Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5206, del 24-02-2006 (2006/2125)

Resolució de 16 de febrer de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5206

Data del DOGV
:   24-02-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/2125


Data del document
:   16-02-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Alpuente
    * Monforte del Cid
    * Castelló de la Plana
    * Museros
    * Elx
    * Utiel
    * impacte ambiental

Resolució de 16 de febrer de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2006/X2125]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 033/05-AIA Museros, 285/04-AIA Elx, 284/04-AIA Castelló, 136/04-AIA Utiel, 138/03-AIA Alpuente i 385/03-AIA Monforte del Cid, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 16 de febrer de 2006. . La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 33/7745-FKX   
Títol: Pla especial de reserva de sòl dotacional d'ús escolar  
Promotor: Ajuntament de Museros  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Museros i CTU   
Localització: Partida del Casal, oest del nucli urbà de Museros   
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte persegueix la reclassificació de terrenys per a crear una reserva de sòl dotacional amb ús escolar, de propietat municipal, per a la construcció d'un institut d'educació secundària, en el límit oest del nucli urbà de Museros.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Els terrenys objecte de nova ordenació es troben classificats actualment com a sòl no urbanitzable comú, i una xicoteta porció com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola, amb les característiques i usos propis dels terrenys agrícoles, limítrofs amb el perímetre del nucli urbà de la població.  
La superfície total afectada és de 8.318,13 m², sent els seus límits: al nord, una séquia i sòl no urbanitzable comú; a l'est, el carrer les Barraques; al sud, camí i col·legi La Masia; i per l'oest afronta amb sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
3. Alternatives  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, on la decisió de reclassificar sòl es justifica en la necessitat crear un nou equipament escolar. S'han avaluat dues alternatives de localització, sent la definitiva aquella on la connexió de la qual a les xarxes subterrànies d'infraestructures resultava molt més senzilla.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 8 de març de 2005 l'Ajuntament de Museros va remetre una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla especial de reserva de sòl dotacional d'ús escolar, i certificació del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos els documents, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el periòdic Levante, de data 18 de gener de 2005, i en el DOGV núm. 4.924, de 14 de gener de 2005.  
Durant el període d'informació pública no s'hi ha presentat cap al·legació, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament de Museros, acompanyat en l'expedient administratiu municipal per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple de data 16 de desembre de 2004.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat a l'Ajuntament de Museros informació o documentació complementària.  
Informes sectorials  
No s'hi han sol·licitat informes sectorials.   
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PATRICOVA, PGOF i xarxa Natura 2000, no es detecten afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
2. L'àmbit d'aquest Pla especial afecta una séquia propietat de la Comunitat de Regants de la Reial Séquia de Moncada (RAM), amb la que l'Ajuntament de Museros ha subscrit un conveni urbanístic als efectes d'adquirir en ple domini els terrenys corresponents, sent la superfície de la séquia afectada de 133,12m².  
3. L'estudi d'impacte ambiental afirma que els dos jaciments arqueològics catalogats en el terme municipal i els camins ramaders que creuen el municipi es troben fora de l'àmbit de l'actuació del Pla especial.  
No obstant això, no consta en l'expedient informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.  
Consideracions ambientals  
1. L'estudi d'impacte ambiental afirma que els terrenys objecte de reclassificació es troba en una zona caracteritzada per la dominància de roques d'origen sedimentari detrític. Des del punt de vista topogràfic, el municipi de Museros està situat en una zona litoral caracteritzada per ser plana i amb una altitud mitjana inferior als 100m.  
2. En l'àrea d'estudi abunden els depòsits al·luvials, tractant-se generalment de sòls profunds amb bones condicions d'aireig i permeabilitat. La capacitat agrícola dels sòls és molt elevada i es troben sotmesos a una activitat intensiva. És una zona dedicada al cultiu hortícola i hortofructícola, de regadiu. Actualment, la parcel·la on es pretén situar el nou institut està dedicada al cultiu de cítrics.  
Les aigües subterrànies presenten una vulnerabilitat mitjana, per la qual cosa l'adequació urbanística d'aquests terrenys és compatible amb l'ús que es pretén implantar.   
3. La vegetació present en l'àrea d'estudi aquesta integrada per arbres de cítrics i plantes nitròfiles associades generalment a aquest tipus de cultius.  
4. La fauna present en la zona consisteix bàsicament en avifauna i xicotets rosegadores i rèptils. Es tracta d'espècies associades a cultius, amb una marcat caràcter antropòfil.   
5. El clima de la zona objecte d'estudi és de tipus mediterrani sec, caracteritzat per la suavitat de les temperatures i l'escassetat de precipitacions al llarg de tot l'any, especialment durant l'època estival. Les temperatures són prou suaus tant a l'hivern com a l'estiu.  
6. L'estudi d'impacte ambiental afirma que la qualitat de l'aire de la zona és elevada, tant pels nivells de soroll i vibracions com pels nivells de gasos i partícules.  
7. En el seu conjunt, el paisatge de la zona correspon a les àrees planes de la província de València amb cultiu de cítrics, dominat pel color verd dels tarongers, amb presència de les infraestructures de reg, i per la proximitat de l'àrea urbana, és per tant, un paisatge molt influenciat per l'acció humana.  
8. El nombre d'habitants de Museros oscil·la al voltant de 5000. L'agricultura té un paper important en l'economia local, amb una activitat industrial associada de magatzems i serveis.  
9. Per la seua proximitat al nucli urbà, l'àmbit d'actuació posseeix una fàcil connexió als diversos serveis urbans, amb accés directe des del carrer Barraques.  
10. En tractar-se d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals. L'evacuació de les aigües residuals es durà a terme a través de la xarxa de clavegueram municipal.  
11. Pel que fa als residus sòlids inerts generats durant la fase d'execució, l'estudi d'impacte ambiental afirma respecte als residus d'obra que aquests seran portats a un abocador. Respecte als residus sòlids urbans, es preveu realitzar la gestió d'aquests incorporant-la a la gestió ja existent en el municipi.  
12. Les principals mesures correctores es recolzen en la correcta gestió dels residus, el control de la contaminació sobre el medi físic i la minimització dels impactes ambientals detectats, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte del Pla especial de reserva de sòl dotacional d'ús escolar, promogut per l'Ajuntament de Museros, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que aquest informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.   
. L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a la recollida dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys confrontants.   
. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra i indicar, si és el cas, el lloc on es portaran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser adequadament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
Tercer  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 26 de maig de 2005. . La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Ávarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 285/04-AIA  
Títol: Projecte d'embassament regulador, la Cova del Planet.  
Promotor: Sociedad Agraria de Transformación de Sant Enric.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Objecte: Construcció d'un embassament per a reg.  
Localització: Elx. (Alacant).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la construcció d'un embassament regulador de 400.000 m³, per a regar una superfície de 500 Hi ha. destinades principalment al cultiu de cítrics, i amb menor percentatge de plantacions hortícoles i jardineria.  
Per a evitar filtracions en les parets de l'embassament s'impermeabilitzarà amb làmina de polietilé d'alta densitat de 2 mm. De grossària termosoldada sobre làmina de geotèxtil per a preservar-la de possibles partícules tallants que puguen trencar el plàstic.  
Les característiques dimensionals de l'embassament són les següents:  
. Superfície d'ocupació: 61.024 m²  
. Alçària: 14 m  
. Talús interior: 1:3  
. Talús exterior: 1:1.5  
. Amplària corredor coronació: 5 m  
. longitud corredor de coronació: 678 m  
. Cota solera: 226 m  
. Cota de coronació: 240 m  
. Volum embassat: 384.283 m³  
Per a evitar accessos no controlats a l'embassament s'ha projectat una tanca metàl·lica de 2,2 m galvanitzada, al voltant de tot el perímetre de la coronació.  
També està prevista l'execució d'una conducció reversible en superfície d'entrada al nou embassament provinent de l'embassament de Sant Enric, de 400 mm de diàmetre que discorre paral·lel a un camí existent.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 4 d'abril de 2003 la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al Projecte d'embassament regulador, la Cova del Planet.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Projecte d'embassament regulador, la Cova del Planet, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant anunci en el BOP núm. 275 de data 29 de novembre de 2003, i no s'hi han presentat al·legacions.  
Informes sectorials  
En data 13 de febrer es va rebre un informe de tècnic municipal de Medi Ambient on s'assenyala que:  
1. Es considera insuficient l'estudi i les dades aportades sobre la flora, vegetació i fauna que puga veure's afectada pel projecte.  
2. En l'apartat 1.5.5.0 de l'EIA referit als elements antropomòrfics existents en la zona d'actuació, no es fa referència a l'existència de la Cova del Planet, transformada en refugi de caçadors i a l'existència d'altres xicotetes cavitats naturals, modelada per l'acció de l'home per al seu ús com a abrics o refugis i que desapareixerien per efecte de la construcció de l'embassament, sent menester estudiar i analitzar aquests elements per a determinar-ne l'interés.  
3. En general es considera insuficient l'anàlisi dels impactes generats per la realització del projecte i durant la vida de l'embassament, i no s'hi han justificat de forma apropiada les qualificacions atorgades, fins al punt que en alguns casos no es realitza cap justificació.  
4. Les determinacions establides per l'EIA com a mesures correctores que acompanya el projecte de construcció de l'embassament, hauran de ser modificades i adaptades en funció d'allò que s'ha indicat a continuació:  
a) En les tasques de revegetació i recuperació de la coberta vegetal, s'haurà d'estar, en primer lloc, a allò que determine el Pla general d'ordenació forestal de la Generalitat Valenciana, en allò que s'aplique a aquest projecte, de no ser aplicat les seues determinacions les espècies que s'han d'emprar en les tasques de revegetació, rehabilitació paisatgística i fixació de talussos i desmuntes seran les següents:  
. Espècies arbòries:  
Savines (Juniperus phoenicea)  
Ginebre de galipot (Juniperus oxycedrus)  
. Arbrets i espècies arbustives:  
Coscoll (Quercus coccifera)  
Margalló (Chamaerps humilis)  
Llentiscle (Pistacia lentiscus)  
Arç negre (Rhammus lycioides)  
Cambronera (Lycium intricatum)  
. Aromàtiques:  
Romero (Rosmarinus officinalis)  
Lavanda (Lavandula dentada)  
Timons (Thymus moroderi, Thymus vulgaris)  
b) L'ús d'aquestes espècies serà el següent, respecte a les determinacions contingudes en l'EIA, la referència de les quals incloem:  
5.3.1. Desmunte. La plantació prevista en l'EIA de Pinus halepensis haurà de ser substituïda per exemplars de Juniperus oxycedrus i J. Phoenicea d'almenys, un metre d'alçària. Entre els agregats d'aquests arbres (segons terminologia de l'EIA), es plantaran exemplars de margalló, coscoll, llentiscle i arç negre, a una distància mitjana de 3 a 5 metres dels esmentats agregats, i en nombre suficient per a cobrir la superfície d'aquesta actuació amb un nombre de plançons de les distintes espècies que sumen un total de 325 peus.  
2.1.1.9. Estrat arbustiu i arbori.  
Línia de romers. En la línia de coronació del talús, a la vora del camí de servei de la coronació de l'embassament, es plantarà en alineació llentiscles, disposats a una distància entre peus d'1 metre, en substitució de l'alineació de romers proposada per l'EIA.  
Agregats de romer i esparts. Els agregats proposats en l'EIA, hauran de substituir-se per agregats en els quals combinen romers, timons i lavandes, i entre aquests agregats s'introduiran plançons de llentiscle, margalló i arç negre, fins a aconseguir una densitat mitjana total de, no menys, de 600 plançons per hectàrea.  
Línia de carrasques. En termes biogeogràfics i bioclimàtics, la carrasca no és espècie d'elecció, en el seu lloc hauran d'emprar-se coscolls (Quercus coccifera).  
c) Les labors de manteniment del revegetat, no sols inclouran el reg oportú, segons allò que s'ha indicat en l'EIA del projecte, sinó que haurà d'incloure's la reposició de malls durant, almenys, els cinc anys següents a la realització de les plantacions. La plantació inicial haurà de realitzar-se amb les garanties pertinents, en el moment que l'estat de les obres de construcció de l'embassament ho permeten i el reg dels plançons estiga correctament assegurat.  
5. Com a mesura compensatòria dels impactes permanents que es produeixen en el medi, haurà de ser habilitada una xicoteta bassa-abeurador, d'almenys 15 m² de superfície i amb una làmina permanent d'aigua d'entre 20-30 cm de profunditat mitjana, situada en lloc de fàcil accés per a la fauna silvestre, de manera que s'assegure la disponibilitat d'aigua, al mateix temps que s'estableix un hàbitat idoni per als amfibis. Aquesta bassa se situarà en la zona central de l'àrea de desmunte destinada a actuacions de reforestació.  
Afeccions legals  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a Forest d'utilitat pública.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
La zona d'estudi correspon a una zona degradada, tota la zona va ser abancalada i utilitzada com a terres de cultiu de secà, cereals resistents, garroferes, ametlers etc. La decadència d'aquest tipus d'agricultura va propiciar posteriors plantacions de pins, molt poc desenvolupats que han conformat el paisatge de la zona.  
En definitiva, la zona objecte d'estudi no presenta espècies vegetals ni animals dignes d'especial protecció, únicament existirà afecció a la Cova del Planet com bé d'interés etnogràfic, i al Barranc de Barbasena el qual podria veure's afectat durant la construcció de l'embassament com a possible zona d'ubicació d'abocaments d'obra, ja que la planta no afecta el seu traçat.  
També cal tindre present el risc que existeix en el terme municipal d'Elx als fenòmens sísmics, que poden provocar la ruptura de la presa i els efectes de la qual poden ocasionar danys materials i personals, en afectar habitatges i infraestructures. Aquests efectes s'han estudiat en l'annex núm. 6, on s'ha suposat que el Barranc de Barbasena serà capaç d'absorbir tot el cabal d'aigua produint-se alguna inundació al final del barranc afectant diversos habitatges, classificant la presa, en funció del risc potencial enfront d'una possible ruptura, com categoria B.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Sota aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.  
La geomorfologia de la zona es veurà alterada per la creació de forts desmuntes (254.397 m³ de terres que s'han d'excavar) i terraplens necessaris per a la construcció de la bassa, també la hidrologia superficial pot veure's alterada per la interferència que pot provocar la bassa sobre les aigües superficials procedents de les rambles.  
La qualitat de l'aire patirà diversos impactes, sobretot durant la fase de construcció, com l'alçament de pols, l'emissió de gasos i la generació de soroll durant els moviments de terres.  
La vegetació de la zona ha sigut modificada en la major part d'aquesta cap a les activitats agrícoles, i en qualsevol cas es tracta de terrenys ocupats per espècies matolls, per la qual cosa el grau d'impacte no serà molt greu.  
Pel que fa a la fauna, aquesta es veurà afectada per les operacions de moviment de terres i maquinària així com de desbrossament, que provocaran l'alteració d'hàbitats.  
Un altre impacte a tindre en compte és l'afecció al paisatge a causa de l'existència de talussos de gran magnitud que distorsionen l'entorn, però que a causa de les labors de revegetació quedaran perfectament integrats.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores més importants que s'han previst en l'estudi d'impacte ambiental són aquelles referents a les precaucions que cal prendre durant el moviment de terres, que es resumixen en la prohibició d'abocar els materials sobrants d'obra en llocs diferents dels abocadors autoritzats a este efecte, evitant en qualsevol cas els abocaments accidentals al barranc de Barbasena.  
I les referents a la restauració vegetal dels talussos generats mitjançant la plantació d'espècies autòctones com el romer, l'espart o la carrasca, sempre seguint les recomanacions apuntades per l'Ajuntament d'Elx, vistes anteriorment en l'apartat d'informes sectorials.  
Quant al Programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental.  
. Es cuidarà que els abocadors i abassegaments de materials de rebuig se situen en zones adequades, on es reduïsca al mínim l'alteració paisatgística. Si és possible, se situarà en l'interior del vas de l'embassament.  
. Es cuidarà que les emissions de pols no siguen excessives (amb regs periòdics) i que les labors de manteniment i reparació del parc de maquinària es realitzen en els llocs indicats per a això.  
. Es realitzarà una remodelació geomorfològica de les superfícies d'extracció i depòsit existents en la zona d'obres, amb vista a dotar-la de talussos estables, amb una adequada xarxa de drenatge, que permeten l'establiment de la vegetació i la reducció de processos erosius.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-e) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'embassament regulador, la Cova del Planet, promogut per la Sociedad Agraria de Transformación de Sant Enric, sempre que el mateix es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'hi estableixen les següents:  
1. Els diversos documents del projecte (memòria, plans, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, així com els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores a mamprendre.  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del Programa de vigilància ambiental.  
2. Es considera necessari conferir a les basses cert grau de naturalitat. Amb aquest fi, a més de les mesures que preveu l'estudi, s'ha d'afavorir la colonització d'aquestes per part de les plantes aquàtiques i de fauna. Amb aquest fi es recomana l'ús de diverses plataformes flotants capaces d'albergar el substrat suficient com perquè es puguen fixar estolons d'espècies com ara canyís (Phragmites australis) o enees (Thpha latifolia, Typha angustifòlia o Typha domingensis) així com plataformes amb grava que faciliten la nidificació d'aus.  
3. Es tindran en compte totes les recomanacions exposades per l'Ajuntament d'Elx, citades en l'apartat informes sectorials, pel que fa a revegetació i tractament de talussos incloses en el punt 4, així com la mesura compensatòria del punt 5.  
4. S'inclouran tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del Programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, adequant-se i reestructurant-se amb el desenvolupament d'aquesta.  
El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tindre repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors que s'han de controlar establits en aquest programa.  
5. Els materials de farciment i les llasts que foren necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.   
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus correctament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.  
6. Durant l'execució de les obres no es desenvoluparan treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.  
7. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser correctament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
8. S'assegurarà el manteniment de les plantacions realitzades en els talussos exteriors per a evitar efectes erosius en aquests, disposant els mecanismes i regs necessaris amb aquest fi.  
9. S'haurà d'instal·lar plataformes flotants en l'interior de la bassa, a fi d'evitar la mortalitat de grans aus que es dóna en aquest tipus d'infraestructures quan fortuïtament s'ofeguen per buscar aigua, o un sistema equivalent que conferisca propietats semblants.  
10. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental així com dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.  
11. Si durant l'execució de les obres es produïra qualsevulla troballa arqueològica, el fet s'informarà de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de desembre de 2004. . El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 284/04-AIA  
Títol: Subestació transformadora de Benadresa de 220/20 kV  
Promotor: Iberdrola  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports  
Objecte: Millora de subministrament d'energia elèctrica al municipi de Castelló  
Localització: Entre els camins de la cova del Colom i l'Enramada del municipi de Castelló de la Plana  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és construir una subestació transformadora per a atendre les demandes actuals i futures del municipi de Castelló, millorant la qualitat i la capacitat del subministrament d'una zona en continu creixement.  
La nova subestació se situarà en una parcel·la situada al nord-oest de la ciutat de Castelló de la Plana, a la vora del camí de l'Enramada, i ocuparà uns 9.300 m² de superfície, classificats com a sòl no urbanitzable.  
La subestació constarà de les instal·lacions següents:  
. Un sistema elèctric de 220 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i 8 posicions corresponents a quatre de línia, tres de transformador i l'enllaç de barres.  
. Un sistema elèctric de 20 kV amb una configuració de simple barra partida (SBP) tipus interior amb aïllament en SF6, conformat per tres mòduls de cel·les amb un total de 48 posicions de les quals, 30 seran eixides de línia, 3 de transformador, 2 de serveis auxiliars, 3 de bateries de condensadors, 2 de mesura, 4 unió, 2 d'enllaç de barres, una de partició i una de remunte. Aquest sistema quedarà completat amb la dotació en intempèrie de 3 bateries de condensadors (BC).  
. La transformació constarà de 3 transformadors de potència de 50 MVA cada un i relació 220/20 kV, amb les seues corresponents reactàncies trifàsica limitadores de posada a terra. Per al subministrament dels serveis propis de la subestació s'instal·laran en intempèrie dos transformadors de serveis auxiliars (TSA) de relació 20/0,380-0,220 kV i 250 kVA de potència cada u.  
. Un edifici en què quedaran integrats els sistemes elèctrics de 220 kV i 20 kV, elements de transformació, equips de control, protecció, comunicació, alimentació en BT, etc., necessaris per al funcionament correcte de la subestació, així com una xicoteta dependència per a lavabo i vestidor.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 31 de maig de 2004 la Unitat territorial d'energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte d'instal·lació d'una Subestació transformadora de Benadresa de 220/20 kV.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte Subestació transformadora de Benadresa de 220/20 kV, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 85 de data 15 de juliol de 2004, i en DOGV núm. 4790 de data 5 de juliol de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
L'àrea d'estudi està dominada per l'ús urbà i agrícola, afavorint el creixement de comunitats nitròfil-ruderals i arvenses. Per això, no pot parlar-se d'àrees naturals o seminaturals que mostren un interés singular de cara a la conservació.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els canvis en la geomorfologia que es pot generar com a conseqüència dels moviments de terres que s'han de dur a terme per a la preparació del terreny, seran mínims ja que es construeix sobre un terreny pla erm, ocupat per espècies herbàcies, afrontant amb camins agrícoles i noves actuacions, com el nou cementeri de Castelló.  
La implantació de la subestació tindrà efectes sobre la qualitat de l'aire, per l'augment dels nivells sonors i la producció de camps elèctrics i magnètics, efectes que seran pràcticament inapreciables a causa de l'apantallament de la vegetació existent.  
Durant la fase de funcionament, es poden produir emissió de gasos, a causa d'una eventual pèrdua d'hexafluorur de sofre (SF6), gas sintètic i inert que s'utilitza com a dielèctric en els interruptors, també pot existir un impacte sobre el sòl i les aigües subterrànies, a causa d'un possible abocament incontrolat d'oli dels transformadors.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les següents mesures correctores:   
. Minimització de les zones de recollida de materials de muntatge de la infraestructura o procedents de l'excavació.  
. Els canvis d'oli, reparacions i llavats de maquinària es duran a terme en zones específiques on no hi ha perill de contaminació de les aigües per abocaments de lubricants, formigó o altres productes.  
. Per a la instal·lació dels transformadors de potència està prevista la construcció sota les cisternes d'aquests, d'una safata de formigó armat estanca, a fi de recollir els possibles fluids que caiguen sobre ella i conduir-los, a disposició del pendent d'aquesta primer i canonada de fibrociment després, fins a un depòsit de formigó soterrat amb suficient capacitat per a acollir l'oli d'un transformador.  
Pel que fa al Programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de Subestació transformadora de Benadresa de 220/20 kV, promogut per Iberdrola, sempre que el mateix es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'estableixen les següents:  
1. Una vegada efectuada la instal·lació es procedirà a la recollida de material sobrant i trasllat a un abocador autoritzat, i a la restauració a l'estat original de les zones afectades mitjançant l'aportació de terra vegetal i la plantació d'espècies arbustives i herbàcies pròpies de la zona, en l'interior de la parcel·la de manera atzarosa, fugint de les disposicions lineals.  
2. Si durant l'execució de les obres es produïra qualsevulla troballa arqueològica, el fet s'informarà de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de desembre de 2004. . El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 136/04-AIA  
Títol: Explotació avícola d'engreixament  
Promotor: Avícola El Colmenar, SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Utiel (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat avícola d'engreixament  
Localització: Paratge Rambla El Colmenar, polígon 17, parcel·les 579, 590, 592, 593 i 594, del terme municipal d'Utiel (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtindre la llicència d'activitat per a l'inici d'una activitat avícola d'engreixament de pollastres, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'explotació estarà constituïda per dues naus de 1.567,28 m² cada una. La capacitat total de l'explotació ascendirà a 48.000 pollastres d'engreixament.  
