Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 413, del 04-08-1986 (1986/806878)

ACORD 1/1985, de 6 de setembre, del Consell de Política Fiscal i Financera de les Comunitats Autònomes, pel qual s'aprova el métode per a la determinació del percentatge de participació de les Comunitats Autònomes en els ingréssos de l'Estat en l'exercici 1986.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/a/1985/09/06/1/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   413

Data del DOGV
:   04-08-1986

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1986/806878


Data del document
:   06-09-1985

Organisme emissor
:   Conselleria d'Economia i Hisenda

Tipus de document
:   Acord

Acord 1/1985, de 6 de setembre, del Consell de Política Fiscal i Financera de les Comunitats Autònomes, pel qual s'aprova el mètode per a la determinació del percentatge de participació de les comunitats autònomes en els ingressos de l'Estat, en l'exercici 1986.  
El Ple del Consell de Política Fiscal i Financera de les Comunitats Autònomes, vàlidament constituït amb l'assistència de tots els seus membres de dret, excepte els Excel·lentíssims senyors Consellers d'Hisenda, Economia i Comerç de la Comunitat Autònoma de Cantàbria i d'Hisenda i Economia de la Comunitat Autònom de la Rioja, celebrà la tretzena reunió el dia 6 de setembre de 1985, amb la convocatòria prèvia de l'Excel·lentíssim senyor Ministre d'Economia i Hisenda, President del Consell, de conformitat amb l'ordre del dia que, entre d'altres, incloïa la participació de les Comunitats Autònomes en els ingressos de l'Estat per a 1986, d'acord amb allò previst en l'article tercer 2.c) de la Llei Orgànica 8/1980, de 22 de setembre, de Finançament de les Comunitats Autònomes.   
Una vegada debatut el projecte de mètode, el laborat per la Direcció General de Coordinació amb les Hisendes Territorials, Secretaria Administrativa del Consell, hom procedí a l'aprovació, en segona votació, per majoria de vint-i-dos vots a favor, sis en contra i quatre abstencions, sobre trenta-quatre vots de dret, que suposen la majoria absoluta dels vots corresponents al nombre legal de membres que integren el Consell, segons que preveu l'article 10.3.b) del Reglament de Règim Interior.   
A l'acord d'aprovació del «Mètode per a la determinació del percentatge de participació de les Comunitats Autònomes en els ingressos de l'Estat en l'exercici 1986» ha formulat, per escrit, vot particular reservat, l'Excel·lentíssim senyor Conseller d'Economia i Hisenda de la Comunitat de Galícia, d'acord amb la facultat que confereix l'article 10.3 de l'esmentat Reglament a qui presente actitud minoritària.   
En atenció d'aquests motius, conformement al que estableix l'article 10.2 del Reglament de Règim Interior del Consell de Política Fiscal i Financera es publiquen, per a coneixement general, els esmentats Mètode i vot particular reservat:   
I. Mètode per a la determinació del percentatge de participació de les Comunitats Autònomes en els ingressos de l'Estat en l'exercici 1986.   
1. El percentatge de participació de cada Comunitat Autònoma s'obtindrà dividint el cost efectiu dels serveis transferits a aquesta, minorat, si s'escau, per la recaptació de tributs cedits, per la recaptació obtinguda per l'Estat pels Capítols I i II del seu Pressupost d'Ingressos, exclosos els Tributs susceptibles de cessió i incrementada en la recaptació obtinguda per Tributs cedits, Taxes efectes als serveis transferits, Recursos Locals i Institucionals i Taxes i Exaccions Parafiscals suprimits per l'IVA, segons la formula següent:   
2. Els termes que integren aquesta equació es calcularan segons:   
2.1 El cost efectiu dels serveis transferits serà el resultat d'actualitzar a pessetes de 1985 les quantitats que hom inclou com a valoració definitiva en els Reials Decrets de transferències de serveis que hagen estat acordats per les Comissions Mixtes fins d dia en què s'aprove aquest percentatge de participació, mitjançant l'aplicació dels increments mitjans, segons la naturalesa de la despesa, autoritzats per les succesives Lleis de Pressuposts Generals de l'Estat, i d'incrementar el resultat així obtingut en les següents partides i valors en 1985.   
