Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4790, del 05-07-2004 (2004/6836)

RESOLUCIÓ de 14 de juny de 2004, de la directora general de justícia de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la qual resol inscriure, al Registre de Col·legis Professionals i Consells Valencians de Col·legis Professionals, la modificació dels Estatuts de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de València.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4790

Data del DOGV
:   05-07-2004

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2004/6836


Data del document
:   14-06-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia i Administracions Públiques

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * col·legi professional
    * professió jurídica
    * reglament intern
    * legislació

RESOLUCIÓ de 14 de juny de 2004, de la directora general de justícia de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la qual resol inscriure, al Registre de Col·legis Professionals i Consells Valencians de Col·legis Professionals, la modificació dels Estatuts de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de València. [2004/X6836]
  
Vist l'expedient de modificació dels estatuts de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de València, instruït a instància de Fernando Alandete Gordó, com a degà d'aquest i inscrit amb el número 68 del registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, en què sol·licita la modificació i registre dels seus Estatuts al Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; del qual es desprenen els fets següents:
  
1. El degà de l'esmentat Col·legi va presentar, el 18 de maig d'enguany, la modificació dels Estatuts de dit Col·legi, aprovada en Junta General Extraordinària, de data 29 d'abril passat.
  
2. En exercici del control de legalitat, establit per l'article 11 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, ha sigut revisat el text estatutari.
  
3. El text annex dels preceptes, objecte d'adaptació estatutària, queda incorporat íntegrament a la present Resolució, i es dóna ací per reproduït.
  
Fonaments de dret
  
Els Estatuts contenen totes les determinacions exigides en l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals.
  
Tals Estatuts han sigut aprovats amb els requisits i formalitats prevists en dit article i en els mateixos Estatuts del Col·legi.
  
L'expedient ha sigut tramitat pel Servici d'Entitats Jurídiques, adscrit a esta Direcció General, de la Secretaria Autonòmica de Justícia i Interior, de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, en virtut de les atribucions que té conferides pels decrets 7/2003, de 21 de juny, i 113/2003, de l'11 de juliol, sobre assignació de competències a les conselleries, i d'aprovació del ROF de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, respectivament, i en relació amb la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana i el Decret 4/2002, de 8 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament de dita Llei.
  
Vists l'article 36 de la Constitució; l'article 31.22 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les seues modificacions posteriors, en els seus preceptes bàsics, i la resta de disposicions complementàries, es dicta la resolució següent:
  
1. Inscriure la modificació dels Estatuts de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de València.
  
2. Publicar en el DOGV els nous Estatuts, per a general coneixement.
  
Contra esta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, recurs de reposició davant el mateix òrgan que ha dictat l'acte en el termini d'un mes, comptador des de l'endemà de la notificació, o bé, recurs contenciós administratiu davant la Sala Contenciosa Administratiu del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos, comptadors des de l'endemà de la notificació. Tot això de conformitat amb el que establixen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i en els articles 8 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, sense perjudici que s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.
  
València, 14 de juny de 2004.- La directora general de Justícia: Patricia Montagud Alario.
  
EXPOSICIÓ DE MOTIUS
  
I. El Col·legi d'Advocats de València es va fundar el 22 de gener de 1759, gràcies a la iniciativa i tenacitat de José Berní Catalá, el qual, en ingressar al Col·legi d'Advocats de Madrid va comprendre la necessitat que València comptarà amb un de semblant. Aleshores, va aconseguir el Dr. Berní que 38 advocats valencians li atorgaren poders especials per a sol·licitar del rei Carles III un Col·legi d'Advocats - a imitació dels que es trobaven formats a Madrid i Granada?. D'esta forma, el 14 de desembre de 1761, es va aprovar la fundació de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de València, per Decret del Suprem Consell de Castella, amb les mateixes prerrogatives i beneficis que estaven establits pel Col·legi de Madrid.
  
La primera Junta General es va celebrar el 28 de febrer de 1762, data a partir de la qual este Il·lustre Col·legi d'Advocats de València ha estat desenvolupant les seues funcions com a corporació professional, en defensa dels advocats valencians, del recte exercici de la professió i de la societat valenciana, mantenint el prestigi que la professió i la institució han merescut sempre, la qual cosa li hi ha valgut moltes, diverses. i meritòries mencions honorífiques, entre les quals destaca la concessió de la Medalla d'Or de la Ciutat de València.
  
L'Il·lustre Col·legi d'Advocats de València es va fundar com a Congregació i Col·legi Professional, i va proclamar en els seus primers Estatuts que es tindria per - patrona i advocada la Sobirana Reina dels Cels, Maria Santíssima, Verge, i Mare de Déu de l'Assumpció- alhora que feia commemoració - del gloriós sant Ivó, que va ser de la mateixa professió, per tindre-la també pel seu advocat?. Tanmateix, el Col·legi d'Advocats de València sempre ha mostrat especial devoció per l'advocació de la Immaculada Concepció de Maria, fins al punt que el primer segell col·legial representa una imatge de la Puríssima Concepció amb la llegenda ?Advocata Colegii advocatorum valentia?.
  
La festivitat de la Immaculada Concepció, gràcies a l'activitat de la Germandat d'Advocats de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de València que porta el seu nom, que per la seua tradició i vigència es mantenen en els presents Estatuts, s'ha estat celebrant regularment, a pesar que només els Estatuts de 1947 i 1995 proclamen este patronatge.
  
El 4 de març de 1922 es promulga la Reial Orde en què s'aprovaven els Estatuts del Col·legi d'Advocats de València, per tal d'ajustar-se a l'Estatut aprovat pel Col·legi d'Advocats de Madrid el 27 d'abril de 1920.
  
Després del Decret de 19 de juny de 1943, que creava el Consell General dels Il·lustres Col·legis d'Advocats d'Espanya, el 28 de juny de 1946 es dicta l'Estatut General de l'Advocacia i l'Orde de 3 de febrer de 1947, que aprovava l'Estatut General dels Col·legis d'Advocats d'Espanya, que ordena que cada Col·legi redacte els seus Estatuts.
  
En compliment d'esta disposició la Junta General de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de València aprova el 17 de maig de 1947 nous Estatuts que van renovar l'advocació dels advocats valencians pel Misteri de la Immaculada Concepció, i regulen de forma completa la vida col·legial.
  
Per a adaptar-se a l'Estatut General de l'Advocacia, aprovat pel Reial Decret 2090/1982, de 24 de juliol, l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de València aprova un nou text en la Junta General del 16 de gener de 1987, que finalment va ser objecte de recurs de cassació davant el Tribunal Suprem, i es dicta sentència el 16 de novembre de 1994, en què declarava que ?el fet de formular-se que el Col·legi d'Advocats de València, conforme a la seua tradició, queda sota la particular empara de la Immaculada Concepció de la Santíssima Mare de Déu o d'acollir-se al patronat general de Sant Raimon de Peñafort, no implica en absolut cap discriminació per raó de religió, no afecta a la llibertat ideològica religiosa o de culte dels components del Col·legi ni tercers, ja que tal genèrica tradicional advocació a res ni a ningú obliga ni condiciona per a professar o practicar qualsevol religió o creença, ni per a res queden restringides o coartades les llibertats ideològica, religiosa i de culte?.
  
II. Els presents Estatuts obeïxen a l'exigència d'adaptar-los a la promulgació de l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola, mitjançant el Reial Decret 658/2001, de 22 de juny, i la Llei 6/97 de 4 de desembre, de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, que constituïx un nou marc normatiu que incorpora les distintes modificacions legislatives que afecten l'exercici de la professió.
  
Avanç significatiu el constituïx, sens dubte, el reconeixement per part d'este nou Estatut de les competències autonòmiques en matèria de col·legis professionals. La disposició final segona és clara respecte d'això, en disposar que en tot allò no regulat ?... s'estarà al que disposen els Estatuts del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, Estatut General de l'Advocacia, les normes dels quals seran d'aplicació en cas de dubte o contradicció, i amb subjecció sempre a legislació en vigor...-
  
La competència exclusiva de la Generalitat Valenciana en matèria de col·legis professionals i professions titulades (article 31.22 De la Llei Orgànica 5/1982 de l'1 de juliol, de l'Estatut d'Autonomia de la Generalitat Valenciana) es completa amb assumpció de competències en matèria de col·legis professionals establida per la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.
  
Així doncs, l'adaptació dels Estatuts del Col·legi d'Advocats de València al nou Estatut General es realitza respectant les competències que la Comunitat Autònoma Valenciana i el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats tenen assumides (Resolució de 24 de maig de 1999, per la qual s'acorda la inscripció de l'adaptació dels Estatuts del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, DOGV núm. 3536, de 12 de juliol de 1999).
  
Esta nova normativa modernitza la regulació de la professió d'advocat, i contribuïx a incrementar la qualitat de la justícia. Definix la funció i característiques de l'advocacia com una professió lliure i independent, que presta un servici a la societat en interés públic, i reforça el principi de bona fe que presidix les relacions entre advocat i client.
  
Mereix destacar la necessitat de formació integral dels advocats, especialment en matèria deontològica, en la labor de la qual és de capital importància l'Escola de Practica Jurídica, i també la decidida voluntat de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de València, per participar activament en el procés que de forma immediata cal que s'establisca per a reglar l'accés a la professió d'advocat.
  
Respon a les necessitats que demanava la professió, garantix el principi bàsic d'independència dels advocats, i regula, per primera vegada, les associacions d'advocats amb altres professionals liberals no incompatibles, que oferixen servicis coordinats als seus clients. Els despatxos col·lectius també són objecte d'una regulació més detallada, i s'introduix, com a modificació més significativa, la supressió de la limitació del nombre dels seus components prevista en l'anterior Estatut General.
  
Conforme a les distintes modificacions legislatives liberalitzadores dels col·legis professionals, s'introduïx el principi de col·legiació única, se sotmet la publicitat dels advocats a la legislació sobre publicitat, sobre defensa de la competència i sobre competència deslleial, i s'ajusta, en tot cas, a les normes deontològiques, com també se suprimix la tradicional validació de poders, que facilita al client el tràmit de designació d'advocat.
  
Els deures deontològics dels advocats es veuen substancialment reforçats. Independentment de la col·legiació única, es regula el deure de comunicació de l'actuació de tot advocat en qualsevol altre col·legi diferent d'aquell a què estiguera incorporat, i que estarà subjecte a les normes d'actuació, deontologia i règim disciplinari del Col·legi en què actue.
  
Es garantix la llibertat i independència de l'advocat, així com el principi de confiança entre advocat i client, amb la consegüent regulació del secret professional.
  
A diferència de l'anterior Estatut, que regulava els honoraris mínims que havia de pagar el client a l'advocat, el nou Estatut establix que els honoraris tindran un caràcter merament orientatiu, i ajustar-se d'esta manera a la doctrina jurisprudencial i a les modificacions legislatives liberalitzadores dels col·legis professionals.
  
Els presents Estatuts preveuen l'ampliació dels membres de la Junta de Govern, la qual cosa estava ja demanant-se, atés l'increment de col·legiats com a la importància i transcendència de les funcions que la corporació desenvolupa. Preveuen estos Estatuts la limitació temporal en l'acompliment dels càrrecs de la Junta de Govern, la qual cosa, unida a la novetat de la regulació del vot per correu, possibiliten la participació mes fluida de tots els col·legiats en les tasca de govern de la corporació.
  
Acullen estos Estatuts també la modificació introduïda pel Reial Decret 936/2001, de 3 d'agost, pel qual es regula l'exercici permanent a Espanya de la professió d'advocat, amb títol professional obtingut en un altre Estat membre de la Unió Europea, i s'atribuïx a la Junta de Govern del Col·legi d'Advocats de València la resolució de les sol·licituds d'inscripció per a l'exercici de la professió amb títol professional, obtingut en un altre Estat membre de la Unió Europea, i establix certes especificacions en el procediment sancionador a què estan subjectes els advocats inscrits, i un procediment distint i alternatiu al contemplat en l'Orde del Ministeri de Justícia, de 30 d'abril de 1996, per a sol·licitar el reconeixement del títol amb l'objecte d'accedir a la professió a Espanya.
  
TÍTOL I
  
DISPOSICIONS GENERALS
  
Article 1. Naturalesa jurídica
  
El Col·legi d'Advocats de València és una corporació de Dret Públic, emparada per la Constitució, les normes bàsiques de la Llei estatal de Col·legis Professionals i per la Llei de Col·legis Professionals de la Generalitat Valenciana, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per al compliment dels seus fins, que es regix per la citada normativa legal i la resta de d'aplicació, pels seus Estatuts i pels Estatuts del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats de la Comunitat Valenciana i l'Estatut General de l'Advocacia.
  
La seua estructura interna i funcionament haurà de ser democràtica, i fomentarà els principis de participació, associació i llibertat d'expressió dels seus membres, entre altres.
  
Article 2. Àmbit territorial
  
La competència del Col·legi d'Advocats de València és la província de València, sense més excepció que la competència territorial dels Col·legis d'Advocats d'Alzira i Sueca.
  
El Col·legi d'Advocats de València té la seu a València, plaça de Tetuan, núm. 16, amb delegacions a Carlet, Catarroja, Gandia, Llíria, Massamagrell, Moncada, Picassent, Quart de Poblet, Ontinyent, Requena, Sagunt, Torrent i Xàtiva, sense perjudici de les altres delegacions que determine la Junta de Govern, per al millor compliment dels seus fins, i major eficàcia de les seues funcions. Els delegats ostentaran la representació del Col·legi d'Advocats de València, amb les facultats i competències que en cada moment assenyale la Junta de Govern.
  
Article 3. Integrants
  
El Col·legi d'Advocats de València és integrat, sense cap limitació, pels qui reunint les condicions d'aptitud i no estant sotmesos en cap tipus d'impediments, i previ compliment dels requisits, hagen sigut admesos.
  
Article 4. Tractament, emblemes i patrocini
  
El Col·legi d'Advocats de València tindrà el tradicional tractament d'il·lustre. El seu tradicional emblema està constituït per l'escut d'armes de la ciutat de València, coronat pel Rat Penat, que descansa sobre un llibre de lleis, voltat de branques d'olivera i fulles de llorer, i amb un filacteri que recorre els dos costats de l'escut i la seua base, amb la llegenda Col·legi d'Advocats de València.
  
Sense perjudici d'acollir-se al patrocini general de Sant Raimon de Penyafort, queda, conforme a la seua tradició, sota la particular empara de la Immaculada Concepció de la Santíssima Mare de Déu.
  
TÍTOL II
  
FINS I FUNCIONS DEL COL·LEGI
  
Article 5. Fins del Col·legi
  
Els fins del Col·legi d'Advocats de València són els assenyalats, amb caràcter general, en l'Estatut General de l'Advocacia i del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats de la Comunitat Valenciana, i en particular els següents:
  
a) L'ordenació de l'exercici de la professió i la seua representació exclusiva.
  
b) La defensa dels drets i interessos professionals i assistencials dels col·legiats.
  
c) La formació professional permanent dels advocats.
  
d) El control deontològic i l'aplicació del règim disciplinari, en garantia de la societat.
  
e) La defensa de l'Estat social i democràtic de dret, proclamat en la Constitució, i la promoció i defensa dels drets humans.
  
f) La col·laboració en el funcionament, promoció i millora de l'administració de Justícia.
  
Article 6. Funcions del Col·legi
  
Correspon al Col·legi d'Advocats de València, per al compliment dels seus fins, l'exercici de les funcions que, amb caràcter general, s'indiquen en l'Estatut General de l'Advocacia i del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats de la Comunitat Valenciana, i en particular, els següents:
  
a) Tenir la representació que establisquen les lleis per al compliment dels seus fins i, especialment, la representació i defensa de la professió davant e l'administració, institucions, tribunals, entitats i particulars, amb legitimació per a ser part en quants litigis i causes afecten els drets i interessos professionals i els fins de l'advocacia; exercitar les accions penals, civils, administratives o socials que siguen procedents, així com per a utilitzar el dret de petició conforme a la Llei.
  
b) Informar, amb caràcter preceptiu i no vinculant, els projectes de lleis que es presenten a les Corts Valencianes i de normes del Govern Valencià en matèria de dret públic i privat, i administració de justícia, que es referisquen o afecten el Col·legi i l'exercici de l'advocacia.
  
c) Organitzar i gestionar els servicis d'assistència jurídica gratuïta i quants altres d'assistència i orientació jurídica puguen estatutàriament crear-se.
  
d) Participar en matèries pròpies de la professió en els òrgans consultius de l'administració, així com en els organismes interprofessionals.
  
e) Assegurar la representació de l'advocacia en els consells socials i patronats universitaris, en els termes establits en les normes que els regulen.
  
f) Participar en l'elaboració dels plans d'estudis, informar de les normes d'organització dels centres docents corresponents a la professió, mantindre permanent contacte amb estos; crear, mantindre i proposar a l'autoritat competent l'homologació d'Escoles de Pràctica Jurídica i altres mitjans per a facilitar l'accés a la vida professional dels nous titulats, i organitzar cursos per a la formació i perfeccionament professional.
  
g) Ordenar l'activitat professional dels col·legiats, vetlar per la formació, l'ètica i la dignitat professionals i pel respecte a causa dels drets dels particulars; exercir la facultat disciplinària en l'orde professional i col·legial; elaborar els seus Estatuts particulars i les modificacions d'estos, sotmetre'ls a l'aprovació de la Conselleria competent, previ informe del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats; redactar i aprovar el seu Reglament de règim interior, sense perjudici del control de legalitat per la conselleria competent, i la resta d'acords per al desenvolupament de les seues competències.
  
h) Organitzar i promoure activitats i servicis comuns d'interés per als col·legiats, de caràcter professional, formatiu, cultural, assistencial, de previsió i altres anàlegs, inclosa l'assegurança col·lectiva de la responsabilitat civil professional.
  
i) Procurar l'harmonia i col·laboració entre els col·legiats, i impedir la competència deslleial entre ells.
  
j) Adoptar les mesures conduents a evitar i perseguir l'intrusisme professional.
  
k) Intervindre, prèvia sol·licitud, en vies de conciliació o arbitratge en les qüestions que, per motius professionals, se susciten entre els col·legiats, o entre estos i els seus clients.
  
l) Exercir funcions d'arbitratge en els assumptes que els siguen sotmesos, així com promoure o participar en institucions d'arbitratge.
  
m) Resoldre les discrepàncies que puguen sorgir en relació amb l'actuació professional dels col·legiats i la percepció dels seus honoraris, mitjançant laude a què prèviament se sotmeten de manera expressa les parts interessades.
  
n) Establir barems orientatius sobre honoraris professionals, i, si és procedent, el règim de les notes d'encàrrec o pressuposts per als clients.
  
o) Informar i dictaminar sobre honoraris professionals, així com establir, si és procedent, servicis per al seu cobrament.
  
p) Complir i fer complir als col·legiats, en quant afecten la professió, les disposicions legals i estatutàries, així com les normes i decisions adoptades pels òrgans col·legials en matèria de la seua competència.
  
q) Quantes altres funcions redunden en benefici dels interessos de la professió, dels col·legiats i la resta de fins de l'advocacia.
  
r) Participar en els processos i proves que s'establisquen per a l'acreditació de l'aptitud professional, a través del reconeixement de la capacitat necessària per a l'exercici professional d'advocat.
  
s) Les altres que siguen disposades per la legislació estatal o de la Comunitat Valenciana.
  
TÍTOL III
  
COL·LEGIACIÓ I EXERCICI DE LA PROFESSIÓ
  
CAPÍTOL PRIMER
  
ADQUISICIÓ DE LA CONDICIÓ DE COL·LEGIAT
  
Article 7. Obligatorietat de col·legiació
  
Per a l'exercici de l'advocacia, els qui tinguen el seu domicili professional únic o principal a l'àmbit territorial del Col·legi, hauran d'incorporar-se a este, la qual cosa els permetrà exercir en tot el territori espanyol en els termes de la Llei Estatal de Col·legis Professionals.
  
Article 8. Requisits de col·legiació
  
1. La incorporació al Col·legi d'Advocats de València exigirà els requisits següents:
  
a) Tindre nacionalitat espanyola o d'algun Estat membre de la Unió Europea o de l'acord sobre l'Espai Econòmic Europeu, de 2 de maig de 1992, llevat del que disposen tractats o convenis internacionals, o dispensa legal.
  
b) Ser major d'edat i no estar sotmés en causa d'incapacitat.
  
c) Posseir el títol de Llicenciat en dret o els títols estrangers que, conforme a les normes vigents, siguen homologats a aquells.
  
d) Satisfer la quota d'ingrés i les altres que tinga establides el Col·legi.
  
