Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5194, del 08-02-2006 (2006/1334)

ORDE d'1 de febrer de 2006, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual es convoquen ajudes per al foment del cultiu i l'explotació en comú de les plantacions de cítrics i altres espècies llenyoses.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5194

Data del DOGV
:   08-02-2006

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - E) CONCESSIÓ DE SUBVENCIONS ADMINISTRATIVES

Número del document
:   2006/1334


Data del document
:   01-02-2006

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * ajuda a l'agricultura
    * explotació agrària en comú
    * agres
    * ajuda pública
    * explotació agrària
    * suport econòmic

ORDE d'1 de febrer de 2006, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual es convoquen ajudes per al foment del cultiu i l'explotació en comú de les plantacions de cítrics i altres espècies llenyoses. [2006/1334]  
Per millorar la rendibilitat de les explotacions, s'establix la present orde, derivada de les conclusions del Pla Millorar, l'objectiu de la qual és fomentar el cultiu o l'explotació en comú.  
Les petites dimensions de les explotacions de la Comunitat Valenciana tenen una incidència negativa en el cultiu, i afecten aspectes com ara els costs de producció, la mecanització, la falta de renovació generacional, etc. El minifundisme ha anat generant-se com a conseqüència del sistema hereditari, de l'alt preu de la terra i de l'afectiva vinculació social a esta, que ha afavorit més el fraccionament dels camps que la fusió.  
L'excessiva parcel·lació dificulta la tecnificació de les explotacions i fomenta la utilització d'altes densitats de plantació, amb la finalitat d'obtindre el màxim rendiment de la terra. Tot això impedix l'ús de maquinària i obliga a utilitzar molta mà d'obra costosa.  
En contraposició a això, en altres àrees agrícoles espanyoles s'han implantat explotacions modernes, de grans dimensions i amb estructures mecanitzables que permeten produir amb costs molt menors que a les zones citrícoles tradicionals de la Comunitat Valenciana. D'altra banda, molts dels nostres països competidors, especialment els del nord d'Àfrica, poden oferir la seua fruita a preus més baixos, afavorits pels seus costs salarials reduïts.  
L'increment de la grandària de les explotacions, per mitjà de l'agrupació de parcel·les, es planteja com un requisit per al manteniment de la seua rendibilitat i competitivitat a través de:  
. Una gestió tècnica, econòmica i administrativa única.  
. La millora de les condicions de treball, compartint l'ús de maquinària, l'ús de mà d'obra i algunes instal·lacions que permeten efectuar en comú determinades pràctiques culturals com ara la fertirrigació.  
. La reducció dels costs de producció.  
. La millora i reorientació de la producció, ajustant-la a les exigències del mercat.  
. La concentració de l'oferta i la millora de la seua qualitat.  
Amb tot això, no sols es garantirà la continuïtat de les plantacions, sinó que s'afavorirà una millor conservació del medi natural, per mitjà de la racionalització de les pràctiques de cultiu i la utilització més eficient de recursos productius, com ara l'aigua, els fertilitzants i els productes fitosanitaris.  
Tenint en consideració això que s'ha exposat, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació establix un règim d'ajudes, a fi de fomentar l'associacionisme dels titulars d'explotacions agràries, perquè, bé per mitjà del cultiu en comú de les seues parcel·les, sense que per això hi haja transmissió de la seua titularitat, o per mitjà de la constitució d'explotacions associatives, per fusió d'altres existents o de nova creació, s'aconseguisquen, amb una mateixa unitat de gestió, les dimensions de cultiu que possibiliten un màxim de rendibilitat.  
En estes ajudes es té en especial consideració la intervenció en el procés productiu, per mitjà del cultiu o l'explotació en comú, de les associacions d'agricultors ja existents, especialment de les cooperatives, organitzacions de productors, societats agràries de transformació i comunitats de regants.  
Les subvencions a les inversions necessàries per a l'adaptació de les plantacions al règim de cultiu o explotació en comú, així com les ajudes per a l'aplicació de servicis d'assessorament i gestió en estes o per a la utilització de pràctiques de cultiu sostenibles, s'establixen de conformitat amb allò que s'establix en el Reglament (CE) 1257/1999, del Consell, de 17 de maig.  
Addicionalment, la present orde dóna prioritat a les entitats associatives que presenten projectes per al cultiu o l'explotació en comú, en la convocatòria d'ajudes per a la utilització racional de l'ús de l'aigua de reg, prevista en els pressuposts de la Generalitat Valenciana per a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació. També es dóna preferència al personal tècnic o administratiu d'estes entitats en els programes de formació que organitza la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Per tot això, a proposta de la Sotssecretaria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i fent ús de les atribucions conferides per l'article 35 de la Llei de Govern Valencià:  
ORDENE  
Article 1. Objecte  
A fi de millorar la rendibilitat de les explotacions de cítrics i altres cultius llenyosos inclosos en l'annex 2, s'establix un règim d'ajudes per a incentivar el cultiu o l'explotació en comú d'estes, amb el qual, d'acord amb el Reglament (CE) 1257/1999, del Consell, de 17 de maig, amb el Reglament (CE) núm. 1/2004, de la Comissió, de 23 de desembre de 2003, sobre l'aplicació dels articles 87 i 88 del Tractat CE a les ajudes estatals per a les petites i mitjanes empreses dedicades a la producció, transformació i comercialització de productes agraris i al Programa Operatiu Integrat de la Comunitat Valenciana per al període 2000-2006, es pretenen els objectius següents:  
. reduir els costs de producció,  
. millorar o reorientar la producció ajustant-se a les exigències del mercat,  
. millorar les condicions de treball,  
. garantir la continuïtat de les explotacions,  
. protegir el medi natural a través de la racionalització dels béns productius dels cultius,  
. concentrar l'oferta i millorar la seua qualitat.  
Article 2. Àmbit d'aplicació  
Les inversions i els gastos auxiliables tindran el seu àmbit d'aplicació al territori de la Comunitat Valenciana.  
Article 3. Definicions  
A l'efecte d'esta orde s'entendrà per:  
1. Cultiu en comú: conjunt de labors culturals realitzades a les parcel·les de titulars d'explotacions agràries integrats en una societat, amb una mateixa unitat de gestió, per a l'aprofitament comú de mitjans materials i personals sense que per això existisca transmissió de la titularitat. Les labors realitzades conjuntament seran, com a mínim, el reg, la fertilització, els tractaments fitosanitaris, el maneig del sòl i la poda, inclosa l'eliminació de les restes d'esta.  
2. Explotació en comú: explotació agrària societària constituïda per la fusió d'explotacions preexistents, a fi de constituir una entitat única.  
3. Programa de millora: conjunt d'actuacions que, amb caràcter anual o plurianual, i amb plantejaments tècnics i econòmics adequats que les justifiquen, projecta introduir una entitat associativa la finalitat de la qual siga el cultiu o l'explotació en comú.  
Article 4. Registre d'explotacions agrícoles afectades al cultiu o explotació en comú  
1. Es crea el registre d'entitats agrícoles incloses en actuacions de cultiu o explotació en comú, a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, i adscrit a la Sotssecretaria.  
El registre disposarà de dos seccions: .Secció de cultiu en comú. i .Secció d'explotació en comú..  
2. En el registre s'hauran d'inscriure totes les entitats agrícoles afectades al cultiu o explotació en comú que desitgen beneficiar-se de les ajudes previstes en la present orde o en qualsevol altra que convoque esta conselleria, en què es prioritze esta circumstància, o dels beneficis fiscals que es puguen establir.  
3. L'accés al registre s'efectuarà per mitjà de la presentació de la instància emplenada de l'annex 1, juntament amb la relació certificada dels titulars i les parcel·les que constituïsquen l'entitat per al cultiu o explotació en comú, segons els annexos 1a i 1b. Caldrà adjuntar-hi el contracte que establisca les obligacions tant de l'entitat com dels socis interessats a efectuar el cultiu o l'explotació en comú a través d'esta.  
4. L'entitat associativa comunicarà al registre qualsevol variació de les dades de la fitxa registral en un termini màxim de dos mesos, comptadors des de la data en què va tindre lloc l'alteració.  
Article 5. Ajudes  
Les línies d'ajudes que s'establixen en la present orde s'aplicaran a:  
a) Els gastos dels servicis d'assistència a la gestió tècnica, del personal i dels mitjans de producció, de les societats que realitzen el cultiu o l'explotació en comú.  
b) Les inversions en agrupacions de plantacions per al cultiu o explotació en comú.  
c) Els gastos derivats de l'aplicació de pràctiques de cultiu respectuoses amb el medi ambient.  
Article 6. Beneficiaris  
Podran ser beneficiaris de les ajudes:  
1. En els programes d'explotació en comú: les cooperatives agràries, organitzacions de productors agraris, societats agràries de transformació, comunitats de regants o qualsevol altra entitat associativa agrària que incloga en els seus objectius l'explotació en comú de les plantacions dels seus socis.  
2. En els programes de cultiu en comú presentats per cooperatives, organitzacions de productors, societats agràries de transformació, comunitats de regants o qualsevol altra entitat associativa que incloga entre els seus objectius el cultiu en comú de les plantacions dels seus socis:  
a) La mateixa entitat associativa agrària quan es tracte d'inversions o gastos de gestió conjunta per a tots els seus associats.  
b) El titular de l'explotació agrària integrada en el cultiu en comú per a les actuacions a realitzar dins d'esta. En este supòsit, i per a facilitar la gestió del programa, el cobrament de la totalitat de les ajudes es podrà efectuar en un compte corrent designat per l'entitat associativa.  
Basant-se en la ubicació de les explotacions, en les seues distintes orientacions productives o en altres circumstàncies que ho justifiquen, els titulars d'explotacions podran constituir més d'una associació de parcel·les per al cultiu en comú, sempre que cadascuna complisca els requisits de dimensió indicats en l'apartat 2 de l'article 7 de la present orde i siguen autoritzades per l'òrgan gestor de les ajudes.  
Els beneficiaris d'estes ajudes hauran de complir els requisits establits en l'article 13 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions.  
Article 7. Requisits per a accedir a les ajudes dirigides a fomentar el cultiu o l'explotació en comú.  
1. Dels titulars:  
Els titulars de les explotacions que hagen d'efectuar el cultiu en comú hauran de complir els requisits següents:  
a) Pertànyer a una entitat associativa agrària que posseïsca les condicions exigides en el punt 2 del present article.  
b) Comprometre's a mantindre les parcel·les adscrites a la societat per a la qual se sol·licita l'ajuda, almenys durant 10 anys, comptadors des de la data de concessió de l'ajuda.  
c) Ser titular d'una explotació agrícola amb una antiguitat mínima de tres anys i que les superfícies objecte d'ajuda no procedisquen d'una segregació d'antiguitat inferior a tres anys en el moment de la sol·licitud, amb l'excepció, en ambdós casos, que la propietat s'haja obtingut mortis causa.  
Així mateix, quedarà exceptuat el requisit de titularitat amb una antiguitat mínima de tres anys quan l'explotació s'haja transmés en la seua integritat, fins en segon grau de consanguinitat.  
d) Tindre 18 anys fets, en el cas de persones físiques.  
e) L'explotació agrícola haurà de complir les normes mínimes en matèria de medi ambient que es reflectixen en l'annex 5 de la present orde.  
2. De les societats:  
Podran ser beneficiaris de les ajudes per al cultiu o l'explotació en comú aquelles entitats associatives agràries preexistents o de nova creació a què fan referència els punts 1 i 2 de l'article 6, que complisquen les condicions següents:  
a) El conjunt de les explotacions dels seus socis haurà de tindre una dimensió igual o superior a 10 unitats de treball agrari (en avant, UTA, la definició de la qual s'especifica en la Llei 19/1995, de Modernització d'Explotacions Agràries), l'equivalència de les quals en superfície s'indica en l'annex 2 d'esta orde.  
No obstant això, en les societats per al cultiu o explotació en comú les parcel·les de les quals, o almenys tres quartes parts de la superfície d'estes, estiguen situades a zones desfavorides de muntanya i despoblament (classificades com a tals i incloses en les llistes a què fa referència l'apartat 4 de l'article 55 del Reglament CE 1257/1999), n'hi haurà prou amb tindre, en el conjunt de les parcel·les dels seus socis, una superfície igual o superior a les 8 UTA.  
b) Que les superfícies que integren la societat no procedisquen de segregacions d'antiguitat inferior a tres anys en el moment de la sol·licitud, llevat de la segregació que s'haja efectuat mortis causa.  
c) Estar constituïts per un mínim de deu socis, de tal manera que cap d'ells aporte més del 25% de la superfície total de les explotacions integrades en la societat. Se'n podran exceptuar aquells socis que prenguen la forma jurídica de SAT o cooperativa agrària, cas en què poden superar este percentatge, sense que de cap manera puguen arribar al 50% de la superfície total de les explotacions integrades en la societat.  
d) Que almenys les dos terceres parts del nombre de socis posseïsquen els requisits específics del punt 7.1c, en les societats d'explotació en comú.  
e) Complir les normes mínimes en matèria de medi ambient que es detallen en l'annex 5 de la present orde i les que siguen de conformitat amb la normativa comunitària i nacional.  
f) Acreditar que el programa d'explotació o cultiu en comú és viable econòmicament.  
g) Disposar d'un quadern d'explotació, en què s'anotaran totes les operacions i pràctiques de cultiu.  
h) La majoria dels socis, membres de l'òrgan de govern de la persona jurídica que du a terme el cultiu o l'explotació en comú, hauran de posseir una experiència professional com a mínim de tres anys o la formació professional mínima de 90 hores lectives; l'acreditació de 30 hores lectives de formació es podrà substituir per cada un dels anys d'experiència exigits.  
i) En el cas de cooperatives, estes crearan seccions, si és el cas, de cultiu o explotació en comú.  
Article 8. Ajudes per al foment de l'explotació o el cultiu en comú  
1. Gastos auxiliables per servicis a la gestió de les associacions per a l'explotació o el cultiu en comú.  
Es concediran ajudes per a la creació o l'increment de servicis a la gestió tècnica, del personal i dels mitjans de producció a les societats que realitzen l'explotació o el cultiu en comú, previstes en els punts 1 i 2a de l'article 6.  
a) Gestió tècnica.  
Les societats beneficiàries podran contractar tècnics a temps parcial o complet per a dirigir l'explotació. La quantia màxima de la subvenció per este concepte serà de 19.200 euros anuals, quan la superfície en comú es trobe entre les 31-57 JDL, i de 38.400 euros anuals quan supere les 20 UTA. Esta ajuda es mantindrà íntegrament durant cinc anys consecutius.  
Els agents per a la gestió tècnica hauran de posseir la titulació d'enginyer agrònom o enginyer tècnic agrícola.  
b) Gestió del personal i dels mitjans de producció.  
Les societats beneficiàries podran contractar fins a un màxim de dos agents durant cinc anys consecutius per atendre la gestió del personal i dels mitjans de producció quan la superfície siga inferior a les 40 UTA, i fins a tres agents quan les supere, sempre que no se supere la subvenció de 13.200 euros per agent i any.  
c) La societat beneficiària de les ajudes s'haurà de comprometre a mantindre els agents de gestió durant, almenys, 10 anys des de la concessió de les ajudes.  
2. Inversions auxiliables i quanties màximes.  
2.1 Inversions auxiliables.  
Es concediran ajudes destinades a les inversions agrícoles especificades en el programa de millora, en què es podran preveure els aspectes següents:  
a) Replantació de parcel·les i adequació dels marcs de plantació a la mecanització de l'explotació, seguint les directrius que s'exposen en l'annex 10.  
Per estos conceptes, la inversió màxima auxiliable serà de 7.000 euros per hectàrea durant el primer any de plantació i 2.500 euros per hectàrea durant els quatre anys successius, sempre que els gastos puguen justificar-se en inversions realitzades per a la formació de la plantació.  
b) Canvi de varietat per sobreempelt.  
La inversió màxima auxiliable serà de 4.000 euros per hectàrea durant el primer any de sobreempelt i de 2.500 euros per hectàrea durant els dos anys següents, sempre que els gastos es puguen justificar en inversions realitzades per a la formació de la plantació.  
c) Adquisició de maquinària agrícola i equips, inclosos els informàtics.  
d) Instal·lació de reg localitzat, capçal, depòsits, automatismes i altres obres i instal·lacions necessàries per a efectuar la fertirrigació col·lectiva de les parcel·les en règim de cultiu o explotació en comú.  
e) Construcció de magatzems o altres construccions agràries i realització d'obres per al seu condicionament.  
f) Restauració de camins, marges, accessos i altres obres de reparació que beneficien col·lectivament el conjunt de les parcel·les en règim de cultiu o explotació en comú.  
g) Costs generals, com ara projectes, consultories, estudis de viabilitat o llicències, fins a un 12 per cent del cost total de la inversió aprovada.  
h) Qualsevol altra inversió la conveniència de la qual es justifique en el projecte de millores.  
2.2. Quantia màxima de les ajudes.  
La quantia màxima de l'ajuda expressada en percentatge de l'import de la inversió subvencionada serà de:  
a) el 50 per cent a les zones desfavorides;  
b) el 40 per cent a les altres zones.  
3. Gastos derivats de l'aplicació de tècniques de cultiu respectuoses amb el medi ambient.  
3.1. Es concediran ajudes a aquelles agrupacions per al cultiu o l'explotació en comú que realitzen pràctiques de cultiu dirigides a la conservació del medi natural, en les línies següents:  
a) Conservació del sòl agrícola.  
b) Ús dels productes fitosanitaris autoritzats per a la protecció integrada contra plagues i malalties.  
c) Aplicació de mètodes biològics i biotècnics en la lluita contra agents nocius.  
d) Aplicació de sistemes per a economitzar l'aigua de reg, per mitjà d'un ús més eficient d'esta.  
e) Aportació racional dels fertilitzants, amb especial atenció al control de contaminació de les aigües subterrànies per nitrats.  
f) Manteniment de zones de cultiu, exemptes de tractaments, per a mantindre la diversitat biològica i adopció de mesures per a la conservació de la flora i fauna de les àrees circumdants.  
Per l'aplicació d'este conjunt de mesures, seguint les especificacions recollides en l'annex 11, les societats beneficiàries podran rebre una ajuda de 900 € per hectàrea i any en cultius de regadiu, i de 300 € per hectàrea i any per a la resta, a partir de la finalització del primer cicle productiu en què s'hagen aplicat estes mesures.  
3.2. Així mateix, seran auxiliables les inversions realitzades per a:  
. L'adquisició d'organismes beneficiosos per a la lluita biològica contra les plagues i malalties.  
. Les instal·lacions de cria d'insectes útils.  
. L'adquisició i implantació de sistemes biotècnics per a la detecció i el control d'agents nocius.  
. Els equips de mesura i el suport informàtic per a la determinació de les necessitats d'aigua i fertilitzants dels cultius.  
La intensitat d'ajuda per a estes inversions serà fins del 65 per cent a les zones desfavorides i fins del 60 per cent a la resta de les zones.  
Article 9. Limitacions a les inversions  
1. No seran auxiliables les inversions que tinguen per efecte incrementar l'obtenció en l'explotació de productes que no tinguen eixides normals de mercat, ni les que siguen incompatibles amb les ajudes establides en la corresponent organització comuna de mercats.  
2. No es concediran ajudes per a l'adquisició de maquinària ni equip de segona mà, excepte quan esta pertanga a un membre de la societat, cas en què caldrà facilitar el venedor de l'equip declaració del seu origen i confirmar que durant els últims set anys no s'ha comprat amb cap subvenció. El preu no serà superior al seu cost inicial, minorat en un 10 per cent per cada any transcorregut des de l'adquisició, i serà inferior al cost d'una maquinària o equip semblant de nova adquisició.  
3. Serà auxiliable la construcció o el condicionament d'edificis o construccions agràries permanents quan, per a la seua utilització conjunta per al cultiu o explotació en comú, el terreny siga propietat o haja sigut cedit a la societat per un període mínim de deu anys des del moment de concessió de les ajudes. En cap cas serà auxiliable el valor del terreny.  
Estes construccions o condicionaments hauran de respectar la legalitat i normativa aplicable, i també comptar amb les llicències que, si és el cas, siguen necessàries.  
4. Les inversions sol·licitades per a la transformació de secà en regadiu, o qualsevol altra inversió que en depenga, no seran auxiliables si no s'acredita el dret de concessió d'aigua a les parcel·les objecte de transformació.  
Seran així mateix exigibles les autoritzacions mediambientals, o qualsevol altre tipus de permisos o llicències, implícites a la realització de les inversions.  
5. Les inversions sol·licitades hauran d'ajustar-se a les necessitats de l'explotació i a l'objecte per al qual es concedixen les ajudes.  
6. No seran auxiliables, en cap cas, les quantitats pagades pel beneficiari en concepte de l'impost del valor afegit.  
7. El volum màxim d'inversió auxiliable queda condicionat als límits que s'establisquen en la normativa comunitària i en les normes nacionals de desplegament o transposició d'aquelles.  
Article 10. Sol·licitud i termini de presentació  
1. Les sol·licituds es dirigiran al sotssecretari de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, i es presentaran en el Registre General de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, carrer d'Amadeu de Savoia, 2, 46634 València, als servicis territorials de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació o en qualsevol dels altres llocs a què es fa referència en l'article 38.4 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú. El seguiment de les sol·licituds el farà una finestreta única sota la direcció de l'Oficina Estratègica Agrària.  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació facilitarà models normalitzats de sol·licitud, semblants als que s'especifiquen en els annexos 6, 7, 8 i 9 de la present orde. Estos es podran trobar també en els centres Prop de la Generalitat Valenciana o en el seu web (http://www.gva.es).   
Caldrà adjuntar als impresos de sol·licitud la documentació que es detalla a continuació, segons es requerisca en cada tipus de sol·licitud, d'acord amb allò que s'ha especificat en els annexos 6, 7, 8 i 9:  
a) Poders per a la representació de l'entitat sol·licitant.  
b) Còpia del document d'identificació fiscal del representant.  
c) Ordenances i estatuts vigents de l'entitat sol·licitant.  
d) Còpia del document d'identificació fiscal de l'entitat sol·licitant.  
e) Programa de millores per a un període màxim de cinc anys, d'acord amb allò que s'assenyala en els annexos 3 o 4, segons el cas, d'esta orde, i gastos corrents i calendari d'execució de les inversions sol·licitades en la convocatòria i per a les quals se sol·licita subvenció.  
Si és el cas, projecte visat pel col·legi professional corresponent.  
En el cas d'inversions, quan no puga aportar-se algun projecte d'inversió juntament amb el pla de millores en la convocatòria inicial, podrà sol·licitar-se la subvenció per a convocatòries successives, amb l'aportació prèvia del projecte corresponent.  
f) Relació de dades dels titulars sol·licitants de les ajudes per al cultiu en comú.  
g) Descripció detallada de les activitats de l'agent de gestió i pressupost dels seus gastos.  
h) Currículum documentat de l'agent de gestió.  
i) Compromís de mantindre el servici de gestió almenys durant 10 anys des de la concessió de la subvenció.  
j) Declaració responsable sobre el compliment de la normativa d'integració laboral de persones amb discapacitat o, si és el cas, l'exempció de l'obligació (article 5.3 del Decret 279/2004, de 17 de desembre).  
k) Declaració responsable que l'activitat a subvencionar no es finança amb altres ingressos públics procedents de l'Estat o la comunitat autònoma.  
l) Acreditació dels requisits exigits en l'article 7 d'esta orde.  
m) Acreditació dels aspectes a tindre en compte per a l'avaluació de les sol·licituds d'acord amb l'article 14 de la present orde.  
La presentació de la sol·licitud per part dels beneficiaris comportarà l'autorització a l'òrgan gestor per a demanar els certificats a emetre per l'Agència Estatal de l'administració Tributària, la Direcció General de Tributs de la Generalitat Valenciana i per la Tresoreria General de la Seguretat Social.  
Si la documentació adjuntada fóra incompleta o no posseïra els requisits exigits en la present orde, es requerirà l'organisme sol·licitant perquè, en el termini de 10 dies, complete la documentació o esmene la falta, amb l'advertiment que, si no ho fa, s'arxivarà la sol·licitud sense més tràmit.  
2. La presentació de sol·licituds haurà d'efectuar-se entre l'1 de novembre i el 31 de desembre de l'any anterior a l'inici del programa de cultiu o explotació en comú.  
Article 11. Termini d'execució  
1. Les actuacions previstes en el projecte de millores hauran d'executar-se durant el període de cinc anys per al qual se sol·licita.  
2. Seran auxiliables les inversions i els gastos realitzats amb posterioritat a la resolució de la concessió de l'ajuda sol·licitada i, si és el cas, aquelles que es realitzen amb posterioritat a la data de formalització de la sol·licitud i sobre les quals hi haja, quan la seua naturalesa ho requerisca, certificat del tècnic instructor de les ajudes en què es faça constar la no-iniciació de les inversions abans de la data esmentada i se'n dicte una resolució aprovatòria.  
3. L'entitat sol·licitant haurà d'executar les inversions i els gastos subvencionables dins de l'exercici pressupostari en què es van programar, de manera que es finalitze i es justifiquen abans del dia 31 d'octubre de cada any. Quan, per motiu raonat, les inversions programades per a un determinat exercici no s'hagen finalitzat, l'entitat beneficiària podrà sol·licitar abans del 31 d'octubre d'eixe any una pròrroga per a la seua execució. La sol·licitud haurà de ser estimada abans del 31 de desembre per l'òrgan competent i podrà atorgar-se com a màxim fins al dia 31 d'octubre de l'any següent. La no-resolució expressa de la sol·licitud s'entendrà com a desestimatòria.  
Article 12. Modificacions a les inversions aprovades  
Qualsevol modificació a les actuacions previstes en un projecte d'inversions aprovat per la Conselleria haurà de ser comunicada a esta amb caràcter previ a la realització, i caldrà distingir-hi entre:  
a) Les que siguen de menor entitat perquè afecten únicament canvis en les unitats previstes en el projecte, sense que això supose un augment de la quantia de les inversions aprovades en este. En este cas, la competència per a autoritzar este canvi recaurà en el funcionari instructor de l'expedient.  
b) Les que suposen la introducció d'actuacions no previstes en el projecte o l'augment de la quantitat total de les inversions previstes en este. En este cas, es requerirà la presentació d'un projecte complementari o alternatiu per a la seua aprovació.  
Article 13. Tramitació de les sol·licituds  
Els expedients de les ajudes prevists en la present orde es tramitaran a través de la Sotssecretaria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, i seran competents en la seua instrucció els servicis territorials de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Article 14. Avaluació de les sol·licituds  
1. S'examinaran les sol·licituds i la documentació que s'hi demana, comprovant el compliment dels requisits exigits a la societat i revisant les característiques de les explotacions que la integren. En cas necessari, s'establirà l'orde de prioritat per a la seua aprovació aplicant els criteris següents:  
. Explotació en comú: 1 punt  
. Associació per al cultiu o explotació en comú,integrada en una entitat de comercialització: 2 punts  
. Nombre de socis: fins a 1 punt  
. Superfície en comú: fins a 1 punt  
. Proximitat de les parcel·les: fins a 1,5 punts  
. Valoració del pla de millora: fins a 2 punts  
. Pla d'assegurances dels cultius afectes: fins a 0,5 punts  
. Nombre de socis minusvàlids: fins a 0,5 punts  
. Nombre de sòcies: fins a 0,5 punts  
2. A l'efecte de l'aplicació d'estos criteris es constituirà l'òrgan col·legiat següent, que proposarà la concessió d'ajudes a l'òrgan concedent:  
. President: sotssecretari d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
. President suplent: cap de l'Àrea de l'Oficina Estratègica Agrària.  
. Secretari: cap del Servici de Millora d'Estructures Agràries.  
. Secretari suplent: cap de la Secció d'Ajudes a les Rendes.  
. Vocals: un representant per cada una de les direccions territorials.  
Article 15. Resolució de les sol·licituds  
S'establix un termini de tres mesos per a resoldre i notificar les sol·licituds, comptadors a partir de la data límit de presentació d'estes. Les sol·licituds, sobre les quals, transcorregut este termini, no s'haja emés la resolució corresponent, s'entendran denegades.  
En cas que el conjunt de sol·licituds de subvenció represente una quantitat superior a l'import global màxim assignat a la línia pressupostària que finança les ajudes regulades per la present orde, sobre la base d'allò que s'establix en l'article 28 del text refós de la Llei d'Hisenda Pública, de 26 de juny de 1991, es dictarà una resolució desestimatòria per eixe motiu, sense que això concedisca prioritat ni cap dret a les sol·licituds que puga presentar en anys posteriors l'interessat.  
Per a este supòsit, i en aplicació de les disposicions, s'aplicarà l'orde de prioritat de les sol·licituds, establit en funció de la puntuació obtinguda, segons el barem que figura en l'article 14 de la present orde.  
Article 16. Acreditacions  
1. La viabilitat econòmica s'acreditarà per mitjà d'un estudi realitzat per una empresa de consultoria especialitzada o per mitjà d'un informe econòmic prospectiu realitzat per un tècnic competent. Esta valoració haurà de fer-se considerant les necessitats concretes del mercat en eixe moment i, en particular, de la Comunitat Valenciana.  
2. La titularitat de les parcel·les objecte de cultiu o explotació en comú s'acreditaran per mitjà de la informació cadastral que a tal efecte puga disposar l'òrgan instructor dels expedients, o certificat de la Gerència Territorial de Cadastre o nota simple de registre, en ambdós casos expedits en el mateix exercici de la sol·licitud. Tot això a nom del titular o cònjuge quan el règim econòmic de la societat matrimonial siga de guanys.  
L'arrendament s'acreditarà per mitjà de contracte escrit i liquidat de l'impost de transmissió patrimonial corresponent.  
3. L'antiguitat de tres anys com a titular d'una explotació agrària, per mitjà de la pròpia acreditació de la titularitat per a eixe període de temps.  
4. L'edat de cada titular s'acreditarà per mitjà de fotocòpia del document nacional d'identitat.  
5. L'afiliació a la Seguretat Social s'acreditarà per mitjà de certificat de vida laboral.  
6. El nivell de formació professional en matèria agrària dels titulars, responsables d'explotacions, agents de cultiu o tècnics s'acreditarà per mitjà de:  
a) Experiència professional en l'activitat agrària per un mínim de tres anys, per mitjà de l'acreditació de la titularitat per a eixe període de temps.  
b) En cas de no posseir els tres anys d'experiència professional, serà vàlida l'acreditació de 30 hores lectives en cursos de formació professional agrària per cada any de carència.  
c) Diplomes o certificats de cursos en matèria agrària, impartits per institucions públiques o privades, en què s'acredite el temari impartit, hores lectives i dates de realització.  
d) Títol de capatàs agrícola o de formació professional agrària.  
e) Títol acadèmic d'enginyer agrònom o enginyer tècnic agrícola.  
Article 17. Justificació de les inversions  
1. La societat beneficiària de les ajudes haurà de presentar anualment una memòria en què figuren les activitats dutes a terme per cada un dels agents, les labors realitzades en comú, els mitjans utilitzats, els resultats econòmics, les millores qualitatives i els efectes mediambientals que hagen pogut derivar-se del cultiu o l'explotació en comú. Les dades reflectides en la memòria hauran de poder ser verificades per l'òrgan gestor o qualsevol altre de l'administració, a través de la comptabilitat de la societat i de la documentació que custodie.  
2. Per regla general, els gastos i les inversions realitzades pel beneficiari s'hauran de justificar per mitjà de factures originals pagades. En els casos en què això no siga possible, els pagaments seran justificats per documents comptables de valor probatori equivalent. En este segon cas es considerarà document comptable de valor probatori equivalent el que puga acreditar-se per mitjà d'intermediació bancària o el que puga figurar inequívocament en comptabilitat subjecta al registre mercantil o societari corresponent.  
3. En el supòsit d'adquisició de béns immobles, s'haurà d'aportar a més certificat de taxador independent degudament acreditat i inscrit en el registre oficial corresponent.  
4. Les inversions incloses en els programes de millora per al cultiu en comú corresponents a diverses explotacions individuals podran ser realitzades conjuntament. En este cas hauran de justificar-se de la manera següent:  
a) Les inversions realitzades en les explotacions dels socis que s'han realitzat conjuntament, per mitjà de factura del proveïdor a la societat per la totalitat del gasto, a la qual s'haurà d'adjuntar la factura de la societat al titular de cada explotació per l'import de les inversions subvencionades en cada una d'estes.  
b) Les inversions comunes a totes les explotacions, per mitjà de factura del proveïdor a la societat per l'import de les dites inversions, a la qual s'haurà d'adjuntar l'acreditació del pagament a la societat per part de cada un dels titulars d'explotació afectats per la inversió en comú de la part proporcional que li corresponga en el repartiment de les inversions.  
Els béns mobles o immobles adquirits i subvencionats amb esta última modalitat descrita hauran de quedar afectats a l'ús exclusiu dels socis que realitzen el cultiu en comú, circumstància esta que haurà de fer-se constar en el document que, per la naturalesa del bé, haja d'escripturar-se.  
5. Els gastos subvencionables corresponents als agents per a la gestió administrativa, del personal i dels mitjans de producció, es justificarà per mitjà de fotocòpia de les nòmines mensuals i dels ingressos a la Seguretat Social de la quota empresarial pel treball d'aquells. De la mateixa manera, es justificaran els gastos corresponents als agents per a gestió tècnica, quan el tècnic posseïsca contracte laboral a temps complet amb la societat. En cas que hagen prestat servicis a temps parcial, es justificarà per mitjà de factura, emesa pel tècnic o agent, amb especificació dels servicis prestats, a la qual s'adjuntarà justificació del pagament efectiu per part de la societat.  
6. La mà d'obra assalariada es justificarà per mitjà de fotocòpia dels TC-2 i les nòmines corresponents.  
També podrà justificar-se la mà d'obra procedent d'una empresa de servicis quan existisca justificació dels gastos generats per esta, amb especificació del temps ocupat en l'explotació o parcel·les en què ha estat ocupat.  
7. En el cas del cultiu en comú, i sempre que en el projecte estiga prevista la realització de determinades actuacions per part del titular de l'explotació, es podrà justificar fins a un màxim d'11.000 € per UTA com a gastos en mà d'obra pròpia o familiar.  
8. Quan l'import del gasto subvencionat supere la quantia de 30.000 euros en el supòsit de cost per execució d'obra, o de 12.000 euros en el supòsit de subministrament de béns d'equip o prestació de servicis per consultoria o assistència tècnica, el beneficiari de les ajudes haurà d'ajustar-se en la contractació del gasto a allò que s'ha estipulat en l'article 31 de la Llei General de Subvencions, de 17 de novembre de 2003.  
9. En el supòsit d'adquisició, construcció, rehabilitació i millora de béns inventariables, el beneficiari destinarà els béns al fi concret per al qual es va concedir la subvenció durant un període de 10 anys.  
10. En la construcció i millora de béns immobles, caldrà acreditar que es compta amb totes les llicències exigibles.  
Article 18. Certificacions  
1. Conclosa la inversió o l'acció objecte d'ajuda, tot beneficiari, o el seu representant, està obligat a comunicar-ho per escrit a l'òrgan instructor de l'expedient, amb anterioritat a la conclusió del termini concedit per a la seua realització.  
2. La certificació dels gastos corresponents als agents de gestió subvencionables es realitzarà sobre els produïts des del primer dia d'octubre fins a l'últim de setembre de l'any següent, amb la presentació prèvia de la memòria anual a què es fa referència en l'article 8.  
3. Per a procedir al pagament de les ajudes serà necessària la certificació, pel tècnic designat per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, de la realització de les inversions o gastos per als quals s'haja concedit l'ajuda, i del compliment dels compromisos i les obligacions adquirides. En este certificat s'expressaran les inversions o accions realitzades i la quantia de l'ajuda que li corresponga, i caldrà deduir-ne, si és el cas, la part proporcional a la inversió o gasto no realitzat, o no justificat, sense perjudici que, per incompliment de l'objecte de l'ajuda concedida, puga emetre un informe pertinent per a la revocació de les ajudes aprovades.   
Quan l'objecte de la inversió auxiliable permeta efectuar una certificació parcial d'unitats previstes en el projecte, seran admissibles, com a màxim, dues certificacions parcials dins de cada exercici.  
4. El compliment de les normes i les actuacions programades en matèria de medi ambient se certificarà per mitjà d'informe del tècnic designat per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, el qual, prèviament, haurà de:  
a) Comprovar i validar les anotacions realitzades pel tècnic responsable en el quadern d'explotació, segons les especificacions de l'annex 10.  
b) Inspeccionar les parcel·les de producció.  
c) Efectuar la presa de mostres i realitzar les anàlisis que considere oportunes, tant de residus de fitosanitaris com de nitrats o qualsevol altre producte que puga estar present en sòls, aigües o òrgans vegetals.  
Article 19. Reintegrament d'ajudes  
Quan per incompliment dels requisits establits per la present norma es dicte una resolució de revocació i reintegrament de les subvencions, serà reintegrable el principal de la quantia pagada més els interessos legals que els corresponga des de la data de transferència del pagament fins a la resolució revocatòria.  
Article 20. Ajudes no reintegrables  
1. No procedirà el reintegrament de les ajudes percebudes quan l'incompliment d'algun dels requisits exigits al beneficiari siga a causa d'alguna de les causes següents:  
a) Mort del beneficiari, en el cas de persones físiques.  
b) Abandó de la condició de titular de l'explotació motivat per algunes de les causes següents, que hauran de ser estimades per l'òrgan competent:  
1r. Expropiació total o d'una part de l'explotació, si l'expropiació no era previsible el dia en què es van subscriure els compromisos.  
2n. Catàstrofes naturals o accidents que afecten greument l'explotació.  
2. En cas que el beneficiari transmeta la totalitat o part de l'explotació a una altra persona, esta podrà subrogar-se en els seus compromisos durant el període pendent de compliment, sempre que el nou titular posseïsca els requisits per a ser beneficiari de les ajudes. En este cas, no procedirà el reintegrament de les ajudes percebudes.  
En qualsevol cas, la transmissió harà de ser obligatòriament comunicada a l'administració, la qual haurà de donar resposta als efectes que se'n puguen produir.  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
Primera  
Les subvencions a les inversions en explotacions que s'estipulen en el punt 2 i 3.2 de l'article 8 de la present orde i les previstes en el capítol II de l'Orde de 29 de maig de 2002, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, es concediran a càrrec del capítol 7 del programa 714.20, línia T4721, dels pressuposts de la Generalitat Valenciana, amb un import de 42.212.014 € per al període 2006-2010, amb la distribució d'anualitats següent:  
Exercici Límit màxim de les subvencions  
2006 21.215.621 €  
2007 32.206.416 €  
2008 84.069.636 €  
2009 66.530.061 €  
2010 8.000.000 €  
Les subvencions establides en el capítol III de l'Orde de 29 de maig de 2002, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, i les subvencions als gastos per a l'assistència a la gestió de les explotacions i per l'aplicació de tècniques de cultiu respectuoses amb el medi ambient, estipulades en els punts 1 i 3.1 de l'article 8 d'esta orde, es concediran a càrrec del capítol 4 del programa 714.20, línia T4719, dels pressuposts de la Generalitat Valenciana, amb un import de 294.800 € en l'exercici 2006. Estes quantitats es podran incrementar atenent el nombre de sol·licituds presentades, sempre que les disponibilitats pressupostàries ho permeten.  
Les quanties totals màximes de les ajudes, per estos conceptes, es faran públiques anualment, d'acord amb els pressuposts de la Generalitat Valenciana corresponents a cada exercici, mitjançant una orde de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
L'autorització del gasto de caràcter plurianual se subordinarà als crèdits que per a cada exercici es consignen a este efecte en els pressuposts de la Generalitat Valenciana.  
Segona  
Les sol·licituds d'ajudes per a l'exercici 2006 hauran de presentar-se abans del 31 de març d'enguany.  
Tercera  
Les sol·licituds presentades per a la convocatòria de 2006, a l'empara de l'Orde de 29 de maig de 2002, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, podran acollir-se a la present convocatòria quan el seu objectiu coincidisca amb allò que s'establix en l'article 1 d'esta disposició fent manifestació expressa en este sentit.  
Les explotacions de cultiu o explotació en comú de cítrics o altres espècies llenyoses amb expedients d'ajuda aprovats podran, així mateix, acollir-se a la nova normativa o continuar regint-se segons l'Orde de 29 de maig de 2002, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
En els dos casos, l'opció d'acollida a la nova normativa haurà d'exercir-se en el termini d'un mes a partir de la publicació de la present disposició, transcorregut el qual s'entendrà que continuarà acollida al règim de la norma anterior.  
Quarta  
L'Orde de 29 de maig de 2002, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, mantindrà la seua vigència per a les sol·licituds presentades per a la convocatòria de 2006, l'objecte de les quals no siga coincident amb l'establit en l'article 1 de la present disposició.  
Així mateix, mantindrà la seua vigència per als expedients de subvenció de cultiu o explotació en comú aprovats amb anterioritat a la publicació d'esta orde, l'objecte dels quals no siga coincident amb l'establit en l'article 1 de la present disposició.  
Cinquena  
En la resolució de les sol·licituds d'ajuda s'atendran en primer lloc les presentades amb anterioritat a la publicació de la present disposició.  
Sisena  
En les convocatòries d'ajudes que, durant el període 2006-2010, efectue la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació es donarà prioritat a les sol·licituds presentades per les entitats entre l'objecte social de les quals estiga el cultiu o l'explotació en comú, sempre que l'objecte de les ajudes les afecte. Cada convocatòria concretarà el nivell de prioritat que es concedisca. Les entitats beneficiàries d'esta prioritat hauran d'estar inscrites en el registre d'agrupacions per al cultiu o explotació en comú, creat en esta orde.  
Setena  
En les convocatòries d'ajudes per a la utilització racional de l'ús de l'aigua de reg tindran prioritat en la baremació de les sol·licituds que es presenten les efectuades per entitats de reg al territori de les quals s'haja implantat, en tot o part, el cultiu i/o l'explotació en comú de les terres regades per esta entitat.  
També es donarà prioritat als plans d'obres d'interés general que afecten entitats de cultiu o explotació en comú.  
Huitena  
El personal tècnic i de gestió econòmica o administrativa que preste servicis en les agrupacions per al cultiu o l'explotació en comú tindrà prioritat en tots els cursos de formació contínua, organitzats per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, que puguen tindre interés per a estes.  
Així mateix, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació organitzarà anualment un curs de 45 hores lectives, dirigit específicament al personal tècnic que exercisca funcions en estes agrupacions. L'assistència a tal curs serà obligatòria per a aquells tècnics amb contractes que reben subvencions a través de la present orde. En determinats casos, es convalidarà l'assistència a cursos organitzats per entitats agràries, sempre que la programació i el professorat haja sigut homologat per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació per a esta finalitat.  
Novena  
Es delega en el sotssecretari d'Agricultura, Pesca i Alimentació l'exercici de la competència per a resoldre les sol·licituds presentades a l'empara d'esta orde, liquidar les obligacions i proposar-ne el pagament.  
DISPOSICIONS FINALS  
Primera  
Es faculta el sotssecretari d'Agricultura, Pesca i Alimentació perquè dicte les disposicions necessàries per a l'aplicació de la present orde.  
Segona  
Esta orde entrarà en vigor el mateix dia de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 1 de febrer de 2006  
El conseller d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
JUAN G. COTINO FERRER  
ANNEX 2  
ORIENTACIONS PRODUCTIVES UTA/Ha  
CITRICULTURA  
Cítrics 0,3  
FRUCTICULTURA   
Fruiter pinyol regadiu 0,25  
Fruiter llavor regadiu 0,25  
Caqui regadiu 0,3  
Cirerer regadiu 0,4  
Nispro regadiu 0,6  
Magraner regadiu 0,35  
Figuera regadiu 0,35  
Espècies diverses regadiu 0,3  
Cirerer secà 0,20  
Fruiter pinyol secà 0,1  
Fruiter llavor secà 0,1  
Espècies diverses secà 0,1  
Viver de fruiters 1,5  
VITICULTURA   
Raïm de taula embossat regadiu 0,33  
Raïm de taula secà 0,2  
Vinya vi 0,12  
Vinya vi recolzada 0,16  
Viver barbats vinya 0,5  
Viver estaques vinya 0,3  
OLIVICULTURA   
Oliverar regadiu 0,12  
Oliverar secà 0,10  
ANNEX 3  
PROGRAMA DE MILLORES DE LES ENTITATS AGRÀRIES PER AL CULTIU EN COMÚ  
El programa haurà d'aportar:  
1r. Memòria que incloga:  
a) Justificació de la necessitat del cultiu en comú: anàlisi de la problemàtica i solucions proposades.  
b) Exposició de les labors culturals que es realitzaran conjuntament i les actuacions que es proposen per a això.  
c) Estimació de la reducció de costos de cultiu (mà d'obra, mitjans i factors de producció).  
d) Possible millora quantitativa i qualitativa en la producció.  
e) Mesures de protecció del medi ambient.  
f) Estudi de viabilitat econòmica del Programa de Cultiu en Comú.  
2n. Composició societària, territorial i productiva de l'entitat que ha d'incloure:  
a) Relació de la totalitat dels socis, amb la seua identificació nominal i fiscal, així com la indicació de parceloles, polígons, municipis, superfícies, règim de tinença de la terra, espècies cultivades i tipus de cultiu de què són titulars cada un d'ells o el seu cònjuge.  
b) Pla cadastral en què s'identifiquen totes les superfícies relacionades amb el punt anterior.  
3r. Identificació i valoració de les inversions previstes que ha d'incloure:  
a) Relació dels socis que sololiciten ajudes per al cultiu en comú en la convocatòria per a la qual es presenta el programa, especificant per a cada un d'ells el tipus d'inversió a realitzar en les seues respectives parceloles i l'import de cada una de les inversions especificades amb indicació de les unitats i preu unitari que l'originen.  
b) Pressupost, amb indicació d'unitats i preu unitari, de les inversions comunes a totes les explotacions per al cultiu en comú, així com el percentatge de participació de cada un dels socis en les esmentades inversions comunes. En el cas que per a l'execució de les inversions s'utilitze mà d'obra pròpia dels socis o de la societat que durà a terme el cultiu en comú, quantificació, valoració i identificació d'esta.  
c) Justificació de la necessitat estes inversions des del punt de vista del cultiu en comú.  
4t. Previsió de contractació de personal, s'ha d'indicar:  
a) Tècnics, a temps parcial o complet, per a dirigir l'explotació.  
b) Agents per a la gestió del personal i els mitjans de producció.  
c) Justificació de la necessitat de disposar d'este personal, des del punt de vista del cultiu en comú.  
ANNEX 4  
PROGRAMA DE MILLORES DE LES ENTITATS AGRÀRIES PER A L'EXPLOTACIÓ EN COMÚ  
El programa d'haurà d'aportar:  
1r. Memòria, que incloga:  
a) Justificació de la necessitat de l'explotació en comú: anàlisi de la problemàtica i solucions proposades.  
b) Estimació de la reducció de costos de cultiu (mà d'obra, mitjans i factors de producció).  
c) Possible millora quantitativa i qualitativa en la producció.  
d Mesures de protecció del medi ambient.  
e) Estudi de viabilitat econòmica de l'explotació en comú.  
2n. Composició societària, territorial i productiva de l'entitat, que ha d'incloure:  
a) Relació de la totalitat dels socis, amb la seua identificació nominal i fiscal i indicació de parceloles, polígons, municipis, superfícies, règim de tinença de la terra, espècies cultivades i tipus de cultiu aportats a la societat, així com el percentatge de participació de cada un d'estos en la mateixa.  
b) Pla en el qual s'identifiquen totes les superfícies relacionades en el punt anterior.  
3r. Identificació i valoració de les inversions previstes, que ha d'incloure:  
a) Pressupost detallat per unitats i preu unitari de les inversions per a les quals se sololicita subvenció. S'ha d'especificar, expressament, la utilització de la mà d'obra pròpia de la societat, si escau.  
b) Justificació de la necessitat d'estes inversions des del punt de vista de l'explotació en comú.  
4t. Previsió de contractació de personal, ha d'indicar:  
a) Tècnics, a temps parcial o complet, per a dirigir l'explotació.  
b) Agents per a la gestió del personal i els mitjans de producció.  
c) Justificació de la necessitat de disposar d'este personal, des del punt de vista de l'explotació en comú.  
ANNEX 5  
NORMES MÍNIMES MEDIAMBIENTALS  
Les entitats associatives que s'acullen a les ajudes establides per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació per al cultiu o explotació en comú, hauran de mantindre les següents normes mínimes per a protegir el medi ambient:  
a) Es prohibix el conreu del sòl en la direcció del pendent.  
b) La fertilització mineral de les plantacions s'adequarà a les recomanacions emeses pels servicis tècnics de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
c) Es prohibix la crema de les restes de poda en condicions incontrolades i quan existisca risc de propagació del foc. Es recomana incorporar al sòl les restes de poda mitjançant trossejament i trituració in situ.  
d) Els embolcalls, els envasos i els recipients de productes d'ús agrícola no s'hauran d'abandonar en la parcelola ni en els seus voltants, sinó que es recolliran i eliminaran a través de les vies establides per a l'abocament de residus.  
e) Es prohibix l'abocament de productes agroquímics sobrants i dels líquids procedents de la neteja de la maquinària emprada en els tractaments, a les aigües de canals, séquies, rius, pous, etc.  
f) En la utilització de plaguicides d'ús fitosanitari i herbicides, se seguiran les indicacions del fabricant que s'especifiquen en les respectives etiquetes.   
ANNEX 10  
NORMES PER A LA REPLANTACIÓ DE LES PARCELoLES  
S'eliminaran les restes vegetals procedents d'anteriors cultius.  
No està permesa la desinfecció química del terreny.  
En els sòls poc profunds o amb tendència a l'entollament, la plantació s'efectuarà sobre cavallons, altiplans correguts o llomes, amb la finalitat d'evitar problemes fitosanitaris en el sistema radicular.  
La profunditat mínima del sòl utilitzable per les arrels haurà de ser de 40 cm.  
Es farà un desfonament del terreny quan apareguen capes compactades a escassa profunditat.  
Es considerarà convenient remoure el sòl i deixar-lo airejar durant uns mesos abans d'efectuar la nova plantació.  
Es recomana efectuar una aportació de matèria orgànica a base de fem.  
El material vegetal utilitzat en les noves plantacions procedirà de vivers autoritzats: haurà d'estar certificat i, si escau, proveït de passaport fitosanitari.  
El patró emprat s'haurà d'adaptar a les condicions edàfiques de les parceloles i ser resistent a les fisiopaties predominants en estes (clorosi fèrrica, salinitat, asfíxia radicular, etc.).  
Les varietats s'hauran de triar per la seua adaptació a les condicions microclimàtiques de la parcelola, de manera que es minimitzen els possibles danys per accidents meteorològics (fred, vent, pluja, etc.). En àrees amb risc freqüent de gelades s'utilitzaran varietats que, per la seua època de floració o recololecció, estiguen menys exposades a patir danys en el fruit.  
El marc de plantació, haurà de deixar un espai lliure d'1,20 m com a mínim, entre les files d'arbres, amb la finalitat de facilitar les labors i afavorir la iloluminació.  
Dins de les files, els arbres poden arribar a tocar-se, sense que es produïsca un entrecreuament acusat de les branques.  
En parceloles no abancalades, la disposició de les files dels arbres serà aquella que minimitze l'erosió del terreny seguint, en la mesura que es puga, les corbes de nivell.  
Les parcel·les hauran de tindre un drenatge adequat o disposar de la possibilitat d'evacuació superficial de les aigües per a evitar l'entollament prolongat després que es produïsquen fortes precipitacions.  
ANNEX 11  
NORMES PER A L'APLICACIÓ DE TÈCNIQUES DE CULTIU RESPECTUOSES AMB EL MEDI AMBIENT  
1. REC  
S'haurà d'utilitzar un sistema per a calcular la dotació de reg, basat en la determinació de l'evapotranspiració del cultiu i la precipitació efectiva, amb la finalitat d'economitzar l'aigua de reg mitjançant un ús eficient d'esta.  
Per a determinar la dotació de reg es recomana utilitzar el mètode FAO amb dades d'evapotranspiració de referència (ET0) i precipitació subministrades pel Sistema d'Informació Agroclimàtica per al Regadiu (SIAR) a la Comunitat Valenciana (www.ivia.és/estació).   
El càlcul és convenient que es realitze per a períodes setmanals i segons el procediment següent:  
Dr = etc - Pef  
ETc = Crl x ET0 x Kc  
I és:  
Dr: la dosi de reg en mm (l/m2).  
ETc: l'evapotranspiració del cultiu en mm (l/m2), que expressa la necessitat d'aigua per unitat de superfície cultivada en el període considerat.  
Pef: la precipitació efectiva en mm (l/m2). En plantacions adultes es considerarà, com a màxim, un valor equivalent al 80% de la pluja.  
Crl : coeficient corrector per a reg localitzat (provisionalment 0,8).  
ET0: l'evapotranspiració de referència en el període considerat, en mm (l/m2).  
Kc: el coeficient de cultiu.   
Si l'estació agroclimàtica més pròxima no representa adequadament les característiques climàtiques de la zona de cultiu, serà convenient que la societat instalole una que, almenys, registre cada 30 minuts les mitjanes de temperatura i humitat relativa de l'aire, la radiació solar, la velocitat del vent i les precipitacions.  
Pef = Pu x Fpef   
i és  
Pu: precipitació utilitzable, en mm (l/m2).  
Fpef : factor de precipitació efectiva.   
Fpef = 1,25 PAs / 100 (max 0,8),  
I és PAs: el percentatge d'àrea ombrejada pel cultiu en qüestió.  
PAs = àrea ombrejada per la planta (m2) / marc de plantació (m2) x 100.  
Els valors mensuals del coeficient de cultiu (Kc) per a arbres adults arribaran, com a màxim, als valors següents  
En el cas d'arbres jóvens, el coeficient de cultiu s'afectarà per un coeficient corrector, a causa de la grandària, de manera que   
Kc jov = Kc x CC   
i és   
Cc: coeficient corrector per grandària.  
Cc = 0,0267 PAs - 0,0002 PAs2  
Per automatitzar estos càlculs, es recomana l'ús de l'aplicació informàtica gratuïta del Programa d'Assessorament per a Reg Localitzat, del Servici de Tecnologia del Reg de la Generalitat Valenciana (www.ivia.és/estació, descarrega PARloc).  
Els sensors d'humitat del sòl permeten un control més precís de la quantitat d'aigua que s'incorpora al conjunt sòl-planta en cada moment, de manera que s'eviten pèrdues en profunditat o, al contrari, un dèficit hídric de la planta que afecte la producció. Com l'eficàcia de les tècniques basades en paràmetres climatològics pot ser millorada aprofitant la informació subministrada per sensors del contingut d'humitat del sòl, es recomana la utilització d'este tipus de sensors i que, mitjançant un adequat sistema de transmissió de les dades, s'aconseguisca telemonitoritzar la humitat del sòl, la qual cosa permetrà aconseguir una correcta gestió de l'aigua de reg.  
En cada punt de monitorització de la humitat convé que existisca, almenys, un sensor que registre els valors d'humitat del sòl en la zona de màxima humitat, un altre en la zona de màxima densitat radicular i un altre per davall de la zona d'activitat radicular amb la finalitat de detectar pèrdues per precolament.  
Es recomana instalolar dos grups de sondes per cada combinació existent de cultiu i tipus de sòl.  
En el reg gota a gota, el nombre d'emissors per arbre, el volum d'aigua aportat per cada un d'estos i la freqüència de reg s'haurà d'establir en funció de la textura del terreny, de manera que s'aconseguisca una superfície mullada a la profunditat radicular d'aproximadament el 50% de l'àrea ombrejada i s'eviten problemes de saturació d'humitat o de pèrdues d'aigua en profunditat.  
El coeficient d'uniformitat del sector de reg localitzat (eficiència d'aplicació) haurà de superar el valor del 85%.  
S'hauran de mantindre en bon estat de conservació els sistemes de distribució de l'aigua, per a evitar les pèrdues de recursos.  
En les instalolacions de reg localitzat es recomana la utilització de materials certificats pel programa de control i certificació desenrotllada en el conveni Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació - Universitat Politècnica de València.  
