Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9724, del 14-11-2023 (2023/10821)

RESOLUCIÓ de 2 d'octubre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Camporrobles. Expedient 065/2704-MCU.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9724

Data del DOGV
:   14-11-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/10991


Data del document
:   02-10-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 2 d'octubre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Camporrobles. Expedient 065/0263-OQA. [2023/10212]  
De conformitat amb l'article 56.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 065/8433-XTJ Camporrobles (València).  
«Declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Camporrobles  
Tràmit: Avaluació ambiental de pla  
Promotor: Ajuntament de Camporrobles  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València  
  
Localització: Terme municipal de Camporrobles (València)  
Expedient: 065/2012 - EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 27 de maig de 2021, va adoptar el següent   
Acord:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Camporrobles, en els termes següents:  
  
A la vista de la data d'informació pública (que es detalla més avant) i d'acord amb el que estableix la disposició transitòria primera, punt 2, de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), a aquest pla se li aplica la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, desplegada a la Comunitat Valenciana per la LOTUP esmentada.  
L'objecte de la declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o el programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària d'acord amb la LOTUP. Per a fer-ho, verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que se'n deriven per l'aplicació del pla, i s'establiran, si és el cas, les condicions finals que s'hi hagen d'incorporar prèviament a la seua aprovació.  
El 13 de maig 2019 es rep de l'Ajuntament de Camporrobles la proposta del Pla general estructural i la resta de documentació per a l'emissió de la corresponent DATE. Es va efectuar un requeriment de resolució de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge sobre l'estudi d'inundabilitat, i es va remetre junt amb informes.  
La documentació presentada consta de:  
- Estudi ambiental i territorial estratègic del Pla general estructural (PGE).  
- Certificat d'informació pública de l'estudi ambiental i territorial estratègic i de la versió preliminar del PGE i del Pla d'ordenació detallada (POP).  
- Enquesta del Pla de participació pública i proposta de pla de participació pública.  
- Relació d'administracions consultades.  
- Informe i al·legacions.  
- Certificat d'aprovació pel ple de l'Ajuntament del PGE i POP, de 25 de maig de 2019.  
- Proposta del PGE:  
- Memòries informativa i justificativa (en aquesta s'indica com s'ha tingut en compte el DR).  
- Normes urbanístiques.  
- Plànols d'informació i d'ordenació estructural.  
- Proposta de pla d'ordenació detallada.  
- Memòries informativa i justificativa.  
- Ordenances.  
- Plànols d'informació i d'ordenació detallada.  
- Estudi de paisatge.  
- Estudi acústic.  
- Estudi de trànsit i mobilitat.  
- Estudi de viabilitat econòmica i memòria de sostenibilitat econòmica.  
- Estudi d'inundabilitat.  
- Catàleg de proteccions.  
- Documentació relativa a la concessió d'aigua per al proveïment.  
  
- Estudi de paisatge.  
- Resolució aprovació estudi d'inundabilitat del PGE de la directora general de Política Territorial i Paisatge de 25 de juny de 2020.  
- Informe de la Conselleria de Cultura de 19.02.2019.  
- Informe Secció Qualitat Ambiental, de la secció forestal i de la unitat de vies pecuàries de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València.  
- Informe del Servei de Residus.  
Encara que s'ha rebut documentació del Pla d'ordenació detallada, no és objecte d'aquesta avaluació.  
La documentació presentada permet efectuar l'anàlisi d'avaluació ambiental sobre la proposta del Pla general estructural. Permet determinar com s'han integrat els aspectes ambientals, funcionals i territorials i com s'ha pres en consideració l'estudi d'avaluació ambiental i territorial estratègica, així com els possibles efectes de l'aplicació del pla en el medi ambient i en el model territorial.  
A. Anàlisi del procés d'avaluació  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici i document consultiu. 18.09.2012  
Emissió del document de referència  
(equival al document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic). 08.07.2013  
Participació pública i consultes durant 45 dies. Data de publicació en el DOGV. 20.05.2016  
Ple municipal d'aprovació de la proposta de pla. 25.03.2019  
Sol·licitud d'emissió del DATE. 13.05.2019  
Documentació completa per a poder ser avaluada. 10.12.2020  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
B.0) Antecedents.  
B.0.1) Informació territorial:  
El terme municipal de Camporrobles pertany a la comarca d'Utiel-Requena i té una superfície de 8.950 ha, limita a l'oest amb Mira (Conca) i al nord, amb Aguililla (Conca) i Sinarcas. A l'est, amb Utiel i Fuenterrobles, i al sud, amb Villargordo del Cabriel.  
El municipi se situa a l'altiplà de Requena-Utiel amb la serra de Mira i Aliaguilla al nord; els relleus abarrancats de l'embassament de Contreras, al sud; la serra Bicuerca i el Cerro Pelado, a l'est, i el Cerro de las Cabezas, a l'oest.  
El municipi és travessat per diverses carreteres autonòmiques que discorren per les zones de relleu més suaus que enllacen Camporrobles amb les poblacions pròximes (Utiel, Fuenterrobles, Villagordo del Cabriel), així com per la línia de ferrocarril Madrid-Cuenca-València que el travessa d'oest a est.  
Una gran part de la superfície són terrenys de cultiu, en què predominen els cereals i la vinya i, en menor mesura, l'ametler. Els terrenys forestals estan dominats per fases de matoll continental, però amb zones de predomini de pinedes de pi blanc (Pinus halepensis) a l'entorn de l'embassament de Contreras i de carrascars (Quercus rotundifolia) i pinedes a la serra de Bicuerca.  
A més del nucli de població principal, Camporrobles, n'hi ha un de secundari, al nord-est del municipi: La Loberuela. L'activitat econòmica es basa en l'agricultura (31,75 %) i en el sector serveis (41,50 %), encara que s'ha produït un augment del sector industrial (14,20 %) i de construcció (12,47 %) en els últims anys.  
La població era de 1.217 habitants en 2017.  
B.0.2. Planejament vigent  
El municipi de Camporrobles compta en l'actualitat amb normes subsidiàries aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme l'1 de juny de 1987.  
Segons el DC (en ha):  
  
Sòl urbà residencial: 56,37  
- No inclòs en unitat d'execució: 48,40  
- Inclòs en UE  
Desenvolupat: 4,77  
Sense desenvolupar: 3,20  
  
Sòl urbà industrial:   
- Inclòs en UE:  
Desenvolupat: 0,00  
Sense desenvolupar: 11,01  
Total sòl urbà  
  
Sòl urbanitzable industrial:  
Desenvolupat: 8,16  
  
Sòl no urbanitzable:  
Comú: 7.818,00  
Protegit: 1.056,46  
Total: 8.874,46  
  
Superfície total municipi: 8.950,00 ha  
  
En el sòl urbà es distingeixen les zones següents al nucli de Camporrobles: nucli (zona I), eixample (Z. II), institucional i de serveis (Z. III), zones verdes (Z. IV), esportiu (Z. V), indústria (Z. VI), xarxa viària (Z. VII), proteccions especials viari i ferrocarril (Z. XII).  
Al nucli urbà de La Loberuela també hi ha les zones de la I a la V i la VI indicades anteriorment.  
En el sòl no urbanitzable es distingeixen les zones següents: de protecció forestal (Z. X), zona ramadera-forestal (Z. IX), zona agrícola (Z. XI) i zona de pla especial de millora del medi rural.  
D'acord amb la memòria justificativa del pla general proposat, el sòl urbà en el nucli de Camporrobles representa 63,33 ha i el del llogaret de La Loberuela, 2,32 ha, situat al nord-nord-est del municipi.  
  
En el sòl no urbanitzable es distingeix, d'acord amb la normativa urbanística vigent:  
Zona VIII. Agrícola:  
Ús dominant: agrícola extensiu o de secà.  
Usos permesos: entre d'altres:  
- Residencial: habitatge unifamiliar aïllat destinat exclusivament per a encarregats d'explotació agrària o protecció de les activitats permeses.  
- Indústria i emmagatzematge: categories 3, 4, 5 i 6. Respectivament: incompatibles amb l'ús residencial (3), agropecuàries (4), serveis urbans no contaminants (5) i serveis urbans contaminants (6, depuradores, plantes de tractament de fems, etc.).  
- Pedreres. Hauran de situar-se a més de 2 km de sòl urbà.  
- Explotacions agropecuàries: totes les categories.  
- Hoteler: totes les categories.  
- Esbarjo i esplai: categories 1, 2, 3 i 4. Respectivament: caça i pesca (1), esport terrestre i càmpings turístics (2), esport aquàtic (3) i esplai en naturalesa (4).  
- Sanitari: totes les categories.  
Zona IX. Ramadera-forestal:  
Ús dominant: ramaderia extensiva, pastures i activitats forestals.  
Usos permesos:  
- Residencial: habitatge unifamiliar aïllat destinat exclusivament per a encarregats d'explotació agrària o protecció de les activitats permeses.  
- Indústria i emmagatzematge: categories 3, 4 i 5.  
- Hoteler: només categoria 3, establiments de fins a 10 dormitoris o 250 m² de superfície construïda.  
- Pedreres. Hauran de situar-se a més de 2 km de sòl urbà.  
- Esbarjo i esplai: totes les categories.  
- Explotacions agropecuàries: categories 2, 3, 4 i 5. Respectivament: agricultura intensiva o de regadiu (2), ramaderia intensiva (3), ramaderia extensiva (4) i activitats forestals (5).  
- Sanitari: categoria 3, clíniques i ambulatoris.  
Zona X. Protecció forestal:  
Ús dominant: activitats forestals i d'esbarjo en la naturalesa.  
Usos permesos:  
- Residencial: habitatge unifamiliar aïllat destinat exclusivament per a encarregats d'explotació agrària o protecció de les activitats permeses.  
- Indústria i emmagatzematge: categories 3 i 5. Categoria 3 només d'indústria extractiva i forestal declarada d'utilitat pública i interés social.  
- Educatiu i cultural. Categoria 1: centres culturals socials i d'investigació.  
- Sanitari: categoria 1: establiments amb capacitat inferior a 50 llits.  
  
- Esbarjo i esplai: totes les categories.  
- Explotacions agropecuàries: categories 4 i 5.  
Zona XI. Protecció de regadiu:  
Ús dominant: agricultura intensiva, hortes i cultius de regadiu.  
Usos permesos: la superfície màxima construïda en planta baixa serà de 250 m².  
- Indústria i emmagatzematge: categories 5 i 6.  
- Esbarjo i esplai: totes les categories.  
- Explotacions agropecuàries: totes les categories.  
- Esbarjo i esplai: categoria 3, incloent-hi clubs de piscines.  
Zona XII. Protecció especial: n'hi ha de diferents tipus: llits fluvials, jaciments arqueològics, carreteres, cementeris, vies pecuàries, vies fèrries, etc.  
B.0.4) Alternativa proposada en el document consultiu  
En el document consultiu es va proposar l'alternativa zero, planejament actual, i l'alternativa 1, que consistia en el següent:  
Sòl urbà residencial: 67,38  
- No inclòs en la unitat d'execució: 48,40  
- Inclòs en UE  
Desenvolupat: 4,77  
Sense desenvolupar: 14,21  
Sòl urbà industrial: 8,16  
- Inclòs en UE  
Desenvolupat: 8,16  
Sense desenvolupar: 0,00  
Total sòl urbà: 75,54  
Sòl Urbanitzable Industrial: 20,00  
Sòl no urbanitzable:  
Comú: 5.573,94  
Protegit 3.280,52 (\*)  
Llits i barrancs: 1.009,00  
Infraestructures: 245,46  
Dotacions en SNU: 43,70  
Parc Natural Municipal El Molón: 199,81  
Protecció especial: 129,65  
Amortiment parc natural: 315,13  
Forestal: 2.335,36  
Hàbitats prioritaris: 36,70  
Protecció agrícola: 0,00  
Total sòl no urbanitzable: 8.854,46  
Superfície total municipi: 8.950,00 ha  
  
(\*) La suma del total del sòl no urbanitzable protegit no és resultat de la suma de les superfícies de les proteccions parcials, ja que les proteccions se superposen en alguns casos.  
Aquesta alternativa planteja requalificar el sòl urbà industrial (11,01 ha), no desenvolupat a l'oest del nucli de Camporrobles com a sòl urbà residencial, i proposa un nou sòl urbanitzable industrial (20 ha) allunyat del nucli de població, al nord-est, al costat del sòl industrial actual fruit de modificació puntual del planejament actual.  
Planteja més superfície de sòls protegits, augmentar la protecció forestal -ajustant-la a la cartografia de sòls forestals del SIG d'aquesta Conselleria- i crear proteccions noves d'espais naturals (El Molón i zona d'amortiment del parc natural). Desapareix la protecció agrícola, però es crea una protecció especial que abasta, en part, la zona de protecció agrícola actual.  
Imatge I. Qualificació planejament vigent, normes subsidiàries, 1987. Font: elaboració pròpia a partir de la pàgina web de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat. SNU A: sòl no urbanitzable agrícola, SNU GF: ramader forestal, SNU PF: de protecció forestal i SNU PAR: de protecció agrícola regadiu.  
  
