Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2214, del 24-02-1994 (1994/830639)

ORDRE de 9 de febrer de 1994, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'estableix un règim d'ajudes per a fomentar accions de desenvolupament i aprofitament dels boscos a les zones rurals.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/1994/02/09/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   2214

Data del DOGV
:   24-02-1994

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1994/830639


Data del document
:   09-02-1994

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Ordre

ORDRE de 9 de febrer de 1994, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'estableix un règim d'ajudes per a fomentar accions de desenvolupament i aprofitament dels boscos a les zones rurals. [94/1176]  
Entre la legislació estatal que regula les ajudes per a millores de tipus forestal, hi ha la Llei 5/1977, de 4 de gener, de Foment a la Producció Forestal; el Decret 1279/1978, de 2 de maig, pel qual se n'aprova el reglament d'aplicació; les ordres del Ministeri d'Agricultura de 10 de febrer de 1981, sobre ajuda a treballs en forests en règim privat, i de 1 de juliol de 1982, sobre foment de plantacions de pollancre en forests en règim privat, i la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
Aquesta normativa nacional es desenvolupada a la Comunitat Valenciana per l'Ordre de 25 de febrer de 1993, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'estableixen ajudes per a 1993 per a les forests de règim privat, les produccions forestals la fusta de les quals és utilitzable i les que no ho és.  
La Comunitat Econòmica Europea, amb els reglaments (CEE) 1610/1989, de 29 de maig, i 2080/1992, de 30 de juny, pels quals s'estableixen accions de desenvolupament i aprofitament dels boscos a zones rurals, i d'ajudes a les mesures forestals en l'agricultura, ha modificat parcialment la legislació espanyola anterior.  
El Reial Decret 378/1993, de 2 de març, desenvolupa aquests reglaments per aplicar-los a Espanya, i estableix un sistema d'ajudes per a fomentar inversions forestals en explotacions agràries i accions de desenvolupament i aprofitaments dels boscos a les zones rurals.  
A les forests de la Comunitat Valenciana cal realitzar inversions de protecció i millora a fi que complesquen d'una manera eficaç la funció insubstituïble que tenen en el medi ambient.  
En conseqüència, escau de regular a l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana el Reial Decret 378/1993, de 12 de març, referit al subprograma 2, {REF Accions de desenvolupament i ordenació de boscos a zones rurals}.  
Vist el conveni de data 3 de juny de 1993 entre la Generalitat Valenciana i el Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació, mitjançant la Secretaria General d'Estructures Agràries, aquesta disposició en normalitza la sol·licitud, la concessió i el pagament de les ajudes.   
Per aquesta raó,  
ORDENE  
Article primer. Àmbit d'aplicació  
S'estableix un règim d'ajudes per al desenvolupament i l'aprofitament dels boscos a zones rurals a l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que estableixen el Reglament (CEE) 1610/1989, del Consell, de 29 de maig, i el Reial Decret 378/1993, de 12 de març (subprograma II).  
Article segon. Beneficiaris  
Podran ser beneficiaris d'aquestes ajudes els propietaris de forests de titularitat pública o privada, els titulars de drets d'ús o gaudi de qualsevol naturalesa sobre aquelles o els qui tinguen concertats amb els anteriors convenis per a la realització de les actuacions i inversions previstes, en particular les diputacions provincials per a executar treballs en terrenys forestals propietat d'ajuntaments.   
Article tercer. Actuacions objectiu de les ajudes  
Seran objecte d'ajudes les actuacions següents:  
3.1. Plans d'ordenació o aprofitament de forests.  
3.2. Projectes de repoblació forestal.  
3.3. Creació i millora de vivers necessaris per a programes de reforestació, i per a la producció de les espècies dels annexos I, II i III.  
3.4. Plantacions o sembres amb les espècies assenyalades en els annexos I, II i III.  
3.5. Neteja de matolls, aclarides, primera aclarida, llaurada, adobament, prevenció i tractament de plagues i altres treballs silvícoles de millora del bosc.  
3.6. Restauració de zones sinistrades amb les espècies assenyalades en els annexos I, II i III.  
3.7. Construcció, conservació i millora dels camins de desemboscar, tallafocs i punts d'aigua.  
3.8. Contribuir a les despeses d'engegada i gestió de les agrupacions d'empresaris forestals constituïdes a fi d'ajudar els silvicultors a millorar les condicions econòmiques de producció, explotació i comercialització de fusta.  
3.9. Mesures de sensibilització forestal i de divulgació.  
3.10. Plantacions amb les espècies aromàtiques de l'annex IV.  
Article quart. Import de les ajudes  
1. L'import màxim de les ajudes, expressat en percentatge de l'import de la inversió, serà:  
- El 50% a les actuacions assenyalades als apartats 3.1, 3.2, 3.4, 3.6, 3.7, i 3.10 de l'article tercer.  
- El 40% de les actuacions assenyalades als apartats 3.3, 3.5, 3.8 i 3.9 de l'article tercer.  
4.2. Quan es tracte de forests amb més del 75% de les espècies contingudes en els annexos II i III, als percentatges de l'apartat 1 es podran afegir 10 punts percentuals.  
4.3. Quan les ajudes estiguen incloses en un pla d'ordenació o aprofitament de la forest, als percentatges de l'apartat 1 es podran afegir 5 punts percentuals.  
4.4. Quan es tracte de terrenys forestals despoblats d'arbres, als percentatges de l'apartat 1 es podran afegir 5 punts percentuals, si es tracta d'espècies dels annexos II i III.  
Article cinquè. Import de les inversions  
Els imports màxims de les inversions que poden ser objecte de les ajudes previstes en l'article tercer seran els següents:  
5.1. Plans d'ordenació i aprofitament. Apartat 3.1 de l'article tercer.  
L'ajuda consistirà en una prima per hectàrea que dependrà de la superfície de la forest que s'ha d'ordenar d'acord amb l'escala següent, amb un màxim de 2.500.000 pessetes.  
 Pessetes  
 per hectàrea  
Menys de 200 hectàrees 3.000  
De 200 a 400 hectàrees 2.500  
De 401 a 1.000 hectàrees 2.000  
Més de 1.000 hectàrees 1.500  
5.2. Repoblació de forests i plantacions. Apartats 3.4, 3.6 i 3.10 de l'article tercer.  
 Pessetes  
 per hectàrea  
Espècies aromàtiques. Annex IV 150.000  
Espècies de creixement ràpid explotades  
en règim a curt termin 175.000  
Espècies de l'annex I 210.000  
Espècies de l'annex I amb un mínim  
dels annexos II i III del 25% 240.000  
Espècies de l'annex I amb un mínim  
dels annexos II i III del 50% 270.000  
Espècies de l'annex I amb un mínim  
dels annexos II i III del 75% 300.000  
Espècies de l'annex II 360.000  
Espècies de l'annex III 390.000  
Reforestació d'espais protegits amb   
espècies dels annexos II i III d'acord   
amb el que preveuen els corresponents   
plans d'ordenació dels recursos o rectors   
d'ús i gestió, si n'hi ha. 480.000  
En aquestes despeses poden incloure's les de redacció de projectes de repoblació previstes en l'apartat 3.2 de l'article tercer.  
5.3. Treballs de manteniment, tractament de plagues i altres. Apartats 3.5 i 3.7 de l'article tercer:  
5.3.1. Neteja de matolls, aclarides, primera aclarida, poda, tractament de malalties i plagues i altres treballs silvícoles: 200.000 pessetes per hectàrea.  
5.3.2. Construcció, conservació i millora de camins de desemboscar: 500.000 pessetes per quilòmetre. En terrenys accidentats pot arribar a 1.500.000 pessetes per quilòmetre.  
5.3.3. Tallafocs: 20.000 pessetes per hectàrea de creació o conservació de tallafocs.  
5.3.4. Punts d'aigua: 100.000 pessetes per punt amb capacitat igual o superior a 50 metres cúbics. Si cal construir dipòsits de formigó, la quantitat pujarà a 500.000 pessetes.  