2. La incorporació com en exercici exigirà, a més, els següents requisits:
  
a) Mancar d'antecedents penals que l'inhabiliten per a l'exercici de l'advocacia.
  
b) No estar sotmés en causa d'incompatibilitat o prohibició per a l'exercici de l'advocacia.
  
c) Formalitzar l'ingrés en la Mutualitat General de l'Advocacia, Mutualitat de Previsió Social a prima fixa o, si és procedent, en el Règim de Seguretat Social que corresponga, d'acord amb la legislació vigent.
  
d) Declaració jurada del sol·licitant, en què manifestarà si exercix funció o ocupació en l'administració; en cas afirmatiu expressarà la naturalesa i categoria de la seua funció o ocupació, i aportarà certificat expressiu que no incorre en incompatibilitat amb l'exercici de la professió.
  
e) Haver obtingut, quan procedisca, l'acreditació de l'aptitud professional, a través del reconeixement de la capacitat necessària per a l'exercici professional d'advocat.
  
Article 9. Requisits a complimentar pels advocats pertanyents a altres col·legis
  
Sense perjudici que siga suficient la col·legiació en un sol Col·legi, que serà el del domicili professional únic o principal, per a exercir en tot el territori de l'Estat, els qui pretenguen incorporar-se al Col·legi d'Advocats de València, si pertanyen amb anterioritat a un altre, hauran de presentar certificat del Consell General de l'Advocacia, acreditatiu de no figurar donat de baixa per falta de pagament en qualsevol Col·legi d'Advocats d'Espanya i de no haver sigut objecte de correcció disciplinària, amb expressió necessària de quin va ser esta en cas afirmatiu.
  
Article 10. Competència de la Junta de Govern per a tramitar les sol·licituds de col·legiació
  
1. Correspon a la Junta de Govern resoldre sobre les sol·licituds d'incorporació i reincorporació que es presenten, les quals seran aprovades, suspeses o denegades, prèvies les diligències i informes que procedisca, mitjançant resolució motivada que haurà de ser notificada a la persona interessada en el termini de deu dies.
  
Contra la resolució denegatòria o suspensiva de la sol·licitud de col·legiació o reincorporació, procedirà el recurs de reposició davant e la mateixa Junta de Govern, que haurà de ser interposat en el termini d'un mes, i haurà de ser resolt en igual període. Contra l'acord definitiu podrà interposar-se recurs d'alçada davant el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, conforme es preveu en els presents Estatuts.
  
2. No podrà denegar-se en cap cas l'ingrés en la corporació els qui reunisquen els requisits establits en l'article 8 d'este Estatut.
  
Article 11. Suspensió de sol·licituds
  
La tramitació de les sol·licituds d'incorporació i reincorporació serà suspesa en els següents casos:
  
a) Quan la persona interessada no acompanye els documents necessaris i fins que no ho faça.
  
b) Quan hi haja dubtes respecte de la legitimitat o certesa dels documents aportats, mentre no es dispose de les compulses o legitimacions oportunes.
  
c) Quan el sol·licitant haguera deixat de satisfer en un altre Col·legi les quotes ordinàries o extraordinàries imposades, mentre no justifiquen el seu pagament o la falta d'obligació de fer-ho.
  
Article 12. Causes de denegació
  
Es denegaran les sol·licituds d'incorporació i reincorporació, sempre que els qui les formulen es troben compresos en algun dels casos següents:
  
a) No complir els requisits d'incorporació o reincorporació, establits en els presents Estatuts.
  
b) Quan haguera incorregut en conducta que, d'haver estat incorporat, constituïra falta molt greu que comportara l'expulsió o suspensió en l'exercici professional, i així estiguera declarat per resolució ferma, llevat que conforme a estos Estatuts hi escaigués la rehabilitació.
  
c) Tindre algun impediment per a ser admés, per no haver aconseguit la majoria d'edat, per no posseir la nacionalitat espanyola, llevat dels casos de dispensa, o quan s'haguera produït la inhabilitació o suspensió expressa per a l'exercici de l'advocacia, en virtut de sentència o resolució ferma.
  
d) Haver sigut sancionat, disciplinàriament, amb la suspensió de l'exercici professional o l'expulsió d'algun Col·legi d'Advocat espanyol, o corporació equivalent, d'alguns dels estats membres de la Unió Europea o de l'Espai Econòmic Europeu, de 2 de maig de 1992, no havent sigut rehabilitat.
  
Article 13. Pagament de drets
  
El pagament de les quotes d'incorporació i la resta de despeses que en dimanen, haurà de fer-se, amb caràcter condicional, subjecte a la concessió d'esta, en el moment de sol·licitar-la.
  
En el cas que el qui sol·licite la incorporació estiga en un altre Col·legi, la quota d'incorporació que haurà de satisfer serà la mateixa que s'exigirà al Col·legi d'origen als advocats pertanyents al Col·legi d'Advocats de València.
  
Article 14. Col·legiació única
  
Els advocats incorporats a un altre Col·legi d'Advocats podran exercir en l'àmbit territorial del Col·legi d'Advocats de València, sense que este els exigisca cap habilitació, ni el pagament de contraprestacions econòmiques distintes de les exigibles als seus col·legiats per servicis que no es troben coberts per la quota col·legial. Això s'entén sense perjudici del deure de comunicació prèvia.
  
Tot advocat incorporat al Col·legi de València podrà prestar els seus servicis professionals lliurement en tot el territori de l'Estat, en la resta dels estats membres de la Unió Europea i en els altres països, d'acord amb la normativa vigent respecte d'això.
  
Els advocats d'altres països podran exercir al territori del Col·legi de València, de conformitat amb la normativa vigent a l'efecte i amb respecte al que s'establix en els presents Estatuts.
  
Article 15. Deure de comunicació
  
1. L'advocat pertanyent al Col·legi d'Advocats de València, que vaja a intervindre en actuacions judicials que es desenvolupen en partits judicials corresponents a l'àmbit territorial d'altres col·legis d'advocats, llevat que es tracte d'un Col·legi d'Advocats de la Comunitat Valenciana, haurà de comunicar-ho al Col·legi en l'àmbit territorial del qual haja d'intervindre directament i al Consell General, a través del Col·legi d'Advocats de València. L'advocat pertanyent a un altre Col·legi que realitze una actuació professional en l'àmbit territorial del Col·legi d'Advocats de València haurà de comunicar-ho a través del seu Col·legi.
  
La comunicació tindrà efectes des de la seua presentació, sense perjudici que es demane del Col·legi d'origen, prèvia diligència del Consell General de l'Advocacia Espanyola, que el comunicant no està sancionat o incapacitat per a l'exercici professional en cap Col·legi d'Espanya, i faça constar davant el Col·legi de destinació que el comunicant està incorporat en este com a advocat en exercici i que no ha sigut sancionat o incapacitat per a dit exercici en cap Col·legi d'Advocats d'Espanya.
  
2. En les actuacions professionals que porte a terme en l'àmbit territorial d'un altre Col·legi, l'advocat estarà subjecte a les normes d'actuació, deontologia i règim disciplinari del mateix. Dit Col·legi protegirà la seua llibertat i independència en la defensa i serà competent per a la tramitació i resolució dels expedients disciplinaris que hi haguera, sense perjudici que l'eventual sanció tinga efectes en tots els col·legis d'Espanya, per a això es comunicarà al Consell General.
  
3. La incorporació o comunicació d'actuació professional acredita l'advocat com a tal, sense que calga cap designació o nomenament del poder judicial o de l'administració pública.
  
4. El que disposa este article s'entén sense perjudici del que establixen l'Estatut del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i els altres acords intercol·legials que es puguen establir.
  
CAPÍTOL SEGON
  
MEMBRES DEL COL·LEGI
  
Article 16. Membres del Col·legi
  
1. Tindran la consideració de membres del Col·legi d'Advocats de València els qui, tant en exercici o com en no exercici, ja figuren incorporats o s'incorporen d'ara endavant; per a això hauran de complir els requisits previstos en l'article 8 dels presents Estatuts.
  
2. El Col·legi d'Advocats de València no podrà limitar el nombre dels seus components, ni tancar-se temporalment o definitivament l'admissió de nous col·legiats que reunisquen les condicions assenyalades en el present Estatut o preceptes que els desenvolupen.
  
Article 17. Targeta d'identitat i insígnies
  
Els col·legiats identificaran la seua personalitat, i la seua condició d'exercidors o no exercidors, mitjançant un carnet o targeta d'identitat, en què figurarà la seua fotografia, i que s'ajustarà al model que en cada cas acorde la Junta de Govern.
  
També podran usar una insígnia de solapa, segons model igualment aprovat per la Junta de Govern.
  
Article 18. Col·legiats d'honor
  
Podran ser col·legiats d'Honor del Col·legi de València, aquelles persones que reben este nomenament per acord de la Junta General, a proposta de la de Govern i en atenció a mèrits o servicis rellevants prestats a favor de la professió o de l'advocacia en general.
  
Article 19. Habilitació per a defendre assumptes propis o de parents
  
No caldrà la incorporació al Col·legi d'Advocats de València per a la defensa d'assumptes propis o de parents fins al tercer grau de consanguinitat o segon d'afinitat, sempre que l'interessat reunisca els requisits establits per l'article 8.1, paràgrafs a), b) i c) dels presents Estatuts, així com aquells que puguen establir les normes vigents. Els qui es troben en este cas seran habilitats pel degà del Col·legi d'Advocats per a la intervenció que se sol·licite.
  
L'habilitació suposa, per a qui la rep i encara que només en relació amb l'assumpte o assumptes a què fa referència, el gaudi de tots els drets concedits en general als advocats i l'assumpció de les correlatives obligacions, i aplicació del règim d'Incapacitat, prohibició, incompatibilitat i restriccions per a l'exercici de la professió.
  
CAPÍTOL TERCER
  
PÈRDUA DE LA CONDICIÓ DE COL·LEGIAT
  
Article 20. Pèrdua de la condició de col·legiat
  
1. La condició de col·legiat es perdrà:
  
a) Per deixar de satisfer tant les quotes ordinàries o extraordinàries acordades, com les altres càrregues col·legials a què estiguera obligat.
  
b) Per condemna ferma que comporte la d'inhabilitació per a l'exercici de la professió.
  
c) Per sanció ferma d'expulsió del Col·legi, acordada en expedient disciplinari.
  
d) Per baixa voluntària.
  
e) Per mort.
  
2. En tot cas, la pèrdua de la condició de col·legiat per les causes expressades en els apartats a), b) i c) del número anterior hauran de ser comunicades per escrit a l'interessat, moment en què tindran efectes, i seran igualment comunicades al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i al Consell General de l'Advocacia Espanyola.
  
3. En el cas de l'apartat a), els col·legiats podran reincorporar-se al Col·legi d'Advocats de València pagant el que deuen, els seus interessos al tipus legal dels diners, i la quantitat que corresponga com a reincorporació.
  
4. La Junta de Govern acordarà el passe a situació de ?no en exercici', d'aquells col·legiats en què concórrega alguna de les circumstàncies determinants d'incapacitat o incompatibilitat per a l'exercici, mentre esta subsistisca, sense perjudici que, si és convenient, resolga el que siga procedent en via disciplinària.
  
CAPÍTOL QUART
  
DE L'EXERCICI DE LA PROFESSIÓ
  
Secció primera.
  
Dels advocats incorporats a este Col·legi
  
Article 21. Advocats
  
Tenen la condició d'advocats del Col·legi d'Advocats de València els qui, en qualitat d'exercidors i complits els requisits necessaris per a això, es dediquen de forma professional a l'assessorament, concòrdia i defensa dels interessos jurídics aliens, públics o privats.
  
Els qui, havent figurat com a exercidors en este Col·legi i tenint, per tant, la condició d'advocats, durant almenys vint anys i el dret a utilitzar esta denominació, causen baixa en l'exercici professional, i cessen en este, per aconseguir l'edat de jubilació o per incapacitat física, voluntàriament manifestada, podran continuar com a col·legiats, en qualitat de no exercidors, i se'ls facultarà perquè continuen utilitzant la denominació de l'honrós títol d'advocat, com a reconeixement permanent de la seua vocació exercida. Però sense que puguen exercir la professió, una vegada hagen causat tal baixa.
  
Article 22. Jurament o promesa
  
1. De conformitat amb la legislació vigent, els qui queden incorporats a este Col·legi per a l'exercici de la professió d'advocat i que amb anterioritat no l'hagueren exercida, prestaran jurament o promesa d'acatament a la Constitució i a la resta de l'ordenament jurídic, i de fidel compliment de les obligacions i normes deontològiques de la professió d'advocat.
  
2. El jurament o promesa serà prestat davant e la Junta de Govern del Col·legi d'Advocats de València.
  
3. La Junta podrà autoritzar que el jurament o promesa es formalitze inicialment per escrit, amb compromís de la seua posterior ratificació pública. En tot cas, s'haurà de deixar constància en l'expedient personal del col·legiat de la prestació de dit jurament o promesa. La falta de prestació del jurament o promesa el dia i hora que a l'efecte s'assenyale farà, llevat de causa greu justificada, que quede en suspens l'anterior autorització fins que efectivament siga complit este requisit, pels qui estiguen obligats a això.
  
Article 23. Justificació de la seua condició
  
1. El Col·legi d'Advocats de València trametrà al principi de cada any, a tots els jutges i tribunals del seu territori, així com als directors de centres penitenciaris i als cossos i forces de Seguretat, una relació comprensiva dels advocats en exercici, incorporats al Col·legi. La llista serà actualitzada periòdicament amb les modificacions per noves altes i baixes. Als advocats que en aquella estigueren inclosos no pot exigir-se'ls un altre comprovant per a l'exercici de la professió.
  
2. Els advocats que no figuren en tal llista hauran d'acreditar la condició d'advocat mitjançant certificat de trobar-se incorporats al Col·legi o documentació acreditativa d'haver efectuat la comunicació prevista en els presents Estatuts.
  
3. El Col·legi d'Advocats de València podrà comprovar que, els advocats que intervinguen en les oficines i actuacions judicials, figuren incorporats com a exercidors en dit Col·legi o en un altre d'Espanya, o que, a pesar de no estar-ho, hagueren sigut habilitats conforme es regula en els presents Estatuts.
  
Secció Segona
  
Incapacitat, prohibicions, incompatibilitats
  
i restriccions especials
  
Article 24. Circumstàncies determinants de la incapacitat
  
1. Són circumstàncies determinants d'incapacitat per a l'exercici de l'advocacia:
  
a) Els impediments que, per la seua naturalesa o intensitat, no permeten el compliment de la missió de defensa dels interessos aliens que s'encomana als advocats.
  
b) La inhabilitació o suspensió expressa per a l'exercici de l'advocacia, en virtut de resolució judicial o corporativa ferma.
  
c) Les sancions disciplinàries fermes, que comporten la suspensió de l'exercici professional o l'expulsió de qualsevol Col·legi d'Advocats.
  
2. Les incapacitats desapareixeran quan cessen les causes que les hagueren motivades o s'haja extingit la responsabilitat disciplinària conforme als presents Estatuts.
  
Article 25. Prohibicions
  
Els advocats tenen les següents prohibicions, la infracció de les quals se sancionarà disciplinàriament:
  
a) Exercir l'advocacia, i estaran sotmesos en causa d'incompatibilitat, inhabilitació o suspensió, així com prestar la seua signatura als qui, per qualsevol causa, no puguen exercir com a advocats.
  
b) Compartir locals o servicis amb professionals incompatibles, si això afecta la salvaguarda del secret professional.
  
c) Mantindre vincles associatius de caràcter professional que impedisquen el correcte exercici de l'advocacia, atenent a este respecte el que preveuen els presents Estatuts i, singularment, l'article 26.3.
  
Article 26. Incompatibilitats
  
1. L'exercici de l'advocacia és incompatible amb qualsevol activitat que puga suposar menyspreu de la llibertat, la independència o la dignitat que li són inherents.
  
Igualment, l'advocat pertanyent a este Col·legi que realitze, alhora, qualsevol altra activitat, haurà d'abstindre's de realitzar aquella que resulte incompatible amb el correcte exercici de l'advocacia, per suposar un conflicte d'interessos que impedisca respectar els principis del correcte exercici, continguts en els presents Estatuts.
  
2. Així mateix, l'exercici de l'advocacia serà absolutament incompatible amb:
  
a) L'exercici, en qualsevol concepte, de càrrecs, funcions o ocupacions públiques en l'Estat o en qualsevol de les administracions públiques, siguen estatals, autonòmiques, locals o institucionals, la mateixa normativa reguladora del qual així ho especifique.
  
b) L'exercici de la professió de procurador, graduat social, agent de negocis, gestor administratiu i qualsevol altra que la mateixa normativa reguladora de la qual així ho especifique.
  
c) El manteniment de vincles professionals amb càrrecs o professionals, incompatibles amb l'advocacia, que impedisquen el correcte exercici d'esta.
  
3. En tot cas, l'advocat no podrà realitzar activitat d'auditoria de comptes o altres que siguen incompatibles amb el correcte exercici de l'advocacia simultàniament per al mateix client o per als qui ho hagueren sigut en els tres anys precedents.
  
No s'entendrà incompatible esta prestació si és realitzada per persones jurídiques distintes i amb òrgans d'administració diferents.
  
4. L'exercici de l'advocacia és també incompatible amb la intervenció davant aquells organismes jurisdiccionals, en els termes que establisca la legislació aplicable.
  
L'advocat a qui afecte tal incompatibilitat haurà d'abstindre's de la defensa que en tals assumptes li haja pogut ser encomanada. Dita obligació d'abstenció s'entén sense perjudici del dret de recusació que puga assistir al litigant contrari.
  
Article 27. Efectes
  
1. L'advocat, a qui afecte alguna de les causes d'incompatibilitat establides en l'article anterior, haurà de comunicar-ho sense excusa a la Junta de Govern del Col·legi i cessar immediatament en la situació d'incompatibilitat, i s'entendrà que renúncia a l'exercici professional si no ho manifesta per escrit en el termini de trenta dies, amb la qual cosa serà donat de baixa en este.
  
2. La infracció de dit deure de cessar en la situació d'incompatibilitat, així com el seu exercici, amb infracció de les incompatibilitats establides en l'article anterior, directament o per persona interposada, constituirà infracció molt greu, sense perjudici de les altres responsabilitats que corresponguen.
  
CAPÍTOL CINQUÉ
  
DRETS I OBLIGACIONS DELS ADVOCATS
  
Secció Primera
  
Amb caràcter general
  
Article 28. Deures fonamentals
  
El deure fonamental de l'advocat, pertanyent al Col·legi de València, és complir les normes legals, estatutàries i deontològiques. I com a partícip en la funció pública de l'administració de Justícia ha de cooperar amb esta assessorant, conciliant i defenent en dret els interessos que li siguen confiats. En cap cas la tutela de tals interessos pot justificar la desviació del fi suprem de justícia a què l'advocacia es troba vinculada.
  
La defensa jurídica és una obligació professional, tant per a l'advocacia com per als advocats, que es complirà ajustant-se a normes deontològiques.
  
L'advocat té el dret i el deure de prestar el servici de torn d'ofici, en els termes que reglamentàriament establisca la Junta de Govern.
  
Article 29. Sotmetiment a normes i decisions del Col·legi d'Advocats de València i la resta d'òrgans rectors de l'Advocacia
  
Els col·legiats queden sotmesos a l'Estatut General de l'Advocacia, als presents Estatuts i a les decisions de la Junta General, de la Junta de Govern i del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, així com als Estatuts d'este últim.
  
Article 30. Despatx professional
  
Els advocats d'este Col·legi hauran de mantindre despatx professional obert o estar adscrits a un despatx professional, en el lloc on habitualment exercisquen la professió, dins de l'àmbit territorial de competència d'este Col·legi.
  
S'exceptuen d'estos deures de residència, i de mantindre despatx obert, els advocats procedents d'altres col·legis; respecte dels quals s'entendrà complit este requisit pel fet de mantindre la seua residència i estudi professional al col·legi d'origen, en què més habitualment exercisquen la professió.
  
Tots els advocats tenen l'obligació de comunicar al Col·legi els canvis de domicili, trasllats de veïnat i absències, que hagen de prolongar-se per més de dos mesos consecutius. Les notificacions efectuades en el domicili professional que conste en el Col·legi tindran plena validesa, sense perjudici de la responsabilitat que puga derivar-se de no haver comunicat el seu eventual trasllat.
  
Article 31. Secret professional
  
1. De conformitat amb allò que ha sigut establit per la Llei Orgànica del Poder Judicial, els advocats hauran de guardar secret de tots els fets o notícies que coneguen per raó de qualsevol de les modalitats de la seua actuació professional, i no podran ser obligats a declarar sobre estos.
  
2. En el cas que el degà del Col·legi d'Advocats de València, o qui estatutàriament el substituïsca, fóra requerit en virtut de norma legal o avisat per l'autoritat judicial o cas governativa, competent per a la pràctica d'un registre en el despatx professional d'un advocat del Col·legi de València, haurà de personar-se en dit despatx i assistir a les diligències que es practiquen, i vetlarà per la salvaguarda del secret professional.
  
3. Si un advocat haguera de reclamar judicialment contra el seu client, com a conseqüència de l'exercici professional, o estiguera demandat per ell, no tindrà obligació de guardar silenci respecte al cas concret a què es referix la reclamació.
  
Article 32. Llibertat i independència
  
L'advocat, en compliment de la seua missió, actuarà amb tota llibertat i independència, sense altres limitacions que les imposades per la Llei o per les normes ètiques i de deontologia professional.
  
