans i que es reduiran els efectes negatius que el sistema de transport produeix sobre el medi ambient. No obstant això, atenent les consideracions realitzades pel Servei d'Ordenació del Territori, els projectes que desenvolupen les actuacions del PMUS i que estiguen situats en àmbits afectats pel risc d'inundabilitat, que puguen suposar una alteració morfològica de la rasant en més de 30 centímetres, requeriran un informe del Servei d'Ordenació del Territori competent en matèria d'inundabilitat.  
  
Les propostes del PMUS que queden relacionades amb infraestructures i sistemes de transport de caràcter supramunicipal s'han d'abordar des de solucions consensuades i autoritzades amb les administracions competents, de manera que es propicie la coordinació d'actuacions i l'adequada connexió de les infraestructures de mobilitat sostenible afectades.  
En relació amb les consideracions i propostes realitzades pel Servei Territorial d'Urbanisme de València, en l'informe de data 23/09/19, a excepció de les realitzades a la mesura núm. 6, ?Permeabilització de la via del tren?, poden ser analitzades i estudiades per l'Ajuntament de Rafelbunyol i, si escau, incorporades a la proposta definitiva del PMUS, i s'estimaran les que, per desenvolupar-se en sòl urbà o urbanitzable, no tenen incidència ambiental negativa i, per contra, puguen contribuir a l'objectiu general d'una mobilitat sostenible per al municipi.  
  
L'esborrany del PMUS proposa, per al seguiment del pla, tres tipus d'indicadors: els indicadors socioeconòmics, els indicadors modals i els indicadors ambientals.  
Pel que fa als indicadors ambientals i sense perjudici d'altres consideracions sectorials, se'n poden, no obstant això, realitzar les següents:  
1. S'ha de concretar el valor inicial dels indicadors i quantificar l'objectiu que es vol aconseguir.   
2. Es troben a faltar indicadors de caràcter més ambiental, entre els quals caldria incloure:  
 Els que permeten calcular l'empremta de carboni de la mobilitat al municipi de Rafelbunyol (sobre la base de les emissions CO2), aspecte que requeriria l'adopció d'una determinada metodologia de càlcul de l'empremta de carboni en la mobilitat urbana del nucli de població i la periodicitat en la qual calcular els indicadors.  
 Indicadors de seguiment de l'evolució d'emissions de contaminants atmosfèrics (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM).  
 Nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diferents localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat.   
 L'eficiència energètica en el model de mobilitat per a la qual es fa ús d'indicadors que permeten conéixer el consum energètic total derivat de la mobilitat motoritzada i la distinció entre consum d'energia per vehicle privat o per transport públic.  
3. Especificar les metodologies de càlcul proposades per a l'avaluació dels indicadors ambientals.  
G) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'aquests, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental. En concordança, l'article 46 de la LOTUP especifica els plans i programes que seran objecte de l'avaluació ambiental i territorial estratègica. En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
H) Proposta d'acord  
Analitzada la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Rafelbunyol, cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del planejament.  
Per això, segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i considerant, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Rafelbunyol no té incidència significativa negativa en el model territorial del municipi de Rafelbunyol, no afecta espais protegits ni forestals, les seues propostes se circumscriuen al sòl urbà i urbanitzable i, com que ha tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Rafelbunyol no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre l'Informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Rafelbunyol, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius negatius sobre el medi ambient, de manera que correspon continuar la tramitació del programa conforme a la seua normativa sectorial, amb el compliment de les determinacions següents:  
1. El PMUS suprimirà en la mesura núm. 6, Permeabilització de la via del tren (FGV), les actuacions de desplaçament de l'estació actual i la proposta de conversió tramviària, tal com es requereix en l'informe del Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat, rebut en data 8/07/2019, es completarà amb la documentació requerida i es remetrà a aquest servei de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat, per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació definitiva per l'ajuntament, per a la qual cosa s'incorporaran, si escau, les determinacions que s'hi indiquen.  
2. El PMUS ha d'atendre les consideracions realitzades per l'Informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat rebut en data 20/07/2019.   
3. Els projectes que desenvolupen les actuacions del PMUS i que estiguen situats en àmbits afectats pel risc d'inundabilitat, que puguen suposar una alteració morfològica de la rasant en més de 30 centímetres, requeriran un informe del Servei d'Ordenació del Territori competent en matèria d'inundabilitat.   
4. El PMUS atendrà els requeriments recollits en l'Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, rebut en data 26 de setembre de 2019, per a la qual cosa incorporarà un capítol dedicat a la infraestructura verda amb el contingut que s'indica en aquest informe  
5. La redacció definitiva del PMUS de Rafelbunyol concretarà i aplicarà els següents aspectes en el pla de seguiment del PMUS:  
1. Incorporar la metodologia i el càlcul de l'empremta de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que s'estimen adequats, en concret, emissions CO2 equivalent, emissions contaminants i consum d'energia (Tep).  
2. Incorporar el procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
3. Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius que es volen aconseguir i la font d'informació.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible de Rafelbunyol en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.   
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre l'Informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Rafelbunyol, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que, contra la present resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que notifique perquè se'n tinga coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 16 d'octubre de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 21 de novembre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre.