Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5606, del 25-09-2007 (2007/11400)

RESOLUCIÓ del 17 de maig de 2007, de la directora general d'Ordenació del Territori, per la qual s'esmenen les deficiències advertides en l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de 26 d'abril del 2007, i s'ordena la seua publicació.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5606

Data del DOGV
:   25-09-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/11710


Data del document
:   17-05-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Vall d'Alba
    * pla d'urbanisme

RESOLUCIÓ del 17 de maig de 2007, de la directora general d'Ordenació del Territori, per la qual s'esmenen les deficiències advertides en l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de 26 d'abril del 2007, i s'ordena la seua publicació. [2007/11973]  
Vist l'expedient relatiu a la publicació de l'aprovació definitiva supeditada la modificació puntual núm. 7 del Pla general de la Vall d'Alba (àmbit la Pelejana - la Pelejaneta), i de conformitat amb els següents,  
Antecedents  
Primer. La Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, en sessió de 26 d'abril del 2007, va adoptar entre altres l'acord següent:  
«1. Aprovar definitivament la modificació puntual núm. 7 del Pla general de la Vall d'Alba (àmbit la Pelejana - la Pelejaneta), supeditant l'eficàcia i la publicació d'aquesta aprovació al fet que l'Ajuntament s'incorporen les següents correccions tècniques:  
A. Es corregiran els plans d'ordenació, de manera que la zona de protecció de la carretera CV-15, pertanyent a la xarxa bàsica de la Comunitat Valenciana, ha de qualificar-se com a espai lliure de reserva viària.  
B. S'establirà com a condició de desenvolupament que expressament figurarà en la part de la modificació amb eficàcia normativa que l'accés al futur nucli urbà de la Pelejana- la Pelejaneta es realitzarà pels accessos actuals, i no es permetrà una nova entrada directa des de la CV-15.  
2. Facultar la directora general d'Ordenació del Territori perquè puga verificar el compliment de l'anterior condició, darrere del que podrà ordenar la publicació de l'aprovació en el corresponent butlletí oficial amb el qual el Pla general entrarà en vigor».  
Segon. El 10 de maig del 2007 ha tingut entrada en el Servei Territorial d'Ordenació del Territori de Castelló la nova documentació aprovada per la Junta de Govern Local de l'Ajuntament de la Vall d'Alba en sessió de 9 de maig del 2007, en la que s'incorporen aquestes rectificacions.  
Fonaments de dret  
Primer. La documentació remesa per l'Ajuntament de la Vall d'Alba ha donat ple compliment a l'acord d'aprovació definitiva supeditada de la modificació puntual núm. 7 del seu Pla general adoptat per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló el 26 d'abril del 2007. Per això, escau que s'ordene la publicació de l'acord d'aprovació definitiva, amb la qual cosa la modificació entrarà en vigor.  
Segon. La directora general d'Ordenació del Territori és competent per a verificar el compliment dels acords d'aprovació definitiva supeditada i per a ordenar en aquests casos la publicació de l'aprovació, això de conformitat amb el que estableix l'article 9.B del Reglament dels òrgans urbanístics de la Generalitat, aprovat pel Decret 201/2003, de 3 d'octubre.  
Per raó de tot el que antecedeix, i de conformitat amb l'informe del Servei Territorial d'Ordenació del Territori de Castelló de 15 de maig del 2007, resolc:  
Ordenar la publicació en el corresponent butlletí oficial de l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló de 26 d'abril del 2007 d'aprovació definitiva de la modificació puntual núm. 7 del Pla general de la Vall d'Alba (àmbit la Pelejana - la Pelejaneta), amb la qual cosa aquesta entrarà en vigor.  
De conformitat amb això, es publica el següent acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
La Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, en sessió celebrada el dia 26 d'abril del 2007, va adoptar, entre altres, l'acord següent:  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*   
  
«Vist l'expedient relatiu a la modificació puntual núm. 7 del Pla general de la Vall d'Alba, i de conformitat amb els següents,   
Antecedents  
Primer. El Ple de l'Ajuntament de la Vall d'Alba, en sessió de 26 de febrer del 2001, va acordar exposar al públic la modificació, la qual cosa es va dur a terme mitjançant anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo de 2 de març del 2001 i en el Diari Oficial de la Generalitat de 2 d'abril del 2001. Transcorregut el període d'informació al públic, durant el qual no es va formular cap al·legació, el Ple va aprovar provisionalment la modificació en la sessió de 10 de maig del 2005. L'acord plenari d'exposició al públic de 31 de març del 2005 va ser ratificat per acord del Ple de l'Ajuntament de 4 de maig del 2001.  