Article 33. Exercici de la seua funció
  
El deure de defensa jurídica que als advocats es confia, és també un dret per a estos. En conseqüència podrà reclamar tant de les autoritats com del Col·legi i dels particulars, totes les mesures d'ajuda, en l'exercici de la seua funció, que els siguen legalment degudes.
  
Article 34. Consideracions honorífiques
  
L'advocat del Col·legi de València té dret a totes les consideracions honorífiques degudes a la seua professió i tradicionalment reconegudes.
  
Article 35. Protecció legal
  
Per a la protecció dels seus drets, els advocats del Col·legi de València podran fer ús de quants remeis o recursos establix la vigent legislació, i es subjectaran al règim jurídic vigent per a cada u d'ells.
  
Article 36. Drets corporatius
  
Són drets dels col·legiats:
  
a) Participar en la gestió corporativa i, per tant, exercir els drets de petició, de vot i d'accés als càrrecs directius, en la forma que establisquen les normes legals o estatutàries.
  
El vot dels advocats tindrà, en tot cas, doble valor que el dels col·legiats no exercidors, llevat dels advocats jubilats no exercidors, compresos en el segon paràgraf de l'article 21, el vot del qual tindrà també doble valor.
  
b) Demanar i obtindre del Col·legi, el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i tots els òrgans corporatius, la protecció de la seua independència i lícita llibertat d'actuació professional.
  
c) Conéixer, en qualsevol moment, l'estat de tramitació dels expedients en què tinguen la condició d'interessat.
  
d) Formular moció de censura contra els membres de la Junta de Govern, en els termes regulats en els presents Estatuts.
  
e) Aquells altres que els conferixen els presents Estatuts, els del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i qualssevol altres disposicions de caràcter general.
  
Article 37. Deures corporatius
  
Són deures dels advocats, pertanyents al Col·legi d'Advocats de València:
  
a) Estar al corrent en el pagament de les seues quotes, ordinàries o extraordinàries, i alçar les altres càrregues col·legials, qualsevol que siga la seua naturalesa, en la forma i terminis establits expressament. A tals efectes, es consideren càrregues corporatives totes les imposades pel Col·legi, el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i el Consell General de l'Advocacia, en el marc de les seues competències respectives.
  
b) Denunciar al Col·legi tot acte d'intrusisme que arribe al seu coneixement, així com els casos d'exercici il·legal, siga per falta de col·legiació o omissió del deure de comunicació, siga per suspensió o inhabilitació del denunciat, o per estar sotmés en supòsits d'incompatibilitat o prohibició.
  
c) Denunciar al Col·legi qualsevol atemptat a la llibertat, independència o dignitat d'un advocat, en l'exercici de les seues funcions.
  
d) Prescindir de tot intent d'implicació de l'advocat contrari en el litigi o interessos debatuts, ni directament ni indirectament, i evitar fins i tot qualsevol al·lusió personal al company i tractar-lo sempre amb la major correcció.
  
e) Evitar competències il·lícites respecte als companys de la professió, i complir els deures corporatius.
  
f) Mantindre, com a matèria reservada, les conversacions i correspondència hagudes amb l'advocat o advocats contraris , amb prohibició de revelar-los o presentar-los en judici sense el seu previ consentiment. Això no obstant, i per causa greu, la Junta de Govern del Col·legi podrà, discrecionalment, autoritzar la seua revelació o presentació en juí sense el dit consentiment previ.
  
Article 38. Publicitat
  
1. Els advocats pertanyents al Col·legi d'Advocats de València podran realitzar publicitat dels seus servicis, sempre que siga digna, lleial i veraç, amb absolut respecte a la dignitat de les persones, a la legislació sobre publicitat, sobre defensa de la competència i competència deslleial, i s'ajustaran, en qualsevol cas, a les normes deontològiques.
  
2. Es considerarà contrari a les normes deontològiques de l'advocacia la publicitat que supose:
  
a) Revelar directament o indirectament fets, dades o situacions emparats pel secret professional.
  
b) Incitar genèricament o concretament al plet o conflicte.
  
c) Oferir els seus servicis, per si o mitjançant tercers, a víctimes d'accidents o desgràcies, als seus hereus o als seus drethavents, en el moment en què manquen de plena i serena llibertat per a l'elecció d'advocat, per trobar-se sofrint la recent desgràcia personal o col·lectiva.
  
d) Prometre l'obtenció de resultats que no depenguen exclusivament de l'activitat de l'advocat.
  
e) Fer referència directa o indirecta a clients del propi advocat.
  
f) Utilitzar els emblemes o símbols col·legials i aquells altres que per la seua similitud pogueren generar confusió, en reservar-se el seu ús per a la publicitat institucional que puga realitzar-se en benefici de la professió en general.
  
3. Els advocats que presten els seus servicis, en forma permanent o ocasional, a empreses individuals o col·lectives, hauran d'exigir que estes s'abstinguen d'efectuar publicitat respecte de tals servicis, que no s'ajusten al que establixen estos Estatuts i en l'Estatut General de l'Advocacia.
  
Article 39. La vènia
  
1. Els advocats tenen plena llibertat d'acceptar o rebutjar la direcció de l'assumpte, així com de renunciar a este en qualsevol fase del procediment, sempre que no es produïsca indefensió al client.
  
2. Els advocats que hagen d'encarregar-se de la direcció professional d'un assumpte encomanat a un altre company en la mateixa instància, hauran de sol·licitar la seua vènia, llevat que hi haja renúncia escrita i incondicionada a prosseguir la seua intervenció per part de l'anterior advocat, i en tot cas, demanar d'este la informació necessària per a continuar l'assumpte.
  
3. La vènia, excepte cas d'urgència a justificar, haurà de ser sol·licitada amb caràcter previ i per escrit, sense que el lletrat requerit puga denegar-la i amb l'obligació, per la seua banda, de tornar la documentació en el seu poder i facilitar al nou lletrat la informació necessària per a continuar la defensa.
  
4. L'advocat substituït tindrà dret a reclamar els honoraris que corresponguen a la seua intervenció professional i el substitut tindrà el deure de col·laborar diligentment en la gestió del seu pagament.
  
Secció Segona
  
En relació amb els tribunals
  
Article 40. Normes per a actuar davant els tribunals
  
1. Són obligacions de l'advocat, amb els òrgans jurisdiccionals, la probitat, lleialtat i veracitat, quant al fons de les seues declaracions o manifestacions, i el respecte quant a la forma de la seua intervenció.
  
2. Els advocats compareixeran davant els tribunals vestits amb la toga, sense distintiu de cap classe, llevat del col·legial, i adequaran la seua indumentària a la dignitat i prestigi de la toga que porten i al respecte a la justícia.
  
3. Els advocats tindran dret a intervindre davant els tribunals de qualsevol jurisdicció asseguts dins de l'estrada, al mateix nivell en què es trobe instal·lat el Tribunal davant el qual actuen.
  
4. L'advocat actuant podrà ser auxiliat o substituït en l'acte de la vista o judici o en qualsevol altra diligència judicial per un company en exercici incorporat al Col·legi d'Advocats de València, o l'actuació del qual haja sigut degudament comunicada al Col·legi. Per a la substitució bastarà la declaració de l'advocat substitut, sota la seua responsabilitat.
  
5. Els advocats que es troben processats o encartats i es defensen a si mateixos o col·laboren amb el seu defensor usaran toga i ocuparan el lloc establit per als advocats.
  
6. Els advocats no estaran obligats a esperar més que un temps prudencial sobre l'hora assenyalada pels òrgans judicials per a les actuacions en què vagen a intervindre, transcorregut el qual podran formular la pertinent queixa davant el mateix òrgan i informar del retard a la Junta de Govern del corresponent Col·legi, perquè puga adoptar les iniciatives pertinents.
  
Article 41. Independència i llibertat d'actuació i dret a la consideració professional
  
Si l'advocat actuant considera que l'autoritat, Tribunal o Jutjat coarta la independència i llibertat necessàries per a complir els seus deures professionals, o que no se li guarda la consideració deguda a la seua professió, podrà fer-ho constar així davant el mateix Jutjat o Tribunal, sota la fe del secretari i haurà de donar compte a la Junta de Govern.
  
Dita Junta, si estima fundada la queixa, adoptarà les mesures oportunes per a emparar la llibertat, independència i prestigi professionals.
  
Article 42. Necessitat d'identificació
  
En tot escrit que es dirigisca als jutjats i tribunals i en què siga preceptiva la firma d'advocat, així com en les còpies per a trasllat a les parts, es farà constar de forma llegible el nom complet del col·legiat que la subscriga i, si és procedent, la data de la comunicació o habilitació prevista en els presents Estatuts.
  
El Col·legi d'Advocats de València podrà facilitar als seus advocats l'ús d'un segell amb l'emblema del Col·legi i el nom i número de col·legiat de l'advocat, per a facilitar-li la identificació professional i a estos únics fins.
  
Secció Tercera.
  
En relació amb les parts
  
Article 43. Respecte al seu client
  
1. Són obligacions de l'advocat, amb la part per ell defesa, a més de les que es deriven de les seues relacions contractuals, el compliment de la missió de defensa que li siga encomanada, amb el màxim zel i diligència i guardar el secret professional.
  
2. L'advocat realitzarà, diligentment, les activitats professionals que li impose la defensa de l'assumpte encomanat, i s'atindrà a les exigències tècniques, deontològiques i ètiques adequades a la tutela jurídica de dit assumpte i podrà auxiliar-se dels seus col·laboradors i altres companys, els quals actuaran sota la seua responsabilitat.
  
3. En tot cas, l'advocat haurà d'identificar-se davant e la persona a qui assessore o defense, fins i tot quan ho fera per compte d'un tercer, per tal d'assumir les responsabilitats civils, penals i deontològiques que, si és procedent, corresponguen.
  
4. Si no interessa a l'advocat continuar dirigint el client que li hagueren nomenat, estarà obligat a fer-li saber el seu desistiment amb l'antelació necessària, perquè no queden indefensos els interessos posats sota la seua empara.
  
5. L'advocat està obligat a tornar puntualment al seu client la documentació que li haguera confiat, a l'acabament de la relació contractual. No serà causa per a eximir-se d'esta obligació que se li dega qualsevol quantitat.
  
Haurà de lliurar al seu client, a la seua petició, els documents obtinguts per l'advocat, els escrits i resolucions relacionades amb l'assumpte que li haguera encomanat, tot això amb despeses a càrrec del client. Este deure de conservació de documents i antecedents tindrà una duració màxima de sis anys.
  