5.4. Despeses d'engegada i gestió de les agrupacions d'empresaris forestals i de sensibilització i divulgació forestal per a programes anuals: fins a 03.097.521 pessetes, amb un màxim de cinc anys, apartats 3.8 i 3.9 de l'article tercer.  
Article sisè. Prioritats  
Tindran prioritat les forests situades a les zones d'agricultura de muntanya i les de més risc d'erosió, segons el mapa dels estats erosius del MAPA, els titulars de les quals siguen persones físiques o jurídiques de dret públic o privat que no siguen gestionades per l'administració forestal. En segon lloc les forests gestionades per l'administració forestal.  
Article setè. Finançament  
Les subvencions, es concediran a càrrec dels pressupostos de la Generalitat Valenciana per a cada any, programa 442.40, {REF Restauració i protecció dels recursos naturals}, capítol VII, transferències de capital, línia 1375/000/94. L'origen dels fons seran els propis de la Generalitat Valenciana, els del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació i els del Fons Europeu d'Orientació Garantia Agrària, Secció Orientació. Anualment es publicaran els imports màxims globals. Per a l'any 1994, aquest import és de cent vint-i-vuit milions sis-centes mil pessetes, ampliables fins als límits pressupostaris en funció de les sol·licituds que es presenten.  
Article vuitè. Condicions tècniques d'inversió  
8.1. La concessió de les ajudes regulades en aquesta ordre es condiciona al fet que el beneficiari complesca les condicions tècniques i la resta de requisits que especifica el Reial Decret 378/1993, i les assenyalades a l'annex V d'aquesta ordre.  
8.2. La Conselleria de Medi Ambient podrà regular, si ho estima convenient, les condicions tècniques dels treballs que s'han de subvencionar. Quant als mètodes de plantació, hauran d'elegir-se aquells que ocasionen menys erosió.  
8.3. En qualsevol cas, els beneficiaris de les ajudes es comprometran al compliment de les condicions previstes en el Reial Decret 378/1993 i les altres disposicions que regulen els aspectes tècnics dels treballs.  
Article novè. Lliurament de les plantes  
Posat cas que als vivers de la Generalitat Valenciana hi hagués existències d'alguna de les espècies a què fa referència aquesta ordre, el beneficiari podrà sol·licitar la concessió d'exemplars, i es descomptarà el cost de les plantes de l'import total de la subvenció.   
Article deu. Procedència de les plantes o material  
10.1. La Conselleria de Medi Ambient exigirà que la llavor utilitzada en la producció de plantes tinga sempre el certificat de procedència.   
10.2. La Conselleria de Medi Ambient dictarà unes normes mínimes de qualitat de la planta, fixant les característiques de la llavor, el tipus de substrats que s'han utilitzar, la capacitat del contenidor, el nombre de sabes, la cota d'altura dels vivers, el nombre de regs i la resta de condicions tècniques.  
10.3. Correspon a la Direcció General de Recursos Forestals establir el procediment adequat per a la certificació de qualitat de les plantes o llavors abans referides.  
Article onze. Termini i lloc de presentació  
Els interessats hauran de formular les peticions abans del 30 d'abril de cada any mitjançant una instància normalitzada, dirigida al director general de Recursos Forestals de la Conselleria de Medi Ambient, instància que hauran de presentar en els serveis territorials de la Conselleria de Medi Ambient a:  
- Alacant, carrer del Professor Manuel Sala, 4  
- Castelló de la Plana, carrer d'Herrero, 23  
- València, carrer de Francisco Cubells, 5 - 3a.  
Article dotze. Documentació  
12.1. Per a tots els peticionaris  
 12.1.1. Sol·licitud en model normalitzat.  
12.1.2. Declaració jurada de la propietat de la finca diligenciada per l'ajuntament.  
12.1.3. Quan el peticionari no siga el propietari de la finca, haurà d'adjuntar-hi el dret d'ús i aprofitament d'aquestes forests o el conveni que tinga amb el propietari.  
12.1.4. Imprès d'alta a tercers per a pagaments de la Generalitat Valenciana, segellat per l'entitat bancària.  
12.1.5. Memòria valorada dels treballs que s'han de fer, amb els apartats següents:  
- Descripció de la finca i localització en el mapa 1:50.000 de l'Institut Geogràfic Nacional, com també el mapa cadastral amb les parcel·les afectades o, si hi manca, qualsevol altre que permeta identificar-les.  
- Descripció dels treballs que s'hi han de fer.  
- Pressupost desglossat.  
- Import de l'ajuda sol·licitada.  
- En els treballs de repoblació, sembra o plantació, i restauració de zones sinistrades, s'hi hauran d'incloure les espècies que s'usaran, l'acreditació de la qualitat genètica d'aquestes, el nombre de plantes per hectàrea, el tipus de planta i l'origen, el mètode de preparació del sòl i d'implantació i les condicions climatològiques, de sòl i altitud sobre el nivell del mar de les parcel·les.   
- En els treballs de neteja de matolls, aclarides, primera aclarida, llaurada, adobament i tractament de plagues, s'haurà de descriure la situació de la massa forestal, l'objectiu de les accions i la forma d'executar-les.  
12.1.6. Quan l'import dels treballs supere els tres milions de pessetes i per als projectes d'ordenació o aprofitament de forests i la implantació de vivers, s'haurà d'adjuntar un projecte i el pressupost signat pel tècnic forestal.  
12.1.7. El beneficiari estarà obligat a acreditar, d'acord amb el que estableix l'Ordre de 7 de gener de 1991, de la Conselleria d'Economia i Hisenda, que està al corrent de les despeses de la Seguretat Social i en el compliment de les obligacions fiscals, llevat que es tracte de corporacions locals.  
12.1.8. Un programa d'actuació que garantesca l'execució dels treballs durant l'exercici.  
12.1.9. L'estudi d'impacte ambiental, quan calga perquè l'activitat s'incloga en els annexos I i II del Decret 162/1990, del Consell, que aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.  
12.2. Persones físiques  
- Fotocòpia compulsada del document nacional d'identitat i el número d'identificació fiscal.  
- Certificat de la Tresoreria Territorial de la Seguretat Social, en què es consigne el règim de cotització del peticionari i que està al corrent de les seues obligacions.  
12.3. Persones jurídiques  
- Còpia compulsada dels estatuts de l'entitat i escriptura de constitució o qualsevol altre document admissible en dret que ho acredite.  
- Certificat de l'acta on es consigne l'acord de sol·licitar les ajudes i el nomenament del representant de l'entitat per a efectuar la gestió.  
12.4. Entitats locals i altres entitats públiques  
- Acord del ple, consell o assemblea pel qual s'aprova la sol·licitud de les ajudes.  
Article tretze. Valoració de la inversió  
Un tècnic forestal de la Conselleria de Medi Ambient valorarà la inversió susceptible de subvenció en donarà compte al sol·licitant.  
Article catorze. Nombre de sol·licituds  
No s'admetrà més d'una sol·licitud a l'any per finca, encara que s'hi podran incloure diversos tipus de treball.  
Article quinze. Inici dels treballs  
Les activitats previstes en la sol·licitud no podran començar fins que no s'aprove la subvenció. Els treballs iniciats no seran objecte de subvenció o, en tot cas, s'hi exclouran les parts executades.  
Article setze. Acabament dels treballs  
Els treballs hauran d'acabar-se abans del 15 de novembre de cada any.  
Si, per causa de força major, no es pogués complir aquest requisit, es podrà demanar una pròrroga, que serà concedida quan hi haja motius suficients.  
Si no es compleix el termini de la pròrroga, el beneficiari en podrà perdre els drets.  
Article disset. Justificació de les despeses  
1. Un tècnic forestal de la Conselleria de Medi Ambient revisarà les inversions i despeses objecte d'ajuda. Aquest requisit és imprescindible perquè el beneficiari cobre les ajudes.  
2. No obstant això anterior, els serveis tècnics podran requerir del peticionari justificants de les inversions o despeses que, per la seua naturalesa, s'estimen procedents.  
Article divuit. Forma de concessió  
Les sol·licituds presentades dins el termini i que complesquen els requisits, seran avaluades per unes comissions provincials, les quals emetran informes previs a les resolucions de la concessió de les subvencions d'acord amb les prioritats que estableix l'article sisè d'aquesta ordre.  
Aquestes comissions provincials estaran formades pel director territorial, el cap de la Unitat Forestal i un tècnic forestal. El director general de Recursos Forestals podrà designar, a més dels anteriors, un tècnic d'una altra especialitat.  
Establerta la selecció, reflectida en la corresponent proposta d'adjudicació i practicat el tràmit d'audiència previst en l'article 84 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, les comissions l'elevaran a la Direcció General de Recursos Forestals perquè el conseller emeta la resolució definitiva. Aquesta resolució, que haurà de contenir les propostes elegides i l'import de les subvencions, serà publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i notificada a les persones interessades.  
Contra aquesta resolució podrà interposar-se recurs contenciós administratiu davant el Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos comptadors des de la publicació en el DOGV, d'acord amb el que disposen els articles 58 i següents de la Llei de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, de 26 de desembre de 1956 (BOE núm. 363, de 27 de desembre de 1956), i després de la comunicació a la Conselleria de Medi Ambient, segons el que disposa l'article 110.3 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre.  
Article dinou. Termini per a la resolució  
Si transcorreguts tres mesos des de l'acabament del termini de presentació d'instàncies no hi ha cap resolució expressa a les sol·licituds de subvenció, s'entendrà que aquestes es desestimen.  
Article vint. Pagament de la subvenció  
La subvenció es pagarà una vegada s'hagen justificat les despeses d'acord amb l'article disset.  
Article vint-i-u  
En tot allò no regulat en aquesta ordre, regirà el que disposa el Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991, de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de la Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana.  
DISPOSICIONS FINALS  
Primera  
Es faculta el director general de Recursos Forestals, perquè en l'àmbit de les seues competències, prenga les mesures necessàries per a dur a terme el que disposa aquesta ordre.  
Segona  
Es delega el director general de Recursos Forestals de la Conselleria de Medi Ambient per a l'autorització del pagament de les subvencions previstes en aquesta ordre.  
Tercera  
Aquesta ordre entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.   
València, 9 de febrer de 1994  
El Conseller de Medi Ambient,  
EMÉRIT BONO I MARTÍNEZ  
ANNEX I  
Espècies arbòries en què la plantació tinga com a fi principal la producció de fusta a un termini major de 18 anys.  
Noms vulgars Noms científics  
Pi roig Pinus sylvestris L  
Pinassa Pinus nigra Arn., Fº hispanica  
Pinastre Pinus pinaster Ait.  
Pi pinyoner Pinus pinea L.  
Pi blanc Pinus halepensis Mill.  
ANNEX II  
Espècies arbòries en què la plantació tinga com a fi principal la restauració o la creació d'ecosistemes forestals permanents.  
Noms vulgars Noms científics  
Xop, pollancre, alber Populus sp.   
Roure valencià o  
de fulla petita Quercus faginea Lamk.  
Alzina surera Quercus suber L.  
Alzina Quercus ilex L.  
Lledoner, blada Celtis australis L.  
Aurons Acer opalus.  
 Acer monspessulanum  
 Acer campestre  
Freixes Fraxinus ornus  
 Fraxinus angustifolia Vahl.  
Lentiscle Pistacia lentiscus   
Noguerola, Cornicabra Pistacia terebinthus  
Ginebre Juriperus oxycedrus  
 Juniperus communis  
Margalló Chamaerops humilis  
ANNEX III  
Espècies arbòries i arbustives d'interès particular en certes zones per motius de producció de fusta valuosa, endemismes, perill d'extinció, etcètera  
Noms vulgars Noms científics  
Xiprer quadrivalve Tetraclinis articulata Masters  
Savines Juniperus phoenicea L.,   
 Juniperus thurifera L.   
Teix Taxus baccata L.  
Grèvol Ilex aquifolium L.  
Arboç Arbutus unedo L.  
