Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8506, del 14-03-2019 (2019/2015)

RESOLUCIÓ de 13 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 50/17-AIA Rossell.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8506

Data del DOGV
:   14-03-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/2015


Data del document
:   13-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Rossell
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 13 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 50/17-AIA Rossell. [2019/2015]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 50/17-AIA Rossell.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 50-2017-AIA.  
Títol: Explotació porcina d'engreix.  
Promotor: M. Matilde Cardona Querol - Andrés Carrasco Osete.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Rossell.  
Localització: parcel·la 21, del polígon 3, de Rossell (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
Es projecta la construcció d'una granja porcina d'engreix a la parcel·la 21, del polígon 3, de Rossell (Castelló), per a una capacitat màxima de 2.496 places d'engreix. Està previst que els animals es reben en l'explotació amb 20 kg i hi estiguen fins a aconseguir un pes aproximat de 100 kg. El nombre de cicles previstos a l'any és de 2,5.  
Per a realitzar aquest cicle productiu es construirà una nau amb coberta a dues aigües. L'estructura portant constarà de pòrtics prefabricats de formigó, la coberta es realitzarà amb plaques metàl·liques amb capa aïllant. La nau serà d'una sola planta amb dimensions de 162 metres de longitud i 14,40 metres d'amplària. Es construirà, així mateix, un magatzem de 12 metres de longitud i 14,40 d'amplària.  
A causa de les característiques del terreny, la nau s'alçarà des de la cota 0. En primer lloc es construiran els fonaments formats per mur de formigó que al seu torn seran el mur de tancament de les basses de purins.  
Les soleres de la zona d'allotjament del bestiar estaran compostes per un pis enreixat format per reixes de formigó en de la superfície; la resta es construirà amb solera de formigó sense enreixar. Totes les superfícies estaran construïdes amb formigó armat. Sota les reixes se situaran les rases de purins que tindran una profunditat d'un metre i acumularan els purins produïts fins al final de cada cicle d'engreix. Les rases compleixen una doble finalitat: recollir els purins dels animals i emmagatzemar-lo el temps suficient per a ser traslladat amb posterioritat a finques agrícoles per a la seua aplicació com a fertilitzant.  
  
El volum d'emmagatzematge en basses serà de 1.586 m³. Tenint en compte el Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines, el volum de purins produïts en un any serà de 5.366 m³. Atés que segons aquest reial decret la capacitat d'emmagatzematge mínima haurà de ser de tres mesos (1.341,50 m³), es compleix el que estipula el reial decret.  
Per a l'eliminació de gasos i disminució de la temperatura a l'interior de la nau, hi haurà ventilació estàtica horitzontal a través de les finestres de la nau i forçada, mitjançant extractors en carener.  
L'energia necessària per a proveir l'explotació s'obtindrà a través de la connexió amb la línia elèctrica de baixa tensió que passa per un extrem de la finca.  
Per a realitzar els cicles productius previstos es consumirà energia: 6.990 m³/any d'aigua l'origen de la qual serà la xarxa municipal i 499.200 kg de pinso per cicle d'engreix.  
Els purins generats contindran una quantitat de 18.096 kg de nitrogen que es gestionaran mitjançant la utilització agrícola. El promotor aporta un total de 246,64 ha per a gestionar el nitrogen produït en els purins. La superfície necessària s'ha calculat considerant el nitrogen requerit pels cultius.  
Com a resultat de l'activitat, a més dels purins, es generaran gasos nocius (CO2, SH2, NH3 i CH4) que s'eliminen per ventilació. Aquests gasos seran responsables de la generació de males olors. No obstant això, pel fet que la distància amb la població és superior a 1.000 metres, no és previsible que s'hi generen molèsties.  
Per a la gestió del cadàvers dels animals, es disposarà d'un servei de recollida contractat a aquest efecte.  
  
Tramitació administrativa  
El 23 de març de 2017 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació per a l'inici de l'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari des de l'Ajuntament de Rossell.  
  
La documentació remesa conté:  
- Justificació de realització del tràmit d'informació pública: el tràmit d'exposició pública es va fer mitjançant publicació en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló del dia 18 de gener de 2017. Segons el certificat emés per l'Ajuntament de Rossell, durant el tràmit d'exposició pública no es van presentar al·legacions.  
- Informe de compatibilitat urbanística de 16 de març de 2017, en sentit favorable.  
- Informe tècnic de l'Ajuntament de Rossell, de 16 de març de 2017, en el qual s'emet informe favorable a la llicència sol·licitada sempre que l'explotació complisca les condicions sanitàries establides per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
- Informe de 20 de gener de 2016, de la Direcció Territorial de Castelló, en compliment de l'article 201 de la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, del qual s'extrau el següent: «Es pretén la construcció d'una nova explotació per a bestiar porcí (porcs d'engreix) mitjançant la construcció d'una nau amb una superfície construïda de 2.380 m², amb ús per a allotjament d'animals, capacitat de 2.496 porcs d'engreix i classificació d'engreix, grup segon, 300 URM.  
  
La distància des del lloc on el sol·licitant pretén construir l'explotació de bestiar porcí (porcs d'engreix) respecte a altres explotacions de la mateixa espècie és superior a 1.000 m i respecte al nucli urbà és superior a 1.000 metres, la qual cosa està d'acord amb la normativa de distàncies establides en el Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines i la Llei de ramaderia de la Comunitat Valenciana». (?).  
- Compromís d'inscripció en l'associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar no boví.  
- El 19 de maig de 2017, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita esmena del tràmit d'informació pública (còpia dels informes en matèria d'espais naturals protegits Xarxa Natura 2000, informe en matèria forestal i informe referent a la disponibilitat de recursos hídrics).  
Se sol·licita, a més, que el promotor complete en l'estudi d'impacte ambiental l'anàlisi del possible impacte sobre el patrimoni cultural valencià; la ubicació de l'explotació respecte als espais de la Xarxa Natura 2000; els llits de riu que hi ha als voltants de l'explotació i els seus àmbits de protecció; la previsió de les alternatives a la gestió de purins i, en el cas que els purins es gestionen en parcel·les agrícoles, l'elaboració d'un pla de gestió.  
  
- Mitjançant remissions de 12 de setembre de 2017, 15 i 23 de febrer de 2018, 25 de setembre i 22 d'octubre de 2018, es rep, en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, còpia de la sol·licitud d'autorització de construccions en zona de policia; memòria arqueològica i sol·licitud de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià; certificat de l'Ajuntament de Rossell sobre distàncies a altres explotacions on s'indica que les pròximes a la proposta són explotacions avícoles; certificat de disponibilitat de recursos hídrics; pla de gestió de purins que inclou el compromís d'acceptació signat pels propietaris de les parcel·les, i esmena del tràmit d'informació pública amb remissió dels informes en matèria de Xarxa Natura 2000, espècies protegides i sòl forestal.  
  
  
Consideracions ambientals  
La parcel·la on se situarà l'explotació limita amb el LIC Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana i part d'aquesta se situa en l'àmbit de la ZEPA l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana i, per això, està inclosa part de la parcel·la en la zona de protecció d'avifauna per línies elèctriques i afecta terreny forestal.  
Part de la parcel·la està considerada com a terreny forestal estratègic.  
L'explotació se situa a menys de 100 metres del marge esquerre del barranc de l'Ullastre.  
Respecte a les afeccions ambientals, s'han emés els informes sectorials següents:  
- Informe de 6 d'abril de 2016, d'avaluació d'efectes sobre la Xarxa Natura 2000, biodiversitat i espais naturals protegits.  
La valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 indica el següent: «L'actuació proposada està situada en la delimitació establida per l'espai natural protegit zona d'especial protecció per a aus (ZEPA) l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana».  
Després de descriure les característiques principals de la ZEPA, l'informe continua: «La parcel·la 21, del polígon 3, presenta característiques agrícoles abandonades estructurada en un bancal delimitat per murs de maçoneria de pedra seca, destinada al cultiu d'espècies llenyoses de secà, ametlers i oliveres, sobre la qual, actualment, s'ha desenvolupat un matoll escassament estructurat i dispers d'espècies característiques del matoll mediterrani semisec. La parcel·la se situa en un entorn de cultius llenyosos de secà de topografia suau i delimita pel nord amb terrenys forestals. S'observa la presència de dos nuclis de vegetació amb major desenvolupament conformats per un coscollar de Quercus coccifera d'escàs valor ambiental i àmpliament desenvolupat a la província. La construcció de la nau sol·licitada no suposa afecció sobre comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés mediambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en el context provincial o de la Comunitat Valenciana. Així mateix, no està present cap comunitat botànica ni faunística catalogada per la directiva o la seua normativa de desenvolupament.  
  
Per això, i d'acord amb el que s'estableix en l'article 45.4 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i la biodiversitat, (?) l'actuació sol·licitada, per les seues característiques, no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000».  
Respecte a l'afecció a terrenys forestals l'informe indica:  
«Si bé la parcel·la per a la qual se sol·licita informe presenta dos nuclis xicotets de vegetació amb característiques forestals, (?) aquesta vegetació està conformada per un matoll d'escàs valor forestal i ambiental, per tant el canvi d'ús no comporta una pèrdua de massa forestal arbrada d'interés, per la qual cosa l'explotació ramadera sol·licitada és compatible amb aquesta normativa sectorial».  
Respecte a la possible afecció a camins ramaders, l'informe indica que l'actuació no limita amb camins que tinguen la consideració de camins ramaders.  
- Informe de 4 d'agost de 2017, del Servei Territorial de Medi Ambient en matèria d'espècies protegides, del qual s'extrau el següent:  
  
(?) «Consultat el banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana i en relació amb la parcel·la on es pretén instal·lar l'explotació, en un àmbit d'1 x 1 km, s'ha detectat que aquesta parcel·la forma part de l'àrea de campeig de l'esparver cendrós (Circus pygargus). Aquesta espècie està classificada com a «vulnerable» en el Catàleg espanyol d'espècies amenaçades, així com en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades.  
No obstant això, una vegada consultada la base de dades de zones de nidificació de l'esparver cendrós al terme municipal de Rossell, s'ha comprovat que la parcel·la on es pretén instal·lar l'explotació porcina no forma part d'aquestes zones de nidificació, motiu pel qual es considera que no hi haurà efectes sobre l'espècie».  
- Informe de 18 de maig de 2018, del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, en matèria de prevenció d'incendis forestals, en el qual s'indica que el pla de prevenció d'incendis forestals està d'acord des del punt de vista de prevenció d'incendis forestals «amb la condició que les restes vegetals originades siguen triturades in situ o extretes de la forest. Per a l'execució dels treballs de prevenció es requerirà l'autorització prèvia corresponent per part d'aquesta conselleria i de la disponibilitat dels terrenys».  
- Informe de 7 de setembre de 2018, en matèria de sòl forestal, en el qual s'indica que la parcel·la afectada és una parcel·la agrícola abandonada on se situen dues taques de terreny forestal estratègic. El pendent mitjà de la parcel·la és del 4,7 %. A causa de l'escàs desenvolupament de la vegetació forestal present a la parcel·la i l'escàs pendent d'aquesta, la realització del projecte pot considerar-se com a compatible amb el medi forestal.  
No obstant això, haurà de comunicar-se amb almenys dues setmanes d'antelació l'inici de les obres a l'oficina comarcal de Sant Mateu.  
1. Identificació i valoració d'impactes  
Les actuacions del projecte que l'estudi d'impacte ambiental preveu que poden generar efectes adversos sobre el medi ambient en la fase de construcció són: desbrossament i retirada de terra vegetal (danys en la vegetació i molèsties a la fauna, augment del nivell de pols i sorolls, alteració dels usos del sòl), moviment de terres (sorolls, vibracions, producció de pols, modificació de la xarxa d'escolaments, augment de l'erosió, canvis en el paisatge), transport d'enderrocs i materials (augment de contaminants en l'atmosfera procedent de la maquinària de treball, riscos per augment del trànsit de vehicles).  
  