Article 44. Respecte a la part contrària
  
Són obligacions de l'advocat, amb la part contrària, l'abstenció o omissió de qualsevol acte que determine una lesió injusta per a esta, i el tracte considerat i cortés.
  
Secció Quarta.
  
Exercici individual, despatxos col·lectius i no col·lectius
  
Article 45. Exercici individual
  
1. L'exercici individual de l'advocacia podrà desenvolupar-se per compte propi com a titular d'un despatx, o per compte alié, o com a col·laborador d'un despatx individual o col·lectiu.
  
No perdrà la condició d'advocat qui exercisca com a titular del seu despatx individual quan:
  
a) L'advocat tinga en el seu bufet passants o col·laboradors, amb relació laboral o sense, amb estos.
  
b) L'advocat compartisca el bufet amb el seu cònjuge, ascendents, descendents o parents fins al segon grau de consanguinitat o afinitat.
  
c) L'advocat compartisca els locals, instal·lacions, servicis o altres mitjans amb altres advocats, però mantenint la independència dels seus bufets, sense identificació conjunta d'estos davant la clientela.
  
d) L'advocat concerte acords de col·laboració per a determinats assumptes o classes d'assumptes amb altres advocats o despatxos col·lectius, nacionals o estrangers, qualsevol que siga la seua forma.
  
e) L'advocat constituïsca una societat unipersonal per a dit exercici de l'advocacia, que haurà d'observar, en quant puga aplicar-se-li, el que disposa l'article següent per a l'exercici col·lectiu.
  
2. L'advocat titular d'un despatx professional individual respondrà professionalment davant el seu client de les gestions o actuacions que efectuen els seus passants o col·laboradors, sense perjudici de la facultat de repetir davant estos, si procedira. No obstant això, els passants i col·laboradors queden sotmesos a les obligacions deontològiques i assumiran la seua responsabilitat disciplinària. Els honoraris a càrrec del client es meritaran a favor del titular del despatx, fins i tot en el cas que les actuacions foren realitzades per altres lletrats per delegació o substitució d'este; i al seu torn, dit titular del despatx respondrà personalment dels honoraris deguts als lletrats que encarregue o delegue actuacions, fins i tot en el cas que el client deixara d'abonar-li'ls, excepte pacte en contrari.
  
3. L'exercici de l'advocacia per compte aliè, en règim d'especial col·laboració, haurà de pactar-se expressament per escrit, fixant les condicions, duració, abast i règim econòmic de la col·laboració.
  
4. L'advocacia també podrà exercir-se per compte aliè sota règim de dret laboral, mitjançant contracte de treball formalitzat per escrit, en què haurà de respectar-se la llibertat i independència bàsiques per a l'exercici de la professió i expressar-se si dit exercici fóra en règim d'exclusivitat.
  
5. El Col·legi d'Advocats de València podrà exigir la presentació dels contractes de col·laboració i de treball, per tal de verificar que s'ajusten al que establix este Estatut. En les actuacions que realitze el col·laborador en règim especial o en règim de dret laboral, per substitució o per delegació del despatx amb què col·labore, haurà de fer constar en nom i per compte de qui actua.
  
Article 46. L'exercici col·lectiu
  
1. Els advocats podran exercir l'advocacia col·lectivament, mitjançant la seua agrupació i sota qualsevol de les formes lícites en dret, incloses les societats mercantils.
  
2. L'agrupació haurà de tindre com a objecte exclusiu l'exercici professional de l'advocacia i estar integrada exclusivament per advocats en exercici, sense limitació de nombre. No podrà compartir locals o servicis amb professionals incompatibles, si això afecta la salvaguarda del secret professional. Tant el capital com els drets polítics i econòmics hauran d'estar atribuïts únicament als advocats que integren el despatx col·lectiu.
  
3. La forma d'agrupació haurà de permetre en tot moment la identificació dels seus integrants, haurà de constituir-se per escrit i inscriure's al Registre Especial que a l'efecte es portarà al Col·legi d'Advocats de València. En dit Registre s'inscriurà la seua composició i les altes i baixes que es produïsquen. Els advocats que formen part d'un despatx col·lectiu estaran obligats, personalment, a sol·licitar les inscripcions corresponents.
  
4. Els advocats agrupats en un despatx col·lectiu no podran tindre despatx independent del col·lectiu i en les intervencions professionals que realitzen i en les minutes que emeten, hauran de deixar constància de la seua condició de membres del referit col·lectiu. No obstant això, les actuacions corresponents a l'assistència jurídica gratuïta tindran caràcter personal, encara que podrà sol·licitar-se del Col·legi la seua facturació a nom del despatx col·lectiu.
  
5. Els advocats, membres d'un despatx col·lectiu, tindran plena llibertat per a acceptar o rebutjar qualsevol client o assumpte del despatx, així com plena independència per a dirigir la defensa dels interessos que tinguen encomanats. Les substitucions que es produïsquen s'atindran a les normes de funcionament del respectiu despatx, sense precisar la sol·licitud de vènia interna. Els honoraris correspondran al col·lectiu, sense perjudici del règim intern de distribució que establisquen les referides normes.
  
6. L'actuació professional dels integrants del despatx col·lectiu estarà sotmesa a la disciplina col·legial, i respondrà personalment l'advocat que l'haja efectuat. No obstant això, s'estendran a tots els membres del despatx col·lectiu el deure de secret professional, les incompatibilitats que afecten qualsevol dels seus integrants i les situacions de prohibició d'actuar en defensa d'interessos contraposats amb els patrocinats per qualsevol d'ells.
  
7. La responsabilitat civil que poguera tindre el despatx col·lectiu serà conforme al règim jurídic general que corresponga a la forma d'agrupació utilitzada. A més a més, tots els advocats que hagen intervingut en un assumpte respondran civilment davant el client amb caràcter personal, solidari i il·limitat.
  
8. Per a la millor salvaguarda del secret professional i de les relacions de companyonia, les normes reguladores del despatx col·lectiu podran sotmetre a arbitratge col·legial les discrepàncies que pogueren sorgir entre els seus membres a causa del funcionament, separació o liquidació de dit despatx.
  
Article 47. Règim de col·laboració multiprofessional
  
1. Els advocats podran associar-se en règim de col·laboració multiprofessional amb altres professionals liberals no incompatibles, sense limitació de nombre i sense que això afecte la seua plena capacitat per a l'exercici de la professió davant e qualsevol jurisdicció i tribunal, i utilitzarà qualsevol forma lícita en dret, incloses les societats mercantils, sempre que es complisquen les condicions següents:
  
a) Que l'agrupació tinga per objecte la prestació de servicis conjunts determinats, inclosos servicis jurídics específics que es complementen amb els de les altres professions.
  
b) Que l'activitat a exercir no afecte el correcte exercici de l'advocacia pels membres advocats.
  
c) Que es complisquen les condicions establides en l'article anterior, en allò que afecte l'exercici de l'advocacia, llevat del que s'ha expressat a l'apartat 2 d'este, que no resultarà aplicable, o en l'apartat 4, del que només serà aplicable l'obligació de deixar constància de la condició de membre del col·lectiu multiprofessional en les actuacions que es realitzen i minutes que s'emeten en el seu àmbit.
  
2. Les agrupacions en règim de col·laboració multiprofessional han d'inscriure's al Registre Especial que a l'efecte es portarà al Col·legi d'Advocats de València.
  
3. Els membres advocats hauran de separar-se quan qualsevol dels seus integrants incomplisca les normes sobre prohibicions, incompatibilitats o deontologia pròpies de l'advocacia.
  
CAPÍTOL SISÉ
  
COL·LEGIATS NO EXERCIDORS
  
Article 48. Col·legiats no exercidors
  
Pertanyen al Col·legi d'Advocats de València, en qualitat de col·legiats no exercidors, els qui ja figuren incorporats amb tal condició o s'incorporen d'ara endavant, sempre que reunisquen els requisits establits en l'article 8.1 dels presents Estatuts.
  
Els qui pertanguen a este Col·legi, en qualitat de no exercidors, tindran els drets que se'ls reconeixen en l'article 36, a) i b), i les obligacions descrites en els articles 28, 29 i 37, a i b), i els quedarà prohibida la defensa d'interessos jurídics aliens, i, en general, l'exercici de les activitats que requerisquen l'aplicació de tècnica jurídica reservada als advocats.
  
TÍTOL IV
  
ADVOCATS PERTANYENTS A UN ALTRE ESTAT MEMBRE
  
 DE LA UNIÓ EUROPEA O A ESTATS DE L'ESPAI
  
ECONÒMIC EUROPEU
  
CAPÍTOL PRIMER
  
Exercici a Espanya amb el títol professional d'origen
  
Article 49. Exercici a Espanya
  
1. Els advocats pertanyents a altres estats membres de la Unió Europea o de l'Espai Econòmic Europeu (EEE), podran exercir a Espanya de conformitat amb la legislació aplicable. Dits advocats estaran subjectes a les mateixes regles professionals i deontològiques que la resta de col·legiats, i podran exercir el dret de vot en les eleccions a Junta de Govern en idèntiques condicions que les establides per a la resta de col·legiats.
  
Pel que fa a l'àmbit de la seua activitat, s'estarà al que disposa la legislació aplicable, i haurà d'actuar concertadament amb un advocat col·legiat al Col·legi de València, en les activitats de defensa del client, quan en aplicació de la legislació espanyola siga preceptiva la intervenció d'advocat per a les actuacions davant e jutjats i tribunals o davant organismes públics amb funcions jurisdiccionals, així com per a l'assistència, comunicació i visites amb detinguts i presos.
  
També caldrà esta concertació quan, fins i tot, no sent preceptiva la intervenció d'advocat, la llei exigisca que si l'interessat no intervé per si mateix davant l'òrgan judicial, no puga fer-ho una altra persona que no siga advocat.
  
L'advocat amb qui s'actue concertadament respondrà davant els òrgans jurisdiccionals i organismes públics.
  
2. Els advocats el domicili professional únic o principal dels quals radique al territori espanyol i a l'àmbit territorial d'este Col·legi, hauran d'inscriure's prèviament al registre especial constituït a l'efecte.
  
3. La sol·licitud d'inscripció haurà de realitzar-se complimentant el formulari facilitat pel mateix Col·legi d'Advocats de València, a la qual s'acompanyarà de la documentació prevista en l'article 5 del Reial Decret 936/2001, de 3 d'agost, pel qual es regula l'exercici permanent a Espanya de la professió d'advocat, amb títol professional obtingut en un altre Estat membre de la Unió Europea, així com la documentació que acredite el compliment dels requisits prevists en l'article 8 dels presents Estatuts. La quota d'incorporació que establisca la Junta de Govern per als advocats pertanyents a un altre Estat membre de la Unió Europea o al EEE, que pretenguen exercir amb el títol professional d'origen en l'àmbit territorial del Col·legi, no podrà ser superior, en cap cas, a l'exigida a la resta de col·legiats.
  