ANNEX IV  
Plantes aromàtiques  
- Família de les labiades (labiatae)  
- Gèneres Matricaria, Arthemis, Santolina i Artemisa de la família de les compostes o tubiflors (Compositae)  
- Espècies conegudes com a ruda (Ruta sp.) i gitam (Dictamnus hispanicus)  
- Espècies aromàtiques i condimentàries de la família umbel·líferes (Umbelliferae) no corresponents a cultius agrícoles regulars, en particular, cultiu d'anís (Pimpinella anisum), coriandre (Coriandrum cyminum), comí (Carum carvi i Cuminun cyminum), anet (Anethum graveolens) i races silvestres de fonoll (Foeniculum vulgare piperitum vardulcis).  
- Marialluïsa (Lippia triphylla, inclosa Lippia citriodora).  
ANNEX V   
ANNEX V (continuació)  
B) Espècies recomanades per comarques  
A tota la Comunitat Valenciana, l'espècie de creixement ràpid explotada en règim a curt termini, amb aprofitament de fusta inferior als 18 anys és el xop híbrid Populus x euramericana i els clons d'aquesta aprovats segons l'Ordre del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació de 24 de juny de 1992.  
ALACANT  
01. EL VINALOPÓ  
ANNEX1.Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea.  
ANNEX2.Celtis australis, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus faginea, Quercus ilex.  
ANNEX 3.Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Tetraclinis articulata.  
02. MUNTANYA  
ANNEX 1.Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea.  
ANNEX 2.Acer opalus, Celtis australis, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus faginea, Quercus ilex.  
ANNEX 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Taxus baccata.  
03. EL MARQUESAT  
ANNEX 1. Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea.  
ANNEX 2. Celtis australis, Chamaerops humilis, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus ilex.  
ANNEX 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.  
04. CENTRAL  
ANNEX 1. Pinus halepensis, Pinus pinea.  
ANNEX 2. Celtis australis, Chamaerops humilis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus ilex.  
ANNEX 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Tetraclinis articulata.  
05. MERIDIONAL  
ANNEX 1. Pinus halepensis, Pinus pinea.  
ANNEX 2. Chamaerops humilis, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus.  
ANNEX 3. Tetraclinis articulata.  
CASTELLÓ  
01. L'ALT MAESTRAT  
ANNEX 1. Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus sylvestris.  
ANNEX 2. Acer campestre, Acer monspessulanum, Acer opalus, Celtis australis, Fraxinus angustifolia, Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus faginea, Quercus ilex.  
ANNEX 3. Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Taxus baccata.  
02. EL BAIX MAESTRAT  
ANNEX 1.Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinea, Pinus sylvestris.  
ANNEX 2. Acer campestre, Acer monspessulanum, Acer opalus, Celtis australis, Fraxinus angustifolia, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus faginea, Quercus ilex.  
ANNEX 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.  
03. LES PLANURES CENTRALS  
ANNEX 1. Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinea, Pinus sylvestris.  
ANNEX 2. Acer campestre, Acer monspessulanum, Acer opalus, Celtis australis, Chamaerops humilis, Fraxinus angustifolia, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus faginea, Quercus ilex.  
ANNEX 3. Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.  
04. PENYAGOLOSA  
ANNEX 1. Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinaster, Pinus sylvestris.  
ANNEX 2. Acer campestre, Acer monspessulanum, Acer opalus, Celtis australis, Fraxinus angustifolia, Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus faginea, Quercus ilex.  
ANNEX 3. Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Taxus baccata.  
05. EL LITORAL NORD  
ANNEX 1. Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea.  
ANNEX 2. Celtis australis, Chamaerops humilis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus ilex, Quercus suber.  
ANNEX 3. Arbutus unedo.  
06. LA PLANA  
ANNEX 1. Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea.  
ANNEX 2. Celtis australis, Chamaerops humilis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus ilex, Quercus suber.  
ANNEX 3. Arbutus unedo.  
07. PALÀNCIA  
ANNEX 1. Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinaster, Pinus sylvestris.  
ANNEX 2. Acer campestre, Acer monspessulanum, Acer opalus, Celtis australis, Fraxinus angustifolia, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus faginea, Quercus ilex, Quercus suber.  
ANNEX 3. Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.  