L'activitat consistirà en la recepció de pollastres amb un dia d'edat, els quals s'engreixaran fins a aconseguir uns 2 kg, moment en què es destinaran a escorxador. Es realitzen 5 cicles/any. Després de cada cicle d'engreixament, s'efectuarà un buidat sanitari de deu dies aproximadament.  
Els pollastres s'engreixen sobre llit de jaç. Es generarà 960 Tm de gallinassa/any, que serà retirada per una empresa aliena a l'explotació després de cada cicle d'engreixament (s'aporta contracte de retirada de gallinassa, per a una capacitat en l'explotació de 60.000 pollastres, subscrit amb l'empresa Reciman Sociedad Cooperativa, CIF: T-26.572.643, amb domicili social en el carrer Federico Muelas, núm. 8, en el terme municipal de Villalpardo, Conca). Es disposarà de femer en l'explotació, amb una capacitat de magatzematge de 640 m³ (perquè la capacitat d'emmagatzematge siga de 4 mesos).  
Els cadàvers que es produïsquen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
Com a mesures higienicosanitàries que s'han d'establir en l'explotació, s'inclou la instal·lació de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, així com la col·locació de malles mosquiteres en les finestres. Per a minimitzar l'emissió d'olors, s'aplicarà superfosfat de calç en la superfície de les naus.  
El proveïment d'aigua potable es realitza des d'un pou localitzat en la finca, del qual no es justifica disposar de concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
L'explotació es localitza a més de 2 km. del nucli de població.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El projecte d'activitat i expedient municipal és remés per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge en data 31 de maig de 2004.  
L'estudi d'impacte ambiental és remés en data 8 d'octubre de 2004.  
La informació pública s'ha realitzat en el DOGV núm. 4.873, de 29 d'octubre de 2004, sense que s'hi haja presentat al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull la informació següent:  
. Informe de l'aparellador municipal en què s'indica que l'explotació està situada a 800 m.l. de l'explotació avícola més pròxima.   
. Informació pública en el tauler d'edictes de l'Ajuntament i als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
. Informe favorable del veterinari oficial del centre de salut pública.  
. Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
. Informe favorable de l'alcaldia.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl o urbanitzable agrícola (zona XIII), segons normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs únicament una descripció del medi biòtic i abiòtic, sense estudiar a continuació els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, passant directament a valorar els impactes que es considera causarà l'actuació sobre el medi.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, dedicada principalment al cultiu de vinya, olivera i ametler.  
Els elements ambientals més destacables, susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl, per la contaminació associada a la gestió inadequada de la gallinassa com a adob orgànic (encara que en aquest cas, serà una afecció aliena a l'explotació, ja que la gallinassa la retira una empresa aliena a aquesta); l'aigua, per contaminació per lixiviats procedents de la gallinassa; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació del residu orgànic.  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés mediambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
La identificació d'impactes s'ha dut a terme sense recórrer a una matriu d'impactes, descrivint-los individualment. S'ha avaluat distints impactes ocasionats per l'activitat, considerant rellevant únicament l'impacte sobre l'Aire, per emissió d'olors i sobre el Sòl, per contaminació associada a una mala gestió de la gallinassa generada en l'explotació.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha establit una sèrie de mesures correctores, tant per a la fase de construcció com de funcionament, entre les quals s'inclou:  
. Es projecta construir un femer en l'explotació, per a contindre la gallinassa si no se sincronitza la retirada d'aquesta de les naus amb l'inici d'un nou cicle d'engreixament.  
. S'escamparà en el sòl de les naus superfosfat de calç, amb efecte desodorant per a minimitzar l'emissió d'olors.  
. Es disposarà de solera de formigó en l'interior de les naus, i s'assegurarà l'absència de filtracions de lixiviats en el terreny.  
No s'hi ha inclòs Programa de vigilància ambiental.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb l'establiment dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
L'activitat es considera viable des del punt de vista mediambiental, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental, així com en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, Annex I apartat 1.H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja avícola de broilers, situada en el terme municipal d'Utiel (València), promoguda per Avícola El Colmenar, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de presentar-se davant aquesta Direcció General i davant l'òrgan substantiu, concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'explotació del pou que proveïrà a l'explotació.  
. Es disposarà de femer en l'explotació (tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana), perfectament impermeabilitzat, amb lleuger pendent, de manera que es canalitzen els possibles lixiviats que puguen generar-se en el muntó, cap a una cubeta de recollida de lixiviats. Es dissenyarà, tal com es descriu en la documentació aportada, per a una capacitat de magatzematge superior a dos cicles d'engreixament.  
. S'assegurarà la correcta impermeabilització de les naus on alberguen els pollastres, així com del femer.  
. S'utilitzarà un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a la nau, com ara malla metàl·lica o semblant.  
. A l'entrada de l'explotació es col·locarà un sistema de desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.  
. Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 17 de desembre de 2004. . El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 138/03-AIA  
Títol: Explotació porcina d'encebament  
Promotor: Francisco J. Herrero Algarra  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alpuente (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la posada en marxa de l'explotació porcina d'encebament  
Localització: Partida Rascaña, polígon 1, parcel·les 151 i 159, del terme municipal d'Alpuente (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtindre la llicència d'activitat per a iniciar l'activitat porcina, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'explotació estarà constituïda per una nau de planta rectangular amb capacitat per a 1.200 porcs d'encebament. L'activitat consistirà en l'encebament de porcs, els quals romanen en l'explotació, des dels 18-20 kg, fins a aconseguir els 100 kg de pes viu. Es realitzaran 2,4 cicles/any.  
Es generarà un total de 1.176 m³ de purí/any, que quedarà retingut en fosses de purins interiors amb capacitat d'emmagatzematge de 480 m³. El purí se sotmetrà a tractament enzimàtic en fossa, previ a l'aplicació d'aquest com a adob orgànic, de manera que se'n disminuïsca la càrrega contaminant i millore les seues propietats com a adob en camps de cultiu. La capacitat d'emmagatzematge en l'explotació és superior als tres mesos exigits en el Reial decret 324/00 d'ordenació de les explotacions porcines. Es justifica disposar d'un total de 47,84 hi ha (de les que únicament es consideren acceptables 46,3 hi ha, ja que la resta correspon a erm), de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic.  
La identificació cadastral de les parcel·les on s'aplica el purí de l'explotació com a adob orgànic, es relacionen a continuació: en el municipi d'Alpuente (València), polígon 1, parcel·la 89, polígon 12, parcel·la 261, polígon 13, parcel·la 280, 287, polígon 15, parcel·la 463, polígon 17, parcel·la 96, 322, polígon 18, parcel·la 133, 261; 495, polígon 20, parcel·la 351, 403-a, 403-b, polígon 21, parcel·la 232, 241, 293, 399, polígon 22, parcel·la 312, 366, polígon 23, parcel·la 110, polígon 19, parcel·la 689, polígon 20, parcel·la 40-a, 40-b, 40-c, 47, polígon 21, parcel·la 84, polígon 23, parcel·la 245; polígon 1, parcel·la 151, 280, polígon 13, parcel·la 288, 636, polígon 17, parcel·la 227, 305, polígon 18, parcel·la 510-a, 510-b, polígon 21, parcel·la 54; 398, polígon 23, parcel·la 20, 446, polígon 20, parcel·la 305, polígon 13, parcel·la 104, 275, polígon 15, parcel·la 511, polígon 18, parcel·la 237-a, 237-b, 333, 344-a, 343-b, 354, 377, 501, polígon 19, parcel·la 554, 820, 949, polígon 21, parcel·la 22, 43-a, 43-b, 250, 477, 93, 291, polígon 22, parcel·la 376, 378, polígon 23, parcel·la 161, polígon 1, parcel·la 170-a, 170-b, polígon 11, parcel·la 582, 610, polígon 14, parcel·la 287, polígon 16, parcel·la 314, polígon 22, parcel·la 432, polígon 15, parcel·la 130, 219, 299, 410, 656-a, polígon 17, parcel·la 656-c, polígon 16, parcel·la 246, polígon 20, parcel·la 3, polígon 23, parcel·la 29, polígon 1, parcel·la 278-a, 278-b, polígon 13, parcel·la 304, polígon 23, parcel·la 178, polígon 1, parcel·la 247, polígon 12, parcel·la 262, 277, 304-a, polígon 13, parcel·la 634, polígon 18, parcel·la 183, polígon 1, parcel·la 259-a, 259-b, polígon 15, parcel·la 444, 464, 517.  
Entre les mesures higienicosanitàries que s'han d'aplicar en l'explotació, estarà la de disposar de tanca perimetral, gual sanitari de formigó en massa de 4 x 3 m², llatzaret per a animals malalts i tela metàl·lica en finestres per a evitar l'entrada d'ocells.  
Els cadàvers que es generen en l'explotació són soterrats en fossa de cadàvers.  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal d'aigües potables.  
L'explotació es localitza a 1,350 km de nucli urbà.  
La superfície agrícola on s'aplicarà el purí com a adob orgànic és insuficient, ja que es disposa d'un total de 46,3 ha de superfície agrícola on s'aplicarà el purí generat en l'explotació, sent la superfície necessària de 51,17 hi ha., segons el Reial decret 324/00 d'ordenació de les explotacions porcines, per la qual cosa la superfície agrícola disponible haurà d'ampliar-se com a mínim en 4,9 hi ha.  
Segons certificat de l'Ajuntament, l'explotació no està construïda ni en funcionament, justificant d'aqueixa manera la urgència de l'obtenció de la llicència d'activitat, per a poder iniciar les obres i avançar l'inici de l'activitat.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient es va iniciar el 23 d'abril de 2003, amb la remissió per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 284, de 29 de novembre de 2002, així com als veïns confrontants a l'explotació, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
. Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.  
. Informe de veterinari col·legiat en el qual s'indica que les mesures correctores que es descriuen en la memòria que acompanya al projecte es consideren insuficients, i es proposa la següent ampliació de les esmentades mesures correctores:  
. En la memòria del projecte no es descriuen les característiques constructives i de funcionament de la fossa per a cadàvers. Aquesta fossa ha de complir com a mínim els requisits següents:  
. Construïda amb materials i de manera que garantisca l'absoluta impermeabilitat de la instal·lació.  
. Les obertures per a introduir els cadàvers han de disposar d'una trapa que garantisca el perfecte segellat d'aquestes.  
. La fossa ha de trobar-se dins del recinte tancat de l'explotació o disposar d'una tanca i tancament propis.  
. Els animals introduïts hauran de ser tractats amb calç viva o qualsevol altre producte autoritzat que en garantisca la consumpció i higienització.  
(Aquestes consideracions sobre la fossa de cadàvers no es consideren acceptables actualment ja que no s'accepta legalment com a sistema de gestió de cadàvers, havent de disposar de contracte de retirada subscrit amb una empresa gestora autoritzada a aquest efecte).  
. Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
. Autorització prèvia de la COPUT. L'informe favorable emés per la Conselleria d'Agricultura, queda condicionat a no superar la capacitat productora del grup a què pertany l'explotació (2). A més, el fonament de dret seté de l'esmentada autorització indica que, es comprometen a realitzar sistema de recollida de purins estanc, capacitat de basses adequada per a tres mesos, en cas de realitzar algun abocament requerir autorització de l'organisme de conca tal com estableix la Llei 29/1985 d'aigües.  
. Informe favorable de l'alcaldia.  
No s'hi ha inclòs informe del veterinari d'Àrea.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable de protecció enfront d'abocaments, segons normes subsidiàries municipals.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs únicament una descripció del medi biòtic i abiòtic, sense estudiar a continuació els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, passant directament a descriure els aspectes del projecte que afectaran adversament el medi.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, dedicada principalment al cultiu de vinya i ametler. Afronta per l'OE amb el barranc de las Cabrillas, per la qual cosa hauran d'extremar-se les precaucions encaminades a evitar afeccions al barranc (abocaments,...).  
Els elements ambientals més destacables, susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl, per la contaminació associada a la gestió inadequada del purí com a adob orgànic; l'aigua, per contaminació per lixiviats procedents del purí; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació del residu orgànic i la presència dels animals.  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés mediambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
La identificació d'impactes s'ha dut a terme sense recórrer a una matriu d'impactes, descrivint-los individualment. S'ha avaluat distints impactes ocasionats per l'activitat, considerant rellevant únicament l'impacte sobre l'aire, per emissió d'olors i sobre el sòl, per contaminació associada a una mala gestió del purí en les parcel·les on s'aplicarà com a adob orgànic.  
No s'ha realitzat una valoració d'impactes rigorosa, basant-se en mètodes de valoració establits, proposant una sèrie de mesures correctores sense vinculació directa amb els impactes per als quals es considera necessari l'establiment de mesures correctores, encaminades a mitigar l'impacte ocasionat sobre el medi.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i Programa de vigilància ambiental  
En general, les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, fan referència a mesures higienicosanitàries d'obligat compliment en la gestió normal de l'activitat. Entre aquestes mesures, inclou les següents:  
. Les baixes que es produïsquen en l'explotació es destinaran a fossa de cadàvers.  
. S'assegurarà l'estanquitat de les fosses de purins.  
Algunes d'aquestes mesures correctores no tenen rigor tècnic, ja que no permeten l'aplicació d'aquestes si no es disposa d'informació fruit d'estudis del terreny, com és la mesura que proposa no utilitzar purins en zones en què el nivell freàtic estiga a menys de 15 metres de profunditat, o afloren materials permeables per fissuració i karstificació, mesures que un agricultor de la zona o el mateix ramader no sabrà posar en pràctica si no disposa d'un estudi hidrogeològic que li permeta decidir respecte d'això.  
El sistema d'eliminació de cadàvers en fossa de cadàvers en la pròpia explotació, està prohibit actualment, per la qual cosa en el moment de la posada en marxa de l'activitat, haurà de disposar de contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa gestora autoritzada a aquest efecte (segons el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà).  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants arreplegats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1. H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació porcina d'encebament, situada en el terme municipal d'Alpuente (València), promoguda per Francisco Javier Herrero Algarra, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, el promotor haurà de justificar davant l'òrgan substantiu (Ajuntament d'Alpuente) i davant aquesta Direcció General, l'ampliació de la superfície agrícola disponible on aplicar purins, de manera que no se sobrepasse la dosi de 170 kg de N/hi ha i any, tal com estableix el Reial decret 261/1996, sobre protecció contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries. Amb aquest fi, serà necessari ampliar la superfície disponible en 4,9 hi ha com a mínim, i presentar per a la seua justificació, contracte d'acceptació subscrit pels propietaris de les esmentades parcel·les, cèdula de propietat i pla cadastral, així com descripció dels cultius existents i balanç de nutrients.  
. S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals, així com de les fosses de purins, per a evitar filtracions en el terreny.  
. S'utilitzarà un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com ara malla metàl·lica o semblant, de llum de malla tal que n'assegure l'efectivitat amb vectors de poca grandària.  
. Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.  
. Es disposarà a l'entrada de l'explotació de gual sanitari, que permeta la desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació.   
. Tal com es proposa en l'estudi d'impacte ambiental, el purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, així com l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, haurà de dur-se a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant aquesta Direcció General en cas de ser requerits, i es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/hi ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
. Tal com estableix el Reial decret 324/00, d'ordenació e les explotacions porcines, l'explotació haurà de disposar de vestidor del personal i utillatge de neteja i maneig per a la utilització exclusiva de l'explotació, pediluvis a l'entrada de la nau, així com disseny apropiat que permeta realitzar les operacions d'abastiment de pinsos, càrrega i descàrrega d'animals i retirada de purins des de fora de l'explotació.  
. S'evitarà qualsevol afecció al barranc de las Cabrillas, que afronta per l'OE amb l'explotació.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de desembre de 2004. . El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 385/3754-BDR  
Títol: Homologació i pla parcial del sector UBZ-9 Font del Llop de Monforte del Cid (Alacant)  
Promotor: Ajuntament de Monforte del Cid.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Al sud del terme municipal de Monforte del Cid (Alacant).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és l'homologació i pla parcial del sector 9 Font del Llop del terme municipal de Monforte del Cid (Alacant), reclassificant un sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable, a fi de crear una zona residencial amb camp de golf al sud del terme municipal de Monforte del Cid.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es tracta d'una homologació modificativa junt amb el pla parcial que defineix l'ordenació detallada en l'àmbit del sector que homologa.  
