Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4879, del 09-11-2004 (2004/10532)

RESOLUCIÓ de 5 d'octubre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la publicació de la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental corresponents als expedients 352/8141-IBI, 280/4805-ZQP, 466/0899-SJW, 074/8697-FGU i 134/1884-LOK.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4879

Data del DOGV
:   09-11-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/10553


Data del document
:   05-10-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Rocafort
    * Guardamar del Segura
    * Ontinyent
    * Llíria
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 5 d'octubre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la publicació de la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental corresponents als expedients 352/0982-REM, 280/7021-QSM, 466/7777-DSW, 074/5946-WOD i 134/7958-KMP. [2004/F10685]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'Impacte Ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponents als expedients 352/0014-VOI, 280/3997-TJB, 466/2072-VJZ, 074/6600-IUU i 134/5019-GUG, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 hi ha l'obligatorietat de publicar.
  
València, 5 d'octubre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 352/3721IOC
  
Promotor: Áridos y Construcciones El Portixol, SA
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria d'Indústria i Comerç
  
Objecte projecte: Explotació minera denominada El PortiTxol
  
Localització: Al paratge del Portitxol, al terme municipal d'Ontinyent (València)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és l'explotació d'una pedrera de calcària que es troba en funcionament des de fa molts anys, la legalització de la qual es pretén. L'activitat consisteix en l'arrancada de la pedra calcària per a la posterior trituració, classificació i comercialització en el sector de la construcció i obres públiques.
  
Característiques de l'explotació:
  
- Superfície de l'explotació: 260.000 m².
  
- Diferència de cota: 140 m.
  
- Reserves explotables: 7.970.000 m³.
  
- Productivitat anual mitjana: 140.000 m³.
  
- Vida prevista per a la pedrera: 57 anys.
  
- No s'hi produeixen materials estèrils, s'aprofita tot.
  
- Arrencada del material per mitjà d'explosius.
  
- Hi ha una planta de trituració i una planta d'aglomerat asfàltic.
  
- Es pretén un canvi en el sistema d'explotació actual per tal de poder simultaniejar l'explotació amb les labors de restauració. Es proposen les fases següents per a canviar el sistema d'explotació:
  
1r any: S'iniciarà la construcció del camí fins a la part superior de la zona a explotar i s'explotarà la pedra a les zones A, B i C des de baix.
  
2n any: S'acabarà el camí començant l'obertura del banc superior que comportarà un 20% del total anual explotat. El 80% restant serà des de baix.
  
3r any: L'explotació des de dalt serà d'un 50% i la resta des de la part inferior.
  
4t any i successius: Es mantindrà un percentatge d'explotació des de la part superior del 70% i del 30% des de la part inferior.
  
- Els talussos d'explotació tindran una inclinació de 70º i una altura màxima de 20 m; les bermes d'explotació tindran una amplària entre 15 i 20 m.
  
- Pistes i rampes tindran una amplària de 16 m, amb dos carrils, un pendent mitjana de 10% i un radi mínim de gir de 14 m. El camí d'accés a la part superior de l'explotació comportarà l'arrancada de 45.000 m³ i un farciment de 17.000 m³.
  
- Restauració: Se simultaniejarà en la mesura que es puga l'explotació amb la restauració, fent bancals en sentit descendent i amb la restauració dels bancs superiors una vegada abandonats, seguint les fases d'explotació descrites.
  
Els talussos finals de restauració tindran una alçada màxima de 7 m sent i les bermes seran de 3 m d'ample i un pendent no superior a 45º, i el pendent final del vessant restaurat tindrà 35º.
  
S'aportarà terra vegetal que procedirà de la que es retire prèviament a l'explotació de cada zona. Sobre tota la superfície s'efectuarà una hidrosembra amb espècies herbàcies i una plantació amb espècies arbustives i arbòries autòctones. S'efectuarà un reg de plantació.
  
Tramitació administrativa i resum dels informes rebuts
  
L'Ajuntament remet, amb data 13 de juny del 2001, l'estudi d'impacte ambiental relatiu a l'explotació.
  
Se sol·licita a l'ajuntament que remeta l'expedient de llicència d'activitat complet amb data 14 de setembre de 2001.
  
Amb data 5 de febrer de 2002 l'Ajuntament remet la resta de l'expedient municipal que consta del següent:
  
- Informe favorable de la Comissió de Govern de l'Ajuntament.
  
- Certificat d'informació pública indicant que s'havia presentat una al·legació: Sr. Rafael Herrero Sempere.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informe del tècnic socioambiental que indica que el projecte és correcte, però aque realitza una sèrie de recomanacions respecte a les plantacions, com també consideracions en relació amb la compatibilitat del sòl amb una planta d'aglomerat asfàltic, evacuació d'aigües pluvials i la morfologia final de restauració.
  
- Informe favorable de l'arqueòleg-director del Museu Arqueològic d'Ontinyent, indicant que la zona ja ha sigut prospectada en 1996 arran d'un requeriment dels Serveis Territorials de la Conselleria de Cultura, havent obtingut un resultat negatiu en les mateixes.
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
Es va sol·licitar ampliació de l'estudi d'impacte ambiental al promotor amb data 14 de maig de 2002, indicant-li a més que els límits de l'explotació havien d'ajustar-se al que estableix la modificació del planejament que va permetre qualificar el sòl com a no urbanitzable comú i que l'activitat fóra compatible. Es va presentar ampliació, que s'ajustava als límits establerts en el planejament amb data 7 de maig de 2003.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veures's afectats de forma important pel projecte.
  
Els elements que es considera es veuran afectats de manera més rellevant són els següents: paisatge, vegetació, fauna, sòl i relleu.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
Es tracta d'una explotació que porta exercint l'activitat fa aproximadament 30 anys en una zona forestal que va sofrir un incendi el 1994. Es pretén la seua legalització, amb aquest fi es va modificar el planejament urbanístic permetent que un determinat perímetre fóra explotable qualificant el sòl com a no urbanitzable comú. Aquesta modificació es va sotmetre a avaluació de l'impacte ambiental i va obtenir una declaració d'impacte ambiental favorable amb data 8 d'octubre de 1998.
  
L'activitat en conjunt ocasiona un impacte ambiental sever en l'entorn. En la zona afectada directament elimina per complet la vegetació i el sòl i altera de forma important el relleu. Des del punt de vista paisatgístic la zona afectada té una conca visual extrínseca àmplia des del vall del riu Clariano i una capacitat d'absorció baixa. L'impacte sobre aquests tres elements es caracteritza per ser intens i de llarga duració.
  
Tenint en compte que es pretén la legalització de l'activitat modificant el mètode d'explotació de manera que siga possible una millor i més ràpida integració en l'entorn, i que s'adoptaran mesures correctores que poden reduir l'impacte ambiental, l'activitat es considera acceptable ambientalment.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
De l'estudi i annexos presentats es destaquen com a mesures correctores la revegetació de la zona, que es reflecteix de forma un poc confusa en l'ampliació i més clara en el propi estudi, i es conside en línies generals adequada. Entre la resta de mesures correctores apuntades es destaquen les següents: regs de plataformes i camins, filtres de mànegues per via seca, etc.
  
Es considera fonamental el canvi del sistema d'explotació, ja que permetrà la simultaneïtat de les labors d'explotació amb les de restauració, reduint l'impacte de manera apreciable. Aquesta circumstància ja es va advertir al promotor en l'expedient de consulta de la modificació puntual de planejament que pretenia requalificar el sòl com no urbanitzable comú (expedient de consulta 17/1996), sense haver adoptat el canvi fins a la data. La proposta de fases realitzada en l'ampliació de l'estudi suposa retardar un canvi que havia d'haver produït fa temps i fins i tot que aquest no ho siga en la seua totalitat ja que a partir del 4t any i fins al final de l'explotació el 30% seguiria explotant-se per mitjà del sistema actual ascendent. S'estima que aquest canvi ja s'ha retardat en excés i que s'ha d'efectuar de forma completa i ràpida, no dilatant-se més.
  
En relació amb la morfologia final de restauració s'estima necessari, fins i tot tenint en compte la dificultat que presenta la zona per l'estat actual d'explotació, introduir alguna mesura correctora que la millore.
  
És necessari també introduir mesures correctores respecte al drenatge de la zona i també respecte a l'afecció a zones limítrofes situades fora del perímetre de l'explotació, en especial en relació a la necessitat de ser restaurades.
  
La ubicació de les plantes existents i totes les instal·lacions es considera que ha de ser en la plaça de pedrera per a reduir l'impacte paisatgístic i permetre una millor integració, i igualment ha de preveure's el seu desmantellament i restauració perquè la zona recupere el seu caràcter forestal una vegada acabada l'activitat.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 3c del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989 d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte d'explotació minera denominada El Portixol al paratge del Portixol al terme municipal d'Ontinyent (València), el promotor del qual és Áridos y Construcciones El Portixol, SA, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació sempre que es porte a terme d'acord amb el que indica l'estudi d'impacte ambiental i l'annex d'ampliació del mateix, com també les condicions de l'apartat segon.
  
Segon
  
Condicions per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:
  
1. S'adoptarà el sistema d'explotació descendent i s'abandonarà per complet l'actual, ascendent, en un termini màxim de dos anys a partir de la notificació de la present declaració. No s'accepten les fases proposades en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental presentat.
  
El sistema descendent consistirà a accedir a la part superior de l'explotació i explotar progressivament per mitjà de bancs en sentit descendent, de manera que una vegada abandonat el superior i explotant l'inferior s'efectue la restauració de l'abandonat.
  
2. La plaça de pedrera no haurà de ser una plataforma plana uniforme, sinó que se li donarà un lleuger pendent amb xicotets escalons. Es corregirà l'excessiva linealitat de les formes en l'estat final de la restauració.
  
3. Els bancs de restauració es dissenyaran amb lleuger contrapendent cap a l'interior i cap als laterals de manera que evacuen aigües cap a la part inferior de l'explotació, evitant que el desguàs genere problemes en la carretera pròxima.
  
4. En l'execució del camí d'accés a la part superior de l'explotació s'adoptaran mesures per a evitar que es produïsquen despreniments que afecten a la porció de vessant situar fora dels límits d'explotació, com també a la carretera pròxima. I igualment respecte del barranc situat en l'extrem SO del límit d'explotació.
  
5. Les plantes de trituració, aglomerat asfàltic, les recollides de materials per a les mateixes, com també la resta d'instal·lacions se situaran en la plaça de pedrera. S'haurà d'establir una pantalla vegetal, amb les mateixes espècies utilitzades per a les plantacions en la resta de pedrera, per a reduir-ne la visibilitat des de la carretera pròxima.
  
6. Una vegada concloga l'explotació minera de la zona s'hauran de desmantellar totes les instal·lacions, incloses les plantes de trituració i d'aglomerat asfàltic, i restaurar les zones afectades.
  
7. Les espècies i proporcions d'aquestes per a les plantacions, i la densitat total de plantació seran les indicades en l'annex ampliació de l'estudi.
  
8. Es restaurarà la zona situada a l'est de l'explotació, a l'altre costat de la carretera i al costat del barranc, retirant els estèrils acumulats, que es reutilitzaran en la restauració de la pedrera, i s'efectuarà la revegetació igual que en l'explotació. Es restauraran igualment les zones situades al sud i NE de l'explotació, fora dels seus límits, i que s'han vist afectades per aquesta.
  