Com a impacte favorable s'esmenta la creació d'ocupació industrial i de serveis.  
Quant al patrimoni cultural, la prospecció arqueològica realitzada indica que la parcel·la està delimitada en tres quartes parts per marges o límits de pedra seca, alguns amb amplària de 3 metres. A la parcel·la s'ha detectat una estructura o caseta de pedra seca de planta circular amb un diàmetre de 6 metres. La resta de la parcel·la roman sense restes a excepció d'un mur perpendicular que no arriba a completar l'amplària de la parcel·la.  
Segons la prospecció realitzada, les obres de construcció no afectaran la caseta de pedra seca ja que queda en un dels laterals de la parcel·la i manté un marge de seguretat de 7 metres.  
En la resta de parcel·les confrontants s'han trobat estructures similars.  
En la fase de funcionament, l'augment de consum de recursos (aigua, electricitat, pinsos, productes sanitaris), la generació de subproductes, residus i uns altres (purins, animals morts, aigües residuals, residus de productes sanitaris, gasos d'efecte d'hivernacle) i la permanència de les naus en el paisatge seran els aspectes del projecte que poden generar impactes ambientals significatius (contaminació d'aigües superficials i subterrànies, contribució al canvi climàtic, alteració del paisatge).  
2. Establiment de mesures protectores i correctores.  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposen les següents:  
Fase d'obres: amb la finalitat de minimitzar les emissions a l'atmosfera s'han de realitzar regs periòdics, els apilaments de materials en zones a resguard del vent, revisar la maquinària d'obra amb la finalitat que complisca la normativa en la matèria. La terra vegetal s'ha de retirar després de l'arrencada de la vegetació i abans del començament de les obres i apilar en muntons d'alçària inferior a 2 metres.  
La nau ha de disposar amb coberta de color verd per a la seua integració amb la vegetació pròxima, l'alçària de l'edificació no ha de sobrepassar l'alçària mitjana dels arbres de l'entorn per a no interrompre la visual de l'horitzó.  
Fase de funcionament: la granja ha d'estar dotada d'una xarxa separativa d'aigües residuals i aigües pluvials; els residus sòlids generats han de ser depositats en contenidors, i s'han de restaurar les zones afectades per les obres.  
Per a evitar la contaminació de les aigües superficials i subterrànies s'ha dissenyat un pla de gestió de purins segons s'ha descrit amb la finalitat d'evitar que l'excés de nitrogen puga contaminar les aigües.  
  
3. Programa de vigilància ambiental: l'objectiu del programa de vigilància ambiental és detectar les desviacions que es produïsquen sobre les previsions de l'impacte efectuades en l'estudi d'impacte ambiental.  
En la fase de construcció es realitzaran els controls següents: comprovació de la correcta gestió dels residus d'obra, control de la qualitat dels materials emprats per tècnic competent i manteniment de la terra vegetal.  
En la fase de funcionament es realitzarà un control dels residus generats, les fosses i la bassa que contindran els purins seran revisades cada tres mesos per a vigilar-ne l'estanquitat.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
Atenent tant la documentació elaborada pel promotor del projecte com els informes sectorials emesos es pot determinar, en principi, que no és previsible que el projecte genere efectes ambientals significatius, si bé s'han de preveure mesures de protecció del patrimoni cultural amb la finalitat de preservar l'arquitectura de pedra seca, obtindre informe respecte a la possible afecció a zona de policia de llits, adoptar les mesures previstes en prevenció d'incendis forestals, i implantar bones pràctiques en el maneig dels animals amb la finalitat d'evitar l'excés en el consum d'aigua com també de minimització de generació de gasos d'efecte d'hivernacle.  
Finalment, i atés que la inadequada gestió de purins pot causar impactes ambientals significatius sobre les aigües, l'òrgan ambiental considera necessari recordar l'escassesa de recursos hídrics i la clara dependència de recursos subterranis a la Comunitat Valenciana, fet que obliga a realitzar una labor preventiva en matèria de contaminació. Per això, cal citar la guia de MTD del sector porcí del ministeri competent en agricultura i ramaderia que indica:  
«L'aigua és un recurs de primera magnitud per al desenvolupament present i futur de la població humana. Les aigües subterrànies, com a recurs potencialment destinat a satisfer el consum humà, han de protegir-se quant a la seua aptitud i salubritat. En aquest sentit, hi ha una gran preocupació per l'increment del contingut de nitrats de les aigües.  
  
En ocasions s'arriben a superar els límits establits per a considerar que l'aigua és apta per al consum humà (50 mg/l). El principal origen de la contaminació hídrica per nitrats són les fonts agràries, a causa de pràctiques inadequades de fertilitzant nitrogenat. En aquest sentit, s'han de valorar els purins i fems com un fertilitzant més i, per tant, considerar-se com a font potencial de contaminació nitrogenada de les aigües.  
  
Quan s'apliquen purins o fem al terreny amb finalitats agrícoles, l'amoníac (principal contingut nitrogenat dels purins) pateix un procés d'oxidació (nitrificació) mitjançant el qual es transforma en nitrat. El nitrat és una forma molt soluble que es mou fàcilment en el perfil del sòl, de tal manera que tot el que no és absorbit pel cultiu és susceptible de lixiviació i, per tant, font potencial de contaminació de les aigües subterrànies (?). Per aquesta raó cal controlar les quantitats de purins que s'apliquen al sòl (Reial decret 261/1996), i cal considerar, a més, els factors que poden accelerar aquest procés, tals com la permeabilitat, la textura del sòl, les condicions climàtiques i, per descomptat, el tipus de cultiu i el moment d'aplicació».  
  