L'àmbit d'homologació té una superfície de 143,8 Has. de les quals 40,8 Has. estan classificades com a sòl no urbanitzable d'especial protecció i 103 Has. ho estan com a sòl no urbanitzable comú. Aquesta homologació pretén qualificar el sòl no urbanitzable protegit com a xarxa primària de zona verda, mantenint-ne la classificació i categoria, i el comú com a urbanitzable, dels quals 94,2 Has. conformaran el sector pròpiament dit, en tant 8,78 Has. formaran part de la xarxa primària de la xarxa viària.  
L'àmbit sectorial (103 Has) es troba format pels terrenys classificats pel vigent planejament de Monforte del Cid com a sòl no urbanitzable comú, conforme a la modificació puntual de les normes subsidiàries de Monforte del Cid aprovades per la CTU en sessió de 28-7-98 i a la Resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de data 17 de juliol de 2001.   
L'ús global o característic de la zona d'ordenació serà el residencial d'habitatge aïllat, apariat o en filera i plurifamiliar, i es planteja la construcció de 1059 habitatges. A més s'admeten els següents usos compatibles amb el característic: terciari i dotacional. La superfície destinada a camp de golf i esportiu no serà inferior a 50 Hi ha.  
El sector es desenvoluparà en una sola fase, i s'haurà de realitzar el camp de golf.  
La proposta estableix un índex d'edificabilitat bruta mitjana per a l'àmbit sectorial de 0,1640 m²/m² i un aprofitament tipus per a l'àrea de repartiment de 0,15 m²/m².  
3. Alternatives  
Es va presentar ampliació de l'estudi d'impacte ambiental en què es du a terme un estudi d'alternatives.  
Respecte a la ubicació es realitza un estudi d'alternatives en què es descarten les zones amb elevada qualitat ambiental i els terrenys amb una elevada o molt elevada capacitat d'ús agrari. També es van analitzar variables socioeconòmiques i de connectivitat amb infraestructures existents i futures, optant-se finalment per la zona de la Font del Llop per tindre una estructura de la propietat adequada i estar ben connectada amb la xarxa general de comunicacions i remetre la connexió d'aquesta amb les altres infraestructures necessàries a través del viari dels cultius existents al nord d'aquesta.  
Per a l'elecció de l'ordenació, es van analitzar tres alternatives distintes a fi de realitzar una correcta ubicació de la zona esportiva i les vivendes, optant-se per la finalment triada en minimitzar els moviments de terra i situar els vials junt amb les zones forestals per a actuar com a tallafocs.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
Amb data 15-12-03 es va remetre per la Direcció Territorial d'aquesta Conselleria a Alacant l'homologació i pla parcial de les normes subsidiàries i estudi d'impacte ambiental del sector UBZ-9 Font del Llop de Monforte del Cid (Alacant).  
El promotor particular, Puma Spain SL, promou l'homologació i pla parcial del sector 9 Font del Llop del terme municipal de Monforte del Cid (Alacant)  
L'estudi d'impacte es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons els anuncis publicats en el diari Información d'Alacant, de data 17 de juny de 2003 i en el DOGV núm. 4528 de 23 de juny de 2003 i durant el període informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari general de l'Ajuntament de Monforte del Cid, en data 4 de desembre de 2003.  
Aprovació provisional, en sessió extraordinària de l'Ajuntament Ple de 19 d'agost de 2003, de l'expedient d'homologació i el pla parcial presentats per la mercantil Puma Spain SL condicionant-ne l'eficàcia al compliment dels requisits assenyalats en la Resolució de 17 de juny de 2001 de la COPUT. Pel que fa als requisits des del punt de vista ambiental estan el compliment de tots els punts i indicacions definides en les mesures correctores i programa de vigilància, aportar estudi hidrològic de la xarxa de drenatge i estudis geotècnics de detalls i aportar informe de la Conselleria sobre l'afecció del camí ramader.  
2. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 1 de setembre de 2004 es va sol·licitar al promotor una ampliació de l'estudi d'impacte ambiental a fi d'esmenar una sèrie de deficiències i aclarir determinats punts.  
Com a resposta a la sol·licitud d'ampliació abans referida es va remetre la següent documentació a través de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria: aportada per Puma Spain, SL i directament per la referida empresa, amb dates de 29 de setembre de 2004, 29 d'octubre de 2004 i 9 de novembre de 2004:  
. Ampliació de l'estudi d'impacte ambiental.  
. Certificat de l'Ajuntament sobre subscripció de conveni per a garantir el proveïment d'aigua potable i informe de l'empresa Aguas Municipalizadas de Alicante sobre la disponibilitat de cabals de subministrament.  
. Sol·licitud d'informe l'entitat de sanejament i contestació d'aquesta.  
Amb data 10 de novembre de 2004 es va sol·licitar al promotor que aclarira el tracte que se li anava a donar al tram de camí ramader Sendera del Pilar Alto afectat per l'actuació, havent de garantir l'ús públic, facilitant el trànsit ramader i els usos compatibles o complementaris d'aquest, per la qual cosa no s'utilitzarà com a vial respectant l'ample legal i la continuïtat d'aquest.  
Amb data 16 de novembre de 2004 l'Ajuntament va remetre escrit i documentació de l'empresa encarregada del projecte en què es reajusta el traçat del viari que ocupava part del camí ramader, realitzant-lo de forma paral·lela, no utilitzant-se com a vial el camí ramader i respectant l'ample legal i la continuïtat d'aquest. No obstant això, hi ha dos punts d'intersecció dels vials amb el camí ramader pel qual necessitarà la preceptiva autorització d'ocupació d'aquest.  
Amb data 16 de novembre de 2004 l'empresa Puma Spain, SL remet certificat de la Comunitat de Regants de Monforte del Cid en el qual s'indica que la referida empresa figura inclosa en el padró general de partícips d'aquesta comunitat amb el núm. 2.633 tenint la dotació d'aigua que li correspon per a la seua finca de Font del Llop en el terme municipal de Monforte del Cid, de 204,50 tafulles (1 tafulla equival a 1.078 m²).  
Afeccions legals  
1. Una xicoteta part de l'àmbit del sector (porció nord-oest) es troba dins de la conca d'afecció de la zona humida embassament d'Elx inclosa dins del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana.  
2. En l'àmbit d'actuació es troba el camí ramader Sendera del Pilar Alto per la Serra del Cid.  
3. Hi ha barrancs en la meitat occidental de l'actuació, en els quals segons l'estudi d'impacte ambiental està previst realitzar operacions de neteja i de millora de la capacitat hidràulica d'aquests, respectant-se la vegetació existent en els marges dels talusos i evitant el formigonat d'aquests.  
Consideracions ambientals  
1. Ubicació i ordenació: l'actuació s'ubica majoritàriament en una vall inclosa dins de la unitat ambiental de la serra del Tabayal separat de la zona agrícola del sud del terme municipal escassament per una estreta franja constituïda per uns relleus muntanyosos baixos amb caràcter forestal. Aquesta vall està ocupada per cultius agrícoles de secà majoritàriament i limita al sud amb una zona forestal constituïda per relleus muntanyosos forestals que se situen en el marge esquerre de l'embassament d'Elx.  
Aquesta vall connecta amb la zona de cultius al nord mitjançant un xicotet corredor, entrant dins de l'àmbit de l'actuació aquest estret corredor i la zona de cultius situada al nord-oest i solcada per diversos barrancs que conflueixen en el Vinalopó.   
Respecte a l'alternativa d'ubicació de l'actuació, s'han descartat les zones amb major capacitat agrològica i de major qualitat ambiental i la vall triada té caràcter agrícola, i, encara que se situa dins de la unitat ambiental de la serra del Tabayal, està en un extrem d'aquesta escassament separat de la zona agrícola per uns estrets i baixos relleus muntanyosos.  