a) Derives reconegudes per les Comissions Mixtes.   
b) Insuficiències del cost efectiu reconegudes per les Comissions Mixtes.   
c) Errors materials en els Reials Decrets de Transferències de Serveis.   
d) Recaptació de l'Impost del 5% d'espectacles públics   
2 2 La recaptació de Tributs cedits serà la prevista en l'exercici 1985, minorada en l'import corresponent a l'Impost de Luxe recaptat en destinació i als fets imponibles de l'Impost sobre Transmissions Patrimonials suprimits per l'IVA i per la Llei de Pressuposts Generals de l'Estat per a 1985. Aquestes previsions seran el resultat d'incrementar les recaptacions reals de 1984 mitjançant d coeficient 1,0655, igual al de l'increment mitjà global de la despesa   
2 3 La recaptació dels Capítols I i II del Pressupost d'Ingressos de l'Estat exclosos els Tributs susceptibles de cessió serà la corresponent a les previsions del mes de juny de 1985 per a aquest exercici, igual al 97% de la previsió inicial.   
2.4 La recaptació dels Tributs cedits, Taxes efectes als serveis transferits, Recursos Locals i Institucionals i Taxes i Exaccions Parafiscals suprimides per l'IVA, serà l'obtinguda realment en 1984 actualitzada a 1985 mitjançant el coeficient de creixement previst per als Capítols I i II del Pressupost d'Ingressos de l'Estat, i presa en el seu 75%.   
3. Acabat l'exercici 1986 i liquidats els Pressuposts Generals de l'Estat, hom efectuarà una liquidació de la participació de les Comunitats Autònomes en els ingressos de l'Estat per a 1986, tenint en compte les xifres de recaptació obtingudes realment en 1985 per les figures tributàries suprimides per l'IVA, i pels Capítols I i II del Pressupost d'Ingressos de l'Estat, tant en l'exercici 1985 com 1986.   
A compte dels crèdits que a favor de cada Comunitat Autònoma resulten en la liquidació a què es refereix el paràgraf anterior, durant 1986 hom efectuarà mensualment acomptes fins totalitzar un noranta-cinc per cent dels crèdits que figuren en la Llei de Pressuposts Generals de l'Estat per a 1986, Secció 32, «Participació de les Comunitats Autònomes en els ingressos de l'Estat».   
II. Vot particular reservat que formula el Conseller d'Economia i Hisenda de la Comunitat Autònoma de Galícia.   
«A l'empar i amb els efectes previnguts en l'article 10.3 del Reglament de Règim Interior del Consell de Política Fiscal i Financera de les Comunitats Autònomes, sense perjudici de les decisions definitives que el Govern Autònom Galleg puga adoptar a la vista d'una major i millor informació de la que disposa en aquest moment i en funció de les negociacions que puguen dar-se a terme amb d Govern Central, d Conseller d'Economia i Hisenda de la Xunta de Galícia, a resultes de les discrepàncies que sustenta en relació amb la proposta formulada per la representació de l'Administració Central per al finançament de les Comunitats Autònomes en 1986, emet l'informe següent:   
1. Criteris que han d'inspirar el finançament de les Comunitats Autònomes.   
1.1. Autonomia Financera.   
Qualsevol sistema de finançament de les Comunitats Autònomes ha de respectar i garantir la capacitat que els hi atorga la Constitució Espanyola per a decidir tant el volum com la composició dels seus ingressos i les seues despeses públiques, dins d'un sistema de finançament múltiple descentralitzat que exigeix la implementació de mecanismes redistributius i una política de solidaritat.   
Qualsevol retall d'aquesta Autonomia financera és un atemptat a l'autonomia política de les Comunitats, tot desnaturalitzant les previsions dels Estatuts d'Autonomia.   
1.2. Automatisme.   
El finançament de les Comunitats Autònomes ha d'atendre a unes regles de joc que queden especificades clarament per períodes de temps relativament llargs i la modificació de les quals estiga, així mateix, sotmesa a normes precises.   
Aquest automatisme s'oposa a una presència discrecional de l'Administració Central que puga acabar constituïnt, de fet, un entrebanc per a l'autonomia financera de les Comunitats Autònomes.   