En aquest sentit, el pla de gestió presentat pel promotor compleix les condicions mínimes de disponibilitat de parcel·les per a poder garantir que si aquest es compleix de manera estricta i es compleixen les ordres en vigor de prevenció de la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries, en principi, no es generaran efectes ambientals significatius.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels casos en els quals és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, annex I, grup 1.3r i annex I.h del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot l'anterior es resol:  
  
Resolució  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el Projecte d'explotació porcina d'engreix, a la parcel·la 21, del polígon 3, de Rossell (Castelló), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Patrimoni cultural: abans de la concessió de la llicència d'obres haurà d'haver-se obtingut l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
En qualsevol cas, en la fase d'obres s'ha d'habilitar un perímetre de protecció mitjançant abalisament de la caseta de pedra per a la seua protecció i s'ha de complir qualsevol altra mesura preventiva i, si escau, correctora derivada de l'informe en matèria de patrimoni cultural.  
El sentit de l'informe en matèria de patrimoni cultural vincula aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Protecció de zona de policia de llits: abans de la concessió de la llicència d'obres s'haurà d'haver obtingut l'informe de l'òrgan de conca competent.  
3. Prevenció d'incendis forestals: les restes vegetals procedents del desbrossament seran amb preferència triturades i incorporades al terreny o bé extretes de la parcel·la.  
Els hidrants previstos a la parcel·la hauran de tindre presa apta per a la càrrega de camions autobomba.  
4. Terrenys forestals: s'ha de tindre en compte que els terrenys forestals estan considerats com a estratègics, per tant es limitarà l'afecció als treballs imprescindibles per a la realització de les obres i actuacions de prevenció d'incendis.  
El promotor comunicarà amb almenys dues setmanes d'antelació l'inici de les obres a l'Oficina Comarcal de Medi Ambient de Sant Mateu.  
5. Gestió de residus:  
a) En el moment administratiu que siga procedent el promotor haurà de presentar davant l'Ajuntament de Rossell la inscripció en l'associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar no boví.  
b) Els residus dels tractaments veterinaris efectuats als animals hauran de ser situats en recipients o contenidors apropiats. Aquests residus seran gestionats per gestor autoritzat. El contracte de gestió haurà de presentar-se davant l'Ajuntament de Rossell.  
6. Amb la finalitat de no duplicar infraestructures, s'hauran de compartir les estructures de subministrament d'aigua i electricitat amb l'activitat ramadera situada a la parcel·la contigua, al sud de l'explotació objecte d'aquest expedient.  
7. Les infraestructures elèctriques previstes, atés que part d'aquestes estaran incloses en la zona de protecció d'avifauna segons la Resolució de 15 d'octubre de 2010, del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge i vicepresident tercer del Consell, per la qual s'estableixen les zones de protecció de l'avifauna contra la col·lisió i electrocució, i s'ordenen mesures per a la reducció de la mortalitat d'aus en línies elèctriques d'alta tensió per línies elèctriques, inclouran les mesures antielectrocució i anticol·lisió del Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost, pel qual s'estableixen mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió.  
  
8. En l'explotació s'hauran de realitzar bones pràctiques de caràcter general com ara el control del consum de l'aigua, l'adaptació de la dieta a les necessitats dels animals per a reduir la generació de gasos d'efecte d'hivernacle i l'excés de nitrogen en purins i la comprovació del bon funcionament de la ventilació de la nau i modificar l'estructura de la nau en el cas que no funcione de manera correcta.  
  
9. Pla de gestió de purins:  
S'hauran de considerar de manera preferent la gestió dels purins produïts a través de planta de tractament. En cas que no siga possible, s'haurà d'aplicar el pla de gestió presentat que haurà d'interpretar-se com un document flexible.  
Per això, es podran modificar les parcel·les emprades o proposar un canvi en el sistema de gestió després de la comunicació a l'òrgan substantiu (Ajuntament de Rossell) el qual haurà de posar en coneixement de l'òrgan ambiental les modificacions que es proposen.  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013.  
  
València, 6 de novembre de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 13 de febrer de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.