9. Si durant el procés d'explotació de la pedrera es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, i de conformitat al que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 18 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 280/6121-LSM
  
Títol: Pla general d'ordenació urbana
  
Promotor: Ajuntament de Llíria
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i COPUT
  
Localització: terme municipal de Llíria
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
- Adaptar el planejament vigent, de 1985, a la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, reguladora de l'activitat urbanística, a la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable, a la Llei 6/1998, de 13 d'abril, sobre règim del sòl i valoracions, com també a altres disposicions legals i reglamentàries.
  
- Millorar l'ordenació urbanística en el sòl urbà - nucli urbà.
  
- Ordenar detalladament els sectors de sòl urbanitzable residencial, per a facilitar el seu desenvolupament urbanístic, regularitzant urbanitzacions irregulars amb els efectes previstos en la LRAU.
  
- Establir la xarxa primària i estructural de dotacions públiques, en particular viaris i parcs públics: Mura, Sant Vicent i Sant Miquel.
  
- Potenciar el desenvolupament econòmic del municipi, creant nou sòl industrial i del sector terciari, i regularitzant situacions preexistents que no s'adeqüen al planejament en vigor.
  
- Protecció del medi físic, tant de respecte de l'agricultura, com de les àrees de valor ecològic, forestal i semblants (la Concòrdia, les Travesses, vedat del Català, muntanya de Sant Miquel, etc.).
  
- Protecció del patrimoni històric, artístic, arquitectònic i arqueològic, a través del catàleg i altres mesures.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. El Pla general d'ordenació urbana presenta un plantejament molt positiu de cara a la identificació i delimitació, de la manera més precisa possible, dels nombrosos nuclis de població existents en el terme municipal (se'n van comptar fins a 65 en sòl no urbanitzable), independentment de la classificació del sòl en què s'inclouen.
  
L'objectiu que es persegueix, segons la memòria justificativa del pla general d'ordenació urbana, és el de donar solució als grans problemes ambientals de sanejament, entre altres, que genera la dispersió urbanística residencial desenvolupada sense infrastructures bàsiques, construint depuradores de reduïdes dimensions connectades a les xarxes de clavegueram en totes les urbanitzacions classificades com a sòl urbà o urbanitzable i a tots els nuclis de població delimitats pel PGOU en sòl no urbanitzable.
  
Pel seu alt grau de desenvolupament i consolidació, recolzada en ocasions per projectes urbanístics com és el cas de la modificació puntual núm. 13, la modificació puntual Montecollado i les actuacions del Pla de Carrases, aquestes últimes d'ús industrial, entre altres, s'han constituït nombrosos nuclis de població com a sòl urbà agrupats en tres grans àrees. La primera d'aquestes, la de l'entorn de Sant Vicent, cobreix una important superfície, pròxima a les 550 ha, que escombra la projecció del nucli principal de població en un arc que va des de l'est cap al nord, prenent com a límit físic el traçat de la CV-35. A aquesta, li segueixen les actuacions localitzades a un costat i a l'altre de l'esmentada carretera però ja a les proximitats de Domeño, conegudes com Montecollado i Pla de Carrases (Laboratorios Radio), si bé la seua superfície és notablement inferior ja que entre ambdós a penes superen les 70 ha. Incloent algun altre sector industrial, com també l'àmbit del pla especial el Prat, s'estaria parlant, segons el pla núm. 3 de l'estudi d'impacte ambiental de l'ordenació proposada del terme municipal d'un total de 47 nuclis de població considerats com a sòl urbà, i sobre els quals es pressuposa l'existència d'infrastructures suficients o bé de projectes per a la seua dotació.
  
El sòl urbanitzable residencial es desglossa en dos grans apartats. El primer d'aquests, és el que fa referència als nous sòls urbanitzables de l'entorn més immediat del nucli urbà, que possibilita així el creixement del mateix i implica un poc més de 65 ha. Per la seua banda, el sòl urbanitzable aïllat es distribueix de manera més o menys homogènia per la superfície del terme municipal almenys fins a les proximitats del terme de Casinos i de la forest la Concòrdia. Dels 29 sectors que adquireixen l'esmentada classificació, amb un total que supera les 342 ha, 9 ja el tenien en el vigent instrument de planejament, mentre la resta està considerat com a sòl no urbanitzable fins a la data a excepció del SRA-28 vedat del Català, que és de nova creació. La justificació per a la inclusió de 19 sectors de sòl no urbanitzable en sòl urbanitzable es recolza en la consolidació de les situacions de fet dotades de millor accessibilitat, a més que resulta viable la gestió urbanística atés que sobre tots ells s'han subscrit convenis específics entre l'ajuntament i els representants de cadascun dels sectors per al desenvolupament d'un programa d'actuació integrada a un dia fix que dote dels serveis i infrastructures urbanes exigides per la LRAU, especialment pel que fa a la construcció de col·lectors i xarxa de clavegueram que connecte amb estacions depuradores d'aigües residuals.
  
Sobre el sòl no urbanitzable, i previsiblement per no haver redactat i aprovat els plans especials previstos en el Pla de 1985 i en la Llei del sòl no urbanitzable, s'han delimitat 43 nuclis de població dispersos que en nombroses ocasions suposen un risc important per a l'estabilitat dels valors ambientals de diverses parts del terme municipal, bé per la degradació paisatgística, bé pels abocaments al subsòl que es produeixen com a conseqüència de la falta d'infrastructures de sanejament. El total de la superfície afectada per aquests nuclis ascendeix a més de 188 ha. El planejament pretén l'acotació i contenció d'aquests aprofitant els límits ben definits que presenten amb la intenció de dotar-los d'accessos adequats i d'unitats de depuració com a serveis mínims per a tractar de minimitzar l'afecció ambiental que produeixen en l'actualitat.
  
II. El desenvolupament industrial de Llíria és un altre dels pilars que sustenta el Pla general d'ordenació urbana. Per a això es pretén potenciar l'eix viari Llíria - Casinos per mitjà de la creació de grans superfícies del sector secundari que col·loquen el municipi en els llocs de referència comarcal i de l'entorn metropolità de València aprofitant al seu torn la preexistència dels sectors industrials de Montecollado i de Laboratorios Radio. L'oferta, que ascendeix a més de 231 ha, permet l'assentament d'indústries de diverses grandàries i propòsits econòmics, com també l'ampliació de les activitats ja existents com és el cas, principalment, del sector SI-4.
  
III. El sòl terciari té per objecte regularitzar situacions espontànies comercials localitzades principalment en la carretera de Benisanó a Llíria, i reconéixer l'existència d'una cooperativa i de les instal·lacions culturals i educatives d'una institució privada. La seua superfície total abasta pràcticament les 42 ha.
  
IV. El sòl no urbanitzable es desdobla en les qualificacions de comú i protegit, i hi ha al mateix temps les següents categories de protecció: forestal, paisatgística, de regeneració, agrícola, arqueològica, ecològica i mediambiental, vulnerable a la contaminació, de risc d'inundació, cultural, de camins ramaders i d'infrastructures.
  
Mentre que la superfície de sòl no urbanitzable comú se situa entorn a les 6.282 ha, la superfície de sòl no urbanitzable protegit augmenta fins més enllà de les 16.312 ha.
  
Les modificacions introduïdes durant la tramitació de l'expedient han fet variar aquestes xifres, i particularment les superfícies corresponents al sòl no urbanitzable d'especial protecció paisatgística i forestal, tant en el nord (zona de la Concòrdia) com en el sud (afrontant amb els termes municipals de Villar, Bugarra, Pedralba i Benaguasil, per la qual cosa no s'hi aprofundeix més.
  
En la memòria justificativa es recullen els criteris que han portat a identificar les esmentades proteccions, si bé per facilitar la gestió posterior del sòl i el manteniment o foment dels valors ambientals dignes de protecció s'han introduït canvis al respecte.
  
V. Les directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori incorporen, entre els aspectes urbanístics, criteris ambientals que han motivat determinades decisions a l'hora de dissenyar el pla general d'ordenació urbana.
  
VI. Les normes urbanístiques recullen en la secció 5a, per al sòl urbà d'habitatges aïllats, i en la secció 2a, per al sòl urbanitzable d'habitatges aïllats, i entre altres molts aspectes, les condicions transitòries relatives a les instal·lacions de sanejament i preveuen un termini de cinc anys des de l'aprovació del pla general d'ordenació urbana per a la inutilització de pous negres, fosses sèptiques i depuradores després de la realització de les obres d'urbanització. En cas de no realitzar-se les obres d'urbanització s'estableix el mateix termini per a la instal·lació d'unitats de depuració individuals d'oxidació total per a l'evacuació i tractament de les aigua residuals.
  
VII. Segons el pla I.2 de l'estudi d'impacte ambiental modificat, on apareixen els sistemes generals de sanejament, hi ha una àmplia xarxa de col·lectors existents o en fase d'execució que serveixen, en primer lloc, al nucli urbà, i posteriorment, a la pràctica totalitat de sòls urbans i urbanitzable independentment de l'ús establert. Aquesta xarxa es complementa amb una altra de col·lectors projectats que vindria a reforçar, sobretot, l'entorn de les urbanitzacions de Sant Vicent.
  
No obstant això, de les deu estacions depuradores que complementen i depuren els efluents de la xarxa de col·lectors només tres existeixen en la realitat, i les set restants únicament estan previstes.
  
VIII. Respecte als nuclis urbans en sòl no urbanitzable s'estableix també un règim urbanístic però que no preveu l'adequació ambiental d'aquests pel que fa a les condicions de sanejament i depuració es refereix.
  
IX. Dels quasi 18.000 habitants empadronats en 2002 (si bé l'ocupació és major donada l'orientació de segona residència que posseeixen la majoria dels habitatges aïllats del terme municipal), el present document de planejament preveu un desenvolupament potencial de més de 63.000 habitants en 2011.
  
3. Alternatives
  
El pla general d'ordenació urbana no presenta, en el seu estudi d'impacte ambiental, anàlisi d'alternatives de les propostes efectuades pel que fa a les noves classificacions de sòl urbanitzable, la qualificació del sòl no urbanitzable i la gestió dels sòls, especialment aquells que inclouen nombrosos nuclis de població amb graus d'urbanització inadequats i que comporten un elevat risc ambiental davant de l'absència de sistemes de depuració d'aigües residuals adequats, que no és ni més ni menys que un dels majors problemes ambientals del municipi.
  
No obstant això, amb la documentació facilitada i ampliada al llarg de la tramitació, i amb les justificacions presentades, es valoren positivament les solucions adoptades de cara a la regularització de les condicions d'urbanització dels sòls urbans i urbanitzable, com dels nuclis de població en sòl no urbanitzable, sense perjudici de l'adopció d'alguna mesura complementària recollida en l'última part d'aquest document.
  
Al mateix temps, resulta adequat plantejar un creixement natural del nucli urbà en tot l'arc nord, atesa l'existència de sòls en el sud amb característiques ambientals rellevants que desaconsellen el creixement en aquesta última línia.
  
Les dues grans apostes industrials es localitzen en un mateix vial, la carretera de Llíria a Casinos, sobre sòls que, excepte qüestions puntuals finalment resoltes com és el cas de l'afecció per risc d'inundació o la integració de la traça dels camins ramaders, no presenten limitacions importants i a més, en un dels casos, comporten l'ampliació de sòl industrial existent.
  
Pel que fa al sòl no urbanitzable, s'han produït canvis relativament significatius que han provocat l'ampliació d'algunes àrees de protecció paisatgística atenent a criteris de conservació, de gestió i d'ordenació territorial que impliquen una important millora respecte de les propostes inicialment remeses.
  
Finalment, la introducció del sector SRA-28 vedat del Català, sobre una àrea qualificada pel vigent instrument de planejament com no urbanitzable d'especial protecció i que fins al moment de l'exposició al públic de la documentació mantenia tal consideració, sí que comporta un canvi important en la concepció territorial ambiental per les característiques naturals de la zona, per la seua localització i per la seua extensió.
  
En aquest cas sí es va estimar necessari presentar un estudi d'alternatives de localització o de distribució del sector per a valorar les solucions que provoquen un menor impacte ambiental, incorporant-se el mateix amb la contestació a la primera ampliació sol·licitada.
  
L'esmentat estudi d'alternatives s'observa escàs i maneja variables de reduïda repercussió ambiental en relació amb els valors naturals que presenta la zona proposada inicialment.
  
Això, al costat d'altres aspectes relacionats amb l'esmentat sector, va motivar una segona sol·licitud d'ampliació que feia insistència en la necessitat de revisar, d'algun mode, la localització inicialment proposada plantejant un possible creixement cap a la carretera que uneix Llíria amb Marines i Olocau, encara que també resultaria acceptable una reordenació del sector proposat seguint uns criteris bàsics d'integració ambiental que permetera al camp de golf actuar com a matalàs d'amortiment d'impactes de les àrees forestals que componen la major part de la superfície del vedat del Català.
  
Finalment, davant de la situació precària de caducitat del període de suspensió de llicències del vigent pla general del municipi de Llíria, el consistori ha optat per sol·licitar l'aprovació parcial del document urbanístic posposant la tramitació del sector SRA-28 fins que es resolguen els distints problemes que fins a la data fan d'aquest una proposta ambientalment no acceptable.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 16 de juliol de 2002 l'Ajuntament de Llíria va remetre projecte tècnic, inclòs estudi d'impacte ambiental i expedient municipal relatiu al Pla general d'ordenació urbana, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat del resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el Diari Levante-EMV, de data 16 de juny del 2001 i en el DOGV núm. 4029, de 26 de juny de 2001.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar 209 al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari general de l'Ajuntament de Llíria, en el qual s'inclou l'aprovació provisional, la informació sobre el tràmit d'informació al públic realitzat i el pronunciament respecte de les al·legacions presentades.
  
Contrastada la totalitat de les al·legacions presentades en termini, registrant-se 210 contestacions, es constata l'absència d'al·legacions directes a l'estudi d'impacte ambiental, si bé un nombre molt reduït d'aquestes, concretament les al·legacions núm. 105, 153 i 198, fan referència al traçat i consideració dels camins ramaders en el document de planejament. Les consideracions fetes en els escrits suggerien una sèrie de canvis en la documentació amb l'objecte d'adaptar-la als traçats vigents, com també a la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.
  
És de singular importància, per les possibles repercussions ambientals que puga comportar, el contingut de l'al·legació núm. 190, que proposava la inclusió d'un sòl urbanitzable amb destinació residencial i esportiva en el document definitiu del pla general d'ordenació urbana, allí on el document exposat al públic havia considerat una sèrie de valors mereixedors d'una especial protecció en sòl no urbanitzable.
  
La resta d'al·legacions, si bé en ocasions presenten matisos relacionats amb matèries pròximes al medi ambient, basen principalment el seu contingut en interessos particulars i privats, motiu pel qual no són valorades en la present tramitació.
  
També cal fer constar la presentació, per part de l'Ajuntament de Benisanó, de la Direcció Territorial de Medi Ambient, de la Direcció General de Patrimoni Artístic i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, d'informes o al·legacions a la documentació presentada que pogueren haver motivat la modificació de la documentació inicial, sent les tres últimes les que contenen una component ambiental que ha sigut tinguda en compte en la tramitació.
  
Amb motiu de l'esmentada al·legació núm. 190, i per les característiques del seu contingut, es va considerar necessari exposar al públic el conveni subscrit amb l'Ajuntament de Llíria per al desenvolupament d'un sector residencial - esportiu amb una superfície de 2.248.935'86 m² incloent la xarxa primària adscrita a aquest. La publicació dels anuncis va tenir lloc en el diari Levante-EMV, en data 22 de maig de 2002, com també en el DOGV núm. 4258, de data 28 de maig de 2002.
  
Segons consta en el certificat emés pel secretari general de l'Ajuntament de Llíria, es van presentar 7 al·legacions a l'esmentat conveni, i l'Ajuntament les ha desestimades en la seua totalitat.
  
Les quatre primeres al·legacions no tenen contingut ambiental, mentre que la cinquena fa una fugaç aproximació a la problemàtica de l'aigua en relació amb l'explotació dels aqüífers, i se sol·licita al mateix temps que no s'afecte la flora, la fauna i el medi ambient sense aportar més dades al respecte. Les dues últimes al·legacions presenten el mateix contingut i l'única menció a continguts ambientals es basa en l'absència d'un informe favorable de l'estudi d'impacte ambiental del pla parcial. Respecte a açò últim, cal considerar que la documentació de l'esmentat projecte està incorporada a l'expedient i que el mateix és objecte d'avaluació d'impacte ambiental junt amb el pla general d'ordenació urbana en el qual s'emmarca.
  
2. Al·legacions presentades durant la tramitació d'avaluació d'impacte ambiental
  
Onze han sigut les al·legacions presentades al pla general d'ordenació urbana durant el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental, prenent totes com a punt en comú el desenvolupament urbanístic motivat per la presentació de l'al·legació núm. 190 en relació amb la creació d'un sector de sòl urbanitzable de més de 2.000.000 m² en els paratges coneguts com la Maimona, el vedat del Català i el Tos Pelat, amb destinació residencial i esportiva.
  
Els aspectes de caràcter ambiental tractats en les distintes al·legacions, alguns d'ells comuns, se resumeixen a continuació:
  
- La classificació, com a sòl urbanitzable residencial i d'oci, d'un sòl considerat fins aqueix moment com no urbanitzable d'especial protecció paisatgística.
  
- La falta d'alternatives en el context de la revisió del pla general d'ordenació urbana.
  
- La falta de justificació de la necessitat de la requalificació quan en el municipi hi ha sòl urbà o urbanitzable sense desenvolupar.
  
- La falta de garanties de cara a l'abastament d'aigua, bé per incapacitat de la infrastructura, bé per la inexistència de recurs, tant per a consum com per a reg del camp de golf que es pretén implantar.
  
- La invalidesa de l'estudi d'impacte ambiental a causa de les deficiències que presenta, relacionades totes elles amb la falta d'alternatives ja comentada, l'absència de referències arqueològiques i l'escassa profunditat o encert a l'hora d'identificar espècies de la flora i la fauna presents en les àrees estudiades, a més de nombroses dades errònies i d'apreciació.
  
- El traçat i tractament incorrecte del camí ramader denominat Antic Assagador de Castella o Sendera de Bétera.
  
- La falta de definició de les característiques de la xarxa de sanejament associada a la depuradora que es pretén implantar, com també d'aquesta mateixa.
  
- La inexistència d'infrastructura i recurs per a assegurar l'abastament d'aigua potable i de reg, segons les condicions que recull el projecte.
  
- L'existència d'una reserva de caça.
  
- La posició social en contra del projecte, per mitjà de la recollida de firmes.
  
- La presència de ruscos d'abelles.
  
- La classificació i qualificació del sòl per aplicació de la Llei 4/1992, de 5 de juny, del sòl no urbanitzable, de la Llei 6/1998, de 13 d'abril, sobre el règim del sòl i valoracions, i de la modificació de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal, de la Comunitat Valenciana, en relació amb les característiques de l'entorn.
  
- L'adaptació de les construccions a l'ambient.
  
- La presència d'una instal·lació pirotècnica en les proximitats del sector a classificar.
  
- La presència d'orquídies.
  
- La consideració que realitza el pla forestal de la Comunitat Valenciana.
  
S'ha presentat, fins i tot, un estudi alternatiu de les característiques biològiques i ambientals del vedat del Català on es descriuen les unitats paisatgístiques que componen l'estructura de l'àrea d'estudi, i que van des dels cultius de regadiu i de secà fins a arribar a la massa forestal i de matoll, sense oblidar les àrees urbanitzades. Es considera la zona com una illa de característiques naturals que s'ha quedat pràcticament inalterada des que es tenen registres gràfics (1956).
  
L'anàlisi de la vegetació i la flora dóna una àmplia llista d'espècies observades en les visites de camp, juntament amb una altra un poc més reduïda d'espècies potencials. Els exemplars identificats no tenen un grau de protecció estricte, i s'emmarquen principalment en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, de la Generalitat Valenciana i es caracteritzen per la seua àmplia distribució bé en el territori valencià, bé a nivell provincial o comarcal.
  
En qualsevol cas, s'han utilitzat taules resums on no es concreta si les espècies allistades són les identificades en el medi o bé les potencials, ateses les característiques de l'entorn.
  
Una cosa semblant ocorre amb l'anàlisi de la fauna, on s'indiquen espècies producte de l'observació directa i de la potencialitat de l'àrea però no s'identifiquen de manera individual en les taules resum. En qualsevol cas, la valoració de la fauna, recolzada en el que disposa el Decret 265/1994, de 20 de desembre, que no té validesa legal, no preveu exemplars que no es troben classificats en els conceptes de cinegètics, tutelats o protegits. D'altra banda, la valoració segons els criteris de BirdLife International, a falta d'informació sobre si les espècies identificades són producte de l'observació o de la potencialitat de la zona, recull espècies segures, en declivi i vulnerables.
  
En definitiva, l'estudi presentat mostra l'abundant diversitat de vegetació i fauna de l'entorn del vedat del Català, que sense ser excepcional pel que fa a la valoració de les espècies que allí es troben, sí que comporta una gran extensió de bosc mediterrani ben estructurat unit a zones de pastius semiàrids amb una enorme potencialitat de cara a albergar noves espècies, algunes amb major valor fins i tot que les presents, que han demostrat la seua continuïtat en els últims cinquanta anys i el ús prioritari, excepte interessos públics que interessen el contrari, ha de ser la conservació i potenciació dels valors naturals que alberga, màximament quan la representació d'aquest tipus d'àrees en l'entorn municipal no és excessiva, per la qual cosa el seu valor relatiu augmenta.
  
D'altra banda, l'estudi presentat indica una sèrie de deficiències pel que fa a la valoració efectuada per l'estudi d'impacte ambiental específic del sector, les mesures correctores i les alternatives presentades durant la tramitació de l'expedient.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
Durant la tramitació de l'expedient s'han sol·licitat sengles ampliacions de documentació a l'Ajuntament de Llíria per considerar que no tots els aspectes del Pla general d'ordenació urbana, des d'un punt de vista ambiental, estaven degudament resolts.
  
En el primer informe, remés a l'Ajuntament en data 15 de gener de 2003, es recollien els aspectes següents:
  
- Adequar els distints nuclis de població, classificació de sòls i superfícies després d'una descripció més detallada del medi físic recolzada en l'elaboració de documentació cartogràfica a la mateixa escala que l'emprada en els plànols d'ordenació, que incloga en qualsevol cas informació sobre incendis forestals, activitats extractives, abocadors, àrees degradades, pous per al proveïment d'aigua potable i de reg, forests d'utilitat pública i estacions depuradores d'aigües residuals, a més de la cartografia de riscos, especialment en allò que s'ha relacionat amb l'adequació al Patricova.
  
- La interacció del planejament amb els camins ramaders classificats en el terme municipal.
  
- El compliment de les distàncies a abocadors existents dels nous sòls urbanitzable i dels sòls urbans de nova classificació.
  