4. La Junta de Govern decidirà, motivadament, sobre la sol·licitud d'inscripció en el termini màxim de dos mesos des de la seua presentació, transcorregut el qual es considerarà admesa.
  
Article 50. Registre d'advocats inscrits
  
El Col·legi d'Advocats de València portarà un registre independent dels advocats d'altres estats membres que pretenguen exercir a Espanya. El Col·legi comunicarà al Consell General de l'Advocacia, a través del Consell Valencià, en el termini màxim de 15 dies, comptadors a partir de la inscripció, esta, amb especificació de l'autoritat competent de l'Estat membre d'origen de l'interessat, per tal que el Consell General, en els quinze dies següents, informe d'això a dita autoritat, així com al Ministeri de Justícia.
  
En la llista dels advocats exercidors incorporats al Col·legi, prevista en l'article 23 dels presents Estatuts, s'inclourà els noms dels advocats pertanyents a un altre Estat membre de la Unió Europea o de l'espai econòmic europeu inscrits, amb especial menció de tal circumstància, així com del país d'obtenció del títol professional amb el qual exercixen a Espanya.
  
Article 51. Principi d'assimilació amb l'advocat local
  
1. En relació amb les activitats que exercisquen amb el seu títol professional d'origen a l'àmbit territorial del Col·legi, els advocats procedents de països de la Unió Europea o de l'Espai Econòmic Europeu, inscrits en el present Col·legi, els serà d'aplicació, amb caràcter general, les mateixes regles professionals i deontològiques que els advocats incorporats a este Col·legi. Tot això, sense perjudici de la normativa professional i deontològica a què estiguen subjectes en el seu Estat membre d'origen.
  
En especial, quedaran subjectes als mateixos drets, deures, obligacions, prohibicions i incompatibilitats establides en els presents Estatuts, llevat de les excepcions expressament previstes en l'esmentat Reial Decret 936/2001.
  
2. La retirada, temporal o definitiva, de l'autorització per a exercir la professió en l'Estat d'origen, acordada per l'autoritat competent de dit Estat, comportarà per a l'advocat inscrit la prohibició, temporal o definitiva, d'exercir en l'àmbit territorial d'este Col·legi, amb el títol professional d'origen.
  
Article 52. Obligació d'exercir, amb expressa menció del títol professional d'origen
  
Els advocats, que exercisquen en l'àmbit territorial del present Col·legi amb el seu títol professional d'origen, estan obligats a fer-ho amb menció expressa de tal circumstància, i hauran d'utilitzar, en qualsevol cas, la denominació que corresponga, de conformitat amb el que disposa el citat Reial Decret 936/2001, i quedarà prohibida la denominació d'advocat expressada en qualsevol de les llengües oficials d'Espanya.
  
Quan la denominació del títol professional siga coincident en més d'un Estat membre, o quan així ho considere l'advocat inscrit, s'afegirà al títol professional una menció expressa del país d'origen.
  
Així mateix, quan la regulació de la professió en el país d'origen implique limitacions o especialitats quant a l'àmbit d'activitat de l'advocat inscrit, haurà d'afegir també una menció de l'organització professional a què pertanga en dit país i, si fa el cas, de l'òrgan o òrgans jurisdiccionals davant els quals estiga habilitat per a exercir.
  
Article 53. Responsabilitat disciplinària
  
1. Quan un advocat inscrit incomplisca les obligacions professionals o deontològiques previstes en els presents Estatuts, estarà subjecte a la mateixa responsabilitat disciplinària que la resta de col·legiats del present Col·legi.
  
2. L'expedient disciplinari es tramitarà de conformitat amb el que disposen els presents Estatuts, amb les següents especificacions:
  
a) Amb anterioritat a la incoació del corresponent expedient disciplinari, el Col·legi informarà, pel mitjà més ràpid possible, a l'autoritat competent de l'Estat membre d'origen de l'advocat inscrit, i li proporcionarà tota la informació pertinent.
  
b) Sense perjudici del poder de decisió que correspon al Col·legi, este cooperarà al llarg de la tramitació amb l'autoritat competent de l'Estat membre d'origen, i assegurarà que dita autoritat puga formular al·legacions en les distintes fases i instàncies de la tramitació, així com en els possibles recursos.
  
c) Si durant la tramitació de l'expedient disciplinari, l'autoritat competent de l'Estat membre comunica al Col·legi que ha decidit retirar a l'advocat, temporalment o definitiva, l'autorització per a l'exercici de la professió, el Col·legi procedirà, igualment, a prohibir-li temporalment o definitiva, l'exercici a Espanya sota el títol professional d'origen, sense perjudici de la resolució que finalment es dicte en el procediment disciplinari.
  
d) La resolució final del procediment disciplinari, degudament motivada, serà comunicada immediatament pel Col·legi a l'autoritat competent de l'Estat d'origen.
  
3. Les comunicacions entre el Col·legi i l'autoritat competent de l'Estat d'origen es realitzaran amb la mediació del Consell General de l'Advocacia.
  
CAPÍTOL SEGON
  
Integració en la professió
  
Article 54. Integració en la professió
  
1. Els advocats que exercisquen en l'àmbit territorial d'este Col·legi, amb el seu títol professional d'origen, i que hagen formalitzat la seua inscripció conforme al que disposa el capítol anterior, podran sol·licitar i obtindre la integració en la professió, sense necessitat de tramitar el procediment de reconeixement del seu títol professional regulat en l'Orde del Ministeri de Justícia de 30 d'abril de 1996, sempre que acrediten una activitat efectiva i regular a Espanya d'una duració mínima de tres anys, conforme al procediment establit en els articles següents.
  
2. Per activitat efectiva i regular s'entendrà l'exercici efectiu de l'activitat professional pròpia de l'advocacia, sense una altra interrupció que la que resulte d'esdeveniments de la vida corrent.
  
Article 55. Procediment per a la col·legiació
  
1. La sol·licitud haurà de formular-se davant e la Junta de Govern del Col·legi, acompanyant els informes i documentació que considere pertinents, relatius en particular al nombre i naturalesa dels assumptes que haja tractat.
  
2. Rebuda tota la informació, el Col·legi procedirà a analitzar i avaluar tota la documentació que el sol·licitant haja presentat.
  
3. Amb caràcter previ a l'adopció de la resolució que corresponga, el Col·legi sol·licitarà informe al Consell General de l'Advocacia Espanyola. L'informe s'entendrà favorable si no s'emet en el termini d'un mes.
  
Article 56. Resolució del procediment
  
1. Transcorreguts tres mesos des de la sol·licitud de col·legiació, la Junta de Govern adoptarà la corresponent resolució motivada en què concedirà o denegarà la sol·licitud. Dita resolució serà susceptible de recurs d'alçada, conforme es disposa en els presents Estatuts. El contingut de la resolució podrà ser:
  
a) Desestimatori, si es considera que no acredita un exercici efectiu i regular a Espanya, durant almenys tres anys, en els termes de l'article 17 del citat Reial Decret 936/2001, o per considerar que concorren motius d'orde públic relacionats amb procediments disciplinaris, queixes o incidents de qualsevol tipus.
  
b) Estimatori de la sol·licitud, el que tindrà com a conseqüència la integració del sol·licitant en l'advocacia espanyola, sense necessitat de tramitar el procediment de reconeixement de títol professional esmentat en l'Orde del Ministeri de Justícia, de 30 d'abril de 1996, per considerar que ha quedat acreditada una activitat efectiva i regular a Espanya, d'una duració mínima de tres anys, en l'àmbit del Dret espanyol, inclòs el dret comunitari. Per a fer efectiva l'esmentada integració, l'interessat haurà de complimentar els oportuns tràmits de col·legiació previstos en els presents Estatuts, sempre que no hagueren sigut ja exigits en la inscripció, i haurà d'abonar, si és procedent, com a quota d'ingrés la que siga exigida a la resta de col·legiats, minorada amb la quota que va pagar en el seu dia per a la seua inclusió en el registre d'advocats inscrits.
  
Formalitzada la col·legiació, l'interessat tindrà la condició d'advocat a tots els efectes, li seran d'aplicació, sense cap limitació ni especialitat, els presents Estatuts i les normes reguladores de la professió, i tindrà dret a utilitzar el títol professional d'advocat, i afegir, si ho desitja, la menció del títol professional d'origen.
  
La resolució podrà acordar alternativament que el sol·licitant se sotmeta a una entrevista amb la Comissió d'Admissions, nomenada per la Junta de Govern i composta per tres dels seus membres, per considerar que no ha quedat acreditada una activitat efectiva i regular a Espanya, d'una duració mínima de tres anys, però de menor duració en matèries relatives al dret espanyol.
  
En este supòsit, la mateixa resolució fixarà la data en què el sol·licitant ha de sotmetre's a l'entrevista que, en tot cas, haurà de celebrar-se dins del termini de 15 dies, comptadors a partir de la notificació al sol·licitant de la resolució que acorde l'entrevista amb la Comissió d'Admissions.
  
També se li notificarà la identitat dels membres que integren la Comissió d'Admissions, i podrà recusar-los si hi concorren les causes d'abstenció i recusació previstes en els articles 28 i 29 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre.
  
Els advocats amb què haguera actuat concertadament l'advocat inscrit, o que hagueren pertangut al mateix despatx professional, no podran formar part de la Comissió d'Admissions.
  
La incompareixença del sol·licitant a l'entrevista suposarà, automàticament, la denegació de la sol·licitud d'integració en la professió.
  
Després de la celebració de l'entrevista, la finalitat de la qual serà verificar el caràcter efectiu i regular de l'activitat exercida, i després de prendre en consideració tota la informació i documentació aportada en relació amb els assumptes tractats pel sol·licitant i en relació amb els seus coneixements i experiència professional en dret espanyol, així com quant a la seua participació en cursos o seminaris relatius a dit dret, incloses les normes deontològiques, la Comissió d'Admissions proposarà a la Junta de Govern, en el termini de 3 dies, la resolució que hi escaiga.
  
La Junta de Govern decidirà finalment, be autoritzant la integració en la professió, sense necessitat de tramitar el procediment de reconeixement del títol professional, o bé denegant dita integració, amb els efectes que en cada cas hi escaiguen.
  
2. La denegació de la sol·licitud no impedix que l'interessat puga continuar exercint a Espanya, sota la seua condició d'advocat inscrit, i podrà sol·licitar, en qualsevol cas, el reconeixement a Espanya del títol professional d'advocat obtingut en el país d'origen, a l'empara del que disposa l'Orde del Ministeri de Justícia, de 30 d'abril de 1996.
  
