Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2057, del 30-06-1993 (1993/828501)

DECRET 71/1993, de 31 de maig, del Govern Valencià, de règim jurídic del Parc de l'Albufera.
--------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/1993/05/31/71**

### Versions

 12/04/2019 - Actualitat  Text inicial: 01/07/1993 - 11/04/2019 

### Dades del document

Número de DOGV
:   2057

Data del DOGV
:   30-06-1993

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1993/828501


Data del document
:   31-05-1993

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Els textos consolidats de les normes són de caràcter informatiu i no tenen valor jurídic.

TEXT CONSOLIDAT

 

**Versió vigent: 12.04.2019 -**

 

**Decret 71/1993, de 31 de maig, del Govern Valencià, de règim jurídic del Parc de l'Albufera.**

 

[**(DOGV núm. 2057 de 30.06.1993)**](http://www.dogv.gva.es/datos/1993/06/30/pdf/1993_828501.pdf)**Ref. 1546/1993**

 

 

El sistema format pel llac de l'Albufera, l’entorn humit que té i la barra litoral adjacent a tots dos constitueix un dels espais naturals de major importància a la Comunitat Valenciana. La circumstància de proximitat a l’àrea metropolitana de València hi confereix especials característiques ambientals, alhora que li afegeix una important funció social com a espai natural.

Així mateix, la presència a la zona d'importants usos i aprofitaments de tipus tradicional que, en interacció amb les biocenosis naturals, han determinat les característiques ambientals actualment existents com a trets distintius de l'espai, determina la necessitat d'establir una regulació d'activitats que faça compatible l’ús ordenat de l'espai amb el manteniment dels valors ecològics.

D'entre les diverses modalitats que la legislació vigent estableix per a la protecció d'espais naturals, la de parc és la més adequada a les consideracions exposades, perquè permet de compatibilitzar una adequada protecció del medi natural amb el manteniment ordenat dels usos i aprofitaments tradicionals i amb el foment del contacte entre l'home i la naturalesa.

Davant el caràcter d'urgència que la intensa degradació ambiental de l’espai requereix, la Generalitat Valenciana ha assumit com a objectiu la consecució d'una ràpida i eficaç protecció de l'Albufera i el seu entorn.

L'oportunitat de la declaració de pare per a l'Albufera i el seu entorn, prèvia a la redacció del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals, és justificada per l’existència dels següents factors pertorbadors que podrien alterar irreversiblement els valors naturals que té:

- Aterrament i desaparició de la marjal.

- Pressió urbanística sobre el sistema de dunes.

- Pertorbació del règim hídric amb perjudici irreversible

per al llac i els ullals.

- Pressió industrial en el sector nord, generada per l'ampliació del port de València.

- Pressió cinegètica desmesurada.

- Disfuncions en zones perifèriques.

Per tot això exposat, d'acord amb el Consell d'Estat, a proposta del Conseller de Medi Ambient i amb la deliberació prèvia del Govern Valencià, en la reunió del dia 31 de maig de 1993,

 

 

DECRETE

 

**Article primer. Objecte**

U Conformement al que es disposa en la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la flora i la Fauna Silvestres, i d'acord amb les competències de la Generalitat Valenciana sobre la matèria, és declarat parc el sistema  conformat pel lloc de l'Albufera de València, el seu entorn humit i la barra o cordó litoral adjacent a tots dos, amb l'àmbit territorial- determinat a l'article 2n., i s'estableix a l'efecte en aquest decret el règim jurídic especial corresponent.

Dos. Aquest règim jurídic especial té com a fi atendre la conservació dels ecosistemes naturals i els sens valors ecològics, estètics, educatius i científics, promovent l'ensenyament i el gaudi del parc, per raó de l'interès patrimonial i cultural, i també el manteniment de les activitats econòmiques tradicionals, compatibilitzant-les amb el grau de protecció recollit en aquest decret.

 

**Article segon. Àmbit territorial**

U. El Parc de l'Albufera comprèn part dels termes municipals de València, Alfafar, Sedaví, Massanassa, Catarroja, Albal, Beniparrell, Silla, Sollana, Sueca, Cullera, Albalat de la Ribera i Algemesí.

Dos. Els límits geogràfics del parc s’especifiquen descriptivament i gràficament en els annexos I i II d’aquest decret. ****[1]****

 

**Article tercer. Protecció**

Al territori inclòs en el parc regiran les següents disposicions de caràcter general:

1. Les activitats tradicionals continuaran desenvolupant-se d'acord amb les regulacions específiques que tinguen i amb el que s'estableix per aquest decret i per la normativa que el desenvolupe.

2. Els òrgans rectors establiran les normes a què hauran de subjectar-se els visitants per tal de no pertorbar ni menystenir els valors naturals del parc i les activitats que s'hi realitzen.

3. Règim urbanístic.

a) Tot el sòl inclòs en l'àmbit del parc natural classificat com a no urbanitzable, haurà de ser qualificat de protecció especial. ****[2]****

El Pla Rector d'Ús i Gestió podrà habilitar la possibilitat de realitzar determinades actuacions urbanístiques, a proposta dels ajuntaments respectivament i exclusivament amb les finalitats que a continuació s'indiquen, en els terrenys necessaris per fer-ho, dins dels àmbits territorials que aquest pla delimitarà amb aquest efecte en situació confrontant els sòls urbans dels nuclis de població històrics de Pinedo, el Palmar i el Perelló.

Els sectors d'aquestes àrees que no arriben a ocupar-se per les actuacions esmentades romandran amb l'ús agrícola actual, al qual correspon la classificació urbanística de sòl no urbanitzable amb la qualificació de protecció especial.

L'esmentada possibilitat d'actuació té com a objectiu genèric permetre el manteniment, en la població afectada, d'uns nivells de qualitat de vida adequats als barems actuals, i amb aquest fi està limitada, exclusivament, a les finalitats socials i als àmbits territorials següents:

En el cas de Pinedo (terme municipal de Valencia), la finalitat única és permetre el reallotjament, en la mateixa pedania d'origen, dels veïns d'aquesta desplaçats dels seus habitatges per la construcció d'infraestructures d'accés a la zona d'actuació logística del Port Autònom de València.

En l'entorn del Palmar, la possibilitat d'actuació afecta únicament el terme municipal de Sueca, el límit del qual és confrontant al nucli urbà d'aquesta pedania de Valencia. En aquest cas, la finalitat exclusiva és la regularització urbanística d'un sector actualment edificat de fet, permetent així la dotació dels necessaris equipaments i serveis comunitaris.

En El Perelló (terme municipal de Sueca) la finalitat, així mateix exclusiva, és permetre la construcció d'un centre escolar i d'un centre de salut.

L'eventual execució de les actuacions vinculades a les finalitats i àmbits territorials abans indicats requerirà, com a pas previ, la presentació a l'òrgan competent en espais naturals protegits, per part de l'ajuntament del municipi afectat en cada cas, Valencia o Sueca, d'una proposta específica que continga la mateixa documentació completa que, per a cada actuació, s'exigisca en la normativa urbanística d'aplicació. Sobre aquesta proposta l'esmentat òrgan competent emetrà un informe preceptiu vinculant, previ a l'inici de la pertinent tramitació sectorial urbanística i del procediment d'avaluació d'impacte ambiental quan corresponga.

L'esmentat informe preceptiu serà desfavorable si la citada proposta municipal no reuneix, almenys i simultàniament, els següents requisits referits a les actuacions informades:

No afecció territorial directa a hàbitats naturals d'interés rellevant.

Previsió suficient de mesures concretes per a evitar afeccions negatives indirectes sobre els hàbitats en l'entorn de l'actuació, com també, en general, sobre el medi hídric i l'ambient atmosfèric del parc.

Previsió suficient de les oportunes mesures correctores quan corresponga.

Previsió d'adequats programes de vigilància ambiental que s'hauran de portar a terme per temps indefinit i, en particular, durant l'execució de les obres.

Justificació documental suficient de la necessitat per al municipi de l'actuació, conforme a les finalitats abans indicades.

Així mateix, l'esmentat informe preceptiu podrà condicionar el seu caràcter favorable al compliment, tant en la planificació com en l'execució de les actuacions, de requisits específics sobre la incidència ambiental d'aquestes.

Amb independència de les possibilitats d'actuació abans indicades en l'entorn de nuclis de població, el Pla Rector d'Ús i Gestió inclourà en l'oportuna categoria d'ordenació el sòl urbà el Tremolar (terme municipal d'Alfafar), així classificat pel vigent planejament urbanístic del municipi.

b) El sòl ara classificat com a urbà o urbanitzable podrà mantenir aquesta classificació.

c) Si com a conseqüència de que es disposa en aquest decret o de la normativa que s'establesca al Pla Rector d'Us i Gestió pel que fa a la protecció i defensa del medi ambient calgués modificar el planejament urbanístic vigent, aquestes modificacions seran tramitades a fi d'adequar-les als objectius que hi haja establerts.

d) Els futurs plans generals d'ordenació i les normes subsidiàries de planejament municipal, i la resta d'instruments d'ordenació del territori, seran ajustats a les anteriors disposicions.

4. La costa serà objecte d'especial protecció encaminada a la conservació de les platges i les dunes, sense perjudici que exclusivament l’ús puga ser regulat amb els instruments prevists a la Llei 22/1988, de 28 de juliol, sobre costes, i la resta de disposicions concordants.

5.a) Les mesures de protecció previstes en aquest decret s'estenen a les aigües subterrànies i superficials, que constitueixen el suport hídric de l'ecosistema que es tracta de conservar.

b)Tota la superfície inclosa en el parc tindrà la consideració de zona humida als efectes prevists a la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües i a la resta de disposicions concordats que li siguen aplicables.

6. Tot tipus d'intervenció sobre les biocenosis naturals i, en particular, la introducció d'espècies de fauna o flora no autòctona haurà de ser objecte d'autorització expressa per la conselleria de Medi Ambient, després de l'informe dels òrgans rectors del parc.

7. Les competències de les administracions públiques seran exercides de manera que queden preservats tots els valors naturals, ecològics i paisatgistes del parc, avaluant amb especial atenció els possibles impactes ambientals produïts per actuacions exteriors al parc.

8. Els plans de sanejament integral es desenvoluparan d'acord amb el que adés ha estat establert.

 

**Article quart. Règim de gestió** ****[3]****

La gestió del Parc Natural de l’Albufera correspon a l’òrgan competent en matèria d’espais naturals de la Generalitat, sense perjuí que l’esmentada gestió, segons el que disposa l’article 48, apartat 8, de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d’Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, puga delegar-se totalment o parcialment d’acord amb el que preveu la legislació de règim local, o concertar-se amb institucions o entitats vinculades a la protecció.

 

**Article cinquè. Junta Rectora** ****[4]****

Ú. Es crea la Junta Rectora del Parc Natural de l’Albufera, adscrita a la conselleria competent en matèria de medi ambient, com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, les funcions i la composició del qual es regeixen per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d’espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana i pel Decret 264/2004, de 3 de desembre, del Consell, pel qual es modifica la composició de les juntes rectores dels parcs naturals de la Comunitat Valenciana.

Dos El funcionament intern de la Junta Rectora es regirà pel que estableix la Llei 40/2015, d’1 d’octubre, de règim jurídic del sector públic amb relació als òrgans col·legiats de les administracions públiques i en el Pla rector d’ús i gestió del Parc Natural de l’Albufera.»

Tres. La Junta Rectora del Parc Natural de l’Albufera es compon dels membres següents:

a) El conseller o la consellera competent en matèria de medi ambient, en la seua condició de president o presidenta nat de la Junta Rectora.

b) El president o la presidenta de la Junta Rectora.

c) El director o la directora del Parc Natural de l’Albufera, que actuarà com a secretari o secretària.

d) Dues persones representants de la conselleria competent en matèria de medi ambient i agricultura.

e) Una persona representant de la conselleria competent en matèria d’ordenació del territori.

f) Una persona de la conselleria competent en matèria de cultura, designada per a la protecció del patrimoni cultural.

g) Una persona representant de la conselleria competent en matèria de turisme.

h) Una persona representant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.

i) Una persona representant de la Diputació de València.

j) Dues persones representants de l’Ajuntament de València.

k) Una persona representant per cada un dels ajuntaments següents: Alfafar, Sedaví, Massanassa, Catarroja, Albal, Beniparell, Silla, Sollana, Sueca, Cullera, Albalat de la Ribera i Algemesí.

l) Una persona representant de l’administració competent en matèria de costes.

m) Dues persones representants d’altres organitzacions i associacions agràries.

n) Una persona representant de la Comunitat de regants i Sindicat de regs de Sueca.

o) Una persona representant de la Comunitat de regants de la séquia reial del Xúquer.

p) Una persona representant de la Comunitat de regants canal de regs del riu Túria.

q) Una persona representant de la Comunitat de regants de la séquia de Favara.

r) Una persona representant de la Comunitat de regants i Sindicat de regs de Cullera.

s) Una persona representant de la Junta de Desaigüe de l’Albufera.

t) Una persona representant de les societats de caçadors.

u) Una persona representant de les comunitats de pescadors.

v) Una persona representant de la Universitat de València.

w) Una persona representant de la Universitat Politècnica de València.

x) Una persona representant de la Societat Espanyola d’Ornitologia.

y) Dues persones representants de les associacions de protecció de la naturalesa, amb caràcter rotatiu biennal, triat per les dites entitats de comú acord entre aquestes.

z) Una persona representant de les associacions d’empresaris del parc, designat per aquesta entitat.

aa) Una persona representant de la Federació Valenciana de Vela Llatina.

Quatre. Per al correcte compliment de les comeses de la Junta Rectora, podran constituir-se en el si d’aquesta les comissions necessàries. Amb caràcter permanent o temporal, i per delegació expressa de la Junta, a la qual donaran compte de les seues activitats, les comissions podran exercir funcions d’informe, proposta, assessorament i seguiment d’àmbits concrets de la gestió del parc natural.

Cinc. En particular, es constituirà la Comissió tècnica en matèria d’aigua en el Parc Natural de l’Albufera, amb l’objecte d’establir propostes en l’àmbit de la gestió de l’aigua en el Parc Natural de l’Albufera, així com establir una via de comunicació periòdic entre les administracions competents en matèria de gestió hídrica.

En el Pla rector d’ús i gestió del Parc Natural de l’Albufera s’establirà la naturalesa i els objectius de l’esmentada comissió, així com, la composició, les funcions i el règim de funcionament d’aquesta.

 

**Article sisè. Direcció de l’espai protegit** ****[5]****

La gestió de l’espai protegit correspon al director o la directora competent en espais naturals protegits per mitjà del director/a conservador/a, i aquest dependrà orgànicament i funcionalment del servei que tinga encomanada la gestió dels espais naturals protegits.

 

**Article setè. Finançament del parc** ****[6]****

El Consell, a fi d’atendre les despeses generals de funcionament del parc natural i les inversions necessàries en aquest, habilitarà els crèdits oportuns, sense perjuí de les aportacions materials eventuals d’altres entitats públiques o privades interessades en col·laborar amb la conselleria competent en matèria de medi ambient en la gestió de l’espai natural protegit.

 

**Article vuitè. Règim d’infraccions i sancions** ****[7]****

El règim sancionador en l’àmbit del Parc Natural de l’Albufera serà l’establert en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d’Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana i en la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat i en la resta de normes sectorials que li resulten aplicables.

 

**Article nové. Règim de responsabilitat ambiental** ****[8]****

El règim de responsabilitat ambiental pels danys generats pels operadors econòmics a les espècies i els hàbitats que van motivar la declaració de l’espai natural protegit serà l’establert en la Llei 26/2007, de 23 d’octubre, de responsabilitat mediambiental, sense perjuí de l’aplicació, si és el cas, de les disposicions contingudes en la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat; la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d’espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana; la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d’impacte ambiental, i en la resta de normes sectorials que resulten aplicables quant a l’actuació que es tracte.

 

 

DISPOSICIONS ADDICIONALS ****[9]****

 

**Disposició addicional única**

L’àmbit territorial del Pla d’ordenació dels recursos naturals inclourà la conca hidrogràfica de l’Albufera i en el seu contingut es contemplaran amb una atenció especial les aportacions que des del Xúquer i el Túria influeixen decisivament en el balanç hídric del sistema (llac i marjal conjuntament).

 

 

DISPOSICIONS TRANSITÒRIES ****[10]****

 

**Primera**

 

**Segona**

 

 

DISPOSICIONS FINALS

 

**Primera**

Autoritzar el Conseller de Medi Ambient perquè, a l’àmbit de les seues competències, dicte los disposicions que calguen per a l’execució i el desenvolupament d'aquest decret.

**Segona**

Aquest decret entrarà en vigor l’endemà de publicar-lo al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.

 

 

València, 31 de maig de 1993.

 

 

El Conseller de Medi Ambient,

ANTONIO ESCARRE ESTEVE

 

El President de la Generalitat Valenciana,

JOAN LERMA I BLASCO

 

 

ANNEX I ****[11]****  
 Descripció textual del límit del Parc Natural de l’Albufera

 

Des de l’espigó situat al NE del poble Pinedo (al final del marge dret del riu Túria i a la desembocadura) en el vèrtex núm. 1 (coordenades 729842,91408; 4367067,7170, per tots en el Sistema de Referència Terrestre Europeu 1989 o ETRS89) i en direcció oest pel marge dret del riu Túria i voreja l’aigua fins reunir a l’altura de la CV-500 en el vèrtex 2 (728813,94585; 4367525,6450) on passa a recórrer-la, direcció sud, fins al vial d’accés a Pinedo, on des del vèrtex 3 (728804,30439; 4367446,5340) continua per la vora de la V-30, en direcció NO, fins al vèrtex 4 (728041,79321; 4367791,2220), d’on es dirigeix a la bifurcació de la séquia del Brosquill amb el camí de l’alqueria de Brosquill, en el vèrtex 5 (728036,76101; 4367777,9290), i passa per davant de l’esmentada alqueria fins a l’antiga carrera en Cortes i en direcció sud per la carrera fins reunir en la séquia de l’Or, en el pont de Taules i séquia de la Vall.

Des del pont de Taules i en direcció oest, el límit coincideix amb el recorregut de la séquia de l’Or fins unir-se en l’encreuament amb la de Ravisanxo en terme d’Alfafar, en el vèrtex 6 (726332,42617; 4365566,7910), i la segueix aigües amunt fins arribar a la carretera V?31.

Cap al sud, el límit continua per la carretera V-31 i la pista de Silla (camí vell de Russafa) fins al ferrocarril València-Gandia, on passa a recórrer el traçat d’aquest en direcció sud, fins que s’uneix amb la séquia del Riuet, en el vèrtex 7 (725465,57640; 4351761,8430). Recorre l’antic traçat de la séquia esmentada fins al vèrtex 8 (725746,43636; 4351684,1610) i continua fins al vèrtex 9 (725825,70467; 4351704,1110). Des d’aquest punt es dirigeix fins al vèrtex 10 (725930,66511; 4351709,5310) per la séquia de la Campana i la recorre fins al camí de l’Alberola; per aquest fins al camí del Barranquet i continua pel braçal de la Rebassada des del vèrtex 11 (726163,33998; 4351645,3030) fins arribar al camí de l’Alteró en el vèrtex 12 (726435,07327; 4351597,0980) i continua per aquest fins arribar al camí de Campets. Discorre per aquest fins reunir a l’altura del límit oest de la parcel·la 116 del polígon 026 de Sollana en el vèrtex 13 (726524,47934; 4351435,3970) i en línia recta fins al vèrtex 14 (726672,40295; 4351350,4030), on segueix el camí de Paretes. A continuació, continua pel reg de Paretes fins al marge nord del caixer de la séquia del Pontatge o Regallo pel qual segueix fins agafar el reg dels Clots per la part més oriental. El segueix fins creuar la plataforma de l’A-38 i en el vèrtex 15 (726425,95448; 4349859,5340) continua pel camí de servei o de la Màquia, en direcció oest, fins al vèrtex 16 (726250,97156; 4349875,4110), des d’on passant pels vèrtexs 17 (726165,59440; 4349842,4000), 18 (726174,55289; 4349819,5300) i 19 (726172,76856; 4349816,7100), fins al vèrtex 20 (726047,80387; 4349777,9020) que es troba en el costat del reg d’Alfassar, el qual segueix en direcció nord fins al límit N de la parcel·la 323, polígon 021 de Sollana 35 (725870,30; 4350131,68). Segueix el camí per la seua llinda sud fins al vèrtex 21 (725662,77462; 4350087,1340).

Segueix la séquia de Sant Agustí en direcció N i creua la del Regallo fins reunir en la séquia de la mà dreta de Pastilla, que segueix fins al pont del camí d’Alzira, en el vèrtex 22 (724998,98541; 4350445,8750).

Cap al sud, el límit recorre el camí d’Alzira fins reunir en l’encreuament amb el camí de la casa de Magí o Matxí, on continua pel de Matxí fins al del Trullaç, que segueix en direcció sud cap a la casa de Caro, fins al vèrtex 23 (725240,55934; 4347809,1440). Segueix el reg dels Mallades, en direcció oest fins a la parcel·la 42 del polígon 017 de Sollana en el vèrtex 24 (724433,40559; 4347695,6100) i passa pels vèrtexs 25 (724446,16089; 4347649,1360), 26 (724466,56351; 4347520,8370), 27 (724454,69068; 4347517,5840), 28 (724450,41382; 4347246,1840) i 29 (724405,31172; 4347244,2090), i des d’aquest pel reg de Santa Caterina fins al camí del Governador, on continua en direcció sud fins a l’encreuament amb el del barranc dels Algadins, terme d’Algemesí. Segueix el traçat del camí dels Algadins en direcció est fins al reg de l’Arbret al vèrtex 30 (725355,01326; 4346571,0540) i per aquest reg fins a la paret del Molinet, on continua per la séquia Nova cap al sud, travessa el camí de la Creu i voreja la partida de la Tancada fins al camí de la Tancada en el vèrtex 31 (725114,40576; 4345198,8850). Per aquest fins a la séquia de Moncofa al terme d’Albalat, el qual segueix en direcció sud, pel camí de Moncofa fins al vèrtex 32 (725455,72390; 4344378,8970). Des d’ací, el límit recorre entre límits parcel·laris de la partida de les Jovades cap a l’est per a buscar el camí de la Sarguereta pels vèrtexs 33 (725594,15312; 4344359,3670), 34 (725614,58004; 4344355,0570), 35 (725619,45733; 4344357,6670), 36 (725626,92444; 4344359,5470) i 37 (725628,07619; 4344405,8770), on segueix pel límit sud de les parcel·les 43, 75 72 i 37 del polígon 1 del terme municipal d’Albalat de la Ribera, fins arribar al camí de la Palmella en el vèrtex 38 (725987,94917; 4344321,6640).

En direcció NE, el límit és el camí de la Palmella; a continuació, el caminàs del Morelló i el camí de la Mola fins a la part sud de la parcel·la 160 del polígon 017 d’Albalat de la Ribera al vèrtex 39 (726853,05651; 4344634,0700), des d’on segueix el traçat assenyalat pels vèrtexs 40 (726920,70920; 4344628,4760), 41 (726935,02644; 4344621,1740), 42 (726950,23902; 4344644,5960), 43 (726981,85842; 4344641,0760), 44 (727000,32111; 4344725,3370), 45 (727007,53198; 4344727,4650), 46 (727069,80026; 4344717,7250) i 47 (727073,51609; 4344745,8440), el límit continua pel traçat sinuós de la séquia de Senillera cap a l’est fins al pont de l’Anell i al sud pel camí de la Costanera fins a la parada de Maset i per la séquia de la Bova en direcció est, fins que s’uneix a la del Mallorquí, on segueix en direcció sud fins a l’ullal del Mallorquí en el vèrtex 48 (727713,72086; 4343768,5820), i recorre els vèrtexs 49 (727734,07400; 4343762,7320), 50 (727741,53580; 4343770,3120), 51 (727763,24138; 4343759,5620), 52 (727813,75677; 4343741,9520), 53 (727833,11212; 4343841,6650), 54 (727870,16408; 4343839,5730), 55 (727868,14058; 4343824,2030), 56 (727928,65390; 4343797,2470) i 57 (727937,13429; 4343807,3720), des d’on segueix el límit sud de la parcel·la 106 del polígon 1 de Sueca i arriba al camí de la portella de Mateu, que segueix fins arribar al vèrtex 58 (728408,04368; 4344381,9160) i en línia recta al vèrtex 59 (728708,92628; 4344387,4020) en el camí de la Taronja, Teular o travessia de Campanari que segueix fins al camí del pas de Rossell, fins al camí de la sequieta Nova, pel qual, en direcció nord?est, arriba al camí vell de València, on segueix en direcció sud-est per la séquia de la Paridora fins al camí del Guardadany de Ràfol fins al vèrtex 60 (730244,76724; 4344806,2530) creuant la A-38 al vèrtex 61 (730338,05608; 4344800,2430). Segueix pel vèrtex 62 (730351,75830; 4344814,9930), 63 (730354,62942; 4344815,2530) i 64 (730561,41621; 4344730,4630) continua pel Guardadany de Ràfol, camí del Guardadany del Clot fins a la carretera CV-500 a pont Nou en el vèrtex 65 (732567,84585; 4344215,9910), discorre pel lateral oest d’aquesta fins a la Creu. on el límit creua la carretera CV-500. Segueix el caminàs del Saladar fins al camí de Cendroses, i per aquest fins al braçal dels Ossos. El recorre fins al camí de la mota del Saladar, el segueix per la séquia dels Arbres i per la mota del Saladar fins creuar la carretera o el camí de Vilxes.

Des del vèrtex 66 (735363,75813; 4343816,5980) i en direcció sud-oest, pel camí de Vilxes fins al de Magraners, entre el camí i el braçal de Magraners, segueix cap al sud creuant les vies del ferrocarril de València-Gandia pel camí de la Tarranquera i el braçal de Magraners. Creua la carretera N-332 per a continuar pel Guardadany del Pla fins a la séquia Mare al vèrtex 67 (733465,49810; 4340745,0960). La recorre fins al cano del Ràfol de Cullera al vèrtex 68 (734963,20771; 4340562,5570), on segueix entre el canal d’Entreforc i camí Vell de Sueca fins a l’encreuament amb la casa de Carabassa, vèrtex 69 (736568,09462; 4340896,8570). Continua pel camí de Magraners fins al camí d’accés a la partida de Baix dels Sants al vèrtex 70 (736607,41712; 4340811,7230), d’aquest al vèrtex 71 (736904,85739; 4340805,2940), per on el límit discorre pel llindar est de les parcel·les de cultius i la «muntanyeta». La rodeja fins a la senda dels Sants de la Pedra, i per aquesta fins a la carretera d’Oliva a Natzaret, just enfront de la font del Gegant al vèrtex 72 (737213,42935; 4340993,2380). Després recorre la carretera cap al nord fins a la casa d’Orengo al vèrtex 73 (737495,17612; 4341190,9770), on continua pel camí del primer coll cap al far de Cullera fins arribar a la séquia de Sant Llorenç, i la segueix aigües avall fins creuar per sota de la carretera del far i pel desaigüe d’aquesta fins al vèrtex 74 (739880,70509; 4341469,1300) a la platja del Dosser, on discorre cap al nord per la línia del mar en el nivell mitjà fins arribar al punt de partida en el vèrtex 1.»

 

 

 

ANNEX II ****[12]****  
 Representació cartogràfica de la delimitació del Parc Natural de l’Albufera

 

 

Veure imatges publicades en el [**DOGV núm 8527 de 11.04.2019**](http://www.dogv.gva.es/datos/2019/04/11/pdf/2019_3707.pdf) (pàgines 17763 a 17568)

 

 

 

---

****[1]****Apartat 2 de l’article 2 modificat per l’article únic del [**Decret 52/2019, de 29 de març, del Consell**](http://www.dogv.gva.es/va/disposicio?sig=003370/2019), de modificació del Decret 71/1993, de règim jurídic del Parc Natural de l'Albufera (DOGV núm. 8527 de 11.04.2019) Ref. Base de dades 003370/2019.

****[2]****Article 3.3 a) modificat pel [**Decret 258/2004, de 19 de novembre, del Consell de la Generalitat**](http://www.dogv.gva.es/va/disposicio?sig=5267/2004), pel qual es modifica el Decret 71/1993, de 31 de maig, del Consell de la Generalitat, de Règim Jurídic del Parc de l'Albufera (DOGV núm. 4890 de 24.11.2004) Ref. Base de dades 5267/2004.

****[3]****Article 4 modificat per l’article únic del [**Decret 52/2019, de 29 de març, del Consell**](http://www.dogv.gva.es/va/disposicio?sig=003370/2019).

****[4]****Article 5 modificat per l’article únic del [**Decret 52/2019, de 29 de març, del Consell**](http://www.dogv.gva.es/va/disposicio?sig=003370/2019).

****[5]****Article 6 modificat per l’article únic del [**Decret 52/2019, de 29 de març, del Consell**](http://www.dogv.gva.es/va/disposicio?sig=003370/2019).

****[6]****Article 7 modificat per l’article únic del [**Decret 52/2019, de 29 de març, del Consell**](http://www.dogv.gva.es/va/disposicio?sig=003370/2019).

****[7]****Article 8 modificat per l’article únic del [**Decret 52/2019, de 29 de març, del Consell**](http://www.dogv.gva.es/va/disposicio?sig=003370/2019).

****[8]****Article 9 modificat per l’article únic del [**Decret 52/2019, de 29 de març, del Consell**](http://www.dogv.gva.es/va/disposicio?sig=003370/2019).

****[9]****Les disposicions addicionals primera i tercera se suprimeixen i queda modificada la disposició addicional única per l’article únic del [**Decret 52/2019, de 29 de març, del Consell**](http://www.dogv.gva.es/va/disposicio?sig=003370/2019).

****[10]****Les disposicions addicionals primera i segona se suprimeixen per l’article únic del [**Decret 52/2019, de 29 de març, del Consell**](http://www.dogv.gva.es/va/disposicio?sig=003370/2019).

****[11]****Annex I modificat per l’article únic del [**Decret 52/2019, de 29 de març, del Consell**](http://www.dogv.gva.es/va/disposicio?sig=003370/2019).

****[12]****Annex II modificat per l’article únic del [**Decret 52/2019, de 29 de març, del Consell**](http://www.dogv.gva.es/va/disposicio?sig=003370/2019).


Còpia Permalink ELI