1.3. Estabilitat.   
Es necessari que les tensions financeres que puguen aparèixer en una Hisenda o en un grup d'Hisendes no es traslladen sobre altra o altres Hisendes, per a la qual cosa, d'una banda, cada Hisenda ha de disposar dels instruments financers necessaris per resoldre aquestes tensions; i d'altra, que no existesquen instruments financers capaços de canalitzar aquestes tensions entre Hisendes distintes.   
1.4. Solidaritat.   
La política de redistribució constitueix la columna vertebral del model de finançament autonòmic i implica generalitat pel que fa al sistema de finançament que hom dissenye i, concretament, la compatibilitat amb el sistema tradicional foral de Concert o Conveni, de forma que ambdós sistemes menen a resultats anàlegs.   
A més, la solidaritat té també una dimensió cooperativa, una dimensió de col·laboració i inclús de codecisió entre les distintes Comunitats Autònomes i l'Administració Central respecte dels problemes financers i econòmics més destacats de l'Estat espanyol, sense haver-hi una posició de domini d'aquesta sobre aquelles.   
2. Problemes pendents de resoldre en el finançament de les Comunitats Autònomes.   
2.1. Superació del cost efectiu.   
El «cost efectiu» dels serveis transferits constitueix bàsicament un criteri que ha permés un acord polític de distribució de recursos financers entre la Hisenda central i les Hisendes autonòmiques.   
Complida aquesta finalitat, n'acaba la tasca fonamental, de manera que la seua consideració ha de jugar exclusivament per a fixar el finançament dels serveis a transferir i mai la dels ja transferits.   
La valoració dels serveis transferits, una vegada acordats en les corresponents Comissions Mixtes i obtinguda la ratificació política que això comporta, constitueix, doncs, un tema tancat. En conseqüència, els recursos de les hisendes autonòmiques hauran de resultar dels instruments propis del model de finançament i, en cap cas, serà conseqüència de la reobertura permanent del cost efectiu, mitjançant actualitzacions no sols discutibles sinó que igualen decisions i compromisos dels òrgans d'autogovern de les Comunitats Autònomes adoptats en exercici de la seua autonomia política i financera.   
2.2. Les transferències corrents i de capital vinculades als serveis transferits.   
En els Capítols IV i VII dels Pressuposts Generals de l'Estat hi ha transferències que no han estat integrades en la valoració del cost dels serveis transferits i que, per tant, han d'atribuir-se a les Comunitats Autònomes a través de la participació en els ingressos de l'Estat.   
Les transferències inherents a polítiques pròpies de la Hisenda intervencionista no cabria conceptuar-les, en general, com a matèria transferible, doncs es tracte, majoritariament, d'actuacions públiques el propòsit de les quals consisteix en influir o intervindre sobre l'activitat econòmica privada, tot alterant les condicions de la concurrència que hagen existit en absència d'aquestes mesures, i s'enquadren dins de la planificació de l'activitat econòmica general de l'Estat.   
Tanmateix, això no pot interpretar-se com a què les Comunitats queden excloses de les tasques i competències de la planificació de l'activitat econòmica en d seu territori.   
Ben al contrari, les Comunitats Autònomes poden, deuen i han d'intervindre en la configuració d'aquesta activitat en el context de decisions compartides que comporta l'elaboració de tota política econòmica.   
Les transferències vinculades a una Hisenda moderna (habitatge i benestar comunitari, sanitat, educació i cultura, per exemple) corresponen a un tipus d'actuacions o béns que, si bé els realitza o subministra d sector públic no ho fa exclusivament, sinó conjuntament amb el sector privat. Aquests tipus de béns són, clàrament, béns l'àmbit de beneficiaris directes dels quals sol trobar-se territorialment identificat, i béns que hauran de sa subministrats per les Comunitats Autònomes per la qual cosa el seu import ha de ser inclòs en el finançament provinent de la participació en els ingressos de l'Estat.   
Les transferències corresponents a la Hisenda del benestar (pensions, subsidi d'atur, serveis públics mínims, etc.) responen a accions redistributives tendents a alterar la distribució de la renda, l'àmbit de referència del qual, pa raons òbvies, són tots els ciutadans de l'Estat, la qual cosa val dir que la Hisenda que pot instrumentar aquest tipus d'accions és, bàsicament, la Hisenda Central.   