- Explicació de metodologies i variables emprades per a l'establiment d'unitats ambientals, com també la relació compatible entre les característiques potencials del sòl i els usos previstos pel planejament.
  
- La valoració del recurs aigua potable, el tractament de les aigües residuals depurades i la gestió dels residus en funció de les seues característiques fisicoquímiques, identificant aquells punts relacionats amb algun d'aquests aspectes, els seus àmbits d'abastament o afecció, les entitats encarregades de la gestió i els certificats corresponents respecte al seu funcionament i capacitat per al desenvolupament urbanístic previst.
  
- La possible repercussió ambiental sobre sòl no urbanitzable de les infrastructures que requereixen els nous sòls urbanitzable.
  
- La relació entre les àrees industrials i residencials, especialment els paràmetres de contaminació atmosfèrica.
  
- La falta de concreció d'algunes de les mesures correctores proposades.
  
Menció especial i a banda requeria el sector SRA-28 vedat del Català, incorporat amb motiu d'una al·legació durant el període d'informació pública del Pla general d'ordenació urbana i que venia a proposar la classificació com a sòl urbanitzable d'una àrea identificada per l'estudi d'impacte ambiental com destacada pels seus valors ambientals i mereixedora de protecció. Els aspectes concrets relatius a la justificació del sector se resumeixen a continuació:
  
- Justificació de la ubicació elegida, adequant les solucions al manteniment dels valors ambientals destacats en l'estudi d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana, augmentant l'escala de treball i inventariant les espècies vegetals allí presents per a permetre contrastar la situació inicial amb la prevista.
  
- Justificació de la procedència, qualitat i quantitat d'aigua de reg, com també de les necessitats hídriques de l'equipament esportiu.
  
- Descripció i valoració dels productes fitosanitaris a usar.
  
- Obtenció de canvis d'ús de l'aigua de reg per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
- Justificació del tractament dels residus vegetals i de la procedència dels materials de farciment a usar per a l'obtenció dels perfils morfològics finals.
  
- Adequació paisatgística del projecte.
  
- Valoració de les infrastructures necessàries en relació amb les àrees de sòl no urbanitzable afectades.
  
L'Ajuntament de Llíria va remetre contestació i documentació modificada en data 21 de febrer de 2003 que venia a complir gran part dels aspectes requerits, si bé deixava altres encara per definir. Posteriorment, en dates 22 i 29 de maig de 2003 l'Ajuntament de Llíria va remetre plànols modificats motivats per l'informe del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, com també per l'emés per la Direcció General de Patrimoni Artístic, considerant completada la informació necessària per a l'avaluació d'impacte ambiental del pla general d'ordenació urbana a excepció del sector SRA-28.
  
Per aquest motiu, en data 1 de juliol de 2003 es va remetre un segon informe a l'Ajuntament de Llíria apuntant la necessitat d'adequar la localització de l'esmentat sector respecte de la seua inserció territorial donats els valors ambientals detectats en l'àrea afectada, com també resoldre una sèrie d'aspectes tècnics relacionats amb el camp de golf. El contingut de l'informe es resumeix a continuació:
  
- Per les característiques de la zona, no es justifiquen les solucions de projecte presentades inicialment que destacaven àrees singulars dins de la superfície de vegetació natural, i es manté la superfície així identificada sota el mateix tractament ambiental i, en conseqüència, urbanístic.
  
- No s'han tingut en compte, per a l'anàlisi de les alternatives, el desplaçament de les edificacions i el camp de golf cap al nord-oest de la localització actual, circumstància que a priori implicaria una menor repercussió ambiental una vegada resolts els problemes tècnics.
  
- Els principals aspectes tècnics a justificar recauen en el càlcul de les necessitats hídriques de reg, en la valoració dels sistemes d'aportació de l'aigua residual depurada (sense oblidar el preceptiu canvi d'ús atorgat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer) i en l'ocupació de fitosanitaris i adobs.
  
En data 10 de juliol de 2003, l'Ajuntament de Llíria va remetre certificat de l'acord del Ple de data 8 de juliol de 2003 pel qual s'aprova sol·licitar a la Conselleria de Medi Ambient que emeta una declaració d'impacte ambiental favorable a la revisió del PGOU de Llíria, deixant en suspens el sector de sòl urbanitzable residencial i terciari SUD/SRA-28 vedat del Català (camp de golf), més una franja de 200 metres d'amplària en el límit nord-oest del sector, per tal d'estudiar i concretar l'àmbit final d'aquest sector i, si és procedent, el seu possible desplaçament cap a aquella orientació, tal com suggereixen els informes tècnics d'aquella Conselleria, i per ser aquest l'únic punt de l'estudi d'impacte ambiental del nou pla general sobre el qual es formulen inconvenients en els dits informes.
  
S'adjuntava, a més, còpia dels plànols modificats amb motiu de l'informe emés per la Unitat de Camins Ramaders de la Direcció Territorial de València.
  
La decisió del consistori es fonamenta en la situació crítica a qui s'ha arribat, des d'un punt de vista urbanístic, després de la finalització del termini legal de suspensió de l'atorgament de llicències, que torna a posar en vigor les consideracions del pla general d'ordenació urbana de 1985, amb les consegüents contradiccions que podrien ocasionar respecte del nou planejament.
  
Informes sectorials
  
Durant la tramitació de l'expedient s'ha sol·licitat informe sectorial a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i a la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, en data 15 de gener de 2003, i a la Direcció General de Patrimoni Artístic, en data 17 de gener de 2003.
  
En data 8 de maig del 2003, l'Ajuntament de Llíria va remetre l'informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic, que concloïa favorablement la valoració del pla general d'ordenació urbana i del catàleg de béns i espais protegits si bé incorporava una sèrie de correccions sobre el primer document, resumides a continuació:
  
- S'haurà de delimitar l'àmbit de l'entorn de protecció proposat per a les muralles i s'haurà de proposar una normativa transitòria per a l'esmentat entorn.
  
- S'inclourà en les normes urbanístiques normativa del nucli històric tradicional.
  
- Pel que fa a l'autorització d'actuacions arqueològiques, i en compliment de l'article 60 de la Llei de patrimoni cultural valencià, tota actuació arqueològica o paleontològica haurà de ser autoritzada expressament per la Conselleria de Cultura i Educació.
  
- S'haurà de presentar un document refós o corregit del catàleg que incloga les següents consideracions:
  
- Incloure en la fitxa corresponent del catàleg la consideració de BIC i BRL d'aquells edificis que ho són, amb el màxim nivell de protecció.
  
- S'haurà de refer la documentació relativa als edificis i conjunts d'interés del patrimoni arquitectònic inclosos en el catàleg i formalitzar-la en fitxes semblants a la resta d'edificis catalogats.
  
- Incloure les fitxes dels elements protegits del terme municipal fora del nucli urbà.
  
- Incloure les fitxes dels jaciments arqueològics.
  
- Aclarir gràficament o literalment el règim urbanístic que afecta els edificis catalogats i les parcel·les on s'ubiquen sobre les discrepàncies entre l'aprofitament urbanístic proposat i la catalogació, prevalent òbviament el de l'edifici catalogat.
  
- S'haurà de justificar la seua falta d'inclusió en el catàleg de la plaça Major núm. 34 i dels carrers Joan d'Àustria núm. 6, Rei Xuxena núm. 16 i San Juan de Mata núm. 4.
  
En data 18 de juny de 2003 es va rebre contestació per part de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, indicant-se els següents aspecte:
  
- La zona on s'ubica el projecte no afecta cap espai natural protegit ni cap instrument d'ordenació ambiental dels previstos en la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
- L'article 16 d'aqueixa mateixa llei considera protegides totes les coves, avencs i la resta de cavitats subterrànies síties en el territori de la Comunitat Valenciana, i prohibeix tota alteració o destrucció de les seues característiques físiques, com també l'extracció no autoritzada de qualsevol classe de materials naturals o artificials del seu interior i la introducció de rebuigs i objectes de qualsevol tipus que puguen alterar les condicions d'equilibri ecològic existent.
  
- En el punt 4.3 de l'estudi, que es refereix a les modificacions en el règim de protecció del sòl urbanitzable, es menciona que la protecció forestal i paisatgística és la més important dins de la classificació del sòl no urbanitzable del terme i inclou, entre altres àrees naturals d'interés, el vedat del Català.
  
- Açò contrasta que l'estudi no considera entre les formacions boscoses i de matoll d'aquella zona, i amb la proposta com a sud d'aquella zona i el desenvolupament d'una urbanització d'ús global residencial.
  
- En aquest sentit, i amb data 25 d'abril de 2003, ja es va emetre un informe sobre el medi natural de l'esmentat paratge i el seu valor per a la conservació de la biodiversitat, en el qual es concloïa que aquest paratge havia de mantenir la classificació de sòl no urbanitzable protegit actualment existent i les normes urbanístiques determinar la conservació com a únic ús compatible.
  
- Segons consta en els plans de l'expedient, no resulta afectada superfície inclosa en el Catàleg de forests d'utilitat pública ni forest de consorci gestionada per la Secció Forestal. Sí que resulta afectada superfície forestal.
  
- En la zona denominada vedat del Català es classifica com a sòl urbanitzable una superfície considerable de sòl forestal, que coberta de pinar adult actualment es classifica com a sòl no urbanitzable protegit. Aquesta zona s'ha assenyalat sobre una ortofoto com a pertanyent a una tessel·la de superfície forestal que abraça també terrenys al terme d'Olocau. Per a una possible urbanització hi ha nombroses alternatives en sòl agrícola, sense disminuir la superfície forestal de la zona.
  
- Cal destacar la dificultat d'identificar altres possibles parcel·les afectades, en no existir en els plànols referència de coordenades, i és possible l'existència d'algun altre cas com l'esmentat, encara que de menor entitat, de sòl forestal afectat.
  
- En raó de la requalificació de sòl forestal com a sòl urbanitzable, s'emet un informe negatiu sobre l'estudi d'impacte del Pla general d'ordenació urbana de Llíria.
  
- La Unitat de Camins Ramaders constata algunes discrepàncies en el traçat dels camins ramaders del terme municipal respecte a com van ser legalment classificades segons l'Ordre Ministerial, de data 21 de març de 1972 (BOE 19/04/1972) i concretament les que a continuació s'allisten i es tornen a traçar en plànol adjunt:
  
· Sendera de la Monrabana
  
· Sendera de Bétera
  
· Assagador del camí Vell de Llíria a València
  
- De l'existència d'antecedents històrics sobre camins ramaders en el terme municipal de Llíria en l'Arxivo Histórico Nacional ?diversos-Mesta, 814- com de l'expedient de delimitació dels camins de l'esmentat terme municipal en relació amb el cadastre parcel·lari a què es refereix el Butlletí Oficial de la Província de València, de 3 de febrer de 1930, s'indueix que en els treballs cadastrals de rústica practicats en aquest municipi, entre 1929 i 1936, òbviament s'hagueren d'haver tingut en consideració, ja que l'Instituto Geográfico y Cadastral ja les intitulava com «sendera reial», «sendera de bestiars» o «assagador». És per això que el traçat reproduït en l'expedient de referència és conseqüent amb aquestes dades, ja que sembla ser que s'han pres com a base les mencionades referències cadastrals.
  
- Davant de les discrepàncies assenyalades entre els camins ramaders delimitats, i fins i tot fitats, segons el referit expedient, i el posteriorment classificat l'any 1972, per analogia amb l'expedient núm. 1996005\_vvpp relatiu al terme municipal de Náquera, i segons el seu informe jurídic, de conformitat amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders (BOE núm. 71, de 24 de març) i la sentència de 10 de juny de 1991, de la sala tercera del Tribunal Suprem «s'estima necessària la modificació de l'ordre de classificació...»
  
- Finalment, quant al traçat de la sendera de Bétera al seu pas per la urbanització San Gerardo, haurà de reflectir-se, el més fidel possible, la seua situació anterior a la modificació de traçat que recull l'esmentada ordre ministerial ja que encara, el promotor d'aquesta no ha ofert els terrenys necessaris i en condicions òptimes per a procedir a la permuta.
  
Amb motiu de les al·legacions presentades, s'ha rebut també un informe de Servei Territorial d'Indústria i Energia en data 11 de juny de 2003 (remés novament en data 15 de juliol de 2003), indicant el següent:
  
- L'article 44 del vigent Reglament d'explosius, Reial Decret 230/1998, de 16 de febrer (BOE núm. 61, de 12 de març de 1998), exposa clarament el següent:
  
«Serà preceptiu l'informe del Ministeri d'Indústria i Energia en els expedients administratius d'autorització d'obres i serveis en terrenys compresos dins de les distàncies d'emplaçament indicades en la Instrucció tècnica complementària núm. 11».
  
«Es requerirà que l'esmentat informe siga favorable quan es pretenga transformar en urbanitzable o edificable el sòl comprés dins de les indicades distàncies que no tinguera aquelles qualificacions en el moment d'obtenir la llicència municipal per a l'establiment de les fàbriques»
  
- L'actual pirotècnia Ricardo Caballer, SA va ser autoritzada en data 16 de març de 1974 per la Direcció General de Seguretat del Ministeri de la Governació.
  
- El pla identificat com SCC-5 (aportat pel Sr. José Vicente Edo Vázquez) de l'estudi d'impacte ambiental denominat sector vedat del Català - ordenació, de data gener de 2003, promotor l'Ajuntament de Llíria, pertanyent al Pla general d'ordenació urbana de Llíria, no preveu el taller de pirotècnia Ricardo Caballer, SA situat en el terme municipal d'Olocau ni la seua incidència sobre aquest.
  
Tampoc es disposa de cap estudi d'afecció entre el complex residencial camp de golf en la partida vedat del Català i l'esmentada pirotècnia, i es desconeix el nombre màxim de persones que residirà en el complex, situació, nombre de residències i els tipus, etc.
  
Afeccions legals
  
1. El municipi de Llíria es troben classificats sis camins ramaders segons l'Ordre Ministerial de 21 de març de 1972 (BOE núm. 94, de 19 d'abril, i BOP de 15 d'abril). Aquests són:
  
- Carrerada Reial d'Alcublas a Benaguasil, amb 75'00 metres d'amplària.
  
- Carrerada Reial d'Aragó, amb 75'00 metres d'amplària.
  
- Sendera de Monrabana, amb 20'00 metres d'amplària.
  
- Sendera del Carril, amb 20'00 metres d'amplària.
  
- Sendera de Bétera, amb 20'00 metres d'amplària.
  
- Assagador del camí Vell de Llíria a València, amb 5'00 metres d'amplària.
  
Els últims plànols de classificació facilitats per l'ajuntament incorporen els traçats corresponents als sis camins ramaders, corregint la falta de grafisme de la seua amplària legal a escala, com també algunes desviacions respecte del seu traçat legal.
  
Per aplicació de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, el contingut del qual es reconeix en les normes urbanístiques, la classificació i protecció dels camins ramaders se sobreentén per damunt de les classificacions de sòl urbà i urbanitzable, llevat que a través dels procediments reglats es dispose el contrari.
  
En aquest sentit, cal considerar que la gestió dels sòls urbanitzable haurà de supeditar-se i condicionar-se a les tramitacions pertinents de cara al compliment de la legislació vigent.
  
2. Al nord del terme municipal de Llíria apareix la forest d'utilitat pública denominada la Concòrdia que presenta uns límits molt angulosos i en ocasions fragmentacions físiques que deixen illes amb l'esmentada catalogació.
  
Segons la cartografia disponible, la totalitat de la superfície catalogada com a forest d'utilitat pública es correspon amb sòl no urbanitzable d'especial protecció, si bé és cert que aquesta es troba subdividida en distintes categories de qualificació. En qualsevol cas, els terrenys qualificats com de protecció agrícola es distribueixen de manera generalitzada, excepte xicotets errors puntuals, sobre àrees de cultiu ja transformat i es caracteritzen per una normativa urbanística prou restrictiva amb els usos, per la qual cosa el risc de transformació i de pèrdua dels valors que van motivar la catalogació és, en qualsevol cas, reduït.
  
3. Per la considerable grandària del terme municipal, poques són les rambles i els llits que el travessen, i hi destaquen principalment dues: la rambla Primera i la rambla Castellana.
  
Els cursos d'ambdós, com també la resta de la xarxa hidrològica, es troben qualificats com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, amb normativa urbanística específica que limita els usos a implantar, sense perjudici de les limitacions que establisca la vigent legislació en matèria d'aigües com també l'organisme competent en la matèria.
  
4. Segons les dades consultades, hi ha fins a 73 jaciments arqueològics catalogats en el terme municipal.
  
El planejament incorpora una qualificació de sòl protegit específica per a aquests punts, que en qualsevol cas ha sigut confrontada per la Conselleria de Cultura i Educació i han emés informe favorableme del document del Pla general d'ordenació urbana i el Catàleg de béns i espais protegits amb l'excepció del compliment d'una sèrie de condicionants que l'Ajuntament de Llíria ha assumit i que presumiblement s'han incorporat a la documentació definitiva que es pretén aprovar.
  
Consideracions ambientals
  
1. Des d'un punt de vista geològic, el municipi de Llíria es pot dividir en tres grans àrees corresponents als períodes juràssic, terciari i quaternari.
  
El primer d'aquests es localitza al nord del terme municipal, en coincidència amb els relleus de la forest la Concòrdia, on alternen margues i calcàries. La zona central del terme es correspon amb una planura argilosa quaternària. Finalment, els relleus de l'entorn del parc de Sant Vicent i de l'oest del nucli urbà, al sud del terme municipal, tenen representació terciària per mitjà de les calcàries lacustres.
  
El cretaci està present de manera puntual a l'oest i al nord del terme municipal de Domeño i a l'àrea de Sant Miquel.
  
Les àrees més permeables (però amb un major gruix no saturat) són, precisament, aquestes últimes. El planejament proposa sobre aquestes sòl no urbanitzable d'especial protecció on el manteniment de les condicions naturals i paisatgístiques és el principal objectiu. A més, sobre aquestes zones la presència de nuclis de població dispersos no és alarmant. L'únic punt negre al respecte és el de la infrastructura que funciona com a abocador de residus municipals, circumstància que cabria resoldre puntualment.
  
Un grau més enllà en la vulnerabilitat de la contaminació dels aqüífers presenta l'entorn més immediat al nucli urbà en els flancs nord i oest, fins arribar al terme municipal de Domeño. Amb un gruix un poc més reduït, aquesta zona presenta limitacions quant als usos. La majoria de la superfície afectada, la identifica el planejament com una àrea protegida per aquesta mateixa raó, mentre que els usos dominants no són sinó conseqüència de la regularització d'assentaments residencials preexistents. L'únic ús de nova creació amb entitat suficient és el del polígon industrial confrontant amb els Laboratorios Radio, al costat de la carretera Llíria - Domeño - Casinos, orientat a l'ús extensiu ja que està pensada per a indústries grans, i queda prevista en qualsevol cas la solució respecte del sanejament.
  
Finalment, la resta del terme municipal presenta un grau baix de vulnerabilitat no només per la baixa permeabilitat dels materials sinó també pel gran gruix i el caràcter excepcional de l'aqüífer subjacent. Sobre aquestes àrees el planejament no proposa sinó regularitzar les construccions i usos existents a excepció del polígon industrial Capablava i el sector SRA-28, a priori compatibles amb la circumstància tractada.
  
Respecte a l'estabilitat del terreny, la majoria dels punts que presenten problemes es localitzen en l'entorn de la Concòrdia i en l'extrem occidental del terme municipal, allunyats de les noves propostes urbanístiques i majorment englobats en sòls protegits amb limitacions importants de cara als usos que s'han d'implantar.
  
2. La major part de la planura quaternària que s'estén pel municipi posseeix característiques prou acceptables per al cultiu, ús que domina en l'actualitat. No obstant això, hi ha àrees més o menys puntuals i disperses que presenten característiques excepcionals. Aquestes es localitzen en el punt més pròxim entre les rambles Primera i Castellana, en la planura que separa el nucli urbà de Llíria i el terme municipal de Benisanó i al nord del nucli urbà. El planejament recull en la seua majoria figures de protecció per a aquestes àrees, especialment la zona pròxima al terme de Benisanó.
  
Les noves àrees industrials es localitzen sobre la mencionada planura, però en qualsevol cas la superfície afectada és mínima i poc representativa. Per la seua banda, el sector SRA-28 afecta a una zona amb una baixa capacitat agrícola, principalment, per l'escassetat de sòl productiu i l'alt grau de pedregositat del terreny, d'origen calcari, amb afloraments en superfície d'aquest material.
  
3. Sense entrar a valorar específicament la vegetació del terme municipal de Llíria, per la seua extensió i varietat, sí es pot dir que l'àmplia i profunda transformació del territori que ha patit la major part de la superfície municipal ha desembocat en una predominança dels cultius sobre la vegetació natural, alternant-se secà i regadiu però amb un important impuls d'aquest últim en els últims anys, especialment en el sector citrícola.
  
La vegetació natural ha quedat, relegada a les àrees morfològicament més dinàmiques, on la forest de la Concòrdia és el seu màxim exponent, si bé els incendis forestals han reduït els estadis evolutius a etapes de matolls i espartars en alguns casos. La resta de les àrees naturals, amb presència generalitzada de Pinus halepensis, es distribueix de manera més o menys homogènia per la franja sud del terme municipal, a excepció de la zona de la Monrabana i del sector SRA-28, del que ja s'ha parlat i informat amb major profunditat pel que fa a la composició vegetal.
  
Excepte en aquest últim cas, les àrees de nova creació es localitzen en terrenys de cultiu, sense afecció a vegetació o terrenys naturals excepte en casos puntuals.
  
4. Alguna cosa semblant al que descriu l'apartat anterior ocorre amb la fauna. Aquesta es troba àmpliament familiaritzada amb l'activitat humana en les àrees de la planura quaternària per l'alt grau de meteorització que caracteritza als usos i assentaments en el municipi, i queda relegada aquella que presenta un major interés a les àrees naturals que el planejament pretén preservar per mitjà de la inclusió de les mateixes en figures de protecció. L'excepció a aquesta afirmació es formalitza en el sector SRA-28, on la classificació del sòl es pretén urbanitzable.
  
5. El desenvolupament potencial del pla general, segons les previsions del Servei Municipal d'Aigua Potable de Llíria, abastarà el seu màxim el 2011, amb més de 63.000 habitants.
  
La base de l'abastament d'aigua potable la constitueix l'enorme xarxa de pous que es distribueixen per tot el terme municipal; són cinc els encarregats de donar servei al nucli urbà i al gros de les urbanitzacions, especialment les de l'entorn de Sant Vicent. Segons la documentació facilitada, el cabal d'extracció seria prou per a abastar a la totalitat del potencial desenvolupament del pla general d'ordenació urbana, una vegada executades les infrastructures d'emmagatzematge i transport d'aigua potable, si bé aquest punt no està certificat.
  
