Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2780, del 28-06-1996 (1996/838620)

ORDRE de 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aproven directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de reforestació o repoblació forestal a la Comunitat Valenciana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2780

Data del DOGV
:   28-06-1996

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1996/838620


Data del document
:   16-05-1996

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

ORDRE de 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aproven directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de reforestació o repoblació forestal a la Comunitat Valenciana.   
Un dels aspectes més importants de la gestió forestal és el dels treballs de reforestació realitzats amb la finalitat de millorar les condicions de la coberta vegetal i la protecció del sòl.  
En l'article 27.2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, s'estableix que la repoblació de les forests de domini públic, d'utilitat pública o protectors exigirà la redacció d'un projecte que serà aprovat per l'administració quan no siga d'iniciativa pròpia.  
Transcorregut un any des de la publicació de l'Ordre de 3 de maig de 1995, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es van aprovar les directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de reforestació o repoblació forestal a la Comunitat Valenciana, se n'han detectat algunes deficiències en l'aplicació, les quals es pretenen corregir amb la publicació d'aquesta nova ordre.  
Amb l'objectiu que els projectes de repoblacions forestals es redacten amb criteris tècnics comuns, en aquesta ordre s'estableix un model de projecte de reforestació, al qual s'ajustaran tant els projectes redactats per la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient com els redactats per altres administracions o particulars que hagen de ser autoritzats per aquesta, com també determinades condicions que s'han de respectar.  
Alhora, i per garantir una qualitat mínima de la planta forestal que s'hi ha d'utilitzar, s'inclouen condicions per al cultiu en viver de planta forestal.  
Per això, vistes la Llei Forestal i les altres normes concordants,  
ORDENE  
Article 1  
S'aprova el model de projecte de reforestació o repoblació forestal que s'inclou en l'annex I d'aquesta ordre.  
Article 2  
1. Tots els projectes de repoblació forestal redactats per la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient s'ajustaran al model esmentat en l'article primer.  
2. Els projectes redactats per altres administracions o particulars que hagen de ser aprovats per la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient d'acord amb la legislació forestal s'ajustaran al model esmentat en l'article primer.  
Article 3  
El cultiu en viver de planta forestal per a la utilització en projectes de reforestació s'ajustarà a les condicions previstes en l'annex II d'aquesta ordre.  
Article 4  
Queda derogada l'Ordre de 3 de maig de 1995, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'aproven les directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de reforestació o repoblació forestal a la Comunitat Valenciana.  
DISPOSICIó FINAL  
Aquesta ordre entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 16 de maig de 1996  
La consellera d'Agricultura i Medi Ambient,  
MARIA àNGELS RAMóN-LLIN I MARTíNEZ  
ANNEX I  
Model de projecte de reforestació o repoblació forestal  
Contingut  
1. Memòria  
1.1 Antecedents  
1.2. Objectius  
1.3. Estat legal  
1.4. Estudi de l'estació  
1.4.1 Localització geogràfica  
1.4.2 Geologia  
1.4.3 Geomorfologia  
1.4.4 Edafologia  
1.4.5 Clima  
4.0.7.6 Dades climàtiques  
0.2.6.7 Diagrames bioclimàtics  
4.1.8.6 Estudi fitoclimàtic  
1.4.6 Vegetació  
1.4.7 Fauna  
1.4.8 Hidrologia  
8.6.0.3 Xarxa hidrogràfica  
7.2.5.2 Estat erosiu  
1.4.9 Estat forestal  
1.4.10 Altres paràmetres significatius  
1.5 Desenvolupament tècnic  
1.5.1 Localització de les zones que s'han de repoblar  
1.5.2 Elecció d'espècies  
L'elecció de les espècies estarà determinada pels factors de l'estació on es despleguen els treballs. Aquests factors seran els següents:  
- Localització geogràfica  
- Geologia  
- Geomorfologia  
- Edafologia  
- Clima:  
\* Dades climàtiques  
\* Diagrames bioclimàtics  
\* Estudi fitoclimàtic  
- Vegetació:  
\* Estat actual  
\* Sèries fitoclimàtiques  
- Altres paràmetres significatius de la zona que s'ha de repoblar  
Cada factor determinarà una llista d'espècies que s'hi poden utilitzar. L'espècie o espècies que consten en totes les llistes seran les elegides.  