Tanmateix, açò no significa que les Hisendes Autonòmiques no tinguen cap funció en aquesta matèria.   
L'Administració Central ha d'actuar en aquest terreny tot garantitzant uns nivells mínims en tot d territori espanyol, tant pel que fa als béns privats, com als béns públics. A partir d'ací, les Comunitats Autònomes poden complementar, si així ho decideixen, i no cal dir-ho, amb els seus propis mitjans, aquells nivells mínims. Per tant, a més de la responsabilitat de la gestió en aquest tipus de béns, les Comunitats Autònomes haurien de disposar, igualment, de la capacitat de decisió esmentada.   
Les transferències lligades a actuacions d?una hisenda clàssica són de responsabilitat compartida atés que poden instrumentar-se a diferents nivells i amb distints àmbits. Així és, ben a les clares, amb les obres públiques i els transports, l'Administració de Justícia i l'ordre intern. Per tant, en la prestació d'aquest tipus de béns concorreran les diferents Hisendes i una part de l'import d'aquestes transferències hauran d'incloure's en el percentatge de participació en els ingressos de l'Estat.   
2.3. La correcció de l'anomenat «efecte financer».   
Per a circumscriure aquest problema als seus justs límits, cal distingir, d'una banda, l'evolució tendencial dels ingressos tributaris d'aquelles altres variacions en els ingressos que responen a accions discrecionals La primera és la variació automàtica que es produeix en els ingressos tributaris com a conseqüència de l'evolució de les variables econòmiques subjacents, mentres que són ingressos discrecionals aquells l'origen del quals cal atribuir-lo a l'alteració dels paràmetres tributaris.   
L'«efecte financer» pot definir-se com l'efecte induït que sobre els ingressos d'una Hisenda- l'autonòmica- tenen els ingressos discrecionals d'altra, la Central.   
Aquest efecte es transmeteix bàsicament a través del percentatge de participació però també pot produir-se mitjançant els tributs cedits, i pot suposar, segons els casos, tant un augment com una disminució dels recursos de les Comunitats Autònomes.   
La correcció de l'efecte financer, tant positiu com negatiu, pot i ha de fer-se aïllant simplement l'ingrés discrecional i evitant així que les decisions d'una Hisenda influesquen sobre els ingressos d'altra o altres Hisendes.   
D'aquesta forma, el percentatge de participació s'ajustaria no a la recaptació efectiva dels imposts estatals sinó a aquella recaptació que seria tendencial i automàtica d'aquests.   
Per la seua simplicitat i en absència d'altres mètodes més acabats, la recaptació tendencial s'obtendria tot aplicant-hi la hipòtesi de què aquesta recaptació presenta una elasticitat- renda unitària, cosa que simplificaria el problema notablement i hom guanyaria en automatisme.   
Aquesta qüestió és especialment rellevant per a 1986 davant els efectes derivats de la implantació de l'IVA el proper I de gener.   
2.4. La participació de les Comunitats Autònomes en els fons estructurals de la CEE.   
La integració d'Espanya en la CEE exigeix que hom aborde sense tardança la participació de les Comunitats Autònomes en el finançament provinent del FEDER, FSE i FEOGA en les seues dues modalitats.   
Fins ara l'Administració Central no ha presentat projectes propis de les competències de les Comunitats Autbnomes per a ser beneficiaris del FEDER ni s'ha pronunciat sobre la qualificació de les zones assistides.   
Les Comunitats Autònomes no han estat informades sobre les previsions relatives al Fons Social Europea ni sobre el FEOGA.   
3. El finançament Autonòmic en 1986.   
Amb la confirmació dels pronòstics avançats en abril pel Govern Gallec en el seu document sobre propostes per al finançament de les Comunitats Autònomes, el proper any no va a estar en funcionament el model definitiu, per la qual cosa en 1986 el finançament autonòmic hauria de respondre a un sistema «pont» respectuós amb els Estatuts d'Autonomia i la LOFCA, que corregirà els problemes detectats fins ara en el període transitori, que queden exposats, i permitirà d'abordar amb garanties la negociació per a l'establiment del sistema definitiu.   