2. FERTILITZACIÓ  
El programa d'adobament s'efectuarà en funció de les característiques de la plantació (edat, varietat, patró, marc de plantació, producció, tipus de sòl, sistema de cultiu, etc.) i dels nivells d'elements nutritius continguts en el sòl i l'aigua de reg, tenint en compte l'estat nutricional de la planta, definit per l'anàlisi foliar. Per a això, serà obligatori efectuar, com a mínim, una anàlisi del sòl per parcelola homogènia, cada 5 anys, un altre de l'aigua de reg, cada 3 anys, i el de fulles, cada 2 anys. La presa de mostres per a estes anàlisis s'efectuarà seguint les prescripcions tècniques. Les anàlisis s'acompanyaran al llibre d'explotació.  
Es recomana seguir el programa informàtic FERTICFH per al càlcul de la dosificació de l'adobament.  
En la programació de l'adobament nitrogenat (dosi, tipus de fertilitzants, formes i èpoques d'aplicació), se seguiran les especificacions per a la prevenció de la contaminació de les aigües per nitrat, recollides en l'Orde de 3 de juny de 2003, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació (DOGV núm. 4531). Es tindrà especial consideració als aspectes següents:  
. La dosi de nitrogen mineral s'establirà per diferència entre les necessitats totals i la quantitat de N aportat per l'aigua de reg, que depén de la seua concentració en nitrat i del volum d'aigua aportat.   
. De forma semblant, es deurà també tindre en compte el N aportat per la matèria orgànica del sòl.  
Els elements nutritius han de ser subministrats, fonamentalment, a través del sòl. Les polvoritzacions foliars de macro i oligoelements s'hauran de limitar a la correcció d'estats de carència, sempre que les condicions edàfiques de la parcelola restringisquen l'eficàcia del seu tractament pel sòl.  
Se seguiran estrictament les normes exposades en els apartats corresponents al reg, pel que fa a no aplicar excessius volums d'aigua i procurar una màxima uniformitat en la distribució d'esta, per a evitar la lixiviació de nitrats o altres nutrients.  
Es prendran mesures per a evitar els entollaments prolongats del terreny, amb la finalitat de minimitzar les pèrdues de N per desnitrificació.  
3. PODA  
Els arbres s'han de podar, com a mínim, amb freqüència bianual, amb la finalitat de millorar la qualitat del fruit, evitar la producció anyívola, millorar l'aireig i iloluminació de l'arbre, facilitar la recololecció de la fruita, augmentar la penetració i eficàcia dels tractaments fitosanitaris i reduir el consum de plaguicides.  
En la poda s'eliminaran els xucladors i rebrots del tronc, les branques seques o debilitades, les que per la seua posició o orientació poden dificultar els tractaments i les que creixen verticalment en el centre de l'arbre per a obrir la part superior de la copa.  
Les restes de poda s'hauran d'incorporar al terreny mitjançant el trossejament i la trituació in situ, excepte en casos excepcionals justificats, en els quals es podran utilitzar una altra alternativa com la crema en condicions controlades, que haurà de ser aprovada pel tècnic designat per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació per a efectuar la certificació.  
4. Maneig del sòl, treball i control de males herbes  
Amb la finalitat d'evitar fenòmens d'erosió s'adoptaran mesures de conservació del sòl.  
Es prohibix la utilització d'apers que destruïsquen l'estructura del sòl i propicien la formació de solers de labor.  
Les males herbes es controlaran, sempre que es puga, amb mitjans mecànics, efectuant treballs superficials amb apers que causen una mínima alteració del terreny.  
Només s'utilitzaran herbicides en aquells casos en què la utilització de maquinària siga molt dificultosa.  
Es prohibix l'ús d'herbicides residuals en els sòls arenosos.  
En els altres sòls, els herbicides residuals només es podran aplicar una vegada a l'any.  
L'aplicació d'herbicides es durà a terme en el moment de màxima sensibilitat de les males herbes, la qual cosa permetrà l'aplicació de les matèries actives en les seues dosis mínimes.  
Des de mitjans de la tardor fins a finals d'hivern serà obligada la permanència de la coberta vegetal espontània.  
Els herbicides s'aplicaran preferentment de forma localitzada.  
El volum màxim de caldo recomanat per a aplicació d'herbicides és de 400 l/ha de sòl tractat. S'aconsella la rotació de matèries actives amb la finalitat d'evitar l'aparició de resistències.  
5. Control de plagues i malalties  
En el control de plagues i malalties s'anteposaran els mètodes biològics, biotècnics, culturals, físics i genètics als químics.  
El tractament químic haurà de respondre a una estimació poblacional de la plaga o malaltia que el justifique com a única alternativa per al control del problema fitosanitari present.  
Les matèries actives autoritzades són les exposades en la taula 1, que han sigut seleccionades basant-se en criteris de toxicitat, efecte sobre la fauna útil, persistència, impacte ambiental i eficàcia. Queda, per tant, estrictament prohibida la utilització de productes no especificats en esta taula.   
S'aconsellarà l'alternança de productes per a evitar problemes de resistències.  
Amb caràcter general es recomana la reducció, al mínim possible, de la concentració de matèria activa i volum de caldo utilitzat, així com disminuir l'àrea tractada; tot això, sense comprometre l'eficàcia del tractament.  
La maquinària utilitzada en l'aplicació de productes fitosanitaris s'haurà de trobar en un adequat estat de funcionament que permeta una alta eficàcia del tractament, disminuint els efectes contaminants que provoquen les pèrdues incontrolades, amb un sensible estalvi econòmic addicional.  
Només podran ser utilitzats els equips de tractament que reunisquen els requisits especificats per la CAPA-UPV i s'adeqüen a les normes EN (normes del Comité Europeu de Normalització) relatives a seguretat i protecció del medi ambient.  
La maquinària de polvorització en ús s'haurà de sotmetre a una revisió cada tres anys, dins del programa de control establit per la CAPA-UPV. Només en el cas que l'equip siga declarat apte, podrà seguir emprant-se per als tractaments de lluita integrada, per als efectes dels quals serà degudament identificat.  
Quan s'utilitzen polvoritzacions hidràuliques amb disparadors d'acció manual, estos hauran de ser regulables en cabal i angle de con d'eixida.  
Els volums màxims de caldo i volum d'aire que es recomana utilitzar en els tractaments efectuats amb polvoritzadores hidropneumàtiques són:  
Per a agents parasitaris de localització externa:  
. Volum d'aplicació 1.200 l/ha.  
. Cabal d'aire 30.000 m3/h.  
Per a agents parasitaris de localització interna:  
. Volum d'aplicació 2.500 l/ha.  
. Cabal d'aire 50.000 m3/h.  
La velocitat d'eixida de l'aire no haurà d'excedir els 30 m/s i la pressió de treball de 20 Kg/cm2.  
En els tractaments efectuats amb polvoritzadores hidràuliques amb disparadors accionats manualment, els volums màxims de caldo recomanats són:  
Per a agents parasitaris de localització externa: 2.500 l/ha amb un diàmetre màxim de broquet d'1,5 mm.  
Per a agents parasitaris de localització interna: 5.000 l/ha amb un diàmetre màxim de broquet de 2 mm.  
La pressió de treball no haurà d'excedir els 30 Kg/cm2.  
El responsable dels tractaments haurà d'estar en possessió del carnet de manipulador de plaguicides d'ús fitosanitari.  
No s'hauran d'efectuar tractaments quan la velocitat del vent supere els 25 Km/h.  
6. Protecció de l'entorn  
Es prendran les mesures oportunes per a protegir la flora i fauna de les àrees pròximes a la plantació. Les precaucions que s'adopten en este sentit, en funció de cada situació concreta hauran de figurar en el llibre de l'explotació.  
S'ha de deixar, almenys, un 5% de la superfície de l'explotació lliure de tractaments químics amb la finalitat de mantindre un reservori de fauna útil.  
7. Llibre d'explotació  
Les entitats per al cultiu o l'explotació en comú, s'hauran de proveir del llibre d'explotació, segons el model aprovat per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
En este llibre s'anotaran amb tota classe de detalls totes les labors i incidències del cultiu, en les dates en què s'han realitzat o produït. La seua posada al dia s'haurà d'efectuar almenys setmanalment.  
L'agricultor o el tècnic responsable de l'entitat en règim d'explotació o cultiu en comú, es responsabilitzarà amb la seua firma, de la veracitat de les operacions registrades en el llibre.  
Este llibre estarà sempre disponible per a la seua inspecció pels servicis oficials. A este efecte es podrà reclamar en qualsevol moment i sense avís previ.  
Al llibre d'explotació s'haurà d'adjuntar la documentació que acredite les pràctiques de cultiu (factures, etc.), així com els resultats de les anàlisis exigides. L'administració tindrà lliure accés a les parceloles per a efectuar les comprovacions oportunes.  
QUADRE 1  
Matèries actives autoritzades per a cítrics  
Plaga/malaltia Plaguicides  
Aranya bruna dels cítrics   
(Panonychus citri)  
Oli d'estiu, Clofentezín, Dicofol (4), Fenbutestan (4), Hexitiazox (2), Tebufenpirad (2)+(4)  
Àcar de les meravelles  
(Acerya sheldoni)  
Oli d'estiu, Abamectina (3)+(4)+(5), Bromopropilat\* (2)+(4)+(13)  
Aranya roja  
(Tetranychus urticae)  
Abamectina (3)+(4)+(5), Oli d'estiu, Clofentezín, Dicofol (4), Fenazaquín (2), Fenbutestan (4), Hexitiazox (2), Piridaben (2), Propargita (2), Tebufenpirad (2)+(4)  
Poll roig de Califòrnia  
(Aonidiella aurantii)  
Oli d'estiu, Buprofezín (4), Clorpirifòs (4)+(18), Piriproxifén (3)+(11)+(12).  
Poll blanc  
(Aspidiotus nerii)  
Oli d'estiu, Clorpirifòs (4)+(18), Metil-pirimifòs (3), Piriproxifén (3)+(11)+(12).  
Serpeta dels cítrics  
(Cornuaspis beckii)  
(Cornuaspis gloverii)  
Oli d'estiu, Clorpirifòs (4)+(18), Metil-pirimifòs (3), Piriproxifén (3)+(11)+(12).  
Poll gris  
(Parlatoria pergandei)  
Oli d'estiu, Buprofezín (4), Clorpirifòs (4)+(18), Metil-pirimifòs (3), Piriproxifén (3)+(11)+(12).  
Caparreta dels cítrics  
(Saissetia oleae)  
(Ceroplastes sinensis)  
Oli d'estiu, Piriproxifén (3)+(11)+(12).  
Cotonet del taronger  
(Planococcus citrii)  
Oli d'estiu, Clorpirifòs (4)+(18), Diazinon (15), Metil-clorpirifòs (4)+(17), Metil-pirimifòs (3).  
Pugons  
(Aphis spiraecola)  
(Aphis gossypii)  
(Myzus persicae)  
(Toxoptera aurantii)  
Benfuracarb (1)+(2)+(4)+(5), Carbosulfan (1)+(2)+(4)+(5), Pimetrozina, Pirimicarb (1)+(2).  
Mosca blanca dels cítrics  
(Alleurothrixus floccosus)  
Oli d'estiu, Buprofezín (4), Metil-pirimifòs (3)  
Minadora dels cítrics  
(Phyllocnistis citrella)  
Abamectina (3)+(4)+(5)+(6), Azadiractín (6)+(7), Imidacloprid (6)+(7)+(8).   
Tinya del llimoner  
(Prays citri)  
Bacillus thuringiensis var. kurstaki, Clorpirifòs (4)+(18), Metil-clorpirifòs (4)+(17).  