D'acord amb el que s'ha expressat en el paràgraf anterior, s'evitaran les repoblacions monoespecífiques, però s'ha de tenir en compte que no es vol dir que es repartiran homogèniament totes les espècies a la superfície que s'ha de repoblar, sinó que caldrà determinar-hi els llocs que siguen més favorables per a cadascuna de les espècies o mescla d'aquestes.  
També s'ha de considerar que, en alguns casos, pot ser convenient l'ús d'espècies arbustives, soles o mesclades amb arbòries.  
En aquelles pinedes existents que hi posseïsquen les condicions necessàries, i amb l'objectiu d'afavorir la biodiversitat, pot dur-se a terme la introducció d'espècies frondoses sota coberta.  
1.5.3 Mètodes de repoblació  
1.5.4 Preparació del terreny  
Amb la finalitat d'evitar processos erosius i d'acord amb el pendent del terreny, s'utilitzaran els mètodes de preparació que s'indiquen tot seguit:  
- Sembra:  
1. Caselles raspades. Indiferent al pendent  
Profunditat sòl   
= 30 cm  
- Plantació:  
1. Aclotament mecanitzat. Pendent < 60 %  
Indiferent a la pedregositat  
Profunditat sòl   
= 40 cm  
2. Aclotament manual. Indiferència al pendent  
Profunditat sòl   
= 40 cm  
Pedregositat mitjana nul·la  
3. Feixa manual. Indiferent al pendent  
Profunditat sòl   
= 30 cm  
Indiferent a la pedregositat  
Dimensions: amplària màxima 0,8 m  
4. Feixa mecanitzada. Pendent < 60 %  
Profunditat sòl   
= 30 cm  
Indiferent a la pedregositat  
Dimensions: amplària màxima 0,8 m  
5. Subsolatge lineal. Pendent <= 30%  
Profunditat sòl   
= 50 cm  
Pedregositat limitant  
Sense aixecar grans pedres  
Els subsolatges s'efectuaran sempre per corbes de nivell i en aquells terrenys on, pel fet de no ser excessivament pedregosos, no es puguen produir afloraments de pedres que puguen considerar-se de grandària excessiva. Si s'estima que pot produir-se aquesta situació, s'utilitzarà maquinària que automàticament eleve l'escarificadora subsoladora davant una pressió important de les pedres sobre ella, de manera que s'evite l'aflorament de pedres, o es passaria a l'obertura de clots, mitjançant l'ús de maquinària especialitzada o manualment, tenint en compte el tipus de sòl i la possible compactació de les parets del clot per l'ús d'aquella (per exemple, sòls argilencs).   
1.5.5 Treballs auxiliars  
Si és imprescindible la reparació de camins l'ús dels quals calga per al transport d'obrers i material, podran proposar-se els treballs necessaris per a posar-los en funcionament, sempre que s'entenga que no es tracta d'una reparació a fons del camí ni d'una millora (paviment, obres de fàbrica, etc.). La unitat d'obra corresponent a la reparació de quilòmetres de camí figurarà en els pressupostos, com també el nombre de quilòmetres, i es marcaran, en els corresponents plànols, els trams que seran objecte de la reparació.  
1.5.6 Descripció de les zones que s'han de repoblar i dels treballs que s'han de realitzar  
Es recollirà sempre en la memòria, en el pressupost i en el plec de condicions, l'eliminació de tots els residus per trituració o estellat, per evitar la creació de models de combustible que augmenten el risc de propagació a l'espai del foc i disminuir el risc d'aparició de plagues forestals.  
En cas de sòls esquelètics o molt empobrits pel que fa a nutrients podrà considerar-se l'adobament oportú. Igualment, si s'estima necessari, podrà tenir-se en compte la realització de reg a la plantació. En aquests dos casos caldrà justificar tècnicament la necessitat d'aquestes mesures.  
En dissenyar una repoblació i calcular la superfície real d'actuació, caldrà tenir en compte i, per tant, descomptar de la superfície total d'actuació, les franges de seguretat representades per tallafocs o feixes auxiliars existents o les que s'haja previst projectar en el seu dia, al llarg de camins, carreteres o sota la línia elèctrica que no en posseïsca. Hauran de tenir-se en compte els plans de silvicultura preventiva amb l'objectiu de no projectar repoblacions als terrenys sobre els quals els esmentats plans tinguen previst actuar.  
1.5.7 Quadres resum  
En aquests projectes haurà de constar un quadre resum de les activitats per termes municipals, amb la indicació d'unitats dels treballs que s'han de realitzar en cadascun d'ells i el corresponent pressupost (IVA inclòs) i un resum del mateix tipus per comarques.  
1.6. Requisits   
1.6.1 Administratius  
7.2.4.2 Estudi d'impacte ambiental  
- Quan calga, d'acord amb el punt c) de l'annex I del Decret 162/90, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
1.7 Definició econòmica  
Projectes que ha d'executar l'administració:  
1.7.1 Classificació de les obres  
1.7.2 Sistema d'execució  
1.7.3 Termini d'execució  
1.7.4 Classificació del contractista  
1.7.5 Pressupost  
1.7.6 Finançament  
Resta de projectes:   
1.7.1 Pressupost  
1.7.2 Finançament  
ANNEXOS A LA MEMòRIA  
Projectes que ha d'executar l'administració:  
Núm. 1. Encàrrec del projecte  
Núm. 2. Acta de replanteig previ  
Núm. 3. Certificat de disponibilitat de terrenys  
Núm. 4. Autoritzacions necessàries  
Núm. 5. Estudi d'impacte ambiental, si és necessari  
Núm. 6. Estudi d'impacte ecològic (circular 1/89 MAPA)  
Núm. 6. Programa de treball. Pla d'obra en el temps  
Núm. 7. Pressupost inclòs el preu de la planta, quan s'utilitze de vivers propis  
Resta de projectes:  
Núm. 1. Autoritzacions necessàries  
Núm. 2. Estudi d'impacte ambiental, si és necessari  
Núm. 3. Programa de treball. Pla d'obra en el temps  
2. Plànols  
Projectes que ha d'executar l'administració:  
Plànol núm. 1: situació. 1:200.000  
Plànol núm. 2: emplaçament. 1:50.000  
Plànol núm. 3: plànols de treball. 1:10.000  
Plànol núm. 4: senyalització d'obres. 1:10  
Resta de projectes:   
Plànol núm. 1: situació. 1:200.000  
Plànol núm. 2: emplaçament. 1:50.000  
Plànol núm. 3: plànols de treball. 1:10.000  
3. Plec de prescripcions tècniques  
Caldrà fixar-hi totes les condicions i característiques dels materials i tasques que cal realitzar, i també les zones d'actuació. Les dades, les xifres i les definicions que hi figuren hauran de coincidir totalment amb les que apareguen tant en la memòria com en els pressupostos.  
Capítol I : Descripció dels treballs  
Capítol II : Característiques que han de posseir els materials  
Capítol III: Execució de les unitats d'obra. Normes per a l'execució  
Capítol IV : Mesurament i adobament de les obres  
Capítol V : Contradiccions, omissions i errors  
Capítol VI : Disposicions generals  
4. Pressupost  
Capítol I : Mesurament  
Capítol II : Quadre de preus.  
Quadre núm. 1: preu de sous  
Quadre núm. 2: preu assignat als materials i maquinària  
Quadre núm. 3: preu de les unitats d'obra  
Quadre núm. 4: detall de preus del quadre núm. 3.  
Capítol III: Pressupostos parcials  
Capítol IV: Pressupost general  
3. Detall del contingut del plec de prescripcions tècniques  
3.1 Descripció de les obres  
3.1.1 Abast de les prescripcions  
3.1.2 Objecte del projecte  
3.1.3 Localització de les obres  
3.2 Característiques que han de posseir els materials  
3.2.1 Condicions generals que han de complir els materials  
0.1.4.6 Generalitats  
7.1.2.2 Emmagatzematge  
1.0.9.5 Inspecció i assaig  
7.1.8.4 Substitucions  
8.3.1.7 Plantes  
9.2.5.8 Llavors  
2.1.3.7 Adobaments i/o esmenes  
3.3 Normes per a l'execució de les unitats d'obra  
3.3.1 Forma de realitzar els treballs  
9.3.9.0 Actuacions sobre el matollar  
8.5.3.2 Preparació del terreny  
5.4.4.2 Plantació  
8.6.8.9 Atencions culturals  
9.3.6.4 Treballs auxiliars  
3.1.8.5 Implantació de pastures  
3.3.2 Programa de proves a què ha de sotmetre's la repoblació  
8.1.1.5 Parcel·les de contrast  
3.3.3 Cartell publicitari  
3.4 Mesurament i adobament de les obres  
3.4.1 Condicions generals de mesurament i adobament  
3.4.2 Detall del mesurament i adobament de les obres  
4.7.6.7 Actuacions sobre el matollar, si escau  
7.5.4.6 Preparació del terreny  
8.2.0.6 Plantació  
4.7.4.5 Atencions culturals i altres  
0.2.3.1 Treballs auxiliars  
0.7.4.6 Implantació de pastures  
3.5 Contradiccions, omissions i errors  
3.6. Disposicions generals  
3.6.1 Disposicions aplicables  
3.6.2 Termini d'execució  
3.6.3 Termini de garantia  
3.6.4 Representant de l'empresa  
3.6.5 Condició final  
ANNEX II  
Condicions tècniques per al cultiu de plantes  
 destinades a la repoblació forestal   
a les forests de la Comunitat Valenciana  
1. Viver de procedència  
Les plantes hauran de presentar en els vivers de procedència unes característiques vegetatives semblants a les que tindran al lloc on es realitze la plantació.  
Aquestes característiques podran aconseguir-se mitjançant l'aplicació de tècniques de cultiu adequades o a través de les característiques bioclimàtiques del viver de procedència.  
2. Producció de plantes de qualitat justa i comercial  
Les partides estaran formades, com a mínim, en un 95 per cent per planta, o part d'aquesta, de qualitat justa i comercial, i s'admetrà fins un 5 per cent de planta que no posseïsca els requisits especificats en aquest annex.  
La qualitat justa i comercial dels plançons, o part de planta, es determinarà d'acord amb criteris relatius al desenvolupament i conformació de la part aèria i del sistema radical, a la relació entre ambdós i a l'estat sanitari.  
2.1 Característiques morfològiques de les plantes  
2.1.1 Desenvolupament i conformació de la part aèria  
Caldrà que tant el desenvolupament de la part aèria com la conformació presenten característiques semblants a les naturals, és a dir, només una tija, recta, vigorosa, amb el cimal terminal sa, fulles o acícules completes i adequadament lignificades, equilibri hídric, cima i tija sense alteracions ni necrosi i amb el color típic de l'espècie.  
Les alçàries mínimes i màximes en centímetres i el diàmetre mínim de la cima de l'arrel de les espècies de major interès forestal seran les següents:  
 Mòdul d'alcàries (cm) Diámetre  
 Cima  
Espècie Plantes Plantes Arrel  
 1 saba 2 saba (mm)  
 mínim màxim màxim mínim  
Pinus halepensis 10 15 20 2,5  
Pinus nigra 8 12 15 2,0  
Pinus pinaster 10 15 20 2,5  
Pinus pinea 10 16 20 3,0  
Pinus sylvestris 8 12 16 2,0  
Quercus ilex 10 16 22 3,5  
Quercus coccifera 10 15 20 3,0  
Quercus faginea 15 20 25 3,5  
Quercus pyrenaica 10 16 20 3,0  
Quercus suber 15 20 25 3,5  
Juniperus sp. 6 12 15 1,5  
Taxus baccata 6 12 15 1,5  
Tetraclinis articul. 6 12 15 2,0  
De totes aquestes espècies s'utilitzaran només plantes amb pa de terra, llevat del Pinus nigra i el Pinus sylvestris, els quals podran ser a arrel nua.  
Per a repoblació en forests, la planta serà d'una saba excepte per a les espècies de Pinus nigra, Pinus sylvestris, Juniperus sp., Taxus baccata i Tetraclinis articulata, les quals poden ser de dues sabes.  
Per a repoblacions en terrenys agrícoles, s'admetrà la planta de dues sabes, i també un 15 per cent més de volum d'envasament i un 50 per cent més d'alçària de planta que per a les destinades a la forests, i es recomana, en aquest cas, els plançons micorizats en viver.  
Les plantes de les espècies dels gèneres Ulmus, Celtis, Olea, Juglans, Acer i Fraxinus seran d'una o dues sabes, a arrel nua o amb pa de terra, podats de l'arrel principal, amb un mínim de 4 mm de diàmetre a la cima de l'arrel.  
Pel que fa al gènere Populus se seguiran les disposicions de l'Ordre 3.080, del Ministeri d'Agricultura, de 21 de gener de 1989 (BOE núm. 33, de 08.02.89).  
2.1.2 Desenvolupament i conformació del sistema radicular  
El desenvolupament i la conformació del sistema radicular estarà condicionat, en la major part, pel tipus d'envasament utilitzat.  
En climes mediterranis, el factor arrel, pel que fa a la qualitat i quantitat, és determinant per a l'arrelament i supervivència de la planta al terreny, i per això serà objecte d'un especial seguiment i atenció per part de l'administració.  
En els mostreigs que s'efectuen s'eliminaran les partides de plantes que tinguen revirament o espiralització de les arrels laterals del pivot ortogeotròpic.  
Hi haurà presència d'una nombrosa i ben distribuïda cabellera d'arrels secundàries que permeta l'absorció d'aigua en els 5 cm primers a partir de la cima de l'arrel.  
No existirà estrangulació de les arrels laterals quan l'envasament estiga format per una paret o reixeta penetrables, la resistència mecànica de la qual siga elevada perquè l'arrel no cedisca en el normal augment de grossor.  
2.1.3 Relació entre part aèria i sistema radical  
D'acord amb l'alçària del contenidor utilitzat, la seua proporció serà equilibrada, i la grandària de la tija no passarà del doble de l'arrel.  
2.1.4 Defectes, mancances i malalties  
No es consideraran plantes aptes totes aquelles que no complisquen les condicions d'aquest annex i/o presenten defectes en la tija i les arrels, colors groguencs i marrons, etc., que indiquen mancances de nutrició o malalties.  
3. Tècniques de cultiu  
3.1 Envasos   
Els envasos estaran construïts amb materials i models adequats perquè la formació i el desenvolupament, tant del sistema aeri com, principalment, del sistema radicular de l'espècie que es cultive, siga l'òptim, amb absència total de reviraments i tropismes negatius.  
L'alçària mínima útil serà de 130 mm.   
La capacitat o volum estarà compresa entre 150-550 cc, segons s'especifica en el quadre següent:  
 Volum envàs (cc)  
Espècie Plantes 1 saba Plantes 2 sabes  
 mínim màxim mínim màxim  
Resinoses 082 301 922 350  
Frondoses 625 006 872 550  
La superfície mínima de la boca de l'envasament a l'altura de la cima de l'arrel serà de 13,5 cm2.  
La figura geomètrica de l'envasament haurà de permetre l'extracció, de forma fàcil i ràpida, de la planta, sense que es produïsquen danys en el pa de terra o les arrels.  
Els envasos, tant si estan aïllats com si són múltiples, hauran de tenir versatilitat (dissenys) per a l'apilament i paletitzat en el transport, com també per a la distribució còmoda per la forests.  
El material de l'envasament haurà de ser reciclable i tenir prou rapidesa i consistència perquè la planta no es danye durant el transport o en la posterior distribució a la forests.  
Els envasos que complisquen les condicions anteriors i que estiguen confeccionats amb material biodegradable comprovat seran considerats com a òptims per a les repoblacions.  
3.2 Substrats tipus  
Estaran constituïts per una mescla equilibrada i estable de materials, principalment naturals, que permeten el naixement i el desenvolupament de la planta amb una textura i cohesió òptima per al desenvolupament del sistema radical i perquè el pa de terra no s'ensorre durant el transport i la plantació.  
El pH haurà de ser lleugerament àcid i la proporció de matèria orgànica no podrà ser menor de l'1,5 per cent, i haurà de contenir un mínim de macroporositat del 20 per cent. El contingut de matèria orgànica recomanable no serà inferior al 10 per cent.  
3.3 Fertilitzacions tipus  
Serà preferible la mínima addició d'adobaments, amb l'objectiu que els hàbits que adquireixen les plàntules en viver no sobrepugen excessivament els que proporcione l'agressivitat del medi a la plantació.  
Són recomanables els adobs naturals, els solubles i els d'alliberament lent, i la riquesa dels nutrients en fòsfor, nitrogen i potassi haurà de ser major en les fases de germinació, creixement i enduriment respectivament.