Segon. El projecte consta de memòria i plànols.   
Tercer. L'objecte de la modificació és classificar com a sòl urbà un espai del nucli urbà situat entre la Pelejana i la Pelejaneta, al terme municipal de la Vall d'Alba, que va quedar sense incloure en el sòl urbà en el vigent Pla general del municipi, aprovat el 1999.  
El resum de superfícies és el següent:  
Així, la modificació puntual comporta la reclassificació de 32.231 m² de sòl, del qual només 7.818 m² correspon a parcel·les edificables, amb un sostre edificable de 32.231 m² de sostre.  
Quart. L'1 de desembre del 2005 es va emetre un informe desfavorable per part de l'Oficina del Pla de Carreteres de la conselleria d'Infraestructures i Transport. L'informe estableix el següent:  
El 21 de febrer del 2007 s'ha emés declaració d'impacte ambiental favorable per part de la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient de la conselleria de Territori i Habitatge. La declaració d'impacte ambiental és favorable amb les condicions següents:  
Fonaments de dret  
Primer. Tenint en compte els nombrosos canvis legislatius produïts (entrada en vigor de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, urbanística valenciana, d'ara en avant LUV, que ha derogat la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, reguladora de l'activitat urbanística, d'ara en avant LRAU, com també entrada en vigor del Reglament d'ordenació i gestió territorial i urbanística, aprovat pel Decret 67/2006, de 19 de maig, d'ara en avant ROGTU, que ha derogat el Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 201/1998, de 15 de desembre, d'ara en avant RPCV), en primer lloc ha de determinar-se quina és la legislació urbanística aplicable a la resolució d'aquest expedient. Això és especialment rellevant, ja que solucions que podien ajustar-se a la legislació aplicable en el moment en què es van aprovar provisionalment poden ara no acomodar-se a preceptes de la nova normativa que, d'acord amb les seues disposicions transitòries, sí que poden ser aplicables a expedient iniciats amb anterioritat.  
Ja que ens trobem davant d'una modificació puntual d'un pla general la informació al públic del qual va concloure abans de l'entrada en vigor de la LUV (que es va produir l'1 de febrer del 2006) és clar, segons resulta de la disposició transitòria primera, apartat primer, de la LUV, que l'aprovació definitiva d'aquest expedient es regirà "per la legislació anterior", composta fonamentalment per la LRAU i pel RPCV. Això ha d'entendre's sense perjudici del que resulta de l'apartat tercer de la disposició transitòria primera de la LUV, del que s'extrau, com després es veurà, que determinats aspectes d'aquesta última llei relatius a habitatges sotmesos a algun règim de protecció pública són en tot cas aplicables també als instruments de planejament la informació al públic dels quals ja havia conclòs a l'entrada en vigor de la LUV.  
Segon. La tramitació d'aquesta modificació puntual del Pla general de la Vall d'Alba ha sigut correcta, de conformitat amb el que estableixen l'article 38 i següents de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, reguladora de l'activitat urbanística (d'ara en avant LRAU), com també en l'article 158 i següents del Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 201/1998, de 15 de desembre (d'ara en avant RPCV).  
Tercer. La documentació, està completa, en compliment del que disposa l'article 27 en relació amb el 55.1 de la LRAU, com també en l'article 45 i següents del RPCV.  
Quart. La resolució d'aquest expedient ha de partir del sistema de distribució de competències entre la Comunitat Autònoma i els municipis en matèria d'aprovació definitiva del planejament general establit en la legislació aplicable, en el qual la posició dels municipis és molt rellevant.  
Segons hi ha assenyalat el Tribunal Constitucional en la seua sentència 51/2004, de 13 d'abril, "la decisió sobre la configuració de l'assentament urbà municipal que consisteix el pla d'urbanisme (àmbit regulador de l'espai físic de la convivència dels veïns) és una tasca compresa prioritàriament en l'àmbit dels interessos del municipi, i sobre aquella decisió es projecta, per tant, de forma especialment intensa les exigències de l'autonomia municipal". Si bé és possible també la intervenció d'altres administracions públiques, per la imbricació d'interessos diversos que es projecten sobre el mateix territori municipal, aquesta intervenció "no ha d'enfosquir el principi que l'ordenació urbanística del territori municipal és tasca que fonamentalment correspon al municipi, i que la intervenció d'altres administracions es justifica només en la mesura que concórreguen interessos de caràcter supramunicipal o controls de legalitat que, de conformitat amb el bloc de la constitucionalitat, s'atribueixen a les administracions supraordenades sobre les inferiors".  
L'article 40 de la LRAU s'inspira en aquests conceptes, ja que, després d'explicitar les comeses autonòmiques que permeten formular objeccions a l'aprovació definitiva del planejament municipal, estableix que li està vedat a la resolució autonòmica d'aprovació qüestionar la interpretació de l'interés públic local formulada pel municipi des de la seua pròpia representativitat. Com s'indica en el preàmbul de la LRAU, aquesta llei atribueix a la política municipal gestora de l'urbanisme un espai de decisió propi, en el qual els òrgans representatius de la col·lectivitat local podran apreciar l'oportunitat de les iniciatives urbanístiques que se li plantegen.  
Cinqué. El 21 de febrer del 2007 s'ha emés declaració d'impacte ambiental favorable per part de la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient de la conselleria de Territori i Habitatge. La declaració d'impacte és favorable amb les condicions següents:  
"1. S'ha de presentar informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o de l'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable al sector, sobre la disponibilitat d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenvolupament del sector, tal com recull l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
En el cas que aquest informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
2 En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se, prèviament a l'execució de les obres, informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.  
En el cas que aquest informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
3. S'hauran de complir les observacions incloses en l'informe de Camins Ramaders de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient, de data 21 de setembre del 2006, per a l'adequat tractament del camí ramader núm. 3, assagador de l'Arc Romà de Cabanes.  
4. Abans de la recepció de la urbanització, l'Ajuntament de la Vall d'Alba comprovarà que s'ha connectat a l'EDAR prevista en el projecte, i, haurà de garantir que es troba totalment executada, dimensionada amb capacitat suficient per a tractar la totalitat de les aigües residuals generades, i preparada per a entrar en funcionament.  
5. Tenint en compte que la xarxa de sanejament serà separativa, i que realitza l'abocament d'aigües pluvials a llit públic, s'haurà d'obtenir l'autorització d'abocament de l'organisme de conca.  
S'haurà de disposar, abans del punt d'abocament, un element de pretractament que permeta recollir sòlids en suspensió, olis i greixos, o qualsevol altre objecte o substància que puga ser arrossegat per l'aigua de pluja.  
A més, els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i, en particular, al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
6. Les oliveres centenàries (Olea europaea) del sector s'hauran d'integrar en les zones enjardinades del sector o s'hi trasplantaran.  
7. S'ha de presentar l'informe favorable sobre l'estudi acústic realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
Aquelles consideracions que es desprenguen d'aquest informe hauran de ser considerades com a pròpies d'aquesta declaració.  
8. El sector conté sòl classificat pel Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (PGOF) com a sòl forestal. S'ha de mantenir i preservar aquest sòl.  
9. En les zones urbanitzades del sector junt amb terrenys forestals s'ha de disposar d'una franja perimetral de defensa enfront d'incendis forestals. A més s'ha d'incloure un pla de prevenció de la urbanització enfront d'incendis forestals.  
10. S'han de complir les mesures correctores establides en l'estudi de paisatge.  
11. Serà necessària la reposició per part de l'urbanitzador de tots els serveis i infraestructures de reg afectats i funcionalment necessaris. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració d'aquestes instal·lacions haurà de tenir l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, qui determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.  
12. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, quedant prohibida la incineració in situ d'aquests.  
13. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Haurà de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
14. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'haurà de mantenir en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farcit de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització.  
15. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, del planejament proposat, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental de la modificació puntual núm. 7 del PGOU de la Vall d'Alba, en la documentació complementària a l'ETA i els seus annexos, i en els informes sectorials i les labors de vigilància que s'han d'incloure en el programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i es valoraran i proveiran pressupostàriament les despeses derivades del seu compliment".  