Imatge II. Zonificació sòl urbà del planejament vigent, normes subsidiàries, 1987. Font: pàgina web de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat. Zona I: nucli, zona II: eixample, zona III C: zona ferroviària, zona IV: zones verdes, zona V: esportiu, i zona VI: indústria.  
Imatge III Proposta planejament del document consultiu. SUR: sòl urbanitzable residencial, SUI: sòl urbà industrial i SUble I: sòl urbanitzable industrial.  
  
Imatge IV. Proposta planejament de document consultiu. Qualificació I. Elaboració pròpia a partir del document consultiu. SNU PF: sòl no urbanitzable protecció forestal i SNU PE sòl no urbanitzable protecció especial.  
  
B.1) Continguts concordes amb el document d'abast.  
En l'Estudi ambiental i territorial estratègic, en l'apartat 2.5, i en la memòria justificativa del Pla general en l'apartat 11, s'indica de manera succinta com s'ha tingut en consideració el contingut del document d'abast.  
A la vista de la proposta de planejament realitzada i la documentació presentada, s'ha procedit a estudiar si s'han complit totes les indicacions realitzades en aquest i s'ha observat que:  
- S'han plantejat bàsicament dues alternatives: el vigent planejament i el proposat, i s'han analitzat tres alternatives només respecte a la ubicació del sòl urbanitzable industrial. En aquesta anàlisi s'han tingut en compte factors paisatgístics, inundabilitat, proximitat a la població, etc.  
- El planejament preveu sòl definit com a dotacional per a l'EDAR, la possible ampliació d'aquest i una zona de protecció.  
- Respecte al sòl urbà es proposa una reducció d'aquest en conjunt, encara que el sòl urbà residencial augmenta, però ajustant-se a l'ETCV, i l'industrial es redueix globalment, encara que la proposta efectuada supera la previsió de l'ETCV.  
- S'ha completat la informació del cens d'explotacions ramaderes i s'indica que s'han estudiat les afeccions, i el resultat s'ha reflectit en la normativa urbanística. L'anàlisi detallada de l'estudi no s'hi aporta ni s'aborda la proximitat d'algunes explotacions al nucli urbà. S'ha establit una distància de 500 m a sòl urbà i urbanitzable per a les explotacions ramaderes en general i d'1 km per a les explotacions porcines.  
  
- S'ha proposat un sòl no urbanitzable de protecció agrícola seguint la delimitació de sòl amb capacitat agrícola elevada del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià.  
La zona deprimida al sud de la població amb xops i pou ha quedat inclosa en el ZRP-AG.  
- La delimitació del sòl no urbanitzable de protecció forestal s'ha realitzat seguint la delimitació de terreny forestal PATFOR del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià, encara que se n'han exclòs algunes zones forestals, tant ordinàries com estratègiques, d'aquesta mena de sòl. La majoria de les zones agrícoles de xicoteta entitat incloses en els terrenys forestals s'han mantingut com a ZRC-AG i, igualment, de manera majoritària, s'ha delimitat el terreny forestal de xicoteta entitat amb la qualificació de protecció forestal (ZRP-NA4) en lloc d'incloure'l en l'àmbit agrícola en què es troba, ZRC-AG, amb una limitació d'ús específica contràriament al que indica el DA.  
  
S'ha seguit el criteri indicat en el DA de delimitació del mosaic agrícola forestal en el sector nord-oriental, i se li ha donat una qualificació de ZRC-AG2 amb limitacions d'usos.  
\* S'ha delimitat un tipus de sòl per a protegir hàbitats de savina negral, ZRP-NA5, seguint la cartografia d'hàbitats a escala 1.50.000 del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià pertanyent al Ministeri de Medi Ambient. Pel que sembla, no s'ha realitzat cap treball de camp per a comprovar-la, incloent-s'hi, en part, zones agrícoles. L'ordenació d'usos és similar a la de protecció forestal, però més restrictiva.  
  
\* S'ha inclòs en la normativa urbanística, article 17.1, que en les àrees que se superposen diverses zones de protecció s'hauran de complir les limitacions derivades de totes aquestes i, en qualsevol cas, les més restrictives.  
\* S'ha delimitat ZRP-NA-1 per al Paratge Natural Municipal El Molón amb el règim d'usos d'aquest espai natural protegit, s'ha descrit com a protegit el DPH, ZRPP-NA-2, i s'han establit, per a captar aigua per al proveïment de la població, perímetres de protecció, així com per als altres pous i fonts, i el radi mínim es troba entre 50 i 300 m.  
  
\* S'ha zonificat el sòl no urbanitzable comú i s'han diferenciat dues zones: AG1 i AG2, aquesta última amb més restriccions a conseqüència de les diferents característiques que té, ja que és un mosaic agrícola-forestal.  
\* Es fa referència a l'activitat extractiva, així com a l'aprofitament d'energies renovables, però no s'ha analitzat l'ús d'aquesta de manera detallada en les diferents zones del municipi. S'han proposat els mateixos exclusivament en el sòl no urbanitzable comú, ZRC-AG1 que no presenta valors especials que cal conservar.  
\* No s'hi ha aportat un estudi de demandes, encara que s'hi ha aportat un informe d'enginyer industrial per part de l'ajuntament per a la sol·licitud d'ampliació de la concessió d'aigües per a proveir la població.  
  
\*S'ha elaborat un estudi de paisatge i un estudi d'inundabilitat.  
  
\* Respecte als «vestigis d'antigues zones humides», s'han inclòs les dues possibles zones: una al sud del nucli urbà de Camporrobles, zona de pous de Pitos, i una altra a l'oest de La Loberuela, i les dues zones de sòls són de capacitat agrícola elevada, havent-se inclòs en el ZRP-AG.  
  
\* S'estableix en l'article 17.17 zona rural de protecció d'avifauna per línies elèctriques tal com se sol·licitava en el DA.  
\* L'EATE conté un apartat específic relatiu als residus.  
\* En relació a les aigües residuals, s'han incorporat part dels condicionants establits en l'informe de l'EPSAR.  
\* S'identifiquen les línies elèctriques, carreteres i ferrocarrils i s'estableix un tipus de sòl per a totes aquestes.  
\* Les zones aptes per a abocador indicades en el visor de l'institut cartogràfic valencià s'han inclòs parcialment en la ZRC-AG, on està permés aquest tipus d'ús.  
\* Respecte al patrimoni cultural s'ha creat un sòl ZRP-NA-7 per a conservar els elements del patrimoni cultural en el sòl no urbanitzable i s'hi ha aportat un catàleg de proteccions.  
La documentació presentada, els informes i la informació disponible per l'òrgan ambiental permeten realitzar una avaluació dels efectes ambientals i establir les determinacions que hauran d'incorporar-se en el pla de manera que aquest siga acceptable ambientalment, i permetre corregir les deficiències d'adaptació de la documentació al document d'abast.  
B.2) Continguts concordes amb l'annex VII de la LOTUP  
El títol dels epígrafs de l'EATE no s'ajusta als de l'annex VII de la LOTUP; no obstant això, el contingut d'aquest, així com de la resta de la documentació, s'estima suficient per a dur a terme l'avaluació ambiental del pla.  
B.3) Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.  
D'acord amb la documentació presentada, memòria justificativa, la proposta de nou planejament es realitza per a donar resposta a les necessitats actuals del municipi, realitzant previsions de futur realistes i aprofitant l'ocasió per a adaptar el contingut d'aquest al marc legislatiu vigent.  
S'efectua un diagnòstic que conclou indicant les oportunitats principals a aprofitar i els principals problemes.  
B.3.1) Objectius  
Es descriuen en la memòria justificativa els objectius ambientals següents:  
- Protegir els recursos naturals, agrícoles i paisatgístics mitjançant diferents graus de restricció, delimitant zones de protecció especial.  
  
- Preservar l'ús agrícola actual i potenciar-lo.  
- Evitar la degradació del patrimoni natural i els valors ambientals.  
  
- Millorar la qualitat urbana.  
- Establir mecanismes que garantisquen la gestió efectiva del pla.  
  
B.3.2) Infraestructura verda  
L'article 19 bis de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge (afegit per la Llei 12/2009, de 23 de desembre) va introduir en la normativa urbanística el concepte d'infraestructura verda i en el Decret 1/2011 de l'ETCV se'n van concretar els elements.  
En l'article 5 de la normativa urbanística del pla s'indiquen els elements que componen la infraestructura verda i en el pla d'ordenació núm. 4 es representa gràficament aquesta.  
B.3.3) Descripció de l'alternativa triada i modificacions principals introduïdes respecte al planejament vigent  
En relació amb les alternatives analitzades s'han plantejat tres alternatives centrant-se en la diferent ubicació del sòl urbanitzable industrial, a més de l'alternativa zero, planejament actual. L'alternativa triada és l'alternativa 1 respecte a la ubicació del sòl industrial.  
  
El sòl urbà residencial passa de 52,52 ha en el planejament vigent a 60,75 ha, per tant s'incrementa 8,23 ha en la proposta de PGE, fonamentalment en el nucli de Camporrobles (a penes 0,35 ha a La Loberuela).  
El sòl industrial passa de 21,29 ha en el planejament vigent a 18,16 ha en la proposta de PGE, per tant es redueix en 3,13 ha.  
El sòl urbà i urbanitzable passa de 73,81 ha a 78,91 ha, per tant s'incrementa en 5,1 ha.  
El sòl urbà del planejament vigent passa de 73,81 ha a 68,91 ha, i es redueix a 5,1 ha en la proposta de PGE, conseqüència de la reducció important del sòl urbà industrial situat a l'oest del barri de Camporrobles (13,13 ha) que compensa l'increment del sòl urbà residencial en la proposta de PGE al barri de Camporrobles (7,88 ha).  
  
El sòl industrial s'ha desplaçat al nord-est del nucli urbà de Camporrobles, allunyat d'aquest (10 ha) i al costat de sòl urbà desenvolupat industrial (8,16 ha).  
El sòl no urbanitzable protegit s'ha incrementat passant del planejament actual de 1.056 ha a 3.216 ha en la proposta del PGE i s'ha efectuat una zonificació en funció de valors i limitacions (forestal, agrícola, risc d'inundació, paratge natural municipal, etc.).  
L'increment en la protecció del sòl es deu a diverses circumstàncies. D'una banda, a l'increment del sòl de protecció forestal, que s'ha delimitat bàsicament seguint la delimitació de terreny forestal PATFOR del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià, i a l'increment del sòl de protecció agrícola, que s'ha delimitat, bàsicament, seguint la delimitació del sòl amb capacitat d'ús agrícola elevada de l'ICV.  
  
El sòl no urbanitzable comú s'ha zonificat també distingint entre agrícola 1 i 2. En el primer cas es tracta de terrenys agrícoles de secà i en el segon cas es tracta d'un mosaic agrícola de secà forestal.  
  
Algunes de les diferents zones, fonamentalment protegides, se superposen entre si.  
En relació als usos permesos en els diferents tipus de sòls i les condicions:  
- Zona rural comuna (ZRC):  
Usos dominants: agrícola, ramader, cinegètic i forestal.  
Usos permesos:  
- Construccions i instal·lacions agrícoles, ramaderes, cinegètiques o forestals que compleixen el que estableix la LOTUP.  
- Activitats derivades de l'aprofitament i la gestió de productes agrícoles, ramaders i forestals.  
- Habitatge rural vinculat a explotació agrícola.  
- Dotacionals.  
- Activitats terciàries o de serveis: activitats culturals i docents, campaments de turisme, estacions de servei de carburants i àrees de servei de carreteres.  
- ZRC-AG1: a més, els següents:  
- Generació d'energies renovables.  
- Establiments de turisme rural, així com centres recreatius-esportius i d'oci.  
- Parcs eòlics (zona 9 del Pla eòlic valencià).  
- Explotacions mineres.  
- ZRC-AG2: els permesos amb caràcter general per al ZRC.  
Els habitatges unifamiliars s'assentaran sobre parcel·les de superfície no inferior a 10.000 m² amb una ocupació inferior al 2 % de la superfície.  
Respecte a les explotacions ramaderes, s'estableix en l'article 17.4.2 que haurà de situar-se a almenys 500 metres de sòls urbans i urbanitzables per a garantir la no generació de molèsties a la població tenint en compte els vents dominants de la zona. Les explotacions ramaderes porcines mantindran una distància mínima d'1 km a nuclis urbans.  
  
- Zona rural protegida Paratge Natural Municipal El Molón (ZRP-NA-1): la normativa de protecció serà la que defineix el pla especial de protecció d'aquest.  
- Zona rural de protecció d'amortiment del parc natural (ZRP-NA-3):  
- Ús dominant: forestal.  
- Usos permesos: els relacionats amb l'estudi, interpretació i conservació de la naturalesa, l'agrícola en els predis que tinguen aquest ús en l'actualitat o que l'hagen tingut i siga possible revisar-lo, el ramader extensiu i el cinegètic. Es permeten els campaments de turisme i instal·lacions similars de caràcter turístic.  
Les condicions d'ús seran les dels sòls amb protecció forestal.  
- Zona rural de protecció forestal (ZRP-NA-4):  
- Ús dominant: forestal, ramader extensiu i cinegètic.  
- Usos permesos:   
- Estudi, interpretació i conservació de la naturalesa.  
- Esplai al medi natural, recreatius, esportius i d'oci íntimament lligats amb entorn natural.  
- Campaments de turisme.  
- Obres i instal·lacions necessàries per a gestionar béns de domini públic o de serveis públics o activitats d'utilitat pública o interés, així com per a minorar els riscos que van motivar-ne la protecció, i sempre que justifiquen la necessitat d'implantar-los en aquesta mena de sòl enfront del sòl no urbanitzable comú.  
- Usos agrícoles en els terrenys que actualment el tinguen i en els que siga possible revertir aquest ús d'antics terrenys agrícoles.  
  
- Les construccions i instal·lacions agrícoles vinculades a les explotacions agràries existents en la zona en el moment d'aprovar aquest pla, que es regiran per l'article 197 de la LOTUP.  
- No es permetran noves transformacions de sòl excepte les necessàries per als usos anteriors.  
Paràmetres de construccions:  
- Parcel·la mínima edificable: 50.000 m².  
- Nombre màxim de plantes: I.  
- Altura màxima regulable: 3,50 m.  
- Zona rural protecció d'hàbitats prioritaris (ZRP-NA-5): hàbitats de savina negral.  
- Ús dominant: forestal, protecció del medi natural i agrícola, aquest últim sempre que es desenvolupe en àrees cultivades actualment i no comporte cap modificació de la topografia actual ni eliminar vegetació natural.  
- Usos permesos: esplai, conservació del medi natural i cinegètic. Únicament s'admeten obres i instal·lacions necessàries per a conservar el medi natural, el coneixement o gaudi públics d'aquest, o requerides per les infraestructures i serveis públics i que no puguen situar-se en una altra mena de sòl, amb la justificació prèvia del seu impacte ambiental i autorització de l'administració competent.  
Als sòls inclosos en aquesta zona es podran aplicar les mateixes condicions que als sòls amb protecció forestal.   
- Zona rural protecció risc d'inundació (ZRP-RI): les actuacions que afecten aquestes zones s'ajustaran al que disposen els articles 17 i 18 del PATRICOVA.  
- Zona rural protecció paisatgística (ZRP-NA-6): s'aplicaran a aquests sòls les derivades del Pla d'acció territorial d'infraestructura verda i paisatge.  
- Zona rural protecció agrícola (ZRP-AG):  
- Ús dominant: forestal, ramader extensiu i cinegètic.  
- Usos permesos:   
- Cinegètic i ramader.  
- Habitatge rural vinculat a explotació agrícola.  
- Ús públic recreatiu i científic.  
- Els de transformació i comercialització dels productes i serveis que produeixen els terrenys agrícoles. Activitats de transformació i comercialització de productes del sector primari, que tenint en compte l'especial naturalesa i característiques que tenen, requerisquen emplaçar-se prop de l'origen de la matèria primera. L'edificabilitat per a aquesta implantació d'ús no excedirà el 10 % de la superfície de parcel·la, i la parcel·la mínima és d'1 ha i respecta els estàndards mínims d'altures, reculades, etc. establits en la LOTUP (article 196). Per a evitar la concurrència d'activitats en una mateixa àrea, es limita a 2 construccions vinculades a activitats d'aquest tipus en un radi mínim de 600 metres, i a una distància no inferior a 600 metres respecte del sòl urbà, de manera que no es condicione la possible expansió del nucli urbà.  
- Obres, usos i aprofitaments de millora i conservació ordinària i extraordinària de les carreteres que discórreguen per aquests sòls amb protecció, així com les necessàries per a minorar els riscos que motiven la protecció especial.  
- Casetes de ferramentes, reg i matèries primeres: se'ls aplicarà el que disposa l'article 17.4.3 d'aquestes normes. Per al cas de construccions i instal·lacions agrícoles vinculades a les explotacions agràries existents en la zona en el moment d'aprovació d'aquest pla, aquestes es regiran per les determinacions regulades en l'article 197 de la LOTUP.  
  
A més, hi ha altres zones com a zona rural d'ús dotacional (ZRC-DO), zona rural de protecció patrimonial i arqueològica (ZRP-NA-7), zona rural de protecció vies pecuàries (ZRP-NA-6), etc.  
  
Taula comparativa, a partir de la memòria justificativa:  
  
Classificació del sòl i zones d'ordenació (superfície en hectàrees) Planejament vigent Previsions pla general  
Sòl urbà (zones urbanitzades)  
Sòl urbà residencial 52,52 60,75  
Nucli de Camporrobles Nucli històric ZUR-NH 7,20  
 No inclòs en les actuacions integrades 42,93 LZR-TG 39,02  
 Inclòs en UE 4,83 OBR-RD 11,86  
 Resta 3,45 YVM-OX   
Nucli de La Loberuela No inclòs en UE 2,90 ZFT-KR 2,67  
Sòl urbà industrial 21,29 8,16  
 No inclòs en UE 2,12   
 Inclòs en UE Desenvolupat 8,08 QVI-WX 8,16  
 Sense desenvolupar 11,01   
 Total sòl urbà 73,81 68,91  
Sòl urbanitzable (zones de nou desenvolupament)  
Sector industrial ZND-IN 10,00  
 Total sòl urbanitzable   
10,00  
Sòl no urbanitzable (zones rurals)  
Sòl no urbanitzable protegit  
 Paratge Natural Municipal El Molón ZRP-NA-1 199,81  
 Llits i barrancs (\*) ZRP-NA-2 1.009,9  
 Amortiment parc natural ZRP-NA-3 336,23  
 Forestal (\*) ZRP-NA-4 1.954,77  
 Hàbitats prioritaris ZRP-NA-5 153,39  
 Vies pecuàries ZRP-NA-6 90,09  
 Patrimonial i arqueològica ZRP-NA-7 553,31  
 Paisatgística (afeccions visuals) (\*\*\*) ZRP-NA-8 178,58  
 Fonts i   
brolladors ZRP-NA-9 113,09  
 Afeccions per infraestructures (\*) ZRP-AF 265,22  
 Risc   
d'inundació ZRP-RI 706,16  
 Protecció agrícola (\*) ZRP-AG 925,05  
 Total sòl no urbanitzable  
 protegit 1.056,46 3.216,05 (\*\*)  
Sòl no urbanitzable comú 7.819,20 DVY-LU 5.654,79  
 Total sòl no urbanitzable 8.875,95 8.870,84  
Total terme municipal 8.949,75 8.949,75  
Protecció avifauna per línies elèctriques (RD 1432/2008 29 d'agost i Resolució 15.10.2010 conseller de Medi Ambient) 4.269,00  
  
  
(\*) Les normes subsidiàries fixen la superfície global d'aquestes quatre proteccions sense detallar la superfície de cadascuna.  
(\*\*) La superfície total no és el resultat de la suma de les parcials, ja que hi ha superposició en alguns dels tipus de protecció.  
  
(\*\*\*) La protecció paisatgística es refereix als sòls afectats per afeccions visuals, bandes de 150 metres d'amplària en carreteres CV-470 i CV-471, així com les zones limítrofes a la CV-474.  
  
  
Imatge VI. Plànol d'ordenació urbana. Qualificació I. Elaboració pròpia a partir PGE. ZUR-RE: zona urbanitzada residencial, ZND-IN: zona nou desenvolupament industrial, ZUR-IN: zona urbanitzada industrial, ZRC-AG: zona rural comuna, ZRP-NA3: zona rural protegida natural amortiment parc natural, ZRP-AG: protegida agrícola i ZRP-NA-4: protegida forestal.  
Imatge VII. Plànol d'ordenació OB. Qualificació II. Elaboració pròpia a partir del PGE. ZUR-RE: zona urbanitzada residencial, ZRP-NA1: zona rural protegida natural PNM El Molón, ZRP-RI: protegit risc d'inundació, ZRP-NA-2: protegida llits i barrancs, ZRP-NA-8: protegit paisatgístic i ZRP-NA-5: protegit hàbitats prioritaris.  
  