2. Sòl no urbanitzable d'especial protecció: fora de l'àmbit urbanitzable però dins de l'homologació, al sud i oest d'aquesta es qualifiquen terrenys que actualment són sòls no urbanitzables d'especial protecció com a xarxa primària zona verda. Aquests terrenys forestals estan constituïts pels relleus muntanyosos extensos i continus situats en el marge esquerre de l'embassament d'Elx i presenten en general pendent acusades, no considerant-se adequada la qualificació d'aquests de zona verda i havent de romandre amb l'actual qualificació i usos permesos.  
A més no reuneixen les condicions que es requereixen per a una zona verda d'acord amb el Decret 201/1998, de 15 de desembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana, article 35, apartats C i F: . Estant prohibides les localitzacions de difícil accés de vianants.... i .El seu emplaçament evitarà zones de topografia natural que encarisca en excés la urbanització o implique desmuntes d'impacte paisatgístic inadequat..  
Com a mesura compensatòria es considera que aquest sòl ha de cedir-se al municipi i sol·licitar-se la catalogació d'aquest com a Forest d'utilitat pública, donant continuïtat a l'existent en el terme municipal d'Elx.  
3. Barrancs: en la porció occidental de l'actuació hi ha barrancs que travessen materials margosos i que, d'acord amb l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, en principi es mantindran, realitzant-se exclusivament operacions de neteja i de millora de la capacitat hidràulica d'aquests, respectant-se la vegetació existent en els marges dels talussos i evitant el formigonat d'aquests. Entenen com a neteja i millora de la capacitat hidràulica la retirada de branques, peus morts i adoptar mesures per a afavorir el drenatge en la zona d'antigues extraccions de terres que s'hi van realitzar.  
En aquest sentit cal tindre en compte el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües, els seus reglaments i la resta de disposicions que el desenvolupen. Per a qualsevol tipus d'actuació que es vulga executar en el domini públic hidràulic i/o dins de la seua zona de policia a banda de respectar la servitud de pas mínima de 5 metres, tindrà com a requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres, l'obtenció de l'autorització de l'organisme de conca d'acord amb la legislació. Sent la zona de policia de 100 metres a partir d'ambdós marges comptats cap a l'exterior.  
En conseqüència haurà de determinar-se per l'organisme de conca si els llits que travessen el sector són domini públic hidràulic i en aquest cas seran considerats com a sòl no urbanitzable d'especial protecció d'acord amb la Llei del sòl no urbanitzable de la Comunitat Valenciana.  
En qualsevol cas i independentment d'açò es considera convenient el manteniment dels llits per a actuar com a xarxa de drenatge i la seua recuperació ambiental i integració en l'actuació.  
4. Possible afecció a zona humida: en relació amb la possible afecció a la zona humida embassament d'Elx, segons l'estudi les actuacions se situen a una distància que en principi es considera, per les condicions topogràfiques de la zona, suficient per a amortir l'impacte sonor i, respecte a les aigües pluvials que pogueren arribar a l'embassament a través dels barrancs (presència d'olis, pneumàtics, etc.), s'estima en aquest que tindran característiques semblants a què aboquen les àrees urbanes residencials de la conca del Vinalopó sense que es conega l'existència de problemes de contaminació fins a la data segons l'estudi.  
En aquest sentit es considera necessari adoptar alguna mesura preventiva addicional a les establides en l'estudi per a reduir-hi el risc d'afecció.  
5. Riscs: la vulnerabilitat dels aqüífers es cataloga com de risc molt baix, baix i mitjà en tot l'àmbit d'actuació.  
El risc d'erosió actual i potencial és variable segons les zones, i presenten algunes un risc alt.   
Quant al risc de lliscaments i despreniments és mitjà o mitjà-baix.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'estableixen mesures correctores i preventives per a evitar i reduir la contaminació d'aigües i sòls.  
Respecte als riscs geotècnics, l'estudi d'impacte ambiental estableix com a mesura correctora la necessitat de realitzar estudis geotècnics de detall que establisquen el risc concret existent i les mesures correctores adequades.  
Hi ha risc sísmic, segons la norma de construcció sismoresistent NSCE-02, el terme municipal de Monforte del Cid es troba en una zona amb acceleració sísmica bàsica de 0,12g, per la qual cosa seria necessari prendre una sèrie de mesures correctores i previsores en les actuacions que es duran a terme en la zona segons aquesta norma.  
6. Recursos, aigua: el proveïment d'aigua potable al sector es realitzarà amb una connexió a la xarxa municipal existent, per al que es firma per part de Puma Spain SL un conveni amb l'Ajuntament de Monforte del Cid, per a impulsar, sufragar i compartir l'execució de les obres per a resoldre les necessitats de proveïment d'aigua potable de diversos sectors del terme municipal. El promotor presenta un informe de l'empresa Aguas Municipalizadas de Alicante, EM, garantint la disponibilitat de cabals per al subministrament d'aigua potable de les vivendes projectades.  
7. Aigües residuals: es construirà una xarxa separativa d'aigües pluvials i residuals.  
Les aigües residuals generades en el sector seran tractades en l'EDAR, de nova construcció, de la mancomunitat de Novelda-Monforte del Cid. S'aporta un informe de l'entitat de sanejament (EPSAR), justificant la capacitat de tractament de les aigües residuals generades pel sector Font del Llop.  
8. Aigua de reg de camp de golf i zones enjardinades: un focus de consum d'aigua el constitueix el reg del camp de golf i les instal·lacions associades d'aquest. En el projecte es comenta que el reg es realitzarà amb aigua residual depurada procedent de la depuradora de nova construcció abans esmentada, realitzant una estimació de consum de 600.000 m³ anuals, sense explicar el mètode utilitzat per al seu càlcul ni proposar el disseny de la xarxa. El càlcul de les necessitats de reg netes, resulta necessari per a poder establir l'existència de cabals suficients per al reg del camp de golf en relació amb el volum d'aigua disponible i les demandes per a altres usos prioritaris.  
El reg de les zones verdes es farà amb aigua procedent de la depuradora.  
9. Residus: en l'estudi d'impacte ambiental es comenta que els residus sòlids inerts generats durant les labors de moviment de terres, urbanització i edificació, seran depositats en instal·lacions autoritzades per al tractament d'aquests.  
Pel que fa a la generació de residus sòlids urbans, sense indicar l'existència d'abocadors legalment autoritzats, seran posats a disposició de l'Ajuntament complint les ordenances de recollida i subsidiàriament el que estableix el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana i el pla zonal de la zona que el desenvolupa.  
10. Camp de golf, avaluació d'impacte ambiental: l'estudi d'impacte ambiental es refereix a l'homologació i pla parcial i tot i que fa referència al camp de golf, es considera que per a poder avaluar-lo ha de disposar-se de projecte tècnic i un estudi d'impacte ambiental específic. La necessitat de sotmetre el projecte de camp de golf s'estableix en el mateix document d'homologació.  
11. L'estudi proposa mesures preventives contra incendis forestals i plantacions en la zona que qualifica com a zona verda de la xarxa primària. Aquestes actuacions han de ser aprovades pels serveis tècnics d'Alacant d'aquesta Conselleria.  
12. En l'apartat de mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental es fa referència a les mesures correctores en el cas que s'implanten estacions de servei o qualsevol instal·lació de residus perillosos. Tenint en compte les característiques forestals de l'entorn, no es considera adequada la implantació d'aquest tipus d'instal·lacions.  
13. Integració en l'entorn: es considera necessari que les actuacions s'integren en l'entorn adequadament, en aquest sentit l'estudi proposa com a mesura correctora: .només s'utilitzaran en el camp de golf i enjardinaments espècies autòctones o ornamentals introduïdes des d'antic a la Comunitat Valenciana i gespes que no tinguen caràcter invasor.. Aquestes actuacions hauran de supervisar-se i aprovar-se pels serveis tècnics d'Alacant d'aquesta Conselleria per a evitar l'ús d'espècies exòtiques, excepte excepcions justificades, garantint la integració en l'entorn forestal.  
14. Estudi hidrològic: com a mesura correctora s'estableix en l'estudi la realització d'un estudi hidrològic de detall de la xarxa de drenatge de l'actuació que garantisca el manteniment dels actuals llits en la meitat occidental d'aquests i que les xarxes de drenatge dissenyades són suficients per a l'evacuació de l'escorriment de les vessants exteriors a la urbanització.  