Aquest model «pont» hauria de presentar aquestes característiques:   
3.1. La implantació de l'IVA.   
El rendiment, així com la gestió, inspecció, revisió i recaptació de l'IVA en la seua fase minorista ha de ser objecte de cessió a les Comunitats Autònomes.   
Donada la manca d'experiència i d'informació que sobre el tema té l'administració tributària espanyola, aquesta cessió ha de quedar postposada a 1987.   
La cessió de l'IVA en la seua fase minorista constitueix una bona ocasió per plantejar-se la conveniència d'una Administració Tributària integrada, model en el que s'hauria de començar a treballar immediatament.   
3.2. El percentatge de participació.   
Amb l'excusa de corregir l'efecte financer, hom no pot caure en un sistema de revisió anual del «cost efectiu» que, a més d?embarassós, insuficient, i de limitar sensiblement l'autonomia financera de les Comunitats, és un concepte dinàmicament indefinit.   
Una solució d'aquest problema per a 1986, en defecte d'una clara quantificació dels efectes tendencials i discrecionals de les mesures tributàries que es decidesca el Govern Central, podria consistir en admetre que el creixement tendencial té una elasticitat- renda unitària, açò és, que els recursos destinats a finançar competències autonòmiques mantenen estrictament la seua proporció en la renda nacional.   
Substituïts l'Impost 5% d'espectacles il'Impost sobre el Luxe amb rèdit i minorada la recaptació de determinats conceptes de l'Impost sobre Transmissions Patrimonials com a conseqüència de la implantació de l'IVA, ha de compensar-se la pèrdua de recursos de les Comunitats Autònomes, provisionalment, en tant no se cedesca d rendiment de l'IVA minorista, bé a través del percentatge de participació o bé mitjançant una compensació específica.   
El percentatge de 1986 podria resultar d'addicionar al fixat per a 1985, els corresponents a:   
a) els nous serveis transferits.   
b) les transferències corrents i de capital vinculades a la prestació dels serveis transferits.   
c) aquella inversió «nova» que l'Administració Central realitza en matèries de competència autonòmica mitjançant ds anomenats Convenis amb les Comunitats.   
d) si escau, la compensació per IVA.   
El percentatge així fixat hauria d'ajustar-se, per corregir l'efecte financer, en la forma abans indicada.   
3.3. Els mecanismes redistributius.   
No es pot reduir el volum del FCI si no és limitant el nombre de beneficiaris, i efectuant una compensació mitjançant assignacions complementàries de nivelació o, si s'escau, a través d'una major participació autonòmica en els ingressos de l'Estat.   
S'han de fixar, per primera vegada en els Pressuposts Generals de l'Estat per a 1986, les assignacions de nivelació de serveis mínims, a fi d'atendre d manament dels articles 158.1 de la Constitució i 15 de la LOFCA, així com per possibilitar a les Comunitats Autònomes d finançament de les despeses de funcionament derivades de les inversions realitzades amb càrrec al FCI durant els darrers anys.   
En atenció d'aquests motius, l'educació i la sanitat haurien de considerar-se, inicialment, serveis públics fonamentals.   
3.4. Fons Comunitaris.   
Les Comunitats Autònomes han de participar en el finançament i la gestió dels fons estructurals de la CEE.   
4. Consideració final.   
Del que s'exposa, hom dedueix que d mètode proposat per la representació de l'Administració Central no pren en consideració els criteris generals exposats, no resol els problemes actualment existents i, de la seua aplicació, no resulta un finançament escaient a les necessitats derivades del manteniment del nivell de serveis públics assolits actualment per la Comunitat Autònoma.   
Sant Jaume de Galícia, per a Madrid, a sis de setembre de 1985».   
Per tant, conformement amb allò establert en l'article 10.2 del Reglament de Règim Interior, es publica per a coneixement general.   
Madrid, 19 de maig de 1986.  
- El President del Consell de Política Fiscal i Financera de les Comunitats Autònomes:  
- Carles Solchaga i Catalan, Ministre d'Economia i Hisenda.


Còpia Permalink ELI