Cacoècia  
(Cacoecimorpha pronubana)  
Bacillus thuringiensis var. kurstaki  
Mosca de la fruita  
(Ceratitis capitata)  
Malation, Triclorfon (10).  
Formiga  
Diazinon (4)+(5)+(14)  
Caragols i bavoses  
Metiocarb (9), Metaldehid (9).  
Matèries actives autoritzades per a cítrics  
Plaga/malaltia i Plaguicides  
Aigualit dels cítrics  
(Phytophthora sp.)  
Compostos de coure inorgànic, Fosetil-AL, Metalaxil (16), Metalaxil-M, Propineb (4).  
Podridura del peu dels cítrics o gomosi  
(Phytophthora sp.)  
Compostos de coure inorgànic, Fosetil-AL, Metalaxil (16), Metalaxil-M.  
Antracnosi dels cítrics  
(Colletotrichum gloreosporioides)  
Compostos de coure inorgànic, Mancoceb (4), Propineb (4).  
Alternària  
(Alternaria alternata)  
Compostos de coure inorgànic, Mancoceb (4), Propineb (4).  
Negre o fumagina  
Compostos de coure inorgànic.  
Herbicides  
Amitrol, Diclobenil, Diquat, Diflufenican, Diuron, Fluazifop-P-Butil, Fluroxipir, Glifosat, Glufosinat d'amoni, MCPA àcid, Oxifluorfen, Paraquat, Pendimetalina, terbutilazina.  
SUBSTÀNCIES ACTIVES PER A TRACTAMENTS POSTRECOL·LECCIÓ:  
Imazalil  
Metil-tiofanat  
Miclobutanil  
Ortofenilfenol  
Procloraz  
Tiabendazole  
(1): Useu-lo només fins a la floració.  
(2): Useu-lo sense collita pendent o en fruita destinada al mercat interior.  
(3): Deixeu zones de refugi de 5% de superfície sense tractar en explotacions de més de 5 hectàrees.  
(4): No utilitzeu a menys de 20 metres de corrents d'aigua.  
(5): No utilitzeu en espais naturals protegits ni en les seues zones d'influència oficialment declarades.  
(6): Només en plançons i empelts.  
(7): Pintatge el tronc.  
(8): Reg gota a gota.  
(9): Aplicat com a esquer al sòl.  
(10): Polvorització esquer.  
(11): Només maig - juny.  
(12): No el tracteu si hi ha cotxinilla acanalada o cotonet.  
(13): Només tractament a la primavera.  
(14): Suspensió al tronc de l'arbre i/o al sòl.  
(15): Només tarongers.  
(16): Només tarongers, pomelos i aranges.  
(17): Només tarongers, mandariners i llimeres.  
(18): Màxim una aplicació foliar a l'any en tarongers i llimeres.  
\* Admés l'ús essencial per a llimera fins al 30 de juny de 2007.  
Matèries actives autoritzades per a la vinya  
Plaga/malaltia i Plaguicides  
Cucs del raïm (Lobesia botrana)  
Feromones de confusió sexual, Bacillus thuringiensis, tebufenocide, flufenoxuron, malation, fenitrotion, clorpirifòs, triclorfon  
Cotonet del taronger (Planoccocus citrii)  
Oli mineral, Oli d'estiu + fenitrotion, clorpirifòs, fenitrotion  
Mosquit verd (Empoasca vitis)  
Flufenoxuron, malation, clorpirifòs, fenitrotion, fosalone  
Trips de Califòrnia (Frankliniella occidentalis)  
Formetanat (1), metiocarb, malation, fenitrotion, acrinatrín (2)  
Cuc gris (Agrotis sp. i altres)  
Clorpirifòs, triclorfon  
Hàltica (Haltica ampelophaga)  
Fenitrotion,   
Castanyola (Vesperus xatarti)  
Clorpirifòs  
Mosca de la fruita (Ceratitis capitata)  
Malation, triclorfon  
Aranya groga (Tetranychus urticae)  
Hexitiazox, fenbutestan  
Aranya roja (Panonychus ulmi)  
Oli mineral, hexitiazox, fenbutestan, dicofol  
Brevipalp (Brevipalpus lewisi)  
Erinosi de la vinya (Eriophyes vitis)  
Sofre en empolvorament  
Acariosi de la vinya(Calepitrimerus vitis)  
Oli d'estiu + fenitrotion  
Míldiu de la vinya (Plasmopora viticola)  
Productes cúprics, azoxistrobín, fosetil-AL, benalaxil, metalaxil, metalaxil-M (mefenoxam), dimetomorf, cimoxanil, iprovalicarb, famoxadona, mancoceb, maneb, metiram, captan, folpet, tolilfluanida  
Oïdi (Uncinula necator)  
Sofre, azoxistrobín, kresoxim-metil, trifloxistrobín, dinocap, inhibidors de la biosíntesi de l'ergosterol autoritzats, quinoxifen, permanganat de potassi  
Podridura grisa (Botrytis cinerea)  
Iprodiona, vinclozolina, procimidona, carbendazima, metil-tiofanat, folpet, ciprodinil, fludioxonil, fenhexamida, mepanipirim  
Excoriosi de la vinya (Phomopsis viticola)  
Mancoceb, metiram  
Black-rot (Guignardia bidwelli)  
Mancoceb, metiram, miclobutanil  
Fongs de la fusta   
Flusilazol + carbendazima, tebuconazol + resines sintètiques, quinosol, cubiet  
(1): Només parral.  
(2): Amb autorització especial per a raïm de taula.  
Matèries actives autoritzades per a l'olivera  
Plaga/malaltia Plaguicides  
Tinya de l'olivera (Prays oleae)  
Bacillus thuringiensis, dimetoat, triclorfon, diazinon (plantons)  
Mosca de l'oliva (Bactrocera oleae)  
Dimetoat, triclorfon  
Cotxinilla de l'olivera (Saissetia oleae)  
Oli mineral, carbaril, fosmet  
Barreneta de l'olivera (Phloeotribus scarabeoides)  
Dimetoat  
Fistó de l'olivera (Otiorrhynchus cribricollis)  
Alfa-cipermetrín o lambda-cihalotrín aplicats només al sòl al voltant del tronc  
Barrinador de les branques de l'olivera (Euzophera pinguis)  
Oli + fenitrotion (pintatge de troncs i branques principals)  
Glifodes o eruga de les fulles de l'olivera  
Dimetoat, carbaril (només a la primavera)  
Cucs blancs  
Diazinon (al sòl en la zona de goteig)  
Acariosi  
Carbaril (només a la primavera)  
Cotxinilles (Parlatoria i serpeta)  
Oli mineral, metil-pirimifòs  
Ull de gall (Spilocaea oleagina)  
Compostos cúprics, compostos cúprics + difeconazol (només primaveres plujoses)  
Oliva sabonosa (Collecotrichum sp.)  
Compostos cúprics + ditiocarbamats  
Matèries actives autoritzades per a fruiters de pinyol  
I. PLAGUES  
Albercoquer, bresquillera, cirerer, prunera i nectarina  
Plaga/malaltia Plaguicides  
Àcars tetraníquids (Panonychus ulmi)  
Oli d'hivern (11), Oli d'estiu, Azadiractín, fenazaquín(1)(només bresquillera, albercoquer i nectarina), fenpiroximat(1) (no cirerer), hexitiazox, piridaben(1) (només albercoquer, bresquillera i nectarina), propargita, tebufenpirad(1) (només albercoquer, bresquillera i nectarina)   
Àcars eriòfids  
Oli d'hivern(11), Oli d'estiu, Azadiractín, sofre, fenazaquín(1), fenpiroximat(1) (no cirerer), piridaben(1) (només albercoquer, bresquillera i nectarina), polisulfur de calci(12), propargita, tebufenpirad(1) (només albercoquer, bresquillera i nectarina)  
Poll de San José (Quadraspidiotus perniciosus)  
Oli d'hivern(11), Oli d'estiu, oli d'estiu+diazinon(2), oli d'estiu + fenitrotion(2), buprofecín(2) (prunera, bresquillera i nectarina), diazinon (prunera i cirerer), clorpirifòs(3) (no albercoquer), fenitrotion, fenoxicarb, metil-azinfòs, metil-clorpirifòs(només bresquillera i nectarina), Piriproxifén(2) (no albercoquer), polisulfur de calci (12)  
Pugons   
(Myzus persicae, Aphis sp.)  
Oli d'estiu+fenitrotion, acetamiprid (bresquillera i nectarina), alfa- cipermetrín(2) (cirerer i bresquillera), Azadiractín, bifentrín(4) (cirerer i bresquillera), cipermetrín(2)(5) (cirerer i bresquillera), clorpirifòs(3), (no albercoquer), deltametrín(4) (només cirerer i bresquillera), dimetoat (només cirerer), imidacloprid (albercoquer, bresquillera i nectarina), lambda- cihalotrín(4) (cirerer i bresquillera), metamidofòs(6) (no cirerer), metil-clorpirifòs (bresquillera i nectarina), metomil(7), pimetrozina (bresquillera), pirimicarb, tau-fluvalinat(2) (cirerer i bresquillera), tiacloprid (albercoquer i bresquillera), tiametoxam ( bresquillera), zeta-cipermetrín(4)   
Corc vermell del tronc (Cossus cossus)  
Oli d'estiu + fenitrotion (8)  
Mosquit verd   
(Empoasca sp.)  
Azadiractín, imidacloprid(bresquillera), tau-fluvalinat (bresquillera)  
Cuc capgròs   
(Capnodis tenebrionis)  
Fenitrotion, metil-azinfòs  
Sèsia  
Oli d'estiu + fenitrotion (9)  
Castanyola  
Oli d'estiu + fenitrotion (10)  
(1): 1 tractament a l'any entre Fenazaquín, fenpiroximat, piridaben i tebufenpirad.  
(2): Només en prefloració.  
(3): Només formulacions WP i WG.  
(4): Màxim 1 tractament entre bifentrín, deltametrín, lambda-cihalotrín i zeta-cipermetrín.  
(5): Només formulació 10 EC.  
(6): Màxim 1 tractament i només fins a 10 dies després de la caiguda dels pètals.  
(7): Màxim 1 tractament i només a la primavera.  
(8): Tractament localitzat en el tronc i base les branques principals.  
(9): Tractament localitzat en els xancres.  
(10): Tractament localitzat en el tronc al gener.  
(11): No aplicar després d'iniciar-se l'activitat vegetativa.  
(12): Només en tractaments d'hivern.  
Matèries actives autoritzades per a fruiters de pinyol  
Albercoquer, bresquillera, cirerer, prunera i nectarina  
Plaga/malaltia i Plaguicides  
Anàrsia o eruga minadora (Anarsia lineatella)  
Oli d'estiu+diazinon(1), oli d'estiu+fenitrotion(1), alfa-cipermetrín(1), B. thuringiensis kurstaki, beta-ciflutrín(1), bifentrín(2), carbaril(2), ciflutrín(1), clorpirifòs(3) (no albercoquer), deltametrín(2), fenitrotion, fosalon, lambda-cihalotrín(2), metil-azinfòs, zeta-cipermetrín(2), feromones de confusió sexual  
Tinya oriental (Cydia molesta)  
B. thuringiensis kurstaki, bifentrín(2), carbaril(2), clorpirifòs(3) (no albercoquer), deltametrín(2), fenitrotion, diazinon (prunera), fosalon, metil-azinfòs, tiacloprid (albercoquer i bresquillera), zeta-cipermetrín(2), feromones de confusió sexual  
Mosca de la fruita (Ceratitis capitata)  
Azadiractín, fosmet, lambda-cihalotrín(2), malation, metil-clorpirifòs (bresquillera i nectarina), triclorfon  
 (1): Només en prefloració.  
(2): Màxim 1 tractament entre bifentrín, carbaril, deltametrín, lambda-cihalotrín i zeta-cipermetrín.  
(3): Només formulacions WP i WG.  
Albercoquer, cirerer i prunera  
Plaga/malaltia i Plaguicides  
Erugues defoliadores   
Azadiractín, B. thuringiensis kurstaki, bifentrín(1), clorpirifòs(2) (no albercoquer), deltametrín(1), diazinon (no albercoquer), fenitrotion, metil-azinfòs, triclorfon, zeta-cipermetrín(1)  
(1): Màxim 1 tractament entre bifentrín, deltametrín i zeta-cipermetrín.  
(2): Només formulacions WP i WG.  
Matèries actives autoritzades per a fruiters de pinyol  
Bresquillera, nectarina i prunera  
Plaga/malaltia i Plaguicides  
Trips   
(Frankliniella occidentalis, Trips sp.)  
Acrinatrín, fenitrotion, malation, metil-clorpirifòs (bresquillera i nectarina), tau-fluvalinat  
Albercoquer i prunera  
Plaga/malaltia i Plaguicides  
Carpocapsa/ corc (Cydia funebrana)  
B. thuringiensis kurstaki, bifentrín(1), Clorpirifòs(2) (prunera), deltametrín(1), diazinon (prunera), fenitrotion, fosalon, fosmet, lambda-cihalotrín(1), metil-azinfòs, zeta-cipermetrín(1)  
(1): Màxim 1 tractament entre bifentrín, deltametrín, lambda-cihalotrín i zeta-cipermetrín.  
(2): Només formulacions WP i WG.  
Prunera  
Plaga/malaltia i Plaguicides  
Hoplocampa  
Fosalon  
Cirerer  
Plaga/malaltia i Plaguicides  
Mosca de les cireres (Rhagoletis cerasi)  
Dimetoat, malation, triclorfon  
Minador  
Azadiractina, fosmet, metomil (1)  
 (1): Màxim 1 tractament i només a la primavera.  
Matèries actives autoritzades per a fruiters de pinyol  
II. Malalties  
Albercoquer, cirerer, prunera, bresquillera i nectarina  
Plaga/malaltia i Plaguicides  
Corineum (Coryneum sp.)  
Bitertanol, captà, dodina, folpet, productes cúprics, mancoceb, maneb, metiram, tiram  
Moniliosi (Monilia sp.)  
Captà, carbendazima, ciproconazol, clortalonil (albercoquer, bresquillera i nectarina), folpet, iprodiona, mancoceb, maneb, metil-tiofanat (no cirerer), metiram, procimidona, propineb, tebuconazol, tiram.  
Albercoquer, cirerer, prunera, bresquillera i nectarina  
Plaga/malaltia Plaguicides  
Rovell  
Ciproconazol, mancoceb, maneb, metiram, propineb  
Albercoquer, bresquillera i nectarina  
Plaga/malaltia Plaguicides  
Oïdi (Sphaerotheca pannosa, Podosphaera tridactyla)  
Sofre, bitertanol, bupirimat, ciproconazol, diniconazol, dinocap, dinocap+fenbuconazol, fenarimol, flusilazol, miclobutanil, penconazol, polisulfur de calci(1), tebuconazol, tetraconazol (bresquillera i nectarina), trifloxistrobín (bresquillera i nectarina) triflumizol  
(1): Només en tractaments d'hivern.  
Matèries actives autoritzades per a fruiters de pinyol  
Bresquillera i nectarina  
Plaga/malaltia Plaguicides  
Arrufat   
(Taephrina deformans)  
Captà, dodina, folpet, productes cúprics metiram, tiram  
Xancre de Fusicoccum  
Captà, carbendazima, clortalonil, folpet, metil-tiofanat, productes cúprics, tiram, ziram  
Cirerer  
Plaga/malaltia Plaguicides  
Gnomonia  
Hexaconazol, dodina  
Matèries actives autoritzades per a fruiters de llavor  
I. PLAGUES  
Pomera i perera  
Plaga/malaltia Plaguicides  
Àcars tetraníquids   
(Panonychus ulmi)  
Abamectina, Oli d'hivern(11), Oli d'estiu, Azadiractín, cihexaestan, Clofentezín, fenazaquín(1), fenbutestan, fenpiroximat(1), flufenoxuron, hexitiazox, piridaben(1), propargita (pomera), tebufenpirad(1)  
Àcars eriòfids  
Oli d'hivern(11), abamectina, oli d'estiu, azadiractín, sofre, polisulfur de calci(12), tebufenpirad  
Carpocapsa o corc   
(Carpocapsa pomonella)  
B. thuringiensis kurstaki, carbaril(3), clorpirifòs(4), deltametrín(5), diflubenzuron(6), fenitrotion, fenoxicarb(7), flufenoxuron(6), fosalone, fosmet, lambda-cihalotrín(5), metil-azinfòs, metil-clorpirifòs, tebufenocida(7), teflubenzuron(6), tiacloprid, virus granulosi, zeta-cipermetrín(5), feromones de confusió sexual  
Corc vermell del tronc (Cossus cossus)  
Oli d'estiu+fenitrotion(8), Oli d'estiu+fosalone(8), oli d'estiu+triclorfon(8)  
Minador  
(Leucoptera malifoliella)  
Diflubenzuron(6), flufenoxuron(6), imidacloprid, teflubenzuron(6), triflumuron(6)(9)  
Poll de San José  
(Quadraspidiotus perniciosus)  
Oli d'hivern(11), Oli d'estiu, oli d'estiu + diazinon(2), Oli d'estiu + fenitrotion(2), clorpirifòs(4), fenitrotion, fenoxicarb(7), metil-clorpirifòs, piriproxifén(2), polisufur de calci(12)  
Pugó verd (Myzus persicae)  
Oli d'estiu, Azadiractín, acetamiprid, clorpirifòs(4), deltametrín(5), fenitrotion, fosalon, imidacloprid, lambda-cihalotrín(5), metil-azinfòs, metil-clorpirifòs, pirimicarb, tiacloprid, tiametoxam(pomera), zeta-cipermetrín(5)  
Pugó cendrós de la pomera   
(Dysaphis plantaginea)  
Acetamiprid, imidacloprid, pirimicarb, tiacloprid, tiametoxam, (pomera), clorpirifòs(4), metil-clorpirifòs  
Sèsia  
Oli d'estiu+fenitrotion(10)  
Barrinador de la fusta o corc de les branques (Zeuzera pyrina)  
Oli d'estiu+fenitrotion(10), oli d'estiu+fosalon(10), oli d'estiu +triclorfon(10)  
1): 1 tractament a l'any entre fenazaquín, fenpiroximat, piridaben i tebufenpirad.  
(2): Només en prefloració.  
(3): Màxim 1 tractament.  
(4): Només formulacions WP i WG.  
(5): Màxim 1 tractament entre deltametrín, lambda-cihalotrín i zeta-cipermetrín  
(6): Màxim 2 tractaments entre diflubenzuron, flufenoxuron i teflubenzuron.   
(7): Màxim 2 tractaments.  
(8): Tractament localitzat en el tronc i base de les branques principals.  
(9): Només contra la primera generació.  
(10): Tractament localitzat en els xancres.  
(11): No l'apliqueu després d'iniciar-se l'activitat vegetativa.  
(12): Només en tractaments d'hivern.  
Matèries actives autoritzades per a fruiters de llavor  
Perera  
Plaga/malaltia Plaguicides  
Hoplocampa (H. brevis)  
Fosalon, metil-azinfòs  
Tigre de la perera  
Malation  
Psil·la de la perera (Psylla pyri)  
Abamectina, Azadiractín, fenoxicarb(1), fosmet, alfa-cipermetrín(2), betaciflutrín(2), bifentrín(2), cipermetrín(2), clorpirifòs(3)(4), deltametrín(2), esfenvalerat(2), metil-clorpirifòs(4), tau-fluvalinat(2),  
(1): Màxim 2 tractaments.  
(2): Màxim 2 tractaments contra adults hivernants.  
(3): Només formulacions WP i WG.  
(4): Només contra adults hivernants.  
Matèries actives autoritzades per a fruiters de llavor  
II. MALALTIES  
Pomera i perera  
Plaga/malaltia Plaguicides  
Motejat o clivellat  
(Venturia inaequalis, V. pyrina)  
Bitertanol, captà, ciproconazol, clortalonil, difenoconazol, diniconazol, ditianona, dodina, fenarimol, fluquinconazol, flusilazol, folpet, hexaconazol, kresoxim-metil, Mancoceb, maneb, metiram, miclobutanil, compostos de coure, tebuconazol, tetraconazol, tiram, tolilfluanida, trifloxistrobín  
Phytophthora  
Fosetil-AL  
Rovell  
Ciproconazol, difenoconazol (perera)  
Septoriosi  
Difenoconazol(perera), Mancoceb, metiram, propineb  
Estemfiliosi  
Captà, kresoxim-metil, procimidona (perera)  
Pomera   
Plaga/malaltia Plaguicides  
Oïdi de la pomera  
(Podosphaera leucotricha)  
Sofre, bitertanol, bupirimat, ciproconazol, diniconazol, dinocap, fenarimol, fluquinconazol, flusilazol, hexaconazol, kresoxim-metil, miclobutanil, penconazol, polisulfur de calci(1), tebuconazol, tetraconazol, triadimenol, trifloxistrobín permanganat de potassi  
(1): Només en tractaments d'hivern.  
Nisprer  
Plaga/malaltia Plaguicides  
Motejat o clivellat  
(Fusicladium eriobotriae)  
Compostos de coure, captà, inhibidors de la síntesi del ergosterol (bitertanol, fenarimol, penconazol), benzimidazols (carbendazima, metil-tiofanat)  
Matèries actives autoritzades per a caqui  
Caqui  
Plaga/malaltia Plaguicides  
Mosca de la fruita  
(Ceratitis capitata)  
Azadiractina, fosmet, malation, triclorfon  
Cotxinilles  
Azadiractina, fenitrotion, malation  
Notes:  
Les matèries actives indicades en este annex per a cada plaga en cada cultiu podran, excepcionalment, ser utilitzades contra altres plagues en el mateix cultiu, sempre que estiguen registrades contra estes, respectant les condicions de la seua homologació.  
Pel fet que una mateixa matèria activa pot variar les seues autoritzacions d'ús segons la formulació emprada és necessari que, abans de qualsevol aplicació, es llija detingudament l'etiqueta i només s'apliquen els plaguicides en els cultius autoritzats i en les seues condicions d'ús allí ressenyades.  
En circumstàncies especials es podran autoritzar altres matèries actives no previstes en este annex, sempre que, estant el seu ús registrat en el cultiu, siga autoritzada la seua utilització per escrit de la Direcció General d'Investigació i Innovació Agrària i Ramaderia, amb les condicions que assenyale l'esmentada autorització.  
La llista de matèries actives indicades en l'annex estarà sotmesa als canvis que es puguen produir en el Registre Oficial de Productes Fitosanitaris des del moment d'emissió d'esta fins al moment que es decidisca usar qualsevol producte, ateses les nombroses i freqüents variacions que es produïxen en les autoritzacions d'ús.