De les tres estacions depuradores d'aigües residuals existents en l'actualitat, la de major capacitat de depuració és l'EDAR Camp de Túria, infrastructura mancomunada que dóna servei als municipis de Benaguasil, Benisanó, la Pobla de Vallbona i Llíria. Actualment presenta capacitat suficient per a la depuració, però amb el desenvolupament urbanístic previst dels municipis a les quals serveix serà necessària la seua ampliació a curt o mitjà termini.
  
L'estació depuradora de les Carrases està dissenyada per a una capacitat de tractament molt inferior a la que previsiblement podria demandar l'ampliació del sòl industrial pla de Carrases I i II.
  
Finalment, l'estació depuradora de la urbanització Vall de Llíria no pareix estar pensada per a oferir serveis més enllà de la mencionada urbanització.
  
Així doncs, el desenvolupament del pla general d'ordenació urbana suposarà la construcció d'una important xarxa de col·lectors com de nombroses estacions depuradores d'aigües residuals com també l'ampliació de les existents.
  
Respecte als residus sòlids inerts, el municipi compta amb un ecoparc pròxim al nucli urbà com també amb un lloc on es dipositen els residus sòlids urbans i inerts generats per l'activitat humana, i hi ha solucions alternatives i en projecte de cara a la millora d'infrastructures i tractament. Existeix, també, la recollida selectiva de distints tipus de residus.
  
6. Si bé el municipi no es caracteritza per l'existència d'àrees amb especial risc d'inundació, és cert que alguns punts de la xarxa hidrogràfica, especialment els llits de les rambles Primera i Castellana, presenten alguna problemàtica relacionada amb aquest risc natural.
  
Per a tractar d'evitar tal circumstància, en la tramitació del pla general d'ordenació urbana s'ha reduït l'àmbit inicial proposat per al sector industrial Capablava. En la resta de la superfície municipal no s'han apreciat interaccions entre els nous sòls urbanitzable i els riscos d'inundació.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte sobre el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Llíria (València), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Atés que l'Ajuntament de Llíria ha sol·licitat oficialment l'aprovació del Pla general d'ordenació urbana a excepció de l'àrea afectada pel sector SRA-28 vedat del Català, com també una franja de 200 m al nord-oest d'aquest, per les raons exposades en aquest mateix document, s'accepta la proposta de suspensió parcial entenent que, com a conseqüència d'aquesta, mentre no se presente la corresponent modificació de planejament, que en qualsevol cas requerirà avaluació d'impacte ambiental, sobre l'àrea afectada per la suspensió regirà el planejament general de 1985. En el supòsit en què, efectivament, se presente una modificació puntual l'objecte de la qual siga proposar el desenvolupament de l'àmbit que ocupa la proposta del sector SRA-28, es recorda que els sòls naturals han de mantenir, excepte xicotetes excepcions de vora, la seua qualificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció, situant-se les àrees d'un suposat ús de camp de golf de manera confrontant amb els sòls protegits a manera de matalàs d'amortiment d'aquests últims, és a dir, es respecten els criteris de conservació reflectits en aquesta declaració d'impacte ambiental, a més de resoldre els aspectes tècnics que queden pendents en relació amb aquest últim ús.
  
II. No obstant això, com a conseqüència i matís de l'anterior, el nucli de població denominat Tos Pelat haurà de considerar-se o bé com a sòl urbanitzable, o bé com a nucli urbà en sòl no urbanitzable, i resultaran d'aplicació sobre aquest les condicions que en cada cas estableix el Pla general d'ordenació urbana ara en tramitació, especialment pel que fa al tractament i depuració de les aigües residuals. Per a la delimitació d'aquest sector podrà utilitzar-se el grafisme que apareix en els plànols d'ordenació detallada del sector SRA-28, però ajustant al màxim el perímetre a les edificacions existents tal com s'ha realitzat en altres parts del terme municipal.
  
III. L'aprovació de plans especials o qualssevol altra figura de planejament parcial per al desenvolupament dels sòls urbans i urbanitzables previstos pel pla general d'ordenació urbana requerirà la presentació en l'Ajuntament d'una justificació de l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a satisfer les necessitats i la demanda prevista, a més de la corresponent execució de les xarxes de distribució.
  
IV. El planejament de desenvolupament dels sòls urbanitzable incorporarà la instal·lació de sistemes de recollida selectiva de residus en les proporcions establertes pel Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
V. Les llicències d'activitat per a noves construccions o usos en els sòls urbans i urbanitzables d'habitatges aïllats que puguen suposar un increment del volum d'aigua residual hauran de condicionar-se a la substitució dels sistemes de depuració que el pla general d'ordenació urbana considera com obsolets per unitats de depuració individuals (o mancomunades) i estanques, d'oxidació total, mentre no s'hagen realitzat les obres d'urbanització que permeten la instal·lació d'una xarxa de sanejament que connecte amb una estació depuradora d'aigües residuals, tot això com a obra complementària a la que es pretén realitzar.
  
VI. El desenvolupament i gestió dels sòls urbans i urbanitzables que no posseïsquen una xarxa de sanejament executada i connectada a una estació depuradora d'aigües residuals operativa en el moment de l'aprovació del pla general d'ordenació urbana haurà de supeditar-se a l'execució de l'esmentada xarxa com també de la corresponent infrastructura de depuració.
  
VII. En qualsevol cas, el desenvolupament dels sòls urbans i urbanitzables connectats a infrastructures de depuració haurà de supeditar-se a la presentació d'un informe favorable de capacitat de tractament per part de la mencionada instal·lació. En el cas que aquest informe establisca la incapacitat de l'estació depuradora d'aigües residuals per a fer front a les noves demandes, serà condició indispensable per a la posada en marxa dels usos previstos en el sector l'execució, a càrrec d'aquest, de les ampliacions necessàries de les mencionades infrastructures, que hauran d'entrar en funcionament al mateix temps que ho facen els nous usos.
  
VIII. Les condicions que sobre sanejament imposa el pla general per als habitatges aïllats en sòl urbà i urbanitzable hauran de considerar-se esteses a la totalitat dels nuclis de població delimitats en sòl no urbanitzable, almenys pel que fa a l'obligació d'implantar unitats de depuració individual (o mancomunada) en un termini inferior als cinc anys des de la data d'aprovació del document urbanístic.
  
IX. Respecte als nuclis de població en sòl no urbanitzable, i considerant que el pla general estableix la possibilitat de desenvolupar documents de planejament per a regularitzar la seua situació urbanística i adquirir la classificació de sòl urbanitzable, s'entendran avaluats ambientalment dins de l'àmbit del present document i per tant no es requerirà cap procediment d'avaluació d'impacte ambiental sempre que l'àmbit del sòl urbanitzable a classificar coincidisca exactament amb el delimitació efectuat per a la identificació dels distints nuclis de població i a la llum dels criteris exposats en la normativa urbanística al respecte, i el projecte reculla la implantació de les condicions de sanejament per mitjà de col·lector i connexió a estació depuradora d'aigües residuals que s'apliquen a la resta dels sòls urbans i urbanitzables d'habitatge aïllat.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 18 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 466/1265-CKJ
  
Títol: Homologació i Pla parcial de millora del sector residencial Masia de la Bonaigua al terme municipal de Rocafort
  
Promotor: Ajuntament de Rocafort
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Al nord del terme municipal de Rocafort
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
L'objecte del projecte és homologar i reclassificar, per al posterior desenvolupament per mitjà d'un programa d'actuació integrada, un sòl no urbanitzable comú segons el pla general vigent, en el sector denominat Masia de la Bonaigua, del terme municipal de Rocafort.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
L'actuació preveu reclassificar 52.459 m² de sòl no urbanitzable a urbanitzable, l'ús actual del qual és agrícola. L'àrea de repartiment la integra la superfície de sòl corresponent al sector que es reclassifica i un sistema general d'espais lliures (GEL) confrontant amb el sector, qualificat en el pla general vigent, la superfície del qual és de 27.000 m².
  
Els terrenys inclosos en el sector limiten al nord amb el camí de la Masia del Fons, al sud amb zona verda en el sòl urbà UE-4, a l'est amb el parc urbà nord (GEL) en sòl urbà i a l'oest amb la carretera CV-310, de Godella a Torres Torres.
  
L'ús del sector serà residencial extensiu i terciari, i es proposen les tipologies d'habitatges unifamiliars i plurifamiliars, amb una densitat màxima de 23 hab/ha i un nombre màxim de 122 habitatges.
  
La connexió del sector amb la carretera CV-310, que conforma un dels límits del mateix, es proposa realitzar-la per mitjà de l'execució d'una glorieta en col·laboració amb la Diputació Provincial de València. Així mateix, l'esmentada carretera discorre sobre el camí ramader assagador de Santa Bàrbara que es veurà afectat per la glorieta prevista.
  
Els serveis d'aigua potable, sanejament, instal·lació elèctrica i recollida de residus podran ser satisfets del sòl urbà confrontant, i en l'expedient s'ajunten les justificacions pertinents.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 10 de desembre de 2002, la Secció de Planejament de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre a aquesta Conselleria un exemplar de l'homologació i pla parcial Masia la Bonaigua, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu, que sol·licitava l'emissió de la corresponent declaració d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4033, de data 2 de juliol de 2001 i en el diari Las Provincias, de data 18 de juny de 2001, i no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament de Rocafort.
  
2. Peticions d'informes i documentació complementària
  
En data 4 de febrer de 2003, es va sol·licitar a l'Ajuntament una ampliació de l'estudi d'impacte ambiental remés, amb l'objecte d'esmenar una llista de deficiències detectades, referents als següents punts:
  
1. Construcció d'un vial com a xarxa primària adscrita al sector, en la zona destinada a parc urbà, afectant una zona de característiques forestals. No s'assegura la continuïtat del vial i tampoc es considera justificada la necessitat d'aquest i el seu emplaçament. Es proposa la supressió del vial esmentat en la proposta d'actuació.
  
2. La connexió del sector amb la carretera CV-310, administrada per la Diputació Provincial de València, afecta el camí ramader assagador de Santa Bàrbara, d'amplària legal 4,5-6 metres, en resultar coincidents ambdós, havent d'obtenir informe favorable de la Direcció General de Recursos Forestals de la Conselleria de Medi Ambient.
  
3.Les connexions dels serveis necessaris per al correcte funcionament del nou sector no s'han resolt en el projecte presentat. En aquest sentit i per tal de garantir el recurs hídric i el tractament de les aigües residuals, s'hauran de presentar els següents documents:
  
- Justificació documentada i acreditada per l'organisme administratiu competent, de la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en l'ordenació i en especial de la disponibilitat d'aigua potable per a l'abastament de les àrees residencials.
  
- Certificat de l'entitat gestora de la planta depuradora on es destinen les aigües residuals, en el qual s'indique l'aptitud o no d'aquesta per a assumir els volums esperats després del desenvolupament del sòl urbanitzable residencial.
  
4. Respecte als jaciments arqueològics, etnològics i paleontològics, no es presenta informe favorable de la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència el qual és necessari i vinculant, conforme amb el que preveu la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
5. Haurà d'indicar-se quin serà el tractament i la destinació de la terra vegetal existent en tot l'àmbit del sector, en tractar-se d'un sòl agrícola de regadiu, amb característiques agrològiques elevades.
  
En data 1 d'abril de 2003, l'Ajuntament va remetre un document d'esmena de deficiències incomplet que no satisfeia l'ampliació de documentació requerida.
  
En data 22 de maig de 2003, es va mantenir una reunió amb representants del promotor i redactors del projecte per tal d'aclarir cadascun dels punts sol·licitats en l'ampliació.
  
En data 30 de maig de 2003, la Unitat de camins ramaders de la Direcció Territorial de València remet còpia de l'informe que ha elaborat, com a conseqüència de la sol·licitud efectuada pel promotor de l'actuació.
  
En data 20 de juny de 2003, l'Ajuntament va remetre un nou document d'esmena de deficiències satisfent-se tots els punts de l'ampliació, excepte, l'informe favorable que cal que emeta de la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, el qual no s'ha incorporat, i la sol·licitud s'ha efectuat i l'estudi arqueològic, etnològic i paleontològic realitzat, el qual s'ha presentat com a part de la documentació.
  
Informes sectorials
  
Informe del Servei Territorial de València de la Conselleria de Medi Ambient:
  
La Unitat de camins ramaders de la secció forestal informa sobre el pla d'actuació integrada Masia de la Bonaigua que afecta el camí ramader assagador de Santa Bàrbara el següent:
  
- Que sobre el tram afectat de l'assagador de Santa Bàrbara discorre la carretera CV-310 tal com es descriu en la classificació ?carretera de Bétera?, se li assigna una amplària variable entre 4'50 i 6'00 metres, per Ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, de data 8 de setembre de 1989 (DOGV 23/10/89); i en l'actualitat hi ha una antropització viària incompatible amb els usos pecuaris.
  
- Que la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders (BOE núm. 71, de 24 de març), en la seua exposició de motius les considera com autèntics corredors ecològics i atés que l'esmentat camí manca de trànsit ramader, se suggereix la possibilitat d'integrar-la, per al desenvolupament dels usos complementaris als quals fa menció l'article 17.1 de la citada Llei 3/95 €el passeig, la pràctica del senderisme i altres formes de desplaçament esportiu sobre vehicles no motoritzats.
  
- No obstant això, l'afectació puntual al camí ramader de la glorieta que es projecta podria ser assumida per mitjà d'un arc exterior d'amplària suficient que permeta usos complementaris i individualitzats del trànsit interior; ja que l'escassa entitat superficial del camí ramader ha pogut ser sobrepassada per l'actual viari, per la qual cosa qualsevol reclamació sobre la titularitat patrimonial d'aquesta haurà de dilucidar-se amb la preceptiva delimitació segons el que disposa l'article 8 de la vigent Llei 3/95.
  
- A més, haurà de tenir-se present la senyalització convenientment segons el que disposa el Reial Decret 13/1992, de 17 de gener, pel qual s'aprova el Reglament General de Circulació, BOE núm. 27, de 31 de gener (correcció d'errors en BOE núm. 61, d'11 de març):
  
P-23, amb la llegenda «assagador» en tots els encreuaments i complementada amb els convenients senyals de limitació de velocitat en les esmentades interseccions.
  
Panell informatiu de la Generalitat Valenciana, segons Resolució del 26 d'abril de 1988, de la Direcció General de Producció Agrària, per la qual s'estableixen les normes bàsiques per a la senyalització dels camins ramaders i els terrenys sotmesos al règim especial de caça i pesca continental.
  
Afeccions legals
  
El projecte tramitat haurà de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que aquest produirà i que s'indiquen a continuació:
  
- Camins ramaders: Serà d'aplicació la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. El desenvolupament del sector afecta al camí ramader classificat, per Ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca de data 8 de setembre de 1989 (DOGV 23/10/89), denominada assagador de Santa Bàrbara, amb una amplària legal variable entre 4,50 i 6,00 metres.
  
- Patrimoni cultural: Serà aplicable la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
- Els abocaments d'aigües residuals hauran d'adaptar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.
  
- Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
Revisada la documentació tramitada i efectuada visita a la zona afectada per tècnics del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental s'ha pogut comprovar que l'actuació integrada proposada en el municipi de Rocafort, resulta viable des del punt de vista ambiental, amb limitacions puntuals, respectant i protegint les àrees que presenten valors naturals.
  
L'actuació projectada transformarà una àrea dedicada, en un 100% de la superfície afectada, al cultiu de regadiu, concretament cítrics. Actualment l'estat dels cultius és de total abandó, no obstant això, el desenvolupament de l'actuació provocarà una pèrdua de sòl amb una capacitat agrològica elevada.
  
Respecte a la zona corresponent al parc urbà (GEL), que serà cedida a l'Ajuntament, i que inicialment pretenia ser travessada per un vial que connectara amb el terme municipal de València, haurà de preservar-se de qualsevol actuació urbanística i vies de comunicació, havent de respectar i mantenir el bon estat natural de la massa arbòria que hi ha en la zona, composta principalment per pins blancs.
  
L'adequació i senyalització del camí ramader assagador de Santa Bàrbara afectat per l'actuació, conforme a la proposta en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, satisfà les recomanacions efectuades per la Unitat de Camins Ramaders en el seu informe.
  
La terra vegetal procedent dels moviments de terra que genere l'actuació, serà reutilitzada per al farciment i ús de zones verdes previstes. En la documentació ampliada, es proposa un mètode i localització de recollida del material durant el període de les obres per a la seua millor conservació i posterior reutilització.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament (annex I, apartat 8.G del Decret 162/90).
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, aprovat per mitjà del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte mediambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, l'homologació i pla parcial de millora del sector residencial Masia de la Bonaigua que afecta el terme municipal de Rocafort (València), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i la seua ampliació i es portaran a terme les mesures correctores contingudes en aquest, tot això sempre que no entren en contradicció amb les condicions d'obligat compliment establerts en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat, s'estableixen els següents:
  
1. S'haurà d'obtenir de la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència el corresponent informe favorable prèviament a l'aprovació definitiva.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 18 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 74/5589-PYW
  
Títol: Legalització d'explotació bovina d'engreixament
  
Promotor: Ganados Torregrosa Hermanos, SA
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Guardamar del Segura (Alacant)
  
Objecte del projecte: Obtenció de llicència d'activitat per a legalitzar l'explotació bovina d'engreixament
  
Localització: Polígon 9, parcel·la 174, del terme municipal de Guardamar del Segura (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtindre la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació bovina d'engreixament.
  
Segons la documentació presentada, les característiques de l'explotació, que es localitza a més de 2000 m del municipi de Guardamar del Segura, són:
  
L'explotació disposa de capacitat per a 1500 vedells, els quals entren en l'explotació amb 4 setmanes de vida aproximadament i l'abandonen per a ser sacrificats en escorxador als 11 mesos. Està constituïda per 25 parcs semicoberts on s'allotja el bestiar per a esquer, amb tancament a base de tanca mixta de bloc de formigó esquerdejat i tanca de barres metàl·liques, a més de dos xicotets parcs de poca alçada i característiques semblants als anteriors per als vedells que encara necessiten lactància.
  
La resta d'edificacions que conformen l'explotació inclouen un magatzem-molí, una oficina-bàscula, parcs de lactants i una herbera. També es localitza a la granja una herbera de palla a la intempèrie, constituïda per una superfície sense delimitacions arquitectòniques, com també una zona destinada a la recollida de fem, a base d'una làmina de plàstic impermeable soterrada a 5 cm del nivell del sòl.
  
L'explotació està tancada perimetralment i disposa de gual sanitari a l'entrada.
  
Es generen unes 400 t de fem anualment. Els vedells s'engreixen sobre llit de serradura i palla, el qual és retirat dels estables amb periodicitat mensual. El fem queda retingut a la zona de recollida de fem, on transcorregut un temps de maduració, s'extrau de l'explotació per a ser utilitzat com a adob orgànic.
  
Les baixes són retirades de l'explotació a través d'empresa especialitzada.
  
En data 17 de setembre de 2003 es realitza visita de camp, comprovant:
  
- L'explotació s'ubica en una zona agrícola de regadiu, que confronta pel sud amb la carretera, i es localitza pel nord i pròxima a l'explotació amb una zona de xalets.
  
- A l'entrada a l'explotació es localitza gual sanitari, encara que no s'utilitza, ja que no disposa de cap líquid desinfectant en el seu interior.
  
- L'explotació està tancada perimetralment.
  
- El fem s'acumula en un extrem de l'explotació, sense que es dispose per a això del femer, ni s'adopte cap tipus de mesura per a evitar problemes de contaminació de sòls o aigües associats a la seua incorrecta manipulació.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El projecte d'activitat, l'expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental són remesos el 18 de febrer de 2003.
  
La informació pública de l'expedient, realitzada per l'Ajuntament de Guardamar del Segura, ha sigut publicada en el BOP núm. 216 de 19 de setembre de 2002, com també notificada als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hagen presentat al·legacions.
  
L'ajuntament facilita en data 1 d'agost de 2003 documents corresponents a al·legacions presentades l'any 1999 i 2000 en les quals es recullen unes 138 firmes d'al·legants. Les referències mediambientals que es recullen en les al·legacions es resumeixen a continuació:
  
- «... L'acumulació incontrolada de fem, l'enterrament dels animals morts en el mateix lloc i les condicions de les quadres estan provocant, des de fa temps, desagradables olors, emissió de gasos contaminants i partícules a l'aire que produeixen serioses molèsties a les més de 50 famílies que viuen als voltants, algunes d'aquestes a menys de 100 metres.»
  
- «... Amb freqüència, i malgrat la calor, hem d'estar dins de les nostres cases amb finestres i portes tancades, a la qual cosa cal afegir la gran concentració de mosques i altres insectes, amb el perill de ser transmissors de malalties...».
  
Aquestes al·legacions, presentades fora del termini oficial establert en la tramitació de la llicència d'activitat, addueixen una mala gestió de l'explotació. Una explotació de boví d'aquestes característiques (ubicada en una zona agrícola), no presenta limitacions de naturalesa mediambiental per a funcionar, sempre que s'extremen les condicions higienicosanitàries i es gestione adequadament l'explotació. Per a aquesta explotació en qüestió, i per a evitar afeccions al medi, s'hauran d'adoptar els condicionants establerts en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
2. Petició d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 18 de juny de 2003, se sol·licita al promotor ampliació a l'estudi d'impacte ambiental, pel que fa a:
  
- En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que el fem que es genera a l'explotació queda retingut en una zona de recollida, constituïda a base de làmina plàstica soterrada a 5 cm del nivell del sòl, per a evitar possibles filtracions de lixiviats al terreny. Per a evitar que amb la deterioració accidental de la superfície impermeable, a l'extraure els residus amb pala mecànica o manualment, es produïsquen problemes de percolació de lixiviats, s'haurà de dissenyar un femer d'obra impermeabilitzat, amb bassa de recollida de lixiviats impermeable i estanca, per a això s'hauran de presentar plànols descriptius de la construcció i ubicació del femer, com també informació detallada de les característiques constructives, com la seua autonomia.
  
- Haurà d'informar-se de la destinació del fem, i de la seua distribució.
  
- Haurà de remetre's contracte de retirada de cadàvers subscrit amb l'esmentada empresa.
  
- A causa de l'absència d'estudi hidrogeològic del terreny, i si considem que no queda clar si els estables disposen o no de solera impermeabilitzada s'haurà d'informar respecte d'això, dissenyant la construcció d'una solera d'obra impermeabilitzada si no n'hi ha.
  
L'ampliació sol·licitada és remesa pel promotor en data 18 de juliol de 2003. En l'esmentada ampliació s'indica que:
  
- Per a contindre el fem generat a l'explotació, es dissenya solera de formigó impermeabilitzada de 675 m², amb pendent dirigit cap a dos basses d'1 m³ cu, també de formigó impermeabilitzades. En aquesta superfície quedarà retingut el fem, perquè sofrisca procés de maduració, passant posteriorment a utilitzar-se com a adob orgànic.
  
- Respecte de les soleres dels parcs, s'indica que estan constituïdes per un paquet de ferm format per una capa de graves d'uns 20 cm de gruix compactada i anivellada per a evitar torcements de potes en els vedells i facilitar la seua comoditat.
  
- S'adjunta contracte de retirada de cadàvers, amb l'empresa gestora Gesmer Logistics Mer, SL.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la següent informació:
  
- Autorització prèvia de la COPUT, obtinguda per produir-se silenci administratiu, indicant que de les dades que consten en l'expedient es desprén que no coincideix la superfície de la parcel·la que figura en el títol de propietat apartat amb el qual apareix en el certificat del cadastre, plànol, per la qual cosa significa especialment a l'Ajuntament de Guardamar del Segura que, per raó del que estableix l'article 8.1., últim paràgraf, de l'esmentada Llei del sòl no urbanitzable 4/1992, de la Generalitat Valenciana: «L'atorgament de l'autorització prèvia no eximeix de la llicència municipal que s'atorgarà obtinguda aquella, si el projecte tècnic presentat pel sol·licitant s'ajusta a les ordenances municipals i a la resta de la legislació aplicable. Això sense perjudici que aquesta administració revise l'acte presumpte produït per silenci administratiu d'acord amb els procediments de revisió establerts en l'esmentada Llei 30/14973».
  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.
  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.
  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Informe favorable de l'Alcaldia.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'ubica l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable de regadiu, segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província d'Alacant ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94 d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1.Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclouen: sòl, clima, hidrologia, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
La zona on es localitza l'explotació és eminentment agrícola de regadiu, dedicada principalment al cultiu de cítrics.
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés mediambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els efectes que l'activitat ramadera poden provocar sobre l'entorn segons inclou l'estudi d'impacte ambiental són, entre altres:
  
- Impacte sobre els aqüífers per infiltracions associades a lixiviats que genera la recollida de fem i les infiltracions que es poden produir en els parcs. En aquest cas, es considera que l'explotació es troba ubicada sobre uns terrenys impermeables. L'impacte serà negatiu per resultar contaminats els aqüífers.
  
Aquesta consideració és contradictòria, ja que d'una banda indica que els terrenys són impermeables (per a això no s'ha realitzat cap estudi hidrogeològic del terreny), mentre que d'altra banda s'indica que l'impacte serà negatiu per resultar contaminats els aqüífers.
  
S'ha realitzat una valoració qualitativa dels impactes, concloent que, en el seu conjunt resulta positiva, sempre que s'adopten mesures correctores associades a la gestió de residus, com també a l'eliminació d'olors.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental no s'han proposat mesures correctores clares, sinó que s'ha fet referència a característiques constructives de l'explotació (com ara la impermeabilització amb làmina plàstica de la zona d'emmagatzemament de fem, la utilització de llit de serradura i palla per a evitar que els excrements i rovells s'infiltren en el terreny, etc.).
  
Per a poder explotar l'activitat de manera que es minimitzen les afeccions mediambientals que poguera causar sobre el medi, s'hauran adoptar les següents mesures correctores:
  
- Per a evitar que els lixiviats que genera el fem puguen produir problemes de contaminació de sòls/aigua per percolació o vessament, es construirà femer a l'explotació amb capacitat adequada al volum de fem generat, constituït per solera de formigó amb lleuger pendent per a possibilitar la canalització dels lixiviats que puguen generar-se, que es recolliran en fossa de lixiviats constituïda per a això.
  
- El fem romandrà el menor temps possible des de la seua extracció fins a la seua retirada a camps de cultiu, per a evitar molèsties d'olors als habitatges aïllats pròxims a l'explotació.
  
- S'habilitarà el gual sanitari existent a l'entrada de l'explotació, de manera que exercisca la funció de desinfecció de vehicles, per a la qual s'ha construït.
  
- Malgrat que l'explotació es localitza en una zona agrícola de regadiu, la conca visual és àmplia, corresponent per l'extrem est a un camí, pel sud a la carretera, com també a habitatges aïllats pel nord, per la qual cosa és recomanable la instal·lació de tanca perimetral arbòria, al costat de tanca, de manera que quede integrada harmònicament l'explotació en paisatge.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i el seu annex I apartat 1.h.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte de legalització de la granja bovina d'engreixament, situada al terme municipal de Guardamar del Segura (Alacant), promoguda per Ganados Torregrosa Herrmanos, SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants establerts a continuació:
  
- Es construirà femer a l'explotació amb capacitat per a emmagatzemar el fem, constituït per solera de formigó amb lleuger pendent per a la possibilitar la canalització dels lixiviats que puguen generar-se, que es recolliran a fossa de lixiviats construïda a l'efecte.
  
- El fem romandrà el menor temps possible des de la seua extracció fins a la seua retirada a camps de cultiu, per a evitar molèsties per olors als habitatges aïllats pròxims a l'explotació.
  
- S'habilitarà el gual sanitari existent a l'entrada de l'explotació, de manera que exercisca la funció de desinfecció de vehicles, per a la qual s'ha construït.
  
- S'instal·larà tanca perimetral arbòria, al costat del tanca de l'explotació, utilitzant per a això espècies de creixement ràpid, perquè oferisquen l'efecte desitjat d'apantallament en el menor espai de temps possible.
  
- S'haurà de complir el que estipula la Llei 6/2003 de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.
  
- Es comunicarà a aquesta direcció general qualsevol variació que es produïsca en la destinació del fem.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 18 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 134/8081-COA
  
Títol: Pla especial d'ordenació d'usos de l'àrea de sòl dotacional públic i homologació de la Ciutat del transport d'Ontinyent
  
Promotor: Ajuntament d'Ontinyent
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i COPUT
  
Localització: Molt pròxim a la ronda sud, confrontant amb el parc de bombers, la parada de la Creu Roja i l'ecoparc, localitzat entre el polígon industrial El Pla i el terme municipal d'Agullent.
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Dotar el municipi d'una àrea de servei al sector del transport públic i privat.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. La classificació del sòl, que actualment es correspon amb la de sòl no urbanitzable, no varia, i passa la superfície afectada pel projecte, 49.295 m², a formar part de la xarxa primària (infraestructura - servei urbà).
  
II. Els elements que constitueixen la proposta són:
  
- Àrea d'estacionament per a vehicles industrials.
  
- Àrea per a la guarda i custòdia dels vehicles retirats pel servei de grua.
  
- Àrea d'estacionament d'autobusos urbans.
  
- Tallers i instal·lacions de servei al transportista.
  
- Edifici de gestió.
  
3. Alternatives
  
L'estudi d'impacte ambiental presenta fins a cinc alternatives de localització al terme municipal i totes elles posseeixen una característica comuna, la proximitat a les vies de comunicació principals sense perdre la relació de proximitat amb el nucli urbà, que resulta necessària per a assegurar la funcionalitat de la proposta.
  
L'elecció final es justifica adequadament per les següents raons, considerant que l'impacte ambiental derivat de l'execució i funcionament del projecte és el més reduït i, en cas d'igualtat d'impactes, la zona 5 presenta avantatges enfront de la resta:
  
- La superfície disponible és superior a les altres zones.
  
- Es minimitza la desviació de vehicles pesats per la ronda sud, que al seu torn es vorà menys afectada.
  
- Presenta una ubicació urbanísticament idònia ja que es situa al costat d'una zona industrial consolidada.
  
- No s'afecta possibles expansions urbanes.
  
- Es facilita la connexió viària del polígon del Pla amb el futur parc logístic.
  
- Les característiques topogràfiques són favorables per a aconseguir l'esplanada sobre la qual es desenvoluparà el parc, és una de les zones que menys moviments de terres requereix.
  
- L'impacte paisatgístic produït és reduït a causa de la ubicació de la zona en una àrea de baixa qualitat paisatgística i l'escassetat de moviments de terres.
  
- La seua ubicació en un entorn de semblants característiques minimitza els impactes sobre la població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 3 d'abril de 2003 l'Ajuntament d'Ontinyent va remetre projecte tècnic, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla especial d'ordenació d'usos de l'àrea de sòl dotacional públic i homologació Ciutat del transport d'Ontinyent, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat del resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante-EMV, de data 11 d'octubre de 2002 i en el DOGV núm. 4354, de 10 d'octubre de 2002.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar tres al·legacions, segons consta en els certificats emesos per la tècnic d'administració general de l'Oficina Tècnica i secretària de la Comissió Informativa d'Urbanisme, Patrimoni i Medi Ambient de l'Ajuntament d'Ontinyent, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.
  
2. Resum de les al·legacions
  
Les al·legacions presentades no posseeixen caràcter ambiental, per la qual cosa el seu contingut no es té en compte en la redacció del present document.
  
Afeccions legals
  
1. Segons la documentació presentada, no hi ha camins ramaders a la zona d'actuació proposada.
  
2. En l'estudi d'impacte ambiental apareixen inclosos els jaciments arqueològics inventariats al municipi d'Ontinyent, indicant que, després de procedir a la seua localització, cap d'ells es troba enclavat en l'àmbit de l'actuació.
  
No obstant l'anterior, s'han pres mesures de cara a la possible troballa de restes arqueològiques durant la fase de moviment de terres.
  
Consideracions ambientals
  
1. L'actuació no ha de suposar un risc per a la contaminació de l'aqüífer, tant per la naturalesa dels usos que es pretenen desenvolupar com per l'origen margoargilós del terreny, que li confereix una baixa permeabilitat.
  
2. L'escassa superfície de la proposta, unida a la seua situació de confrontament amb una àrea industrial i, conseqüentment, amb una gran pressió urbanística, no suposa cap minva per al sector agrari ni a nivell local ni comarcal, especialment si s'observa que les capacitats del terreny no són elevades i que presenten certes limitacions per al desenvolupament d'aquest tipus d'usos. A això caldria afegir l'estat d'abandó d'algunes de les parcel·les que constitueixen el sector.
  
3. A la zona d'estudi es troben espècies vegetals pròpies d'un entorn transformat al cultiu, si bé és notable la superfície improductiva en l'actualitat.
  
No resulta rellevant, des d'un punt de vista ambiental, la vegetació que es desenvolupa a la parcel·la, no s'han detectat hàbitats o espècies protegides i mancant d'importància de cara a la relació entre àrees confrontants d'especial interés per a la conservació.
  
4. De la mateixa manera que ocorre amb la vegetació, les parcel·les sobre les quals es pretén desenvolupar el projecte no constitueixen cap lloc d'habitació d'espècies de fauna significatives, resultant àrea de possible nidificació i de pas d'espècies pròpies d'entorns urbans que no es voran afectades en consideració pel desenvolupament del projecte.
  
5. L'àrea dotacional no suposarà un increment dels requeriments d'aigua potable ni de l'efluent d'aigua residual a depurar ja que no incrementa la població del terme municipal. En qualsevol cas, els volums de consum d'aigua potable i de generació d'aigües residuals es considera irrellevant segons els usos previstos. D'altra banda, existirà cert volum de residus sòlids inerts que, segons la documentació presentada, seran traslladats a abocador autoritzat.
  
6. Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental es consideren adequades per a l'envergadura del projecte.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte sobre el Pla especial d'ordenació d'usos de l'àrea de sòl dotacional públic i homologació de la Ciutat del transport d'Ontinyent del municipi d'Ontinyent (València), promogut per l'ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Haurà d'obtindre's informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 18 de setembre de 2002.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.