15. Avaluació d'impacte ambiental d'obres i instal·lacions complementàries: en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental es proposa realitzar conduccions soterrades tant per al transport d'aigües residuals com per al subministrament d'aigua potable, sense realitzar avaluació ambiental dels traçats proposats. S'han estudiat alternatives de traçat de connexions amb els serveis existents en l'actualitat i la descripció més detallada de les connexions dels serveis del sector es realitzarà en el projecte de construcció.  
16. En la documentació presentada es proposen mesures correctores i Pla de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. En l'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, per la qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre l'homologació i pla parcial del sector UBZ-9 Font del Llop, de Monforte del Cid (Alacant), promogut per l'Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació:  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. No s'accepta com a zona verda xarxa primària (40,8 hectàrees) el sòl que té qualificació de no urbanitzable d'especial protecció, havent de mantindre la seua actual classificació i qualificació i els usos que estableix la normativa vigent.  
Aquest sòl s'haurà de cedir a l'Ajuntament, sol·licitant la catalogació d'aquest com a Forest d'utilitat pública.  
2. La zona verda situada en la porció nord-oest es dissenyarà de manera que constituïsca una zona d'amortització d'impactes (sonors, visuals, etc.) per a la zona humida pròxima, embassament d'Elx, sent les seues característiques supervisades i aprovades pels serveis tècnics d'Alacant d'aquesta Conselleria (pantalla arbòria de pi blanc, Pinus halepensis i arbustiva de llentiscle, arç negre, etc.).  
3. Es determinarà per l'organisme de conca si els llits que travessen el sector són domini públic hidràulic i en aquest cas seran considerats com a sòl no urbanitzable d'especial protecció d'acord amb la Llei del sòl no urbanitzable de la Comunitat Valenciana.  
En tot cas, i independentment d'açò, es considera necessari el manteniment dels llits per a actuar com a xarxa de drenatge i la seua recuperació ambiental i integració en l'actuació. Les actuacions sobre aquests hauran de disposar de l'autorització de l'organisme de conca i a més hauran de ser supervisades i aprovades pels serveis tècnics d'aquesta Conselleria a Alacant.  
4. Considerar el camp de golf previst en la urbanització únicament com un ús previst en la normativa urbanística del sector, no existint cap compromís sobre la tramitació posterior d'aquest projecte en el qual es refereix tant a la seua viabilitat com a la distribució d'aquest i requerint, per a la seua aprovació definitiva, el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, així com el Reglament que la desenvolupa.  
Independentment de l'avaluació d'impacte ambiental que haurà d'efectuar-se en el seu moment del camp de golf, el reg d'aquest, així com de les zones verdes enjardinades haurà d'efectuar-se, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, amb aigües residuals depurades amb el grau de depuració necessari, havent de disposar de l'autorització preceptiva de l'organisme de conca.  
5. El desenvolupament urbanístic del sector quedarà condicionat a la posada en funcionament de l'EDAR Novelda . Monforte del Cid, havent a més de dur-se a terme la xarxa de sanejament que impulse les aigües residuals del sector fins a la referida EDAR, així com les conduccions d'aigua residual depurada per al reg del camp de golf previst i les zones verdes enjardinades. S'hauran d'obtindre les autoritzacions corresponents per a la connexió amb la xarxa de sanejament municipal i EDAR.   
En el cas que no estiguera en funcionament aquesta EDAR, d'acord amb l'informe emés per l'entitat de sanejament, s'hauran de tindre previstes provisionalment les instal·lacions de depuració necessàries que garantisquen el correcte tractament de les residuals generades, així com les autoritzacions d'abocament per l'òrgan competent si és el cas.  
6. S'haurà de realitzar un estudi hidrològic de detall de la xarxa de drenatge de l'actuació, tal com indica l'estudi d'impacte ambiental, i haurà de dissenyar-se el sistema de drenatge de l'escorriment superficial que evite la inundació de la zona en cas de pluges importants.  
Les aigües pluvials rcollides en el sector que abocaran als barrancs de la zona, hauran d'obtindre l'autorització corresponent de l'organisme de conca. Previ al punt d'abocament de les aigües pluvials, s'haurà de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja. S'haurà de realitzar un manteniment periòdic de l'esmentada instal·lació. A fi de controlar la qualitat de l'abocament, i tenint en compte que aquest pot afectar de manera indirecta la zona humida catalogada de l'embassament d'Elx, s'haurà de col·locar en el punt d'abocament una arqueta de registre normalitzada que permeta realitzar mesuraments periòdics sobre la qualitat de les aigües abocades.  
7. Els residus sòlids inerts hauran de traslladar-se a abocadors autoritzats per a aquest fi. Respecte a la gestió dels residus sòlids urbans, s'haurà de complir el que estableix el Pla integral de residus i en el pla zonal corresponent. El desenvolupament urbanístic del sector se supeditarà a obtindre informe favorable de la Direcció General de Qualitat Ambiental relatiu a les instal·lacions amb capacitat suficient que garantisca la correcta gestió dels residus generats.  
8. Respecte als riscs de lliscament es duran a terme els estudis geotècnics de detall que estableix l'estudi d'impacte ambiental realitzant-se les mesures que s'establisquen en aquests.  
Respecte al risc sísmic s'haurà de complir en la norma de construcció sismoresistent tenint en compte les característiques de la zona.  
9. Les espècies vegetals arbòries i arbustives naturals i de cultiu presents en el sector urbanitzable, així com les taques de vegetació natural presents en aquest hauran, en la mesura que es puga, de conservar-se i integrar-se en el sector.  
Igualment s'efectuaran plantacions en les zones verdes i camp de golf del sector, per a la integració d'aquestes en l'entorn forestal utilitzant espècies vegetals pròpies de la sèrie de vegetació natural de la zona així com de cultius tradicionals en aquesta, evitant l'ús d'espècies exòtiques, excepte les espècies cespitoses en el camp de golf, que seran no invasores. Respecte a l'ús d'espècies ornamentals d'ús tradicional des d'antic s'usaran només en zones enjardinades de les zones residencials o terciàries comercials excepcionalment i de forma justificada.  
Es recomanen les espècies següents: pi blanc (Pinus halepensis), llentiscle (Pistacia lentiscus), arç negre (Rhamnus lycioides), trompetera (Ephedra fragilis), Salsola genistoides, espart (Stipa tenacissima), albardín (Lygeum spartum), albaida (Anthyllis cytisoides i A. terniflora), romer (Rosmarinus officinalis), romer blanc (Helianthemum lavandulifolium), timó (Thymus vulgaris), tamariu (Tamarix canariensis), garrofera (Ceratonia siliqua), olivera (Olea europaea) i magraner (Púnica granatum).  
El compliment d'aquest condicionant s'efectuarà sota la supervisió i aprovació dels serveis tècnics d'Alacant d'aquesta Conselleria.  
10. Respecte a les mesures contraincendis se seguiran aquelles que determinen els serveis tècnics d'Alacant d'aquesta Conselleria, que hauran d'aprovar igualment la reforestació, cas de plantejar-se, en el sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
11. No es permetrà la implantació d'estacions de servei o instal·lacions que emmagatzemen substàncies o residus perillosos.  
12. S'obtindrà informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports sobre la possible afecció a elements del patrimoni cultural, i en tot cas, es complirà al que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
13. Els materials per a farciments o moviments de terres dins del sector que procedisquen fora d'ell, hauran de provindre de pedreres legalitzades.  
14. Respecte a l'afecció al camí ramader Sendera del Pilar Alto es complirà el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, respectant la continuïtat, accessibilitat i usos prevists en la referida Llei. S'obtindrà l'autorització d'ocupació del camí ramader en els trams d'intersecció dels vials amb aquest.  
15. El Programa de vigilància ambiental s'ajustarà tenint en compte els condicionants d'aquesta declaració, i els informes resultants de l'aplicació d'aquest seran remesos a aquesta Conselleria detallant-s'hi les mesures adoptades, si és el cas.  
Tercer. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, per la qual cosa s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de desembre de 2004. . El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín