Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4879, del 09-11-2004 (2004/10182)

RESOLUCIÓ de 8 d'octubre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4879

Data del DOGV
:   09-11-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/10655


Data del document
:   08-10-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Vall d'Uixó, la
    * Llíber
    * Villar del Arzobispo
    * Guardamar del Segura
    * Riba-roja de Túria
    * Gata de Gorgos
    * Sellent
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 8 d'octubre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/Q10683]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental i, en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 027/3220-SDS, 164/7205-EKB, 287/0157-MKD, 336/7309-NNR, 367/7036-GJZ i 385/0125-OSO, que segons el reglament aprovat pel Decret 162/1990, estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 8 d'octubre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Francisco Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 27/1088-RVP
  
Promotor: Cultivos Marinos de Guardamar, SL
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Objecte projecte: Ampliació de la granja marina de daurada i engreixament de llobarro
  
Localització: Enfront de la costa de Guardamar del Segura
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte.
  
Es proposa l'ampliació de l'actual granja marina de daurada amb l'objectiu d'augmentar la producció de 202 t/any de daurada i incorporar el cultiu de llobarro. La producció que s'ha d'aconseguir és d'unes 450 t/any d'exemplars adults aptes per a la seua venda, 350 tones de daurada i 100 tones de llobarro, per mitjà de l'engreixament d'alevins amb pinsos compostos en règim intensiu. La duració del cicle productiu de cada espècie és d'uns 16 mesos per a daurada i d'uns 27 mesos per a llobarro.
  
El desenvolupament d'aquesta activitat es realitzarà al polígon autoritzat de 120.000 m² que posseeix l'empresa enfront de la costa de Guardamar del Segura (a més de 3000 m de la costa), amb 18 gàbies destinades a l'engreixament i 2 gàbies de 5,5 metres de diàmetre que s'utilitzen per a nursery col·locant-les a l'interior de les d'engreixament. Els recintes per a l'engreixament corresponen a les 8 gàbies que existeixen a la piscifactoria que posseeixen 16 metres de diàmetre i 10 metres de profunditat cadascuna, que resulta un volum per gàbia de 2010 m³, i a la col·locació de 10 gàbies noves amb 19 metres de diàmetre i 10 metres de profunditat, que dóna un volum de 2.835 m³ per gàbia.
  
La instal·lació projectada amb les 18 gàbies d'engreixament, col·locades en tres files de sis, comporta: la substitució de l'entramat sustentador per a enllaçar entre si totes les gàbies, la recol·locació de les gàbies actuals amb les noves gàbies i la modificació, la recol·locació i l'ampliació dels ancoratges actuals.
  
L'entramat sustentador (de 210 m x 105 m) es fixarà per 26 punts d'ancoratge, per mitjà de cadenes i estatges, a un total de 52 blocs de formigó (5 t/unitat) fondejats entre 23 i 27 metres de profunditat que abraçaran les dimensions totals (400 m x 300 m) del fons marí autoritzat en la concessió d'ocupació de domini públic maritimoterrestre.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública.
  
S'ha rebut del Servei Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació a Alacant, amb data 22 de gener de 2003 del registre d'entrada d'aquesta conselleria, la documentació formada pel projecte tècnic de l'ampliació de la instal·lació (visat GN-192/2000, de 20.12.2000), l'estudi d'impacte ambiental (visat 14.03.2001) i documentació de l'expedient administratiu amb el tràmit de la informació pública i els informes favorables de Capitania Marítima d'Alacant, Comandància Militar de la Marina i Autoritat Portuària d'Alacant, amb dates 8 i 23 de maig de 2002 i 30 de desembre de 2002, respectivament.
  
Realitzada l'exposició pública de la documentació per mitjà d'anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant (BOPA) número 53, de 4 de març de 2002, i exposat en el tauler d'anuncis dels serveis territorials de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i en el de l'Ajuntament de Guardamar del Segura, no s'ha presentat cap al·legació a aquesta, segons el certificat del cap de la Secció de Pesca del Servei Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació del 15 d'abril de 2002 i diligència de l'Ajuntament de Guardamar del Segura.
  
2. Peticions de documentació complementària i informes sectorials.
  
En data 5 de febrer de 2003 s'efectua consulta al Servei de Qualitat d'Aigües de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria, i el 6 de febrer de 2003 a l'Institut Ecologia Litoral.
  
En data 8 d'abril de 2003 se sol·licita al promotor la presentació del seguiment ambiental corresponent a l'activitat piscícola actual, aspecte aquest que s'ha d'esmenar i que el Servei de Qualitat d'Aigües ens va comunicar el 2 d'abril de 2003 en no haver rebut en l'esmentat servei la informació que, com així s'inclou en l'autorització (OM de 17.11.2000), és d'obligat compliment des del moment del funcionament de la instal·lació.
  
En data 4 de juliol de 2003, per mitjà de diligència d'entrada, es reben els informes del seguiment ambiental realitzats durant els períodes d'agost de 2001, juliol de 2002 i desembre de 2002, maig de 2003.
  
Informes sectorials
  
L'Institut Ecologia Litoral, en resposta a la consulta, comunica (17.02.2003) que:
  
L'estudi d'impacte ambiental del present projecte d'ampliació de granja marina va ser realitzat per aquesta entitat amb data de març de 2001. En l'esmentat informe ressaltava l'absència de praderies de fanerògames marines o altres biocenosis sensibles a la zona d'ampliació o d'afecció del projecte, com també la no-alteració de la qualitat de l'aigua de bany. Respecte de les zones d'acumulació de restes de menjar i excrements, es van establir una sèrie de mesures correctores i un pla de seguiment.
  
L'esmentat pla de seguiment, va ser contractat amb aquest centre per part de l'empresa responsable, conforme als termes expressats en la corresponent declaració d'impacte ambiental (expedient: 31/1985-WTB), els resultats de la qual es faciliten a l'empresa amb caràcter trimestral, dels quals cap, fins a la data, s'han apreciat signes de contaminació evidents o alteració de les comunitats que facen reconsiderar les conclusions que van ser expressades en l'esmentat estudi d'impacte ambiental.
  
En l'informe emés pel Servei de Qualitat d'Aigües, rebut el 13 de maig de 2003, es dóna a conéixer:
  
La concessió d'ocupació d'uns 120.000 m² de terrenys de domini públic maritimoterrestre (aigües interiors) atorgada a Cultivos Marinos Guardamar, SL, per mitjà de l'Orde Ministerial de 17 de novembre de 2000, per a la instal·lació de granja marina enfront del terme municipal de Guardamar del Segura. L'autorització de la Direcció General de Pesca i Comercialització Agrària a l'esmentada empresa de la instal·lació, per mitjà de la Resolució de 4 de desembre de 2000.
  
Respecte de les característiques d'aquesta ampliació de la instal·lació cal assenyalar:
  
L'emplaçament serà el mateix que en la instal·lació original, ubicada enfront de la costa de Guardamar del Segura (Alacant), a una profunditat entre els 23 i 27 metres. Les coordenades centrals i dels vèrtexs de la instal·lació seran:
  
CC) X:787.240,R: 4.218.241
  
A) X: 710.315 € Y: 4.218.041; B) X: 710.315 € Y: 4.218.441
  
C) X: 710.615 € Y: 4.218.441; D) X: 710.615 € Y: 4.218.041
  
La superfície d'ocupació serà la mateixa 120.000 m².
  
Es volen instal·lar el doble de gàbies i introduir una altra espècie (llobarro), per tant es produirà una variació en la producció esperada que serà de 450 tones anuals, on 350 seran de daurada i 100 de llobarro.
  
Les platges de les proximitats segueixen sent òptimes per al bany.
  
Fins al moment han presentat resultats del PVA (de la granja existent) des d'agost de 2001 fins a juliol de 2002 i des de desembre de 2002 fins a febrer de 2003. Hauran de presentar el període que falta des d'agost de 2002 fins a novembre de 2002 o justificar per què no es porta a terme.
  
S'ha de mantenir el següent pla de vigilància.
  
5.1 Es realitzaran les següents determinacions amb periodicitat mensual:
  
a) En aigües: temperatura, transparència, Ph, sèston, oxigen dissolt, nitrogen total (mg/l), fòsfor total (mg/l), clorofil·la a, índex de Margalef, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
b) En sediments: nitrogen total (mg/l), fòsfor total (mg/l), matèria orgànica, potencial redox, Beggiatoa spp i Clostridium sulfitoreductor.
  
5.2 Hauran de cartografiar-se almenys una vegada a l'any les comunitats d'importància ecològica pròximes a la instal·lació com són la Posidonia oceanica i la Cymodocea nodosa, per al seguiment del seu estat de conservació.
  
5.3 Haurà de realitzar-se la caracterització biològica dels fons afectats anualment en tres estacions.
  
5.4 Identificació i recompte d'espècies fitoplanctòniques. La periodicitat de l'examen serà amb caràcter mensual.
  
5.5 S'informarà sobre la quantitat i el moment en què s'apliquen productes químics (antifouling) i antibiòtics utilitzats en tractaments sanitaris per als peixos, per a vore la seua possible repercussió en el medi.
  
5.6 Inventari visual de grans invertebrats i peixos, anualment, al setembre.
  
El desmuntatge i muntatge de les gàbies haurà de realitzar-se procurant no deteriorar l'entorn i davant de qualsevol accident, l'empresa haurà de tenir preparats els mitjans necessaris per a la recollida de les gàbies i aparells per a evitar que puguen ser arrossegades a zones de la costa o quedaren a la deriva, s'establirà especial atenció en la temporada de bany.
  
En el cas que s'autoritze l'ampliació, haurà d'incloure's en la citada autorització l'obligació de remetre els resultats del pla de vigilància a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental, per a avaluar els resultats i controlar la seua possible incidència en la qualitat de les aigües litorals. Transcorreguts dos anys des del funcionament de l'ampliació de la instal·lació i de la remissió dels resultats del pla de vigilància ambiental, el peticionari podrà sol·licitar la modificació del pla de vigilància ambiental.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte d'activitat.
  
Dels elements o factors descriptors de l'entorn considerats en l'estudi d'impacte ambiental (EIA) són susceptibles a l'activitat piscícola, per la generació de residus, la qualitat de l'aigua i la del fons marí.
  
L'ampliació de la instal·lació piscícola projectada abraçarà la totalitat de la superfície del polígon de concessió que es troba sobre fons de biocenosi d'arenes fangoses i, el seu extrem més profund situat al sud-est, sobre detrític enfangat. Ambdues biocenosis posseeixen escàs valor ecològic i gran adaptabilitat a les oscil·lacions de les condicions ambientals.
  
Les distàncies que l'activitat piscícola manté amb les biocenosis de major valor ecològic en la zona d'estudi (praderia de Posidonia oceanica, situada a més de 3.000 m; praderia de Cymodocea nodosa més pròxima, al mateix temps més degradada, queda a 900 m i a 1300 m la que conserva bon estat) i amb les zones de bany (a més de 3500 m) es consideren suficients per a no ser afectades per l'activitat proposada.
  
Amb relació a l'estat actual de la zona ?aigua i fons marí- s'extrau la informació dels informes sobre el seguiment mediambiental realitzat des de l'inici de la granja actual en funcionament. Aquest seguiment abraça dos períodes, des d'agost 2001 a juliol de 2002 i des de desembre de 2002 a maig de 2003, i en les discussions i conclusions tenen en compte les dades (de març 99 i gener 01), presentats en aquest EIA que descriuen l'estat ambiental abans de posar-se en marxa l'activitat.
  
Els resultats hidrogràfics durant aquests dos períodes indiquen condicions oligotròfiques, en contrast amb les dades d'eutrofització aportades en mostratges anteriors que estan relacionats amb les aportacions des de la desembocadura del riu Segura. L'ocasionalitat de les situacions eutròfiques es deu tant a la fluctuació del cabal del riu (que depén al mateix temps del règim de pluviositat) com de la capacitat de dilució o dispersió dels abocaments fluvials per part dels corrents marins.
  
Aquesta pauta, al costat de la similitud dels registres entre l'estació de mostratge en el cultiu i les quatre estacions de control, pareixen significar que l'activitat piscícola no afecta la qualitat de l'aigua, i és la hidrodinàmica marina la que caracteritza la generalitat de l'àrea la que la determina.
  
Respecte dels resultats sedimentològics, sí que es detecta certa afecció de la piscifactoria, i s'observa un increment de l'enfangament i de la taxa de matèria orgànica en el fons immediat al cultiu. Aquestes condicions són introduïdes per la deposició d'excrements i pinso no ingerit. No obstant això, eixos increments continuen sent insuficients per a alterar la naturalesa arenosa i fangosa del sediment original; tampoc provoquen fenòmens d'anòxia, per la qual cosa no arriben a créixer microorganismes sulfitoreductors. S'ha confirmat que aquesta àrea de deposició dels abocaments del cultiu no abasta més enllà de 191 metres des del perímetre de la superfície de concessió; deposició que s'efectua sobre el mateix tipus de biocenosi d'escassa rellevància ecològica i que van determinar la selecció de l'emplaçament per a la piscifactoria des del punt de vista ambiental.
  
Es determina l'estat ambiental de la praderia de Posidonia oceanica a la zona d'estudi, donant a conéixer que les dades obtingudes (densitat i cobertura) es troben pròximes a les obtingudes en altres ambients costers semblants però aliens a influències de cultius marins.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
Dels impactes negatius caracteritzats en l'EIA de l'ampliació de l'activitat piscícola, prèvia anàlisi i avaluació d'aquests, es determinen els causats per la instal·lació on sí que es consideren compatibles (construcció, senyalització, transport...) i amb una incidència severa els residus transmesos al medi marí que són generats per l'activitat.
  
La gran quantitat dels residus produïts (excrements, pseudoexcrements i aliment no consumit) durant l'explotació de l'activitat i incorporats al medi en forma de nutrients, matèria orgànica i sòlids en suspensió, manifesten la seua incidència causant alteracions en el sediment, comunitats bentòniques i en la qualitat de l'aigua.
  
És en aquest medi líquid on els efectes serien immediats (augment de la terbolesa, augment de les característiques tròfiques i amb possibles fenòmens d'eutrofització, possible disminució dels nivells d'oxigen en la columna d'aigua...).
  
Amb relació a l'àrea on es veuria la influència d'aquests residus en l'estudi d'impacte ambiental s'inclou:
  
- L'existència de zones afectades en major o menor grau per la deposició de partícules, i s'estableixen les de menor grau per a una escala espacial d'un centenar de metres i annexes a les de màxima, les biocenosis de les quals corresponen a les arenes fangoses i detrític enfangat. A més, es donaran unes zones d'escala espacial de diversos centenars de metres afectades per la dispersió de nutrients a la columna d'aigua que induiran en aquesta els efectes abans citats (fenòmens d'eutròfia, terbolesa...).
  
- Una estimació de l'àrea afectada per la deposició de les partícules dels excrements i del pinso. Segons els resultats obtinguts la major àrea de distribució en el fons marí serà abastada pels excrements, amb menor velocitat de sedimentació que les partícules de pinso, s'aconsegueixen distàncies d'uns 191 metres en actuar els corrents de component nord i nord-est (les de major velocitat) i d'uns 15 metres d'allunyament mínim del punt d'abocament quan actuen els corrents de component oest (de menor velocitat).
  
Les biocenosis amb interés conservacionista, com praderies de Posidonia Oceanica i Cymodocea nodosa, es troben prou allunyades de la instal·lació projectada per a salvar qualsevol impacte derivat de l'activitat.
  
Un altre tipus de residus aportats al medi procedeix de l'ús de substàncies d'antibiòtics per al tractament i prevenció de malalties del cultiu. Es considera que l'impacte negatiu ocasionat serà d'escassa magnitud, temporal i recuperable a causa del seu ús de forma restringida en els aliments. Aquests medicaments autoritzats i la seua aplicació estan regulats pel Reial Decret 109/1995 i Reial Decret 157/1995.
  
Normalment, durant el procés d'engreixament moren peixos del cultiu. La seua incidència en el medi no es considera rellevant perquè són retirats per al seu examen en laboratori.
  
En l'informe del seguiment ambiental (desembre 2002 a maig 2003) es recullen les estimacions de les aportacions de fòsfor i nitrogen total, calculades a partir de la quantitat i qualitat del pinso subministrat. Es determina en l'esmentat informe que el pinso aportat durant aquest període representa l'entrada d'unes quantitats de fòsfor i nitrogen total molt discretes, perfectament assimilables pel medi, més encara en el cas del fons afectat ja per ell mateix degradat.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
1. Com a mesures correctores proposades per tal de minimitzar els efectes de l'emissió de residus i procurar que el resultat final siga admissible en el medi, es defineixen les següents:
  
- Optimar el pla d'alimentació, ajustar-lo contínuament a les necessitats del cultiu, per a evitar la pèrdua de pinso no aprofitat i obtenir la major rendibilitat pinso/producció.
  
- Recomana, l'ús de pinso normal davant del pinso extrudit, com a mesura per a regular l'abocament de matèria orgànica. Ja que, en sedimentar més ràpidament i, per tant, estar menor temps en la columna d'aigua, l'àrea de deposició del pinso no aprofitat que resulte serà menor.
  
- L'ús de les substàncies per al tractament i prevenció de malalties del cultiu s'efectuarà conforme al Reglament L/2377/90. Substàncies que els laboratoris homologats subministraran a l'empresa de cultiu en forma de premescla en pinsos, i en dosis concretes davall prescripció veterinària. La manipulació d'aquests serà per personal específicament format per a aquesta tasca. L'emmagatzematge d'aquests productes s'efectuarà d'acord amb la normativa aplicable i l'eliminació tant dels productes que sobren com dels seus envasos i embalatges es portarà a terme en plantes autoritzades a l'efecte.
  
- A les zones de màxima deposició de pinso que corresponen a biocenosi d'arenes fangoses i detrític enfangat, ambdós de poca rellevància ecològica i escàs potencial pesquer, la introducció d'elements durs (roques, pedres, elements d'ancoratge) sota les gàbies contribuirà a diversificar i estructurar l'ecosistema, permetent l'assentament d'organismes filtrants capaços d'aprofitar el subministrament de matèria.
  
Es proposa introduir organismes filtrants (bivalves) per a les zones afectades en menor grau per la deposició i les afectades per l'alliberament de nutrients (amb increment de la terbolesa). Aquesta proposta no es considera apropiada, ja que seria una actuació fora del polígon de concessió que comportaria precisar-la i vore la seua repercussió en el medi.
  
- Recomana, efectuar dragatges periòdics del sediment ubicat en la mateixa base de les gàbies. El dragatge es portaria a terme almenys una vegada a l'any segons els resultats aportats per l'anàlisi sedimentològica (contingut en matèria orgànica) del pla de seguiment mediambiental de l'activitat.
  
2. Programa de vigilància ambiental.
  
Es continuarà portant a terme, per a la instal·lació piscícola de Cultivos Marinos de Guardamar, SL, el pla de vigilància ambiental que s'inclou en els informes sobre aquest realitzat des de la posada en marxa de l'activitat fins al maig de 2003. Encara que en els esmentats informes hauran d'aportar allò que s'ha indicat, sobre els productes químics (antifouling) i antibiòtics usats, pel Servei de Qualitat d'Aigües en l'apartat 5.5 del seu informe, incorporat anteriorment.
  
Davant de l'augment progressiu dels resultats del seguiment ambiental, seria convenient aplicar algun determinat estadístic per a facilitar la seua comprensió i les conclusions a què s'arriba.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Annex I, apartat 1.g del Decret 162/1990.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte d'ampliació de la granja marina de daurada i llobarro ubicada enfront de la costa del municipi de Guardamar del Segura, promoguda per l'empresa Cultivos Marinos de Guardamar, SL, sempre que es desenvolupe complint el que estableix l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. Es continuarà portant a terme, per a la instal·lació piscícola de Cultivos Marinos de Guardamar, SL, el pla de vigilància ambiental que s'inclou en els informes sobre aquest realitzat des de la posada en marxa de l'activitat fins al maig de 2003; a més, s'inclourà en aquest la informació sobre les substàncies químiques i antibiòtics que estableix en el seu informe el Servei de Qualitat d'Aigües de la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
2. Així mateix, els resultats obtinguts d'aquests mostratges, l'anàlisi i conclusions seran remesos a aquesta Direcció General, com també la informació sobre la data d'inici d'aquesta segona ampliació de l'activitat piscícola.
  
3. El projecte inclourà una partida pressupostària que permeta portar a terme el programa de vigilància ambiental.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 23 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Francisco Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 164/6709-CPD
  
Títol: Eixample i millora de la carretera CV-748, de Gata de Gorgos a Llíber
  
Promotor: Diputació Provincial d'Alacant
  
Autoritat substantiva: Diputació Provincial d'Alacant
  
Objecte: Eixamplar i millorar el traçat geomètric de la carretera CV-748 de Gata de Gorgos a Llíber
  
Localització: Municipis de Gata de Gorgos i Llíber, Alacant
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.
  
La carretera que s'ha de condicionar, en un tram d'aproximadament de 7 quilòmetres, discorre entre un punt de la futura variant de Llíber fins a les proximitats del sector 6-V-III de les normes subsidiàries de Gata de Gorgos.
  
La secció tipus de la infraestructura projectada està constituïda per una calçada de 6 metres, voreres d'emergència de 0,65 metres i bermes de 0,5 metres, excepte en els trams en variant, on tindran una amplària d'1 metre. Els talussos adoptats seran, en desmunts, 5H:1V, per al cas de roca, mentre que per a la resta de casos s'executaran murs de maçoneria d'alçada màxima 3 metres, i 3H:2V als terraplens. A més, els desmunts practicats en roca disposaran de bermes d'1,50 metres cada 4 metres.
  
Cal destacar que l'esplanada sobre la qual es recolzarà el ferm serà E1 allí on els sòls presenten millor capacitat portant i condicions de drenatge, la qual cosa s'aconseguirà per mitjà d'estabilització del terreny per addició de calç (o ciment). Amb això s'han pretés optimar els volums de materials tant empleats com generats.
  
S'han projectat dos trams de mur de formigó armat per tal de minimitzar l'afecció a sengles habitatges situats en els punt quilomètric 0+190 i 1+620.
  
El projecte ha indicat les pedreres que s'empraran durant l'execució de les obres, com també les plantes asfàltiques i de fabricació de formigó. Tot això garanteix, la no-generació de les afeccions que es deriven d'aquestes instal·lacions.
  
La carretera interfereix amb el riu Gorgos en un únic punt. D'altra banda, el projecte ha identificat totes les conques interceptades pel traçat (si bé aquesta identificació s'ha referit a l'antic), a fi de restituir les condicions originals de drenatge superficial a la zona. Així també, per a les distintes obres de drenatge disposades, s'ha previst l'execució de mantes d'escullera que dissipen l'energia dels fluxos i eviten així processos erosius sobre la llera dels llits del riu afectats.
  
2. Alternatives.
  
L'estudi d'impacte ambiental no recull distintes alternatives per al traçat de la carretera CV-748.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública.
  
En data 23 de maig de 2003 es va rebre, procedent de la Diputació Provincial d'Alacant, el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponent al Projecte Eixample i Millora de la Carretera CV-748, de Gata de Gorgos a Llíber.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Projecte Eixample i Millora de la Carretera CV-748, de Gata de Gorgos a Llíber, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant número 47, de data 26 de febrer de 2003, després de presentar al·legacions, totes elles per part de particulars, d'acord amb el certificat d'informació pública.
  
2. Resum d'al·legacions.
  
De les al·legacions que es van presentar al projecte durant el període d'informació pública, diverses d'aquestes es van referir, pràcticament en els mateixos termes, a l'afecció del projecte a zones de pinar, com també l'alteració dels valors paisatgístics de l'entorn (presència de la carretera, murs de contenció, etc.).
  
A l'anterior, la Diputació d'Alacant va contestar argumentant que l'afecció a la zona de pinar és xicoteta, i que les mesures de revegetació incorporen la implantació de suficients exemplars de pi. Així mateix, pel que fa a l'afecció al paisatge, es respon al·ludint a diverses mesures d'integració proposades en l'estudi d'impacte.
  
Algunes al·legacions es van referir a l'increment dels processos de desertització que afavorirà l'execució de l'actuació. En aquest sentit, la Diputació va respondre dient que l'alta pluviometria local allunya, en tot cas, eixa possibilitat.
  
Es fa, també, referència a l'increment de soroll que suposarà l'execució del projecte. Davant d'açò, la Diputació es va referir a les conclusions de l'anàlisi que del problema es realitzen en l'estudi d'impacte ambiental, i afegeix que el programa de vigilància ambiental estableix controls per tal d'assegurar que no se superen els nivells legalment permesos.
  
Així mateix, cal referir-se a la sol·licitud que realitzara l'Ajuntament de Llíber a la Diputació d'Alacant, per mitjà d'escrit de data 14 d'agost de 2003, sol·licitud per la qual l'esmentat ajuntament demanava que s'estudiaren modificacions puntuals en el traçat que afecta el terme municipal de Llíber.
  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària.
  
En data 9 de juliol de gener de 2003 es va efectuar consulta als següents organismes:
  
- Direcció Territorial d'Alacant.
  
- Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb els informes rebuts i amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les següents servituds legals:
  
- D'acord amb el que especifica la Llei d'Aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/1999, s'afecta el domini públic hidràulic del riu Gorgos i diversos barrancs presents en l'àmbit de la carretera.
  
- Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders, hi ha afecció al tram de camí ramader Assagador de la Congost de Senija.
  
- Segons el que especifica la proposta del Govern Valencià (Acord d'Aprovació de 10 de juliol de 2000), per a formar part de la Xarxa Natura 2000 de la directiva Hàbitats (92/43/CEE), s'afecta el lloc d'interés comunitari denominat riu Gorgos.
  
- Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, al terme de Gata de Gorgos s'afecta sòl no urbanitzable de protecció especial (per les seues característiques forestals, de règim hidràulic i per valors arqueològics) i sòl apte per a urbanitzar d'ús residencial. Al terme de Llíber, es destaca l'afecció a sòl no urbanitzable d'especial protecció de règim hidràulic.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important per l'actuació.
  
Els terrenys travessats per la traça estan formats per materials quaternaris, que pertanyen a dipòsits al·luvials i col·luvials, amb substrat calcari margós, la major de les vegades, i algun tram d'arenoses.
  
Els sòls afectats s'han definit com a terrossos calcaris sobre material consolidat (associat a litosòl), i sòls al·luvials, col·luvials i transformats pel reg.
  
De la xarxa hidrogràfica o sistema de drenatge superficial són destacables el curs del riu Gorgos i el barranc del Cresol. Respecte de la hidrologia subterrània, és necessari referir-se a l'alta vulnerabilitat dels terrenys en la pràctica totalitat del traçat, a excepció del tram final, posterior a la intersecció d'aquest amb l'autopista del Mediterrani.
  
Pel que fa a la vegetació s'assenyala que, temps enrere, estava formada per la formació climatòfila coneguda com carrascars, encara que hui, fruit de repoblacions, predomina el pi blanc. S'indica, així mateix, la presència d'un exemplar de Quercus ilex i diverses oliveres centenàries la conservació de les quals, es diu, resulta interessant. Finalment, és ressenyable l'existència de dues espècies d'orquídies amb cert grau d'interés, d'acord amb les indicacions de l'estudi.
  
En línia amb l'anterior, és necessari indicar que part del traçat projectat limita o, fins i tot, s'introdueix en l'àmbit de la zona LIC denominada riu Gorgos. Cal, dins d'aquest epígraf, recordar que aquesta es caracteritza per contenir una gran riquesa en vegetació ripària associada a rius mediterranis amb cabal discontinu.
  
De la fauna, l'estudi dóna les espècies més característiques que habiten la zona, destaquen la presència de l'àguila reial (Aquila crhysaetos) i l'àguila de panxa blanca (Hieraetus fasciatus).
  
Respecte del patrimoni cultural que alberga la zona en què es preveu actuar, l'estudi adverteix que aquesta presenta una densitat mitjana-alta de jaciments arqueològics i, possiblement, paleontològics.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants.
  
Després d'haver realitzat una primera identificació de les alteracions derivades, tant de les accions d'obra com de la pròpia explotació de la carretera, l'estudi ha procedit a valorar-les i cal destacar, d'acord amb el seu criteri i per a la fase de construcció, els impactes sobre possibles restes arqueològiques i la vegetació.
  
Per a la d'explotació, els més ressenyables són els generats sobre el sòl i la geomorfologia (són impactes que provenen de l'actuació i no del seu procés constructiu). Així, els desmunts de major entitat es practicaran entre els punts quilomètrics 4+700 i 4+800, on podran abastar els 11 metres d'alçada, mentre que el terraplé més significatiu de quants s'executaran es localitza en l'entorn del PK 1+340, on la seua alçada rondarà els 8 metres.
  
El terraplé que es menciona es localitza dins de l'àmbit de la zona LIC a la qual s'ha fet referència en l'anterior apartat. La conseqüència de la seua major alçada és que l'amplària d'aquest, en planta, supera els 25 metres. S'entén que és aquest un important impacte que mereix l'estudi d'altres solucions que materialitzen la variant en el punt en qüestió.
  
L'estudi indica que podran efectuar-se voladures quan es travessen terrenys de naturalesa calcària.
  
És necessari referir-se a l'impacte que generarà la manta d'escullera que es localitze sobre el llit del barranc del Cresol (obra de drenatge núm. 12). L'impacte, en aquest cas, s'entén que està generat pel reencebament amb formigó que es preveu realitzar en l'esmentada escullera. S'entén que tal operació impossibilitarà la revegetació del llit on, a més, disminueix la seua efectivitat com a pas de fauna.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.
  
S'ha d'apuntar, abans d'entrar en major contingut del present apartat que, en general i des del punt de vista mediambiental, el disseny del traçat ha sabut optimar les seues característiques geomètriques evitant amb això, l'alteració de valors naturals com el sòl i la vegetació i, per tant, una major afecció a l'entorn.
  
D'igual forma, s'ha optimat l'ús de recursos naturals amb el disseny del paquet de ferm i esplanada projectats. S'observa, així mateix, que la rasant s'ajusta al terreny de forma que no es genera un important moviment de terres. Finalment, ha d'indicar-se que l'elecció dels talussos en desmunts, la disposició de murs de maçoneria i la previsió d'execució de bermes realitzada assegura la correcció i minimització de moltes de les alteracions més greus generades per la infraestructura sobre el medi.
  
Tot això és considerat, en si mateix, com un conjunt de mesures preventives i correctores necessàries, al mateix temps encertades, per al correcte disseny mediambiental de la carretera.
  
L'anterior no és obstacle a la matisació, complementació i ampliació de les mesures disposades.
  
Les mesures implementades, per a ambdós fases, són les pròpies d'aquest tipus d'infraestructures a les quals, a més, s'afigen altres com ara:
  
- La zona on es troben les dues espècies d'orquídies que presenten interés i les ruïnes àrabs, s'ha previst que se senyalitze per tal que no sofrisca afecció durant la fase d'obres.
  
- Es disposaran cunetes de guarda en la coronació dels desmunts practicats.
  
- S'alçarà el ferm dels trams que queden en desús, i es revegetaran, després, amb Pinus halepensis i Quercus coccifera.
  
- Es condiciona la realització de les voladures previstes a les estacions de tardor i hivern, per tal de no afectar els períodes de cria de diverses espècies de rapaces presents.
  
- Es portarà a terme la descompactació dels terrenys afectats per la maquinària d'obra, per mitjà del conreu d'aquests.
  
No obstant l'anterior, la mesura que es refereix al tractament previst per als talussos generats pateix d'excessiva generalitat i s'hauria d'haver particularitzat als diferents materials excavats. En aquest sentit, és necessari referir-se al risc de despreniments que pot donar-se en algun tram del traçat.
  
D'altra banda, les mesures disposades contra l'afecció a les aigües, tant superficials com subterrànies, s'entenen prou completes. No obstant això, atés que, com ja s'ha comentat, gran part del traçat es localitza sobre una àrea exposada a un risc alt de contaminació, cosa aquesta no incorporada en l'estudi, cal ampliar-les en aquest sentit.
  
Respecte del patrimoni cultural, l'annex que, en aquest sentit, adjunta l'estudi d'impacte assenyala la conveniència de realitzar una sèrie d'inspeccions en els moments inicials de l'actuació. No obstant això, açò no queda recollit en l'apartat de mesures correctores, ni, per tant, valorat econòmicament.
  
S'ha disposat, per a tots els trams de carretera que queden en desús, que siguen demolits i eliminats. No obstant això, s'entén més correcte, des d'un punt de vista ambiental, recórrer a altres alternatives de gestió, com són bé deixar els trams en la seua localització actual, després del picat i posterior recobriment amb terra vegetal, per tal d'afavorir el desenvolupament de plantes sobre aquest, o bé emprar-los com a material de construcció en les capes del ferm en les quals puga ser emprat en qualitat d'àrids marginals, previ processat. En línia amb açò últim, es recorda la possibilitat que apareix en l'article 747.2.1.8 del PG-3, del qual es transcriu part:
  
Els àrids que s'han d'emprar en les mescles bituminoses en calent podran ser naturals o artificials sempre que complisquen les especificacions recollides en aquest article.
  
També podran emprar-se com àrids el material procedent del reciclatge de mescles bituminoses en calent en proporcions inferiors al deu per cent (10%) de la massa total de mescla.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, aquest ha establert els indicadors i valors llindar necessaris per al control de les mesures correctores disposades. S'ha de destacar el control que es realitzarà sobre el nivell sonor, i s'establiran campanyes acústiques. Així mateix, s'han indicat els informes que hauran de redactar-se per a fer efectiu eixe control, disposant el contingut i la freqüència amb què s'hauran de redactar.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 3.b de l'annex II del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent, declaració d'impacte ambiental:
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, la present declaració d'impacte ambiental del Projecte d'Eixample i Millora de la Carretera CV-748, de Gata de Gorgos a Llíber, promogut per la Diputació Provincial d'Alacant, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes que concernen a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental (han de valorar-se la campanya de mesuraments acústics, la prospecció arqueològica disposada, les cunetes de guarda, etc.), com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres.
  
2. Els murs de formigó armat que s'executaran podran integrar-se en l'entorn per mitjà de la plantació d'espècies lianoides en l'extradós de la seua coronació, per tal que el desenvolupament d'aquestes sobre el seu parament vist afavorisca la seua ocultació i integració.
  
Els murs de maçoneria en sec que delimiten els bancals presents en nombroses ocasions al llarg de la traça, hauran de ser reposats, de vore's afectats, de manera fidel a les condicions originals.
  
3. Qualsevol tipus d'instal·lació auxiliar que poguera necessitar-se per al desenvolupament de les obres, haurà de localitzar-se fora de l'àrea classificada com a lloc d'interés comunitari, com també dels terrenys la vulnerabilitat dels quals a la contaminació de les aigües subterrànies siga alta, d'acord amb el que descriu l'apartat de consideracions ambientals de la present declaració.
  
Si, com encertadament preveu el projecte, s'empra el material procedent d'excavació de l'obra, i per a tal activitat es requereix una planta d'esquerdar mòbil, haurà d'atendre's, amb especial atenció, als següents aspectes:
  
- Ubicació de la planta mòbil d'esquerdament d'àrids.
  
- Origen de l'abastiment d'aigua per al llavat d'àrids.
  
- Previsió de tractament posterior realitzat a l'aigua de llavat (per a control dels tensioactius empleats, si és el cas, eliminació de fins, etc.), forma d'abocament i ubicació d'aquest. Si es realitzara aquest dins de l'àmbit del LIC, serà preceptiva l'execució d'una bassa de decantació (control de fins d'arrossegament).
  
4. Atés que el tram en variant que s'ha projectat en l'entorn del punt quilomètric 1+300 s'ubica en l'àmbit de la zona LIC riu Gorgos, i per a aquest s'ha projectat un terraplé de grans dimensions, haurà de recórrer-se a alguna de les solucions que es donen seguidament, segons la seua major viabilitat:
  
- Disposar en el terraplé, de murs laterals de maçoneria o, en qualsevol cas, recoberts per aplacat de maçoneria, d'alçada igual o superior a tres metres. A més, en el tram de major ocupació d'aquest, es localitzarà un muret corregut, d'alçada igual o superior a 1,5 metres, la coronació del qual coincidirà amb les bermes de la secció transversal de la carretera. La separació horitzontal entre el peu del muret i la coronació del mur inferior no superarà el metre i mig d'amplària, i aquesta, després de ser preparada per a la revegetació, serà objecte de repoblació amb exemplars de Pinus halepensis. Tot això es farà per tal de reduir l'ocupació en planta de l'actual terraplé projectat, la qual cosa s'aconsegueix, òbviament, reculant la línia de caiguda de terres.
  
- Executar un mur verd de talussos subverticals aconseguit, com és habitual en aquesta tipologia de murs, per la disposició de geotextils o geomalles en el nucli del terraplé, disposant una capa de sòl vegetal en els talussos per a, posteriorment, la revegetació.
  
- Executar una estructura els estreps de la qual es localitzaran en els extrems del terraplé actualment projectat. Si açò últim no fóra possible per condicionants tècnics, els terraplens que s'hagueren d'executar a aquests dos extrems del tauler se substituiran per terra armada i mur d'escates.
  
No obstant l'anterior, si s'estimara qualsevol altra solució de major efectivitat que les exposades, açò és, que reculara la línia de caiguda de terres i disminuïra, així, l'ocupació en planta del terraplé, al mateix temps que implicara majors avantatges en altres aspectes, aquesta haurà de remetre's a la Direcció General del Medi Natural per a la seua acceptació o rebuig, des del punt de vista mediambiental.
  
5. L'obra que s'executarà en el llit del barranc del Cresol, positiva per si mateixa des del punt de vista ambiental, no podrà reencebar-se amb formigó ni amb cap aglomerant la naturalesa del qual no permeta el desenvolupament de vida vegetal, per la importància de la vegetació ripària a l'àrea. Igualment, la grandària d'escullera que s'empre haurà de ser el menor que els càlculs permeten.
  
6. Durant l'execució de les obres no es desenvoluparan treballs nocturns. A més, atés que es portaran a terme voladures, açò serà comunicat a les poblacions més pròximes, com també s'observaran tots els procediments que estiguen establerts a l'efecte.
  
7. Els exemplars de gran entitat de les espècies Ceratonia siliqua, Quercus ilex i Olea europaea (la localització d'aquests últims sí s'identifica en l'estudi en el seu annex III) seran objecte del següent:
  
- Si són directament interceptats per la traça seran trasplantats i reutilitzats en les labors de revegetació que es portaran a terme.
  
- Aquells que es localitzen en l'entorn de la traça proposada seran jalonats i senyalitzats durant l'execució de les obres, per tal d'evitar que sofrisquen danys derivats de les accions pròpies d'aquestes.
  
La tala dels exemplars de pins afectats per les obres serà comunicada a la Direcció Territorial d'Alacant perquè gestione el posterior aprofitament.
  
8. Per l'afecció al camí ramader citat en l'apartat d'afeccions legals de la present declaració, haurà d'atendre's al que disposa la Llei 3/95, de 23 de març, de Camins Ramaders, cuidant-se, especialment en el cas present, la seua correcta senyalització.
  
9. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement aquest per part de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià. Si a raó del contingut de l'informe s'implicaren canvis en el traçat, aquests hauran de comunicar-se a aquesta direcció general per tal que aquesta es pronuncie respecte d'això.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via la administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 23 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Francisco Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 287/9915-IIR
  
Promotora: Carmen Carpintero Mora
  
Autoritat substantiva: Comissió Provincial d'Activitats Qualificades (València)
  
Objecte del projecte: Explotació d'argiles Vicentica número 1630
  
Localització: Terme municipal de Villar del Arzobispo (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques del projecte.
  
L'activitat extractiva en la concessió minera Vicentica s'ha portat a terme en part de l'autorització minera corresponent derivada de la resolució de 23 de febrer de 1979 per un termini de 90 anys segons es desprén de l'estudi d'impacte ambiental.
  
Es pretén obtenir el canvi de titularitat i la llicència d'activitat corresponent per això es tramita l'estudi d'impacte ambiental corresponent. L'esmentada explotació ocupa una superfície de 36 hectàrees i es troba en un avançat estat d'explotació d'aquestes.
  
La restauració posterior planteja realitzar-se per mitjà d'escombrera, que serà revegetada en la mesura que es puga, segons ho permeta l'explotació.
  
2. Alternatives.
  
En l'estudi no es presenten alternatives, ni justificació de l'emplaçament elegit.
  
Tramitació administrativa
  
La documentació corresponent a l'estudi d'impacte ambiental de l'explotació Vicentica al terme municipal de Villar del Arzobispo, va ser remesa per la Comissió Provincial d'Activitats Qualificades de València en data de 17 de setembre de 1996, juntament amb informe municipal on s'informa que després del termini establert en el tràmit d'informació pública no s'han rebut al·legacions.
  
A l'esmentada documentació se li va obrir expedient en el Servei d'Impacte Ambiental amb referència 287/1967-MGN.
  
Informes sectorials
  
S'ha rebut informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, per mitjà del qual s'informa que l'explotació afecta terreny forestal de propietat particular, no afecta camins ramaders, ni forests d'utilitat pública ni espais protegits.
  
La Direcció General de Patrimoni Artístic informa sobre l'existència de dos jaciments coneguts, com també la necessitat de realitzar la corresponent prospecció per a determinar la possible existència de jaciments no catalogats i considerar aquestes circumstàncies per a prendre les mesures correctores que siguen necessàries.
  
Afeccions legals
  
No hi ha impediments legals per a l'activitat proposada, encara que la Conselleria de Cultura hauria de determinar la protecció que s'ha d'exigir en els jaciments existents, com també dels possibles jaciments que pogueren sorgir amb la prospecció.
  
Consideracions ambientals
  
Des del punt de vista ambiental, l'explotació i la restauració proposades no resulten acceptables. D'altra banda, el projecte proposat sense considerar l'afecció al patrimoni no és acceptable des del punt de vista ambiental i és necessari considerar els valors patrimonials i culturals en l'estudi d'impacte ambiental, els quals no han sigut considerats.
  
La restauració proposada en escombreres no és acceptable ambientalment, i es considera necessari utilitzar els materials estèrils per a la restauració topogràfica dels talussos d'explotació.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. L'esmentada actuació es troba inclosa en l'annex I, apartat 3.c1 del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'Impacte Ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent, declaració d'impacte ambiental:
  
Primer
  
Estimar no acceptable, a l'efecte ambiental, el projecte d'explotació i restauració de la pedrera denominada Vicentica al terme municipal de Villar del Arzobispo (València) el promotor del qual és Carmen Carpintero Mora pel fet que la restauració proposada resulta inadequada des del punt de vista ambiental com també el projecte, en el qual no s'ha considerat l'afecció al patrimoni cultural valencià.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 10 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Francisco Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 336/8768-MUP
  
Promotor: Grupo Bertolín, SA
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria (Secció Mines) València
  
Objecte del projecte: Explotació de gravera secció A denominada Penya-sol
  
Localització: Terme municipal de Riba-roja de Túria (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques del projecte.
  
L'activitat proposada de gravera que es pretén explotar amb el present projecte, correspon a les parcel·les 37 i 38 del polígon 45 del terme municipal de Riba-roja de Túria. Els esmentats terrenys estan arrendats i ocupen una superfície de 10.500 m² dels quals es voran afectats 9.657 m² per l'extracció per una profunditat de 4 metres, la qual cosa proporcionarà un volum de 33.990 m³, dels quals s'aprofitara tot el material extret a excepció de la capa edàfica que proporciona un volum de terra vegetal de 2.594 m³, que serà reposada després del rebliment del buit. El temps previst per a l'explotació és de tres mesos.
  
L'accés es realitza per la N-III, direcció Madrid a l'altura del punt quilomètric 338, es pren l'eixida del polígon industrial l'Oliveral a uns 450 metres cap a la dreta es pren un camí asfaltat cap al complex esportiu Penya-sol i a 400 metres, afrontant amb la tanca perimetral de l'esmentat complex en direcció nord es pren un camí de terra i després de recórrer 800 metres s'encreua la pista de terra de Loriguilla a Torrent, direcció nord-oest i recorreguts 500 metres ens trobarem enfront de la zona que s'ha d'explotar.
  
El pla de restauració per mitjà de rebliment que procedeix d'excavacions per a fonaments, soterranis, garatges etcètera, i posterior dipòsit de la terra vegetal extreta. No es preveu cap tipus de revegetació.
  
2. Alternatives.
  
En l'estudi no es presenten estudi d'alternatives, ni justificació de l'alternativa elegida per a l'execució del projecte.
  
Tramitació administrativa
  
En data de 17 de novembre de 1998 es va rebre escrit del registre pel qual es remetia escrit del Servei Territorial d'Indústria i Energia (Secció de Mines) de València, amb referència MIEXPA.98.15/JSH/aan la qual va ser remesa en data de 10 de juliol de 1998 per equivocació sense la corresponent documentació, encara que se li va obrir expedient al Servei d'Impacte Ambiental, amb referència 336/3205-LGC.
  
Juntament amb aquest escrit es va rebre la següent documentació:
  
- Document 1, que correspon a l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració de la gravera.
  
- Document 2, el projecte d'explotació de la gravera Penya-sol.
  
L'esmentada documentació va ser inclosa juntament amb l'escrit rebut en data de 10 de juliol de 1998 en expedient.
  
En data de 17 de gener de 2000 es va rebre certificat del tràmit d'informació pública remés pel Servei Territorial d'Indústria per mitjà del qual es comunica que finalitzat el tràmit d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València número 276, de data de 20 de novembre de 1999, no s'han presentat al·legacions.
  
Informes sectorials
  
S'ha rebut informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València.
  
En data de 21 de maig de 1999 s'informa del següent:
  
- L'actuació proposada ja està executada, per la qual cosa resulta impossible conéixer l'estat previ dels terrenys com també el material utilitzat per al rebliment.
  
- No afecta forest pública ni consorciada per la secció forestal.
  
- Segons la documentació presentada es constata que l'esmentat projecte no afecta cap camí ramader.
  
Informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic
  
En data de 2 de febrer de 1999 s'emet informe de patrimoni per mitjà del qual es considera que l'activitat proposada és totalment incompatible per l'existència de dos jaciments arqueològics, el Pla de Nadal i el Pla de Nadal II, on es té previst reprendre els treballs de consolidació i restauració. I en qualsevol cas es considera preceptiu realitzar l'estudi d'impacte ambiental sobre el patrimoni històric, artístic i arqueològic, realitzant la corresponent prospecció, que haurà de ser autoritzada per la Direcció General de Patrimoni Artístic i s'hauran d'especificar les alternatives o mesures correctores per tal de no afectar els jaciments mencionats.
  
Informe de l'Ajuntament de Riba-roja de Túria
  
En el qual s'informa que l'activitat proposada és incompatible amb els usos permesos en la normativa urbanística vigent, per la qual cosa s'informa que l'activitat d'extracció no està permesa, i s'informa desfavorablement sobre l'activitat proposada.
  
Afeccions legals
  
Com s'informa en l'escrit de l'ajuntament, hi ha incompatibilitat urbanística per a l'activitat proposada en les parcel·les que es pretén portar a terme.
  
D'altra banda l'existència de dos jaciments arqueològics fan inviable l'activitat com es planteja en el projecte, per la qual cosa haurà de respectar els perímetres de protecció que es deduïsquen de la prospecció arqueològica.
  
Consideracions ambientals
  
Des del punt de vista ambiental, cal considerar que la documentació presentada pel que fa a l'explotació i la restauració manca de sentit, és totalment impossible que la topografia presentada siga com s'ha aportat en l'esmentada documentació, no corresponen les cotes representades amb les corbes de nivell, per la qual cosa no es pot avaluar correctament l'explotació proposada, la qual tampoc s'ha presentat topogràficament, ni la restauració proposada, limitada a representar la mateixa topografia inicial, s'entén que es restituirà topogràficament, però que manca de sentit, i és a més una informació quasi exclusiva de les parcel·les que ha d'afectar i no queda representada la integració paisatgística en el seu entorn.
  
Pel que fa a la no-revegetació d'aquesta és una carència de la restauració greu, per la qual cosa independentment de l'ús que es pretén sol·licitar posteriorment, s'ha de preservar i garantir la coberta vegetal i el recurs edafològic, el qual no queda garantit en absolut sense cap tipus de revegetació ni sense conéixer la topografia exacta d'aquest, atés que no es pot valorar la necessitat o no de mesures correctores encaminades a evitar l'erosió i pèrdua del sòl.
  
Per tant, des del punt de vista ambiental, la documentació aportada manca del contingut necessari per a poder tenir elements de judici suficients per a valorar la proposta de restauració. Es considera a més que no s'ha avaluat el medi sociocultural, per la qual cosa el projecte existent per si mateix és incompatible totalment amb el medi ambient.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. L'esmentada actuació es troba inclosa en l'annex I, apartat 3.c1 del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990 d'Impacte Ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent:
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar no acceptable, a l'efecte ambiental, el projecte per a la gravera denominada Penya-sol localitzada al terme municipal de Riba-roja de Túria (València) l'expedient del qual és el 366/3279-IHG per incompatibilitat urbanística i per ser ambientalment inacceptable per no poder portar a terme la prospecció arqueològica sol·licitada per la Direcció General de Patrimoni, com també per les deficiències gràfiques existents en la documentació.
  
Segon
  
Es notifica al Servei d'Inspecció de la Conselleria de Cultura perquè avalue la possible afecció als dos jaciments esmentats en el seu informe, perquè prenga les mesures legals corresponents i informen la Conselleria de Territori i Habitatge de la resolució d'aquestes.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 10 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Francisco Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 367/8619-CHA
  
Títol: : Explotació ramadera intensiva d'oví
  
Promotor: Ovi-Vall, SAT
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Vall d'Uixó (Castelló)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització i l'ampliació de l'explotació ovina
  
Localització: Partida Miranda, polígon 6, parcel·les 274, 277-a, 277-b, 278 i 279, del terme municipal de la Vall d'Uixó (Castelló)
  
Descripció del projecte:
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació ovina, les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per una nau de 1.059 m² i una bassa a l'interior de la nau, de 104 m². Annex a la nau i amb accés des d'aquesta hi ha un pati descobert i tancat per paret de 3 m d'alçària, amb una superfície de 202 m². Existeixen a més dos coberts destinats a pleta per als animals, amb tancament de 0,8 m d'alçària. Les noves construccions consistiran en una nau magatzem de 200 m², set coberts semblants als anteriors de 300 m² c.u. i zona per a graner. La superfície total que s'ha d'ocupar per l'explotació és de 3.959 m².
  
L'activitat consisteix en la cria de corders, amb una capacitat final de 2.000 dides i 500 corders. S'utilitza llit de palla al qual s'aplica superfosfat per a evitar el problema d'emissió d'olors.
  
Es calcula una producció anual de fem de 109,5 tones, el qual és retirat immediatament de l'explotació després de ser extret dels estables i destinat a adob orgànic a finques agrícoles.
  
El subministrament d'aigua es realitza a partir de les accions que disposa el promotor, de la societat de regs (sense identificar).
  
Les baixes que es produeixen en l'explotació són retirades per empresa autoritzada a l'efecte.
  
La distància al nucli de població és de 1.100 metres.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
El projecte d'activitat, l'expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental es remet per part de la Direcció Territorial de Medi Ambient en data 21 d'octubre de 2002.
  
La informació pública s'ha realitzat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 95, de 20 d'agost de 2002, com també entre els veïns confrontants a l'activitat, amb la presentació d'una al·legació que no té caràcter mediambiental.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la següent informació:
  
- Informe desfavorable de l'enginyer tècnic municipal, en el qual s'indica que l'activitat que es pretén legalitzar, s'efectuarà, en part, en un edifici fora d'ordenació, adossat a límits. Segons l'article 2.5. de les normes urbanístiques referent a edificis fora d'ordenació, en les obres d'ampliació, les edificacions resultants, han d'adaptar-se en la seua totalitat al Pla General d'Ordenació Urbana vigent, amb la qual cosa la separació al límits de les construccions haurà de ser de 3 metres (art. 7.1.4.6).
  
- Autorització prèvia de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports. L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació està condicionat a la dotació a l'explotació dels requisits de caràcter sanitari previstos en l'Ordre de 14 de febrer de 1996, referents a dotar la instal·lació d'un sistema de desinfecció per als vehicles que entren i isquen de l'explotació.
  
- Informe favorable del veterinari d'àrea.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'ubica l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.
  
El municipi de la Vall d'Uixó, està inclòs en el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.
  
La superfície que s'ha de transformar es troba afectada per la zona d'esmorteïment d'impactes, concretament en la definida com àrea d'influència antròpica, segons el Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat com a elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte: fauna, flora, sòl, aigua, clima, paisatge, medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona fortament antropitzada, agrícola pròxima a un polígon industrial.
  
No hi ha valors ambientals rellevants a la zona on s'ubica l'explotació.
  
2. Identificació i valoració d'impactes.
  
Els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl, per contaminació associada a una gestió inadequada dels residus orgànics que es generen i l'aigua, per contaminació de l'aqüífer subjacent per lixiviació o vessament en l'explotació o en les finques on s'aplique el fem, associat a una mala gestió d'aquest, com també a la mala gestió dels residus de productes químics utilitzats en la desinfecció, sanitaris, etcètera.
  
La correcta gestió del fem generat en l'explotació, el desenvolupament de les mesures d'impermeabilització de l'explotació descrites en l'expedient, com també l'adopció de les suficients mesures higienicosanitàries, es considera suficient per a evitar l'aparició de problemes de contaminació en la mateixa explotació.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
Les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental es recullen a continuació:
  
- Es crearà una barrera verda, formada per una tanca de xiprers, per tot el perímetre de la parcel·la, per a mitigar l'emissió de sorolls, impacte que, en situar-se l'activitat pròxima al polígon industrial del Belcaire, no té rellevància.
  
- Per a minimitzar l'emissió d'olors, s'aplicarà superfosfat (no indica la quantitat per m² de llit) en el llit de palla, per evitar així el despreniment d'amoníac i sulfhídric.
  
- La granja quedarà tancada perimetralment, per mitjà de tanca metàl·lica de 2 metres d'alçària i paral·lela a aquesta es plantarà la tanca vegetal.
  
- Els sòls estan resolts amb llosa de formigó remolinat, amb lleugers pendents, que faciliten una adequada neteja, emblanquinament i desinfecció.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació.
  
Les mesures correctores proposades es consideren suficients, sempre que es gestione l'explotació com s'ha declarat en l'expedient i es completen amb els condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i l'annex I, apartat 1.h.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, la granja ovina situada al terme municipal de la Vall d'Uixó (Castelló), promoguda per Ovi-Vall, SAT, sempre que aquesta es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- A l'entrada de l'explotació es col·locarà un gual sanitari, per a desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.
  
- Abans de la concessió de la llicència d'activitat, el promotor haurà de disposar del contracte de retirada de cadàvers per empresa gestora autoritzada a l'efecte.
  
- Per a minimitzar l'emissió d'olors, s'aplicaran substàncies al llit de palla, per evitar així el despreniment d'amoníac i sulfhídric.
  
- La granja quedarà tancada perimetralment, per mitjà de tanca metàl·lica de 2 metres d'alçada i paral·lela a aquesta es plantarà la tanca vegetal.
  
- Els sòls estaran resolts amb llosa de formigó remolinat, amb lleugers pendents, que faciliten una adequada neteja, emblanquinament i desinfecció.
  
- El fem s'utilitzarà com a adob orgànic en camps de cultiu.
  
- La construcció de les noves edificacions (ampliació) haurà d'ajustar-se a les normes urbanístiques vigents, guardant una separació als límits de les construccions de 3 metres.
  
- Es disposarà de femer, a base de solera de formigó impermeabilitzada, amb lleuger pendent per a poder canalitzar els possibles lixiviats que es generen a bassa impermeable i estanca.
  
- La destinació del fem haurà de ser exclusivament agrícola, s'aplicarà estrictament en camps de cultiu en explotació i en la quantitat que requerisca el cultiu, considerant les entrades procedents de les altres fonts de nutrients (aigua de reg, abonat mineral, mineralització elements sòl, etc.). El fem no podrà aplicar-se de manera indiscriminada ni abocar-lo al terreny.
  
- Es comunicarà a aquesta direcció general qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 24 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Francisco Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 385/7877-AOS
  
Promotor: Cerámicas Aznar, SL
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia - Mines (València)
  
Objecte del projecte: Explotació d'argiles Virginia
  
Localització: Terme municipal de Sellent (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques del projecte.
  
Es pretén l'explotació de les parcel·les 106, 107, 108 i 109 del polígon 5 del terme municipal de Sellent, partida del Realengo, propietat de Cerámicas Aznar, SL. L'objecte del projecte és l'extracció d'argiles existents fins a una profunditat de 5 metres en una superfície de 15.832 m² dels quals s'aprofitaran 12.665 m², ja que es deixarà una franja lateral de protecció de 5 metres.
  
S'estima un 80% de material aprofitable, la qual cosa proporciona unes reserves de 50.660 m³ i un estèril de 12.665 m³.
  
Però la documentació gràfica aportada mostra un altre tipus d'explotació. Els plànols aportats no permeten distingir la ubicació de la parcel·la, ni de bon tros l'explotació plantejada, ja que es mostra un tall d'una explotació en la qual es descendeix en l'excavació uns 37 metres, totalment contrari al que es descriu anteriorment.
  
A títol informatiu s'ha de dir que l'esmentat promotor ha portat a terme extraccions durant anys en parcel·les municipals, però que l'esmentada corporació municipal va començar a posar inconvenients a aquesta i va denegar l'arrendament d'aquestes fins al punt que el promotor s'ha vist obligat a adquirir les parcel·les per a portar a terme l'explotació, i existeix un conflicte respecte de la parcel·la 108 com s'exposa en la tramitació de l'expedient.
  
Les argiles extretes seran transportades amb camions bolquet fins a la fàbrica corresponent. Per tal de legalitzar l'esmentada extracció es presenta en projecte d'explotació i estudi d'impacte ambiental corresponent.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'afirma que:
  
«Amb el propòsit de no fer repetitius els actes de tramitació, amb els retards que açò comporta al mateix temps que s'adquirisca una nova parcel·la, es pretén obtenir una declaració d'impacte ambiental en una zona corresponent a totes les parcel·les relacionades anteriorment (les del projecte), com també per altres que puguen comprar-se en l'àmbit d'actuació pròxim a aquestes...».
  
La qual cosa no és possible des del punt de vista administratiu, ja que l'avaluació d'impacte ambiental es fa per a un projecte concret i per a la superfície a què fa referència l'esmentat projecte. Qualsevol ampliació o modificació del projecte presentat haurà de ser avaluada i prèviament sol·licitada a l'autoritat competent en mineria.
  
La descripció del medi és molt pobra i no compleix els continguts mínims que s'especifiquen en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
La restauració presentada només fa referència a una revegetació i un plànol a escala poc adequada on només s'han representat els bancs d'explotació pintats de color verd i algunes icones d'arbres en els talussos.
  
2. Alternatives.
  
En l'estudi no es presenten alternatives, ni justificació de l'emplaçament elegit.
  
Tramitació administrativa
  
La documentació corresponent a l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració i el projecte per a l'explotació de la secció A al terme municipal de Sellent va ser remesa pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, Secció de Mines, de València, en data de 6 d'agost de 1998, amb referència MIEXPA.98.17/TGT/rm; al qual se li va obrir expedient en el Servei d'Impacte Ambiental amb referència 385/3851-UJO.
  
En data de 24 de setembre de 1998 es va rebre el certificat del tràmit d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, sense que s'hagen presentat al·legacions, i s'ha publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València número 191, de data de 30 de juliol de 1998.
  
Informes sectorials
  
S'ha rebut informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, per mitjà del qual s'informa que l'explotació pot afectar el camí ramader Sendera de Montot amb l'amplària legal de 20,89 metres.
  
Sol·licitud d'ampliació de la documentació al promotor
  
- En data de 20 d'octubre de 1998 es rep escrit de l'Ajuntament de Sellent per mitjà del qual l'alcalde informa que no entrarà a valorar la compatibilitat de la pedrera d'argiles amb el planejament urbanístic mentre no s'acredite per part del promotor la propietat de les parcel·les.
  
- En data de 30 de març de 1999, el promotor aporta en mà escrit per mitjà del qual acredita ser propietari de les parcel·les 106, 107 i 108. La qual cosa es comunica a l'ajuntament.
  
- En data de 6 d'abril es notifica a l'Ajuntament que el promotor acredita ser propietari de les parcel·les 106, 107 i 108, però no de la parcel·la 109. Per la qual cosa se sol·licita informe.
  
- En data de 3 de maig de 1999 s'informa des de l'Ajuntament de Sellent que ratifica en tots els seus termes l'escrit de 5 d'octubre de 1998 en el qual se sol·licitava la propietat de totes les parcel·les, i afirma que l'Ajuntament de Sellent és el propietari de la parcel·la 108 del polígon 5 del seu terme municipal i aporta còpia del padró de l'IBI de naturalesa rústica.
  
- En data de 14 de maig de 1999 es comunica al promotor que la propietat de la parcel·la 108 és municipal, l'ajuntament està en contra de la cessió d'aquesta, per la qual cosa es requereix que s'aporte la titularitat acreditada de l'esmentada parcel·la, per la qual cosa se sol·licita s'aclarisca l'esmentada discrepància pel que fa a la propietat de la parcel·la 108.
  
Afeccions legals
  
Com ja ha informat l'ajuntament, aquest és propietari de la parcel·la 108, igual que el promotor, i demana que es ratifiquen i aporten títol de propietat d'aquesta, el qual no ha sigut presentat, igual que el títol de propietat de la parcel·la 109, per part del promotor. Això impediria legalment l'explotació en la secció A del recurs miner, encara que haurà de ser l'autoritat minera qui avalue l'esmentada discrepància.
  
Consideracions ambientals
  
Des del punt de vista ambiental, la descripció del medi com també del projecte d'explotació que causarà els impactes és molt pobra. En cap moment de la descripció de la geologia es descriuen els materials que s'explotaran, no s'aporta cap perfil geològic de la zona d'afecció. La topografia presentada és de molt baixa qualitat, no s'aporta cartografia adequada ni de detall i no es pot avaluar la possible afecció al medi, sobretot pel que fa a la topografia i la hidrologia, ja que pareix existir un barranc confrontant a l'explotació.
  
Hi ha greus discrepàncies entre l'explotació descrita en el projecte i l'estudi d'impacte ambiental amb la corresponent en el plànol aportat, per la qual cosa alguna d'elles no ha de correspondre al projecte que es pretén avaluar, per la qual cosa l'avaluació és confusa.
  
Al mateix temps, pareix derivar-se una restauració del buit presentat en el plànol d'explotació. Aquesta restauració proporcionada no és més que un plànol sense cap tipus d'integració paisatgística i una revegetació poc adequada, ja que pareix tractar-se de plantar certes espècies en els bancs dels talussos generats, i en la plaça de pedrera, quan s'ha descrit una explotació amb una profunditat de 5 metres en la descripció del projecte com també en l'estudi d'impacte, per la qual cosa des del punt de vista ambiental és totalment inviable.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. L'esmentada actuació es troba inclosa en l'annex I, apartat 3.c1 del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'Impacte Ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent declaració d'impacte ambiental:
  
Primer
  
Estimar no acceptable, a l'efecte ambiental, el projecte per a l'obertura de la pedrera, secció A, denominada Virginia al terme municipal de Sellent (València) el promotor del qual és Cerámicas Aznar SL, pel fet que la restauració proposada resulta totalment incompatible tant des del punt de vista ambiental com amb l'explotació descrita en el projecte.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.