Imatge IX. Plànol d'ordenació urbana. Qualificació I. Elaboració pròpia a partir PGE. Detall.  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
En la documentació remesa s'aporten els informes i les al·legacions rebudes en el procés d'informació pública i consultes, així com un informe de la consultora redactora del Pla general sobre aquest tema i certificat en què s'indica l'estimació o desestimació de les al·legacions. Igualment s'hi ha aportat un pla de participació pública.  
La documentació permet conéixer com s'hi han incorporat o no els informes i les al·legacions.  
C.1) Fase de posada a la disposició del públic i de consulta a les administracions afectades que ha realitzat l'òrgan promotor.  
Durant el termini d'exposició al públic i consulta es va presentar una al·legació per part de l'arquitecte municipal, que es va estimar, i huit informes de diferents departaments d'administracions afectades, posteriorment es van presentar quatre informes més, tots abordats en l'informe d'al·legacions.  
Posteriorment, a conseqüència del requeriment de l'òrgan ambiental es van reiterar per part de l'ajuntament informes determinats de departaments afectats, i es van rebre informes de la Conselleria de Cultura i dels òrgans competents en matèries relatives a acústica, forestal i vies pecuàries i residus.  
Igualment, es va rebre una resolució de la directora general de política territorial i paisatge en relació a l'estudi d'inundabilitat.  
Com a resultat d'aquesta fase es van obtindre els informes i les al·legacions de les administracions afectades següents:  
  
Data de l'informe Administració pública consultada  
30.05.2016 ADIF  
09.06.2016 Servei d'Ordenació del Territori (PATRICOVA)  
21.06.2016 Grup AVSA  
23.06.2016 Direcció General de Salut Pública  
01.07.2016 Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències  
20.06.2016 Diputació de València  
12.07.2016 EPSAR  
08.08.2016 Iberdrola distribució elèctrica  
31.08.2016 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
25.08.2016 Servei de Vida Silvestre de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
29.08.2016 Servei d'Espais Naturals Protegits de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
07.09.2016  
19.01.2017 Servei d'Ordenació del Territori (ETCV)  
21.12.2016 Secció de qualitat ambiental del Servei Territorial de Medi Ambient de València de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
20.10.2016 Secció forestal del Servei Territorial de Medi de València de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
16.09.2016 Unitat de vies pecuàries del Servei Territorial de Medi Ambient de València de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
19.02.2019 Direcció Territorial de Cultura de la Conselleria de Cultura  
25.05.2020 Resolució d'aprovació de l'estudi d'inundabilitat de la directora general de Política Territorial i Paisatge  
10.12.2020 Servei de Residus de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
21.05.2021 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
17.05.2021 Servei Territorial d'Urbanisme de València  
  
  
  
Dels informes rebuts es destaca el següent:  
- ADIF: sol·licita fer referència correctament a la legislació sectorial i a les zones de protecció del ferrocarril. S'indica que s'ha efectuat.  
  
- Servei d'ordenació del territori (PATRICOVA): en l'informe de 9 de juny de 2016 sol·liciten la realització d'un estudi d'inundabilitat que concrete el risc d'inundació i la seua afecció sobre el pla proposat.  
  
- Resolució sobre l'estudi d'inundabilitat: aprova l'estudi d'inundabilitat.  
S'indica que en la proposta no es reclassifica el sòl afectat per perillositat d'inundació. Per al sòl urbà, tant residencial com industrial, es troben afectats per perillositat d'inundació i serà l'Ajuntament, segons l'article 20 de la normativa, el que haurà de tindre en compte les mesures sobre edificació indicada en l'annex I d'aquesta normativa.  
  
Respecte a la variant que creua al sud del nucli urbà, aquesta, en principi, protegeix la població, per situar-se aigües amunt d'aquesta. No obstant això, la plataforma d'aquesta haurà de quedar exempta d'inundació segons l'article 21.3 de la normativa PATRICOVA. Per això considera necessari que, en el moment de realitzar el projecte constructiu d'aquesta, siga informada pel servei d'ordenació del territori per a comprovar que es compleix.  
- Servei d'Ordenació del Territori (ETCV): en l'informe de 07.09.2016 s'indica que, d'acord amb l'ETCV, el creixement màxim de sòl no ha de superar els 83.022 m² de l'ús residencial i 20.756 m² per a activitats econòmiques.  
L'informe conclou, respecte al residencial, l'existència de bastant sòl urbà a consolidar. Superfície que entraria en el còmput de creixement màxim de sòl residencial de l'ETCV, la qual cosa ens donaria un creixement que sobrepassa els valors de l'ETCV. En el mateix document s'estima una capacitat de 372 habitatges en els nous sectors de sòl urbà. No obstant això, donada la considerable reducció de sòl classificat en la proposta enfront de l'existent en les normes subsidiàries i les àmplies dotacions públiques podria considerar-se acceptable.  
Respecte al sòl per a activitats econòmiques, s'indica que supera les propostes de l'ETCV.  
L'informe del 19 de gener de 2017 indica que amb els mateixos càlculs que inclou el document presentat el creixement màxim de sòl per a activitats econòmiques és de 40.233 m²s. S'indica igualment que si el pla estableix mesures per a traslladar indústries fora del nucli urbà, la superfície necessària per a fer-ho podria quedar exempta del còmput del sòl d'activitats econòmiques, ja que no es tracta pròpiament d'activitats noves, sinó de la recol·locació de les existents.  
  
Es conclou indicant que la memòria justificativa haurà d'incloure un apartat justificatiu dels càlculs dels creixements de sòl, però seguint la metodologia establida en les directrius de l'ETCV, no amb l'esquema de la documentació que s'ha presentat.  
En l'informe d'al·legacions de resposta pel consultor del pla es proposa ajustar el sector de sòl urbanitzable d'ús industrial a la superfície de 100.000 m², i la fitxa d'aquest preveu la possibilitat d'una gestió que permeta la futura localització de les indústries que actualment es radiquen en el nucli urbà, sota la direcció i el control municipal des de l'inici, per exemple, mitjançant la gestió directa del programa corresponent, completat amb la possibilitat d'establir convenis específics entre l'Ajuntament i les activitats interessades, amb aquest objectiu.  
  
- Agència de seguretat i resposta a les emergències: sol·licita que s'incorpore a la normativa el compliment del Decret 7/2004, de 23 de gener, en relació a les obres i els treballs en zones forestals i voltants. S'ha incorporat en la normativa urbanística en l'article 17.8 zona rural de protecció forestal (ZRP-NA-4).  
- Diputació de València, carreteres: s'indica una sèrie de qüestions que cal corregir en relació a la identificació de carreteres en els plànols d'ordenació estructural i l'eliminació d'una sèrie de referències que o bé s'atenen o s'estima que ja figuren en els plànols esmentats. S'atén la sol·licitud d'identificació de la connexió ciclista per als vianants de la zona ZND-IN amb el nucli urbà.  
Aborda també qüestions de l'ordenació detallada.  
- EPSAR: s'indica que l'EDAR està dissenyada per al tractament de 450 m³/dia, i el cabal actual és de 363 m³/dia i l'increment previst, de 115,54 m³/dia.  
S'indiquen una sèrie de condicionants que cal complir, i es destaquen:  
- Plasmar en plànols una àrea de reserva contigua a la instal·lació per a ampliacions o millores futures i una zona servitud de protecció en què s'excloga la implantació d'usos residencials, sanitaris, culturals i recreatius.  
- Plasmar la zonificació i ordenació de l'àmbit de col·lectors generals existents i servituds necessàries.  
S'indica que s'ha previst el sòl suficient per a ampliacions futures i s'ha reflectit una servitud de protecció. Igualment s'indica que s'ha atés el que s'havia indicat respecte a la xarxa separativa.  
Aquest DATE ha comprovat que la previsió de zones d'ampliació de l'EDAR, la seua zona de servitud de protecció i limitacions sol·licitades en l'informe de l'EPSAR es reflecteixen en l'article 17.14 de la normativa urbanística. S'ha comprovat també que respecte a l'EDAR s'han representat gràficament les actuals instal·lacions i una franja d'ampliació nova, així com la zona de servitud de protecció de 25 metres.  
No s'ha pogut comprovar l'establiment de zones de servitud respecte als col·lectors de sanejament tal com indica l'informe en el condicionant núm. 2.  
En relació a la resta de condicionants establits en l'informe de l'EPSAR, els números del 3 al 12 hauran de plasmar-se en la normativa urbanística o a través de les fitxes de planejament i gestió.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer: informa desfavorablement el fet de no acreditar-se disponibilitat de recursos hídrics.  
No obstant això, s'indica que els llits estan adequadament classificats com a sòl no urbanitzable.  
Respecte al règim de corrents s'indica que no hi ha sectors de sòl urbanitzable afectats per risc d'inundació. El sòl urbà sí que presenta perillositat geomorfològica i risc d'inundació, però no es troba en zona de policia.  
El promotor indica que s'ha sol·licitat un augment de la concessió per a satisfer les noves necessitats i respecte a la perillositat geomorfològica es remet a l'estudi d'inundabilitat.  
En relació a la disponibilitat de recursos hídrics, consta documentació relativa a la concessió d'aigua amb un informe de l'Oficina del Pla Hidrològic de 26 d'octubre de 2018 que estima compatible amb el Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer la concessió d'aigua subterrània sol·licitada per l'ajuntament. No obstant això, condiciona la compatibilitat a acceptar volum màxim de 121.214 m³/any en lloc dels 175.974 m³/any sol·licitats.  
Aquest informe indica que la massa d'aigua subterrània 080.133 - Requena-Utiel es troba en un mal estat quantitatiu.  
L'informe assenyala que «...qualsevol creixement urbanístic que tinga unes necessitats hídriques superiors a les indicades podria materialitzar-se mitjançant la millora de l'eficiència de la xarxa de distribució del municipi, o mitjançant l'aportació de recursos hídrics addicionals, procedents d'usos preexistents amb menys prioritat o de fonts no convencionals, amb la finalitat d'assegurar la compatibilitat entre el planejament urbanístic i l'hidrològic. Així mateix podria materialitzar-se mitjançant la reserva de recursos hídrics establida en el Pla d'explotació de la massa d'aigua subterrània Requena-Utiel, aprovat per la Junta de Govern en la sessió del 20 de desembre de 2016, de 0,5 hm³/any, per a atendre futurs creixements en la unitat de demanda urbana de subterranis de Requena i de la indústria de la zona, en el cas que els creixements estigueren degudament justificats.»  
S'aporta un informe d'un enginyer industrial per a l'ajuntament, de data 12 de desembre de 2018, que indica que «Per tot el que s'ha dit anteriorment, i considerant la tendència de creixement poblacional negatiu que s'accentua des de l'any 2011 i que fa improbable i irreal la materialització o execució de les previsions del planejament en tramitació que suposaria la implantació de 455 nous habitatges, que elevaria la població actual fins als 2.287 habitants, no creiem inconvenient a acceptar la limitació del volum màxim de la concessió als 121.214 m³/any, proposta per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer».  
Consta un certificat del Ple de l'Ajuntament de 17 de desembre de 2018 que aprova la limitació imposada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la base de l'informe de l'enginyer industrial esmentat anteriorment.  
- Servei de vida silvestre: no es preveuen afeccions negatives significatives sobre les espècies catalogades ni sobre els hàbitats protegits.  
- Servei d'espais naturals protegits: indica que es reflecteixen en el pla, respecte al paratge natural municipal, les limitacions d'ús establides i el caràcter d'espai protegit del seu règim normatiu específic.  
- Secció forestal del servei territorial de medi ambient de València: informa favorablement amb la condició que els terrenys forestals estratègics estiguen descrits com a sòl no urbanitzable protegit.  
Aquest DATE ha comprovat que la major part dels terrenys forestals estratègics PATFOR s'han inclòs en sòl no urbanitzable protegit. No obstant això, determinades superfícies no s'han inclòs en qualificació de protegit.  
- Unitat de vies pecuàries del servei territorial de medi ambient de València: informen desfavorablement en relació al representat gràficament de les vies pecuàries i al tractament urbanístic de les vies pecuàries.  
L'informe d'al·legacions indica que es representaran gràficament les vies pecuàries i respecte al corriol del Pou Vell, es disposaran les condicions establides en la legislació sectorial en la fitxa de l'àrea de repartiment AI-AR1, i obligarà que s'integre en el futur viari com a passeig o albereda.  
Aquesta DATE ha comprovat que s'han representat gràficament les vies pecuàries indicant longitud, amplària i superfície i denominació. No es fa referència al corriol del Pou en les fitxes urbanístiques de la normativa urbanística AI-AR1.  
En conseqüència, abans de l'aprovació definitiva, se sol·licitarà un informe respecte a vies pecuàries i qualificació urbanística del terreny forestal al servei d'ordenació i gestió forestal.  
- Conselleria de Cultura, direcció territorial: es donen indicacions respecte a com dur a terme el catàleg de proteccions, la prospecció arqueològica, etc. És necessari obtindre l'informe vinculant de la Conselleria de Cultura respecte a l'afecció patrimonial.  
- Secció de qualitat ambiental del servei territorial de medi ambient: s'informa que el contingut de l'estudi acústic s'ajusta al que estableix la legislació sectorial i respecta els objectius de qualitat de la Llei 7/2002 de protecció de la contaminació acústica.  
- Servei de Residus: estableix una sèrie de prescripcions del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIRCVA) que ha de preveure el Pla general.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge: en conclusió, amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del PGE, s'han de modificar l'EP i les determinacions d'aquest integrades en la documentació normativa del Pla general, en els termes indicats i de conformitat amb els articles 34 i 44 de la LOTUP. S'haurà de:  
- Revisar la caracterització i valoració del paisatge conforme al que sol·licita l'apartat 1 d'aquest informe.  
- Integrar en la infraestructura verda municipal tots els elements requerits en l'apartat 3, aclarint la llegenda del Pla d'ordenació O.4.  
  
- Completar la catalogació dels paisatges de més valor tal com indica l'apartat B.4 i revisar la inclusió de les fitxes de programes de paisatge en la normativa urbanística, segons l'apartat 5.  
  
- Completar la normativa d'integració paisatgística i modificar la normativa urbanística respecte dels àmbits inclosos en la infraestructura verda, segons l'apartat 6.  
L'emissió de l'informe favorable en matèria d'infraestructura verda i paisatge del PGE de Camporrobles requerirà la incorporació al pla dels requeriments exposats en aquest informe.  
En resum:  
1. Respecte a la caracterització i valoració del paisatge:  
- S'ha de revisar l'àmbit d'estudi.  
- El terme municipal de Camporrobles s'inscriu en l'àmbit dels paisatges de rellevància regional «PRR 28 Vinyes d'Utiel-Requena», que afecta tot el terme, i «PRR 16 Hoces del Cabriel, moles de Cortes i Massís del Caroig» (directriu 53 de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana [ETCV]).  
L'EP ha de concretar i adequar a l'escala municipal la caracterització d'aquests paisatges, dotant-los d'una regulació concorde a la rellevància que tenen, els valors intrínsecs, la integritat del seu caràcter, la seua singularitat i l'estima social que mereixen (directriu 51 de l'ETCV).  
- En la delimitació d'unitats de paisatge: es considera necessari revisar la caracterització del paisatge realitzada per a la zona nord-est del terme municipal, enquadrada segons l'EP en les unitats UP 2.1 i UP 2.2, i que des de l'entorn de la colada de l'Espino fins al límit municipal presenta un caràcter paisatgístic clarament diferenciat, ja que engloba en una mateixa unitat de paisatge les zones residuals que han sigut definides en l'EP com a part de la UP 2.1.  
Així mateix, s'ha de revisar la caracterització d'aquesta última, atés que, a escala municipal, sembla englobar àrees amb un caràcter paisatgístic diferenciat, com, per exemple, l'àmbit agrícola comprés entre les unitats UP 3.2 i UP 3.3 i el que queda enquadrat dins d'aquesta última (a l'est de la Canyada Reial núm. 12), que podria conformar, fins i tot, una unitat agroforestal junt amb els contraforts muntanyencs que l'emmarquen.  
- Revisar la valoració tècnica del paisatge, tenint en compte, no sols les modificacions sol·licitades respecte de la delimitació d'unitats, sinó també la pertinença als PRR esmentats i les discordances observades en l'EP, segons el qual el valor paisatgístic de les unitats UP 2.1 i UP 2.2 seria superior que l'assignat en la taula resum (taula 7) i les discordances amb el valor assignat a les unitats ambientals. Així mateix, s'han de justificar succintament els criteris de valoració emprats per als recursos paisatgístics.  
- Han de justificar-se els resultats del pla de participació pública en matèria de paisatge i la seua presa en consideració en l'estudi de paisatge, i justificar la valoració definitiva del paisatge.  
2. En tot cas, i vist que no queda justificada la diferent regulació que es pretén per a àrees de caràcter i valor paisatgístic similars, hauran de tindre's en compte en la zonificació i en la infraestructura verda municipals els requeriments dels apartats següents d'aquest informe.  
3. Respecte a la definició i regulació de la infraestructura verda a escala municipal, delimitada en l'ordenació estructural del PGE (pla O4), es realitzen les consideracions següents:  
- Ha de corregir-se la llegenda del plànol O4 del PGE, de manera que queden clarament identificats els elements que integren la infraestructura verda municipal i que sí que han sigut representats en aquest plànol.  
- Delimitar en el territori, de manera concreta, les dues conques visuals identificades al nord i a l'est del nucli urbà de Camporrobles, i integrar en la infraestructura verda les zones de protecció paisatgística definides en els plànols d'ordenació de la sèrie 2B.  
- S'ha d'identificar la zona d'alta permeabilitat i bona qualitat de les aigües delimitada com a àrea estratègica 1 en la «cartografia territorial dels sòls crítics per a la recàrrega d'aqüífers dins del marc de l'ordenació i gestió de la infraestructura verda del territori a la Comunitat Valenciana» (la utilització de la qual es regula en la resolució de 12 de juny 2020, de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge).  
- Es considera necessari incloure en la infraestructura verda l'àmbit municipal localitzat a l'est de la colada de l'Espino (zonificat com a ZRC-AG2), que permetrà donar continuïtat en el municipi al PRR 28, i l'àmbit agrícola, ZRC-AG1, enquadrat per la unitat de paisatge UP 3.3 (a l'est de la Canyada Reial núm. 12), per l'especial configuració morfològica i paisatgística que té. Així mateix, s'inclouran els àmbits enclavats en les zones rurals de protecció forestal ZRP-NA4 i zonificats com a ZRC-AG1, de manera coherent amb la inclusió de la resta dels sòls de les unitats de paisatge UP 3.2 i UP 3.3, de les quals formen part.  
- S'ha de completar la definició de la infraestructura verda amb les connexions que posen en relació tots els elements d'aquesta, amb la finalitat de garantir-ne la coherència i funcionalitat, segons l'article 4 i l'apartat h de l'annex I, de la LOTUP.  
En tot cas, resulta necessari establir normes d'integració paisatgística i de regulació d'usos i aprofitaments específics per als sòls inclosos en la infraestructura verda i que no gaudeixen d'una regulació ambiental, cultural o sectorial que garantisca el manteniment de l'estructura i funcionalitat i el caràcter obert d'aquesta, segons el que estableixen els articles 5.3 i 23.2 de la LOTUP. Considerant que la regulació de la zona rural protegida seria compatible amb la seua condició d'infraestructura verda, per a la resta dels sòls que integren la infraestructura verda municipal ha de tindre's en compte el que informa l'apartat 6 d'aquest informe.  
4. Respecte a la catalogació dels paisatges de més valor, ha de tindre's en compte que, si com a resultat del que sol·licita l'apartat 1 d'aquest informe es determina un valor paisatgístic alt o molt alt per a algun altre element, aquest s'haurà d'incloure en la secció de paisatge del catàleg de proteccions.  
En tot cas, no pot establir-se la regulació dels elements catalogats per remissió a les normes generals d'integració paisatgística, per tant cal establir una normativa específica de protecció per als elements paisatgístics catalogats o especificar clarament els valors paisatgístics i visuals a preservar en les fitxes de cada element.  
  
5. Respecte a la proposta d'un programa de paisatge a desenvolupar en el PGE: amb la finalitat d'evitar duplicitats, hauran de quedar incloses només en un dels apartats, i serà recomanable eliminar el títol VI de la normativa, de manera que les fitxes de programes de paisatge queden incloses en la normativa amb la resta de fitxes per al desenvolupament del pla.  
6. Respecte a l'ordenació del paisatge i les normes d'integració paisatgística, la proposta de la qual s'integra de manera correcta en la normativa urbanística, s'han de completar aquestes normes segons el que estableix l'article 27 de la LOTUP, establint normes d'integració concretes per al sòl urbanitzable industrial que viabilitzen la seua ubicació en l'àmbit pretés, així com mesures concretes en relació amb la conformació de les vores urbanes de tots els àmbits, residencials i industrials. Així mateix, s'haurà de justificar la idoneïtat i adequació del criteri regulat en l'article 16.d de les normes d'integració paisatgística.  
  
Quant a l'establiment d'una zonificació del sòl no urbanitzable es considera necessari:  
- Amb caràcter general, establir en la normativa urbanística l'exigència per a qualsevol implantació en sòls de la infraestructura verda (amb independència de la seua zonificació) d'un estudi d'integració paisatgística que determine tant la localització adequada dels usos i les activitats que cal implantar com les mesures d'integració paisatgística que s'ha d'aplicar.  
- Amb caràcter particular, en l'àrea estratègica 1 per a recarregar aqüífers, s'haurà de limitar la implantació de nous usos ramaders i de qualssevol altres que suposen un risc de contaminació de l'aqüífer afectat, com els abocadors, així com d'instal·lacions de generació d'energies renovables, segons el que regula el Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, del Consell, que regula la implantació d'energies renovables. Tot això, de conformitat amb el que estableixen les directrius 38 i 41 de l'ETCV i d'acord amb els criteris per a l'ordenació i gestió de la infraestructura verda establits en el punt quart de la resolució (apartat a de 12 de juny 2020, de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, esmentada anteriorment. I en el cas de la zona rural comuna ZRC-AG-1 que forme part de la infraestructura verda, es considera necessari prohibir els usos de generació d'energia renovable, explotacions mineres i plantes per al tractament, valorització, depòsit i eliminació de residus.  
  
- Servei Territorial d'Urbanisme de València:  
1. La classificació com a sòl urbà de la zona oest i nord-oest del nucli urbà no compleix, en principi, els criteris legals de classificació de sòl establits en la LOTUP (articles 28.3 i 25.2.b). L'àmbit denominat AI-AR1, junt amb l'àmbit denominat UE-4 (que s'indica que no té aprovada la programació), conformen un sector completament vacant d'urbanització, que té l'entitat suficient per a classificar-se com a sòl urbanitzable. Per a gestionar-lo es podrà subdividir en unitats d'execució.  
  
2. En el càlcul de l'estàndard de parc públic, haurà d'excloure's la zona esportiva existent en l'àmbit de la bassa. I haurà de justificar-se el compliment estàndard de 10 m²/hab. De zones verdes, incloent-hi les de la xarxa primària i les de xarxa secundària. Tot això, segons els articles 24.1.c i 24.3 de la LOTUP.  
3. Atés que s'indica que hi ha un dèficit d'execució dels espais i zones verdes previstos en el planejament anterior, haurà d'indicar-se la manera d'obtindre les zones verdes i els equipaments que no siguen ja de titularitat pública i hagen quedat exclosos dels àmbits de gestió.  
  
4. En la pàgina 36 de la memòria justificativa del PGE es fixa, com una de les directrius estratègiques de desenvolupament d'aquest pla, la prohibició taxativa de reclassificació de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable. Podria revisar-se aquesta directriu, o matisar-se, amb vista a una gestió adequada del pla durant tot el període de vigència, sense obligar a una revisió nova del pla si es presenta la necessitat de nou sòl urbanitzat.  
5. L'execució dels programes de paisatge haurà d'adscriure's a alguna actuació urbanística de les propostes en el pla o bé considerar-se en la memòria de sostenibilitat econòmica a càrrec d'una administració pública.  
  
Imatge X. Àrea estratègica 1 (AE1) per a recarregar aqüífers. Font: visor cartogràfic de l'Institut Cartogràfic Valencià.  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
Es valora molt positivament la metodologia utilitzada per a determinar l'aptitud del territori per a un ús en funció de la capacitat d'acolliment i la vulnerabilitat, així com la delimitació d'unitats ambientals homogènies per a realitzar el diagnòstic ambiental i determinar l'aptitud del territori.  
La metodologia utilitzada defineix la qualitat ambiental de les diferents unitats ambientals en funció de diferents paràmetres com ara vegetació, paisatge, fauna, etc.  
Es determina l'aptitud total de les diferents unitats ambientals en funció, d'una banda, de la capacitat d'acolliment definit a partir dels paràmetres següents: riscos, erosió, afecció a recursos hídrics, aptitud agrològica i, d'altra banda, de la vulnerabilitat a partir de la vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers, cobertura vegetal, ambients d'interés i pendent del terreny.  
L'aptitud total resulta de creuar la vulnerabilitat amb la capacitat d'acolliment.  
L'ús d'aquesta metodologia es considera molt positiu, i s'efectua la crítica constructiva següent a aquesta:  
- La delimitació de les unitats ambientals hauria d'haver-se efectuat amb més precisió que l'efectuada.  
- La metodologia s'ha orientat, pel que sembla, a determinar l'aptitud total de les unitats ambientals a l'activitat urbanística, sense haver-se efectuat una anàlisi detallada dels diferents usos en sòl no urbanitzable com a energies renovables, explotacions mineres, explotacions ramaderes, ús agrícola, ús forestal, etc.  
- No hi ha una explicació detallada de com s'han utilitzat els resultats d'aquest diagnòstic ambiental en la zonificació d'ús i normativa urbanística del pla.  
Aquesta DATE utilitza una metodologia anàloga a la utilitzada pels autors de l'estudi ambiental i territorial estratègic, amb una terminologia diferent. S'empra el terme de capacitat d'acolliment d'ús de manera similar a com s'empra el d'aptitud global pels autors de l'estudi, però referint-la a cada ús concret, i deduint-la a partir, d'una banda, de la vulnerabilitat entesa com la reducció del valor ambiental d'una unitat ambiental per cada ús i, d'altra banda, de l'aptitud de cada unitat per a cada ús concret a partir de paràmetres com ara riscos, pendent, etc.  
  
L'avaluació ambiental s'ha efectuat a través d'una metodologia d'avaluació d'impacte ambiental, i determina l'impacte per a cada tipus de sòl proposat en funció de les activitats permeses en aquest i els factors ambientals afectats, determina la importància de l'impacte per a cada tipus de sòl i per a cada factor en funció d'una sèrie de caràcters de l'impacte com són la naturalesa, intensitat, extensió, reversibilitat, etc., aquestes fitxes es plantegen per a tots els tipus de sòls plantejats.  
  
S'ha ponderat la importància dels factors ambientals per a tot el municipi sense analitzar la importància que tenen segons la zona o sòl que cal analitzar, tampoc semblen haver-se tingut en compte les unitats ambientals.  
La valoració global de l'impacte s'ha efectuat amb més detall per a les diferents alternatives del sòl urbanitzable industrial, encara que també per al sòl no urbanitzable.  
La metodologia utilitzada numèrica qualitativa hauria d'estar acompanyada d'una explicació en el text més detallada per a resultar més comprensible i permetre una visió global, fonamentalment en el sòl no urbanitzable en els diferents tipus de sòl que té i fent referència a les diferents activitats que poden desenvolupar-s'hi.  
Es realitza un estudi d'alternatives que utilitza una sèrie d'indicadors com ara nivells sonors, gestió de residus, ocupació del sòl, etc. Es fa bàsicament per a les alternatives que es distingeixen en el sòl urbanitzable industrial, sense haver-se plantejat alternatives substancialment diferents respecte al sòl no urbanitzable.  
S'ha trobat a faltar el fet d'haver utilitzat la metodologia d'aptitud global i unitats ambientals definides a l'hora de realitzar l'avaluació ambiental de la proposta i haver-ho fet també gràficament mitjançant la superposició de capes. Hauria permés relacionar la metodologia de diagnòstic ambiental utilitzada (aptitud global) amb la zonificació urbanística efectuada, i podria haver resultat més fàcilment comprensible si s'hagueren utilitzat mapes.  
En qualsevol cas, l'esforç metodològic emprat tant en el diagnòstic ambiental com en l'avaluació ambiental resulta molt positiu.   
Aquesta DATE efectua la valoració següent en relació als efectes ambientals previsibles i a la proposta del pla, en què es determinen les qüestions que han de modificar-se en funció dels impactes significatius previsibles que es poden generar i la capacitat d'acolliment per a determinats usos del territori. Tot això efectuat a partir de la documentació presentada, els informes rebuts, visita de camp i informació disponible en el departament. No obstant això, algunes qüestions s'han abordat de manera concreta en altres apartats d'aquesta DATE.  
1. Creixement. ETCV: la documentació presenta dificultat per a poder comparar les superfícies, els nombres d'habitatges i els habitants entre el planejament vigent i la proposta de PGE ja que es troba dispersa en diferents documents. No obstant això, es dedueix d'aquesta el següent:  
El sòl urbà residencial passa de 52,52 ha en el planejament vigent a 60,75 ha, per tant s'incrementa 8,23 ha en la proposta de PGE, fonamentalment en el nucli de Camporrobles (a penes 0,35 ha a La Loberuela). Els informes del servei d'ordenació del territori consideren que pot ser acceptable el creixement residencial proposat.  
El creixement del sòl urbà residencial es produeix fonamentalment en el nucli urbà principal en les zones següents:  
- Al nord-oest del nucli urbà actual. L'àrea de repartiment AI-AR1 és una àrea que en el planejament vigent és sòl urbà residencial sense desenvolupar en gran part i que en la proposta actual s'incremente cap al nord-oest, en vials i edificacions. Aquesta àrea suposa un nombre d'habitatges de 249 i una població estimada de 529 habitants.  
- Al nord i est sud-est del nucli urbà actual. L'àrea de repartiment AI-AR2 és una àrea que en el planejament vigent és sòl no urbanitzable comú en gran part i, en menys mesura, sòl urbà residencial sense desenvolupar. En la proposta actual el creixement es produeix tant al nord, zona verda, com, en menor mesura, a l'est i sud-est del nucli urbà, vials i edificacions. Aquesta àrea suposa un nombre d'habitatges de 123 i una població estimada de 258 habitants.  
- Al nord del nucli urbà actual. L'àrea de repartiment AI-AR3 és una àrea que en el planejament vigent és sòl no urbanitzable comú en la major part i, en menys mesura, sòl urbà residencial sense desenvolupar. En la proposta actual el creixement es produeix cap al nord. Aquesta àrea suposa un nombre d'habitatges de 83 i una població estimada de 174 habitants.  
  
Imatge XI. Creixement de nou sòl urbà residencial respecte al planejament actual amb zones d'edificació proposades assenyalat de manera aproximada amb línia roja, part d'AI-AR1 i AI-AR2. Font: normes urbanístiques.  
L'informe del 19 de gener de 2017 del Servei d'Ordenació del Territori indica que amb els càlculs que inclou el document presentat el creixement màxim de sòl per a activitats econòmiques és de 40.233 m²s. S'indica igualment que si el pla estableix mesures per a traslladar indústries fora del nucli urbà, la superfície necessària per a fer-ho podria quedar exempta del còmput del sòl d'activitats econòmiques, ja que no es tracta pròpiament d'activitats noves, sinó de la recol·locació de les existents.  
En conseqüència, es considera respecte al sòl urbanitzable industrial que aquest ha d'ajustar-se al límit de creixement establit en l'ETCV, 40.233 m² i, en cas d'ampliar-lo, haurà de sol·licitar un informe favorable del servei d'ordenació del territori.  
2. Consum de recursos: aigua per a proveïment a la població.  
L'Ajuntament de Camporrobles és titular d'un aprofitament d'aigües situat a la serra de la Bicuerca amb un volum concedit de 67.834 m³/any d'acord amb l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
  
Aquest informe indica que la massa d'aigua subterrània 080.133 - Requena-Utiel es troba en un mal estat quantitatiu. La sol·licitud de l'Ajuntament per a satisfer la demanda del PGE proposat és de 175.974 m³/any, que condiciona l'informe de l'oficina de planificació hidrològica que el volum es limite a 121.214 m³/any. A més, en l'informe s'afig que creixements urbanístics amb necessitats hídriques superiors podrien materialitzar-se mitjançant la millora de l'eficiència de la xarxa de distribució o amb aportació de recursos hídrics procedents d'altres usos preexistents de menys prioritat.  
La demanda actual tenint en compte les dades de subministrament entre els anys 2010-2013 oscil·la entre 114.886 m³/any i 100.329 m³/any, d'acord amb la documentació presentada.  
En conseqüència, s'estima que els creixements residencials i industrials s'hauran d'ajustar al límit indicat per l'oficina de planificació hidrològica o en cas de plantejar creixements per damunt d'aquest límit haurà d'obtindre's una nova concessió. En les fitxes de planejament i gestió dels sectors i les unitats d'execució dels nous desenvolupaments s'haurà d'indicar que el desenvolupament estarà condicionat a l'obtenció de la concessió d'aigua.  
3. Generació de contaminació:  
3.1. Residus: en la documentació aportada s'aporta informació respecte als residus sòlids generats al municipi, però no de l'increment que suposarà la proposta de nou planejament.  
El municipi disposa d'un Ecoparc B per a gestionar residus perillosos i voluminosos d'origen domiciliari.  
No consta un informe del consorci responsable del pla zonal en què està inclòs el municipi respecte a la capacitat per a gestionar l'augment de residus.  
En conseqüència, s'estima necessari que en les fitxes de planejament i gestió de les unitats d'execució i actuacions aïllades residencials per desenvolupar i del sector urbanitzable industrial es preveja garantir la capacitat de gestió dels residus sòlids prèviament al desenvolupament d'aquests.  
S'han d'incloure en el PGE les prescripcions següents del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIRCVA) d'acord amb l'informe del servei de residus de data 10 de desembre de 2020:  
  
Article 12. Determinacions urbanístiques per a les instal·lacions de gestió  
Article 14. Plans locals de gestió de residus domèstics i assimilables  
  
Article 20. Ecoparcs  
Article 21. Bioresidus  
Article 26. Centres de transferència en polígons industrials  
Article 41. Adaptació dels planejaments urbanístics en revisió  
3.2. Aigües residuals: d'acord amb l'informe de l'EPSAR, l'EDAR està dissenyada per al tractament de 450 m³/dia, i el cabal actual (2019) és de 403 m³/dia i l'increment previst segons l'informe serà de 115,54 m³/dia.  
Dels condicionants establits en l'informe de l'EPSAR de 12 de juliol de 2016 s'ha comprovat que el primer s'ha complit, i per això s'estima necessari que es complisquen els altres, de 2 a 12, per a assegurar un tractament adequat de les aigües residuals.  
3.3. Acústica: l'estudi acústic presentat se centra en el sector de sòl urbanitzable industrial nou i indica que es compleixen els nivells acústics exigits en la legislació sectorial, la qual cosa ratifica l'informe de la secció de qualitat ambiental del Servei Territorial de Medi Ambient d'aquesta conselleria.  
3.4. Explotacions ramaderes: aquest tipus d'usos pot generar molèsties a la població per males olors i pot contaminar sòls i aqüífers en la gestió dels residus que generen.  
En la documentació presentada s'han localitzat les instal·lacions existents aportant polígon i parcel·la, però no s'ha analitzat amb detall la repercussió d'aquesta mena d'usos per als diferents tipus de sòls. Tampoc s'ha abordat el problema de les explotacions existents a l'entorn del nucli urbà i la proposta de nou sòl residencial en el Pla general.  
  
D'una banda, la solució adoptada estableix unes distàncies de 500 m per a les explotacions ramaderes a sòls urbans i urbanitzables i d'1 km en les explotacions ramaderes porcines i, d'una altra, permet l'ús intensiu en la zona rural comuna agrícola i en la zona rural protegida agrícola.  
Aquesta DATE estima acceptables ambientalment, en principi, les distàncies establides i igualment respecte al tipus de sòl, rural comú. S'estima no compatible aquest ús en sòls no urbanitzables protegits, forestals, protecció agrícola, ja que no s'estimen compatibles amb la conservació dels valors que es pretenen protegir (recurs sòl, vegetació, fauna, etc.).  
No obstant això, cal tindre en compte les circumstàncies següents:  
- Una part significativa del municipi està situada en àrees crítiques estratègiques 1 en la cartografia territorial dels sòls crítics per a recarregar aqüífers, per la qual cosa s'estima que no es podran implantar nous usos ramaders, atés el risc de contaminació de l'aqüífer afectat. Tot això, de conformitat amb el que estableixen les directrius 38 i 41 de l'ETCV, i d'acord amb els criteris per a l'ordenació i gestió de la infraestructura verda establits en el punt quart de la resolució (apartat a de 12 de juny de 2020, de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge.  
  
- En relació amb les explotacions ramaderes existents, no s'han localitzat en el pla d'ordenació vigent ni proposat que en facilite l'anàlisi.  
No obstant això, per la informació aportada, s'ha pogut comprovar que hi ha diverses explotacions ramaderes porcines a una distància inferior a 1 km de distància del sòl urbà residencial actual. Són les explotacions ramaderes porcines situades en el sòl urbà industrial actual, a l'oest del nucli urbà, o en zona rural (polígon 6 parcel·les 77 i 76), una altra explotació (s'indica inactiva) al nord del nucli urbà (polígon 1, parcel·la 893) i altres al sud del nucli urbà (polígon 8, parcel·les 508, i 581 i 582), alguna de les quals s'indica inactiva.  
Al nord del nucli urbà hi ha explotació ramadera avícola (polígon 1, parcel·la 898) a menys de 500 m de distància del sòl urbà residencial actual (450 m).  
La proposta de pla general inclou, pel que s'ha pogut deduir de la documentació presentada, sòl urbà residencial amb edificacions previstes que es troba a menys distància de les propostes en el pla general mateix per a les explotacions ramaderes. El nou sòl urbà residencial en aquestes circumstàncies és, en gran part, zones verdes, però hi ha xicotetes superfícies que són noves edificacions d'habitatges al nord-oest del nucli urbà i, pel que sembla, també al sud-est.  
  
En conseqüència, no es considera ambientalment acceptable el desenvolupament de nous sòls urbans o urbanitzables residencials amb edificacions en aquestes zones, ja que se situen a una distància menor de les indicades en el pla general mateix per poder ocasionar-se molèsties a la població. Hi ha sòl urbà residencial amb previsió d'edificacions per desenvolupar a menys distància que les indicades. No obstant això, es tracta de sòl urbà residencial amb edificacions que ja està previst en el planejament actual. Tanmateix, es proposa nou sòl urbà residencial amb edificacions no previst en el planejament vigent i, com que es tracta d'una situació nova, no es considera acceptable ambientalment.  
4. Zonificació i ordenació d'usos.  
4.1. Sòl urbanitzable industrial: s'han plantejat tres alternatives, havent-se efectuat una anàlisi i una comparació d'aquestes des del punt de vista ambiental, i les tres s'han considerat compatibles i acceptables, però s'ha triat l'alternativa 1 per estar separada del nucli de població principal, per a evitar molèsties que podria ocasionar.  
4.2. Sòl no urbanitzable comú, zona rural comuna:  
- Zona rural comuna agrícola-1 (ZRC-1): abasta una gran part dels terrenys agrícoles del municipi dedicats al cultiu de cereals i vinyes, que presenten una fisiografia plana o ondulada. Encara que l'estudi de paisatge assigna a aquest àmbit una qualitat paisatgística mitjana, cal tindre en compte que se situa tot el terme municipal en el paisatge regional PPR-28 denominat vinyes d'Utiel-Requena, grup 11 conjunt paisatgístic, paisatges culturals de vinyes de l'interior.  
En aquest àmbit es permet un nombre elevat d'usos i activitats. S'estima que aquest tipus de terrenys amb una morfologia plana i agrícoles amplis són, en principi, els més adequats ambientalment per a admetre una gran part dels usos que, excepcionalment, la LOTUP admet en les zones rurals comunes, article 197.  
No obstant això, com que ens trobem en un paisatge de rellevància regional que posa en valor els paisatges agrícoles de cereal i vinyes, s'ha d'establir l'obligació que tots aquests usos en l'atorgament s'analitzen de manera que es preserve el caràcter obert i agrícola majoritari d'aquest, analitzant amb detall l'efecte sinèrgic de tots aquests, i els paràmetres següents: grandària, superfície afectada, temps de restauració en pedreres, possibilitats d'integració paisatgística. Aquesta anàlisi s'efectuarà en els estudis d'impacte ambiental i/o estudi paisatgístic quan siguen preceptius o quan no ho siguen en el procés d'atorgament d'autorització o llicència. Es prestarà especialment atenció en usos que poden abastar grans superfícies com les energies renovables i les explotacions mineres. L'anàlisi determinarà si les propostes són acceptables o no i en quina mesura.  
- Explotacions mineres: en la documentació presentada s'informa de les explotacions mineres existents o en estudi. No s'ha efectuat una anàlisi detallada d'aquest ús.  
No obstant això, aquesta DATE considera que la proposta de permetre aquest ús només en la ZRC-AG1 és acceptable ambientalment perquè es tracta dels terrenys que presenten unes característiques (capacitat d'acolliment, valor i aptitud del terreny) més favorables per a aquesta mena d'ús.  
Es preserven d'aquest ús els terrenys que s'indica que presenten valors especials que cal protegir, com són els sòls amb capacitat agrícola elevada, terrenys forestals estratègics i mosaic agrícola forestal, i s'estima que l'exclusió d'aquest ús d'aquesta mena de sòls (protecció forestal, protecció agrícola i rural comuna agrícola 2) permet conservar els valors que es pretenen protegir.  
Les normes urbanístiques indiquen que es permet l'ús d'explotació minera en els sòls no urbanitzables comuns amb declaració d'impacte ambiental favorable respecte a aquest ús. Referent a això, és necessari indicar que l'explotació minera La Redera (N/ref. exp. 218/20005AIA) i l'explotació minera Casa Nova (N/ref.: 366/4106LJA) compten amb una declaració d'impacte ambiental en tot l'àmbit del projecte d'explotació que es va presentar i que una part d'aquest àmbit en La Redera es proposa com a ZRP F en què no es permet aquest ús, i una part menor, a Casa Nova, que també és ZRP-F. Tenint en compte que es tracta d'àmbits ja avaluats, s'estima que tot l'àmbit d'aquests projectes d'explotació minera han de ser sòl no urbanitzable comú on estiga permés aquest ús, i caldrà procedir a modificar els plans d'ordenació, així com les normes urbanístiques establint un ZRC ús miner.  
  
- Energies eòliques: en relació amb aquesta mena d'ús, la normativa urbanística permet l'ús de parcs eòlics exclusivament en la ZRC-AG1. Cal tindre en compte que el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana estableix com a apta per a aquest ús una zona, la 9, que abasta, respecte al planejament proposat, ZRC-AG1 i zones rurals protegides. A més, aquesta zona 9 està desenvolupada amb una declaració d'impacte ambiental favorable i compta amb un pla especial. En conseqüència, és necessari modificar la normativa urbanística de manera que s'ajuste al que estableixen el pla eòlic i el pla especial que desenvolupa la zona 9.  
  
- Zona rural comuna agrícola-2 (ZRC-2): aquest àmbit s'ha establit seguint el que indica el document d'abast. Es tracta d'un àmbit amb característiques de mosaic agrícola forestal amb terrenys agrícoles de secà i terrenys forestals majoritàriament arbrats de pi blanc i, en menys mesura, de carrasca, amb una cobertura elevada. Són terrenys forestals de valor elevat, a pesar que no són estratègics.  
  
L'assignació d'usos permesos es considera acceptable i compatible ambientalment amb els valors i funcions d'aquest àmbit, però s'estima que ha d'indicar-se explícitament la prohibició dels usos explotacions mineres i energies renovables de manera explícita.  
No es permeten establiments de turisme rural. No obstant això, aquest DATE estima compatible aquest tipus d'ús si s'efectua en edificacions existents legals.  
Tenint en compte el valor elevat dels terrenys forestals en aquest àmbit, és important preservar-los i, en conseqüència, els usos permesos en aquests terrenys hauran d'ajustar-se només a usos d'estudi, interpretació i conservació de la naturalesa, esplai al medi natural, recreatius, esportius i d'oci íntimament lligats amb un entorn natural, ramaderia extensiva, cinegètics i forestals, sense implicar construccions i edificacions, i obres i instal·lacions necessàries per a gestionar béns de domini públic o de serveis públics o activitats d'utilitat pública o interés, així com per a minorar els riscos que van motivar-ne la protecció, i sempre que justifiquen la necessitat d'implantar-se en aquesta mena de sòl enfront del sòl no urbanitzable comú. Tot això per a evitar generar efectes negatius significatius.  
  
Tenint en compte el que indica l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, es considera que han d'incloure's en la ZRC-AG2 els àmbits indicats en la imatge següent, el perímetre exacte dels quals s'establirà d'acord amb el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge:  
- L'àmbit agrícola comprés entre les unitats UP 3.2 i UP 3.3.  
- L'àmbit agrícola que queda enquadrat dins de la UP 3.3, a l'oest de la Canyada Reial núm. 12.  
4.3. Sòl no urbanitzable protegit, zona rural protegida:  
- Zona rural protegida agrícola: l'objectiu d'aquesta mena de sòl és conservar el recurs del sòl amb una capacitat elevada d'ús agrícola, per la qual cosa els usos que suposen un segellament del sòl han d'evitar-se excepte els lligats directament a l'ús agrícola i de xicotetes dimensions. Cal tindre en compte que la superfície de sòl no urbanitzable comú que permet molta diversitat d'usos al municipi és molt àmplia.  
  
En conseqüència, en relació als usos permesos, aquests han de limitar-se als agrícoles i les construccions de casetes de ferramentes o xicotets magatzems agrícoles, i s'hi descartaran altres usos i edificacions proposats com les explotacions ramaderes intensives i les indústries o activitats de transformació i comercialització de productes agrícoles que requerisquen emplaçar-se prop de l'origen de la matèria primera i els habitatges rurals vinculats a l'explotació agrícola.  
Tenint en compte que hi ha diverses construccions d'aquest tipus en aquest àmbit, s'estima que les legalment establides es podran admetre i també la possible ampliació d'aquestes en fins a un 20 % de la construcció, sempre que es justifique la necessitat per a mantindre l'activitat.  
  
S'ha comprovat que la delimitació d'aquest àmbit en els plans d'ordenació presenta un desplaçament respecte a la delimitació del sòl amb capacitat d'ús agrícola elevat del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià, per la qual cosa, excepte que es justifique, haurà de corregir-se i ajustar-se adequadament a la delimitació del visor referit.  
- Zona rural protegida forestal (ZRP-NA4): es consideren acceptables els usos permesos i les condicions proposades.  
Respecte a la delimitació d'aquesta zona, s'ha seguit bàsicament la delimitació del terreny forestal estratègic del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià, però s'han deixat com a zona rural comuna agrícola 1 enclavaments agrícoles determinats en aquest entorn majoritàriament forestal. Això pot donar lloc a impactes significatius en el sòl forestal protegit i en conseqüència s'estima que aquests terrenys agrícoles formen part del terreny forestal protegit que els envolta i la seua regulació d'ús siga la mateixa l'ús agrícola actual i pot seguir desenvolupat. S'hi adjunten imatges X i XI en què es delimiten aquests terrenys que hauran de formar part del sòl forestal protegit.  
  
  
Imatge XII. Terrenys ZRC-AG1 delimitats dins de la línia blava que han de formar part del ZRP-NA4.  
  
Imatge XIII. Terrenys ZRC-AG1 delimitats dins de la línia blava que han de formar part del ZRP-NA4. Terrenys ZRC-AG1 delimitats dins de la línia roja que han de formar part de ZRC-AG2, la delimitació precisa de la qual s'efectuarà d'acord amb el servei d'infraestructura verda i paisatge.  
  
- Zona rural protegida hàbitats prioritaris: es tracta d'una sèrie de zones on es pretén la conservació dels hàbitats de savina negral. No s'ha efectuat un estudi detallat en camp per delimitar-les. S'ha utilitzat la cartografia d'hàbitats del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià amb una cartografia del ministeri.  
S'hi observa que s'han cartografiat com a hàbitats de savina negral terrenys agrícoles, per la qual cosa s'estima necessària la correcció ajustant-se la delimitació als terrenys forestals.  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.  
En l'estudi ambiental i territorial estratègic s'estableixen una sèrie de mesures preventives i correctores que es consideren acceptables en línies generals, i aquestes estan definides fonamentalment per a executar els diferents projectes que es deriven del Pla general. S'estima necessari que les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi ambiental i territorial estratègic s'incorporen a la normativa urbanística per a assegurar-ne l'aplicació i el compliment.  
En l'estudi ambiental i territorial estratègic es proposen una sèrie d'indicadors per a dur-ne a terme el seguiment, que en línies generals es considera adequat, i també s'indiquen en la memòria justificativa.  
  
No obstant això, no s'estableix com s'efectuarà aquest seguiment, la periodicitat. S'estima necessari dur a terme un seguiment dels indicadors establint una anàlisi d'aquests abans de posar en marxa el planejament proposat i un altre al final d'aquest amb anàlisis parcials cada quatre anys.  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
D'acord amb el que disposa l'article 54 de la LOTUP, i amb els fonaments que s'han exposat, es proposa considerar acceptable des del punt de vista ambiental aquesta declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Camporrobles presentada per l'Ajuntament, sempre que s'hi incorporen, abans de l'aprovació definitiva, les determinacions següents:  
1. No es considera acceptable ambientalment el nou sòl urbà o urbanitzable residencial amb edificacions d'habitatges (respecte al nou planejament) previst al nord-oest (AI-ARI) i sud-est (A AI-AR2), ja que se situa a menys distància de les explotacions ramaderes porcines (1 km) i la resta d'explotacions ramaderes (500 m).  
2. Abans de l'aprovació definitiva del Pla general estructural s'obtindrà:  
- Informe favorable de la Conselleria de Cultura en relació a l'afecció al patrimoni cultural.  
- Informe respecte a vies pecuàries i qualificació urbanística del terreny forestal al Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, en relació a les correccions que havien d'efectuar.  
3. Els creixements residencials i industrials s'hauran d'ajustar al límit de volum d'aigua de 121.214 m³/any indicat per l'oficina de planificació hidrològica o, en cas de plantejar creixements amb necessitats per damunt d'aquest límit, haurà d'obtindre's una nova concessió. En les fitxes de planejament i gestió dels sectors i les unitats d'execució dels nous desenvolupaments s'haurà d'indicar que el desenvolupament estarà condicionat a l'obtenció de la concessió d'aigua.  
4. El sòl urbanitzable industrial respecte a la seua ubicació es considera acceptable ambientalment tenint en compte les condicions establides en l'informe del servei d'infraestructura verda i paisatge, i respecte a la seua magnitud s'ha d'ajustar al límit de creixement establit en l'ETCV, 40.233 m², i en cas d'ampliar-lo haurà de sol·licitar un informe favorable del servei d'ordenació del territori.  
5. Compliment de les condicions establides en l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de València.  
6. Paisatge: compliment del que estableix l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de data 21.05.2021 i obtenció del nou informe abans de l'aprovació definitiva del PGE.  
7. Aigües residuals: el compliment dels condicionants dels núm. 2 a 12 de l'informe de l'EPSAR de 12 de juliol de 2016 es reflectirà en la normativa urbanística i/o les fitxes de planejament i gestió de les unitats d'execució i actuacions aïllades pendents de desenvolupament.  
8. Residus: s'han d'incloure en el Pla general estructural les prescripcions següents del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIRCVA) d'acord amb l'informe del servei de residus de data 10 de desembre de 2020:  
Article 12. Determinacions urbanístiques per a les instal·lacions de gestió  
Article 14. Plans locals de gestió de residus domèstics i assimilables  
Article 20. Ecoparcs  
Article 21. Bioresidus  
Article 26. Centres de transferència en polígons industrials  
9. Establir en la normativa urbanística l'exigència per a qualsevol implantació en sòls de la infraestructura verda (amb independència de la seua zonificació) d'un estudi d'integració paisatgística que determine, tant la localització adequada dels usos i activitats que cal implantar com les mesures d'integració paisatgística que cal aplicar.  
10. Zonificació i ordenació d'usos:  
10.1. Sòl urbanitzable industrial: s'establiran normes d'integració concretes per a aquest, que en viabilitzen la ubicació en l'àmbit pretés.  
  
10.2. S'establiran mesures concretes en relació amb la conformació de les vores urbanes de tots els àmbits, residencials i industrials.  
10.3. Explotacions mineres: tot l'àmbit de les explotacions mineres La Redera (N/ref. exp. 218/20005AIA) i Casa Nova (N/ref.: 366/9741YQO) amb declaració d'impacte ambiental favorable hauran de qualificar-se com a ZRC d'ús miner, i haurà de modificar-se tant la normativa urbanística com els plans d'ordenació.  
10.4. Energies eòliques: es modificarà la normativa urbanística per a permetre l'ús de parcs eòlics d'acord amb el que estableixen el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana i el pla especial de desenvolupament de la zona 9, així com les servituds d'ús que l'estableix, i no sols permetent-lo en el ZRC-AG1.  
10.5. En les àrees crítiques estratègiques 1 per a recarregar aqüífers de la cartografia territorial dels sòls crítics per a recarregar aqüífers del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià (Resolució de 12 de juny de 2020, de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge), no podran implantar-se noves explotacions ramaderes intensives i de qualssevol altres que suposen risc de contaminació de l'aqüífer afectat, com els abocadors, així com d'instal·lacions de generació d'energies renovables. Havent de reflectir-se tant en la normativa urbanística com en els plans d'ordenació.  
10.6. En la zona rural comuna ZRC-AG-1 que forme part de la infraestructura verda es prohibiran els usos de generació d'energia renovable, explotacions mineres i plantes per a tractar, valoritzar, depositar i eliminar residus.  
10.7. Zona rural comuna agrícola 1 (ZRC-AG1): s'establirà l'obligació que en els usos permesos en aquesta mena de sòl, en el seu atorgament, s'analitzen de manera que es preserve el caràcter obert i agrícola majoritari d'aquesta mena de sòl, analitzant amb detall l'efecte sinèrgic de tots aquests, i els paràmetres següents: grandària, superfície afectada, temps de restauració en pedreres, possibilitats d'integració paisatgística. Aquesta anàlisi s'efectuarà en els estudis d'impacte ambiental i/o estudi paisatgístic quan siguen preceptius o quan no ho siguen en el procés d'atorgament d'autorització o llicència. Es prestarà atenció especialment als usos que poden abastar grans superfícies com les energies renovables i les explotacions mineres. L'anàlisi determinarà si les propostes són acceptables o no i en quina mesura.  
10.8. Zona rural comuna agrícola-2 (ZRC-2):  
- S'estima que ha d'indicar-se explícitament la prohibició dels usos d'explotacions mineres i energies renovables de manera explícita.  
- S'estimen compatibles establiments de turisme rural, si s'efectuen en edificacions existents legals.  
- En els terrenys forestals d'aquesta mena de sòl: els usos permesos en aquests terrenys hauran d'ajustar-se només a usos d'estudi, interpretació i conservació de la naturalesa, esplai al medi natural, recreatius, esportius i d'oci íntimament lligats amb l'entorn natural, ramaderia extensiva, cinegètics i forestals, sense implicar construccions i edificacions, i obres i instal·lacions necessàries per a gestionar béns de domini públic o de serveis públics o activitats d'utilitat pública o interés, així com per a minorar els riscos que van motivar-ne la protecció, i sempre que en justifiquen la necessitat d'implantació en aquesta mena de sòl enfront del sòl no urbanitzable comú.  
- S'inclouran dins d'aquesta mena de sòl, ZRC-AG2, els àmbits ZRC-AG1 següents assenyalats dins de la línia roja en la imatge XIII adjunta, la delimitació exacta de la qual s'establirà amb el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge:  
- L'àmbit agrícola comprés entre les unitats UP 3.2 i UP 3.3.  
- L'àmbit agrícola que queda enquadrat dins de la UP 3.3, a l'oest de la Canyada Reial núm. 12.  
10.9. Zona rural protegida agrícola:   
- Es corregirà la delimitació d'aquesta mena de sòl ajustant-la a la delimitació del sòl amb capacitat d'ús agrícola elevat del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià, excepte justificació.  
- Es corregiran els usos en el sentit següent: els usos permesos han de limitar-se als agrícoles i les construccions de casetes de ferramentes o xicotets magatzems agrícoles, descartant-se altres usos i edificacions proposats com les explotacions ramaderes intensives i les indústries o activitats de transformació i comercialització de productes agrícoles que requerisquen emplaçar-se prop de l'origen de la matèria primera i els habitatges rurals vinculats a l'explotació agrícola.  
No obstant això, les construccions d'aquest tipus legalment establides seran admissibles i també la seua possible ampliació en fins a un 20 % de la construcció sempre que es justifique la necessitat per a mantindre l'activitat.  
10.10. Zona rural protegida forestal (ZRP-NA-4): els terrenys agrícoles ZRC-AG1 assenyalats en les imatges XII i XIII adjuntes, assenyalats dins de la línia blava, formaran part de la ZRP forestal amb la regulació d'ús d'aquests.  
10.11. Zona rural protegida hàbitats prioritaris: s'estima necessària la correcció ajustant-se la delimitació als terrenys forestals.  
11. Les mesures preventives i correctores de l'estudi ambiental i territorial estratègic s'integraran en la normativa urbanística del Pla general.  
12. Seguiment: s'efectuarà un informe a l'inici que servirà de referència i un altre al final de la vigència del pla, així com informes cada 4 anys.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si és procedent, es facen per via judicial contenciosa administrativa davant de la disposició de caràcter general que haja aprovat el pla o el programa; o bé, sense perjudici dels que es facen per via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la vigència i cessarà en la producció d'efectes si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la publicació, llevat que se n'acorde la pròrroga en els termes establits en l'article 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria. Se'n donarà trasllat a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Camporrobles, i les determinacions finals assenyalades hauran d'incorporar-se al Pla.  
Notificar als interessats que, contra aquesta resolució, per no ser un acte de definitiu en via administrativa, no és possible interposar cap recurs, fet que no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Us ho notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
Fet que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a la reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 4 de juny de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas»  
  
València, 2 d'octubre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.