VALÈNCIA  
01. EL RACÓ D'ADEMºS  
ANNEX 1. Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus sylvestris.  
ANNEX 2. Acer opalus, Fraxinus angustifolia, Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus faginea, Quercus ilex.  
ANNEX 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.  
02. L'ALT TÚRIA  
ANNEX 1. Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus sylvestris.  
ANNEX 2. Acer opalus, Celtis australis, Fraxinus angustifolia, Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus faginea, Quercus ilex.  
ANNEX 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.  
03. EL CAMP DE LLÍRIA  
ANNEX 1. Pinus halepensis, Pinus pinea.   
ANNEX 2. Celtis australis, Chamaerops humilis, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus ilex.  
ANNEX 3. Arbutus unedo.  
04. UTIEL-REQUENA  
ANNEX 1. Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea.  
ANNEX 2. Celtis australis, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus faginea, Quercus ilex.  
ANNEX 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.  
05. LA FOIA DE BUNYOL  
ANNEX 1. Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea.  
ANNEX 2. Acer campestre, Acer monspessulanum, Acer opalus, Celtis australis, Chamerops humilis, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus faginea, Quercus ilex.  
ANNEX 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.  
06. SAGUNT  
ANNEX 1. Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea.  
ANNEX 2. Celtis australis, Chamaerops humilis, Fraxinus angustifolia, Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus ilex.  
ANNEX 3. Arbutus unedo.  
07. L'HORTA  
ANNEX 1. Pinus halepensis, Pinus pinea.  
ANNEX 2. Celtis australis, Chamaerops humilis, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus ilex.  
ANNEX 3. Arbutus unedo.  
08. LES RIBERES DEL XºQUER  
ANNEX 1. Pinus halepensis, Pinus pinea.  
ANNEX 2. Celtis australis, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus ilex.  
ANNEX 3. Arbutus unedo.  
09. GANDIA  
ANNEX 1. Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea.  
ANNEX 2. Chamerops humilis, Fraxinus ornus, Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus ilex.  
ANNEX 3. Arbutus unedo.  
10. LA VALL D'AIORA  
ANNEX 1. Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea.  
ANNEX 2. Acer campestre, Acer monspessulanum, Acer opalus, Celtis australis, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus faginea, Quercus ilex.  
ANNEX 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.  
11. ENGUERA I LA CANAL  
ANNEX 1. Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea.  
ANNEX 2. Celtis australis, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus faginea, Quercus ilex.  
ANNEX 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.  
12. LA COSTERA DE XÀTIVA  
ANNEX 1. Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea.  
ANNEX 2. Celtis australis, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus faginea, Quercus ilex.  
ANNEX 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.  
13. LA VALL D'ALBAIDA  
ANNEX 1. Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea.  
ANNEX 2. Celtis australis, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus faginea, Quercus ilex.  
ANNEX 3. Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.  
C) De la preparació del terreny  
A fi d'evitar processos erosius, i en funció de la pendent del terreny, aquest s'haurà de preparar segons s'indica:  
- Sembra: es donarà una llavor segons corbes de nivell amb maquinària per a pendents menors del 30% i per caselles per a pendents superiors.  
- Plantació:  
1) Aclotat mecànic Indiferent a la pendent  
 indiferent a la pedregositat   
2) Treballada lineal Pendent <= 30%  
 profunditat sòl   
= 60 cm.  
 pedregositat limitant  
 sense alçar grans pedres  
3) Aclotat manual Indiferent a la pendent  
 profunditat sòl   
= 40 cm.  
 pedregositat mitjana o nul·la  
4) Caselles raspades. Indiferent a la pendent  
 profunditat sòl   
= 30 cm.  
 pedregositat limitant  
5) Bancalets manuals. Indiferent a la pendent  
 profunditat sòl   
= 30 cm.  
 Indiferent a la pedregositat  
 dimensions: amplària màxima 0,8 m.  
6) Bancalets mecanitzats. Indiferent a la pendent  
 profunditat sòl   
= 30 cm.  
 Indiferent a la pedregositat  
 dimensions: amplària màxima 0,8 m.


Còpia Permalink ELI