Totes aquestes condicions hauran de complir-se en l'execució d'aquesta modificació.  
Sisé. L'1 de desembre del 2005 es va emetre un informe desfavorable per part de l'Oficina del Pla de carreteres de la conselleria d'Infraestructures i Transport. L'informe estableix el següent:  
"La zona de protecció de la carretera CV-15, pertanyent a la xarxa bàsica de la Comunitat Valenciana, ha de qualificar-se com espai lliure de reserva viària. Aquesta franja ocupa un ample de 25 metres mesurats des de la línia de vorera d'emergència més pròxima. Com a excepció, en els sòls classificats anteriorment com a urbans, s'han de mantenir (o millorar) les determinacions de protecció ja vigents.  
S'han d'estudiar i definir els accessos a al carretera CV-15 amb la nova situació, de manera que no s'empitjore respecte a la situació actual. Les obres corresponents han de ser incloses en les d'urbanització dels sectors que es reclassifiquen.  
L'informe s'emet per això en sentit desfavorable».  
Examinat el contingut d'aquest informe per la Comissió Informativa d'Urbanisme, i amb la conformitat del vocal de l'Oficina del Pla de carreteres de la conselleria d'Infraestructures i Transport, es considera que és possible efectuar una aprovació definitiva de la modificació supeditada a la incorporació expressa en el document d'ordenació de les aspectes següents:  
- Es corregiran els plans d'ordenació, de manera que la zona de protecció de la carretera CV-15, pertanyent a la xarxa bàsica de la Comunitat Valenciana, ha de qualificar-se com espai lliure de reserva viària.  
- S'establirà com a condició de desenvolupament que expressament figurarà en la part de la modificació amb eficàcia normativa que l'accés al futur nucli urbà de la Pelejana - la Pelejaneta es realitzarà pels accessos actuals, i no es permetrà una nova entrada directa des de la CV-15.  
SETÉ. L'aprovació de la modificació que ens ocupa exigeix verificar el compliment del que estableix l'article 25.4 del Text refós de la llei d'aigües, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2001, d'1 de juliol, precepte redactat per la disposició final primera de la Llei 11/2005, de 22 de juny, (d'ara en avant Llei d'aigües) i en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i de protecció del paisatge (d'ara en avant LOTPP), això en relació amb la justificació de la suficiència de recursos hídrics.  
Certament, un ordenació sostenible del territori ha d'estar supeditada a la disponibilitat de l'aigua, de manera que l'aprovació de nous desenvolupaments urbanístics exigeix la prèvia verificació de l'existència de recursos hídrics suficients. D'aquesta manera, i de conformitat amb el que estableixen els esmentats preceptes legals, en la tramitació dels plans urbanístics que comporten increment de la demanda d'aigua, ha de sol·licitar-se de l'administració hidràulica un informe sobre la suficiència dels recursos hídrics. D'altra banda, segons l'article 40.2 de la Llei d'aigües, "la política de l'aigua està al servei de les estratègies i els plans sectorials que sobre els distints usos establisquen les administracions públiques, sense perjudici de la gestió racional i sostenible del recurs que ha de ser aplicada pel Ministeri de Medi Ambient, o per les administracions hidràuliques competents, que condicionarà tota autorització, concessió o infraestructura futura que se sol·licite". De conformitat amb això, la política de l'aigua ha d'estar preferentment al servei de l'abastiment d'aigua a les poblacions, si bé això ha de fer-se a través d'una gestió racional i sostenible del recurs.  
En el cas que ens ocupa, consta que l'Ajuntament de la Vall d'Alba, per escrit de 7 de febrer del 2007, va sol·licitar el preceptiu informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. El Servei Territorial, per mitjà d'un escrit de 23 de febrer del 2007, va reiterar aquesta sol·licitud.  
La documentació aportada per l'Ajuntament ha calculat l'increment d'aigua que comporta la modificació, que puga donar lloc a 120 nous habitatges, en un total de 80.878,47 m³ anuals. Segons resulta de l'informe de FACSA de 6 de febrer del 2007, el concessionari del servei municipal d'aigua potable disposa de suficients recursos hídrics per a abastir aquest increment de consum.  
Fins al moment de celebrar-se la Comissió Territorial d'Urbanisme l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer no ha sigut emés.   
Segons l'article 25.4 de la Llei d'aigües, el transcurs del termini sense que s'emeta l'informe implica que aquest té caràcter desfavorable.   
El caràcter negatiu que la Llei d'aigües atorga a la no-emissió de l'informe constitueix, en realitat, una simple presumpció que no hi ha justificació de la suficiència de recursos hídrics. L'administració urbanística pot trencar aquestxa presumpció basant-se en altres informes o estudis de què resulte que sí que hi ha suficiència d'aigua. La solució contrària, és a dir, considerar que en cap cas li és possible a l'administració urbanística apartar-se del caràcter negatiu del silenci, implicaria atribuir a l'informe de l'article 25.4 de la Llei d'aigües un caràcter vinculant que no té (com hi ha assenyalat el Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en la seua interlocutòria de 15 de gener del 2007) i podria donar lloc a un ús abusiu de les competències estatals en matèria d'aigües i a una limitació indeguda, més enllà del que és necessari, de les competències autonòmiques en urbanisme. Per això, l'exercici legítim de la competència estatal en matèria d'aigües exigeix que l'informe s'emeta expressament per escrit. La no-emissió de l'informe només pot comportar una simple presumpció de la no-existència del recurs hídric, presumpció que pot destruir-se mitjançant altres informes o estudis justificatius de la seua existència.   
La interlocutòria de 15 de gener del 2007 de la Secció Primera de la Sala Contenciosa Administratiu del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en aplicar l'article 25.4 de la Llei d'aigües, abona l'anterior interpretació, perquè, segons el Tribunal, "es fa difícil admetre que una administració, en aquest cas l'Estat, puga limitar les competències de la comunitat autònoma o municipi amb base en el "silenci administratiu negatiu", perquè per a limitar una competència és necessari exposar de forma clara i precisa en quina manera i manera l'actuació d'una administració limita o retalla les competències d'una altra administració".   
En haver transcorregut més de dos mesos des de la sol·licitud de l'informe la Confederació sense que aquest s'haja emés, es considera que és possible l'aprovació definitiva, quant a la suficiència de recursos hídrics, això en la mesura en què de la documentació aportada per l'Ajuntament, en particular de l'informe de l'empresa subministradora d'aigua, resulta que sí que hi ha recursos hídrics suficients per a la xicoteta ampliació del sòl urbà que respresenta aquesta modificació.  
Durant el transcurs de la sessió de la Comissió Territorial d'Urbanisme, per part del vocal del Ministeri de Medi Ambient, que en aquesta sessió és el comissari adjunt de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, es fa constar el seu vot en contra a l'aprovació d'aquest expedient, aportant en aquest moment tant el text escrit del seu vot negatiu discrepant, com una còpia de l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el 18 d'abril del 2007 (no aportat abans en l'expedient). Per part del secretari de la Comissió Territorial d'Urbanisme es fa constar que els informes que se sol·liciten durant la tramitació d'un expedient han de remetre's dins de termini a l'òrgan que tramita l'aprovació definitiva, sent una actuació contrària als principis que han de regir les relacions entre les administracions públiques la pràctica de no remetre en termini l'informe i presentar-ho de forma inopinada en el transcurs de la sessió de l'òrgan col·legiat a què competeix l'aprovació definitiva de l'expedient.  
L'informe desfavorable extemporani emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer basa exclusivament el seu caràcter desfavorable en què no es disposa de concessió administrativa sobre els cabals que subministraran l'increment derivat de l'aprovació definitiva de la modificació. Basar el caràcter desfavorable exclusivament en la no-existència de concessió aprovada no s'ajusta al que estableix l'article 25.4 de la Llei d'aigües. L'informe de l'article 25.4 de la Llei d'aigües ha de versar, no únicament sobre si existeix ja a disposició del promotor del pla una concessió o un altre títol de dret inscrit en el Registre d'Aigües amb cabal suficient per a satisfer la nova demanda, sinó també sobre si hi ha recursos hídrics suficients i que estiguen assignables per a atendre aquesta necessitat (la qual cosa requerirà, si no hi ha concessió prèvia o un altre títol de dret, la tramitació posterior de la corresponent concessió) o si hi ha un suficient compromís d'execució d'una infraestructura generadora del recurs hídric, i si això és compatible amb la planificació hidrològica. Un informe desfavorable de l'organisme de conca basat exclusivament en la inexistència d'una concessió o dret adquirit no compliria a l'exigència de l'article 25.4 de la Llei d'aigües. El que l'article 25.4 de la Llei d'Aigües preveu és que la Confederació emeta un "informe" sobre si hi ha o no recurs assignable suficient, no un "certificat" de l'existència d'una prèvia concessió o títol administratiu inscrit en el Registre d'Aigües que empare el possible increment del consum de l'aigua. El que el concepte de "recurs suficient" no és equivalent a "cabal d'aigua concedit" (o amb un altre títol de dret) és quelcom obvi. S'extrau amb tota evidència de la regulació que els article 59 i següents de la Llei d'aigües i 93 i següents del Reglament de domini públic hidràulic (Reial decret 849/1986, d'11 d'abril) efectuen de la concessió administrativa de l'ús privatiu de l'aigua. Perquè puga aprovar-se una concessió d'aigua és requisit lògic imprescindible que prèviament hi haja un recurs hídric disponible i suficient sense concedir i sense un altre dret adquirit: només es pot concedir un recurs disponible preexistent i no concedit. Tot això queda clarament ratificat per la doctrina del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat en la interlocutòria d'1 de març del 2007 (Secció Primera de la Sala Contenciosa Administrativa, mesures cautelars 1/0011003/2006, fonament de dret sisé):  
"Això resulta clarament insuficient ja que de l'article 25.4 de la Llei d'aigües no es dedueix que siga necessari acreditar l'existència de la concessió, hi ha prou que s'acredite l'existència física de l'aigua i la seua disponibilitat; però aquesta pot presumir-se tractant-se d'abastiment a les poblacions que és l'ús prioritari conforme a l'article 60 del Text refós de la Llei d'aigües. El precepte parla, en efecte, d'existència o inexistència de recursos hídrics suficients; sense que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer haja provat l'afectació a altres usos legalment implantats a què al·ludeix l'article 19.4 de la Llei d'ordenació del territori".  
En definitiva, la Comissió Territorial d'Urbanisme, amb el vot en contra del vocal del Ministeri de Medi Ambient, considera que en aquest cas sí que s'ha acreditat l'existència del recurs, per la qual cosa escau aprovar definitivament aquesta modificació puntual.  
Vuité. La Comissió Territorial d'Urbanisme, a proposta de la directora general d'Ordenació del Territori, és l'òrgan competent per a resoldre sobre l'aprovació definitiva dels plans generals ?i de les seues modificacions- de municipis de menys de 50.000 habitants, de conformitat amb el que disposa l'article 39 per remissió de l'article 55.1, de la Llei reguladora de l'activitat urbanística, en relació amb l'article 10.a) del Reglament dels òrgans urbanístics de la Generalitat Valenciana, aprovat per Decret 201/2003, de 3 d'octubre, del Consell de la Generalitat.  
Per raó de tot el que antecedeix, la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló acorda:   
1r. Aprovar definitivament la modificació puntual núm. 7 del Pla general de la Vall d'Alba (àmbit la Pelejana - la Pelejaneta), supeditant l'eficàcia i la publicació d'aquesta aprovació al fet que l'Ajuntament incorpore les correccions tècniques següents:  
A. Es corregiran els plans d'ordenació, de manera que la zona de protecció de la carretera CV-15, pertanyent a la xarxa bàsica de la Comunitat Valenciana, ha de qualificar-se com espai lliure de reserva viària.  
B. S'establirà com a condició de desenvolupament que expressament figurarà en la part de la modificació amb eficàcia normativa que l'accés al futur nucli urbà de la Pelejana - la Pelejaneta es realitzarà pels accessos actuals, i no es permetrà una nova entrada directa des de la CV-15.  
2n. Facultar la directora general d'Ordenació del Territori perquè puga verificar el compliment de l'anterior condició, després del qual podrà ordenar la publicació de l'aprovació en el corresponent butlletí oficial amb el qual el Pla general entrarà en vigor.  
Contra aquest acord, que no posa fi a la via administrativa, pot interposar-se recurs d'alçada, en el termini d'un mes, davant de la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient de la conselleria de Territori i Habitatge, això sense perjudici d'utilitzar qualsevol altre recurs que es considere oportú.»  
València, 17 de maig de 2007.- La directora general d'Ordenació del Territori: Soledad Martínez Reig.