Article 57. Termini per a resoldre les sol·licituds
  
El termini de tres mesos, previst en els presents Estatuts per a resoldre les sol·licituds d'integració en la professió, se suspendrà quan l'interessat no acompanye els documents necessaris o hi haja dubtes respecte a la seua legitimitat o certesa. Així mateix, s'interromprà sempre que el procediment es paralitze durant més de deu dies per causes imputables a l'interessat.
  
Excepcionalment, podrà acordar-se, mitjançant resolució motivada, l'ampliació del termini màxim de resolució i notificació només una vegada esgotats tots els mitjans a disposició possibles.
  
Si s'acorda l'ampliació del termini, este no podrà ser superior a 45 dies. Contra l'Acord que acorde l'ampliació del termini que haurà de ser notificat a les persones interessades, no cabrà cap recurs.
  
Article 58. Comunicació de la resolució adoptada i de les col·legiacions
  
Una vegada adoptada pel Col·legi la resolució que corresponga, es donarà trasllat d'esta al Consell General de l'Advocacia, al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, a l'autoritat competent de l'Estat d'origen de l'interessat i al Ministeri de Justícia.
  
CAPÍTOL TERCER.
  
ADVOCATS PERTANYENTS AL COL·LEGI DE VALÈNCIA QUE EXERCISQUEN PERMANENTMENT AMB TÍTOL ESPANYOL EN ALTRES ESTATS MEMBRES
  
Article 59. Autoritat competent per a certificar la condició d'advocat
  
L'autoritat competent per a certificar, davant e les autoritats de qualsevol Estat membre de la Unió Europea o l'Espai Econòmic Europeu, la condició d'advocat en exercici en l'àmbit territorial de l'article 2 d'estos Estatuts, serà el Col·legi d'Advocats de València.
  
Article 60. Informació relativa als advocats amb títol espanyol, que s'inscriguen en altres estats membres
  
1. Quan un advocat pertanyent a este Col·legi s'inscriga davant e l'autoritat competent d'un altre Estat membre, per a exercir en este de forma permanent amb tal títol, serà el Col·legi d'Advocats de València el competent per a rebre la comunicació que respecte d'això ha de cursar l'autoritat competent de l'esmentat Estat membre.
  
2. El Col·legi d'Advocats mantindrà actualitzada una llista amb els advocats a què es referix l'apartat anterior, per tal de donar compliment a les obligacions d'informació i col·laboració establides en la Directiva 98/5/CE.
  
3. La llista a què es referix l'apartat anterior serà notificada al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, al Consell General i al Ministeri de Justícia.
  
Article 61. Legislació aplicable
  
En tot allò no previst en els presents Estatuts, serà d'aplicació la legislació estatal, especialment, el Reial Decret 936/2001.
  
TÍTOL V
  
TORN D'OFICI I TORN D'ASSISTÈNCIA A DETINGUTS
  
Article 62. Competència
  
1. Corresponen al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, i a la Junta de Govern del Col·legi d'Advocats de València, la regulació i organització dels servicis d'assistència lletrada i de defensa i representació gratuïtes, i garantir en tot cas la seua continuïtat, atenent els principis d'eficiència i funcionalitat, de distribució objectiva i equitativa dels distints torns i mitjans i, quan el cens dels professionals ho permeta, d'especialització per òrgans jurisdiccionals.
  
La Junta de Govern del Col·legi d'Advocats de València establirà les normes per al seu repartiment entre els advocats que les sol·liciten, així com els requisits que hagen de complir aquells que hagen o vulguen prestar-lo.
  
2. Els advocats exerciran les funcions a què es referix el paràgraf precedent amb la llibertat i independència professionals que els són pròpies, i conforme a les normes ètiques i deontològiques que regixen la professió, sense perjudici de les limitacions de la normativa que regula el dret d'assistència jurídica gratuïta.
  
Correspon als advocats l'assessorament jurídic i defensa d'ofici de les persones que tinguen dret a l'assistència jurídica gratuïta, conforme a la legislació vigent i en els altres casos legalment previstos.
  
3. Així mateix, correspon als advocats l'assistència i defensa dels qui sol·liciten la designació d'advocat d'ofici o no designen advocat en la jurisdicció penal, sense perjudici de l'abonament d'honoraris pel client si no li fóra reconegut el dret a l'assistència jurídica gratuïta. La invocació del dret d'autodefensa no impedirà l'assistència d'advocat per atendre els assessoraments que respecte d'això se li sol·liciten, i també assumir la defensa, si se li demana.
  
4. Igualment, correspon als advocats l'assistència als detinguts i presos, en els termes que expresse la legislació vigent.
  
Article 63. Funcionament
  
1. El desenvolupament de dites funcions serà organitzat pel Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i el Col·legi d'Advocats de València, i es procedirà a la designació de l'advocat que haja d'assumir cada assumpte, al control del seu exercici, a l'exigència de les responsabilitats disciplinàries que se'n produïren i a l'establiment de les normes i requisits a què haja d'atindre's la prestació dels servicis corresponents, tot això conforme a la legislació vigent.
  
2. L'administració pública abonarà la remuneració dels servicis que es presten en compliment del que establix este capítol i podrà efectuar el seguiment i control periòdic del funcionament del servici i de l'aplicació dels fons públics a este destinats, en la forma legalment establida.
  
Article 64. Requisits generals
  
Amb caràcter general, els advocats adscrits als torns d'ofici o de defensa al detingut, hauran de reunir en tot moment les següents condicions, sense perjudici de complir els altres requisits i tràmits que acorde la Junta de Govern del Col·legi d'Advocats de València.
  
a) Estar incorporats com a exercidors en este Col·legi, a l'hora d'haver de començar i seguir les seues actuacions.
  
b) No estar sotmés a expedient disciplinari, ni haver sigut sancionat corporativament.
  
c) Tindre complides les seues obligacions econòmiques, tant de respecte al Col·legi d'Advocats de València com, si és procedent, respecte a la Mutualitat General de Previsió de l'Advocacia o Règim de Seguretat Social que corresponga, d'acord amb la legislació vigent. I, en general, estar al corrent en tot moment en les seues obligacions de contribuir a l'alçament de les càrregues corporatives.
  
La Junta de Govern podrà excloure dels torns els qui, per la seua prestació de servicis a la funció pública o empresarial, estiguen subjectes al compliment d'un horari que els impossibilite o obstaculitze greument per al bon compliment de les obligacions inherents al funcionament del torn d'ofici o del torn d'assistència al detingut, l'atenció del qual ha de cuidar-se en tot moment amb el màxim zel i diligència.
  
TÍTOL VI
  
HONORARIS PROFESSIONALS
  
Article 65. Dret a la seua percepció
  
1. L'advocat té dret a una compensació econòmica adequada pels servicis prestats, així com al reintegrament de les despeses que se li hagen causat. La quantia dels honoraris serà lliurement convinguda entre el client i l'advocat, amb respecte a les normes deontològiques i de competència deslleial. A falta de pacte exprés en contrari, per a la fixació dels honoraris es podran tindre en compte, com a referència, els honoraris professionals establits en les Normes d'Orientació d'Honoraris Professionals que tinga aprovades el Col·legi d'Advocats de València o el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats de la Comunitat Valenciana que, en tot cas, tindran caràcter supletori del que convé. Els honoraris professionals a càrrec de la part vençuda en costes, en un litigi, es determinaran d'acord amb les quantitats resultants d'aplicar estrictament i exclusivament les referides Normes d'Orientació d'Honoraris Professionals.
  
2. L'esmentada compensació econòmica podrà assumir la forma de retribució fixa, periòdica o per hores. Respecte a les costes recobrades de tercers s'estarà al que lliurement acorden les parts, que, a falta de pacte exprés, hauran de ser satisfetes efectivament a l'advocat.
  
3. Es prohibix en tot cas la quota litis en sentit estricte, entenent-se per tal l'acord entre l'advocat i el seu client, previ a l'acabament de l'assumpte, en virtut del qual este es compromet a pagar-li únicament un percentatge del resultat de l'assumpte, independentment que consistisca en una suma de diners o qualsevol altre benefici, bé o valor que aconseguisca el client per eixe assumpte.
  
Article 66. Facultats de la Junta de Govern
  
La Junta de Govern podrà publicar i revisar periòdicament normes orientadores per a la percepció d'honoraris professionals.
  
TÍTOL VII
  
DE LA RESPONSABILITAT DISCIPLINÀRIA
  
CAPÍTOL PRIMER
  
RESPONSABILITAT DISCIPLINÀRIA
  
Article 67. Responsabilitat disciplinària
  
Els col·legiats, exercidors i no exercidors, estan subjectes a responsabilitat disciplinària en el cas d'infracció dels seus deures professionals o deontològics.
  
Les facultats disciplinàries de l'autoritat judicial sobre els advocats s'ajustaran al que disposen les lleis processals. Les sancions o correccions disciplinàries, que imposen els tribunals a l'advocat, es faran constar en el seu expedient personal, sempre que es referisquen directament a normes deontològiques o de conducta que hagen d'observar en la seua actuació davant e l'administració de justícia, segons el parer de la Junta de Govern.
  
Les sancions disciplinàries corporatives es faran constar, en tot cas, en l'expedient personal del col·legiat.
  
Article 68. Competència per al seu exercici
  
La Junta de Govern és competent per a l'exercici de la potestat disciplinària, i s'atendrà a les normes següents:
  
S'estendrà a la sanció d'infracció de deures professionals o normes ètiques de conducta, en quant afecten la professió.
  
Es declararà prèvia la formació d'expedient seguit pels tràmits que s'establixen en este Estatut, segons el que establix l'article 88.2 de l'Estatut General de l'Advocacia.
  
Les correccions que podran aplicar-se són les següents:
  
a) Amonestació privada.
  
b) Advertència per escrit.
  
c) Suspensió de l'exercici de l'advocacia per un termini no superior a dos anys.
  
d) Expulsió del Col·legi.
  
Article 69. De la Comissió de Deontologia
  
1. D'acord amb allò que ha sigut previst per l'article 88.3 de l'Estatut General de l'Advocacia, correspondrà la instrucció dels procediments disciplinaris a la Comissió de Deontologia, que serà un òrgan deliberant, en el si del qual es designaran en cada cas els ponents i instructors de cada expedient, així com el seu secretari.
  
No formarà part d'este òrgan cap membre de la Junta de Govern.
  
2. L'esmentada Comissió estarà formada per les persones que designe la Junta de Govern i serà la que, amb plena delegació d'esta, adoptarà els acords de proposta de sanció per falta lleu, incoació d'informació prèvia, obertura d'expedient disciplinari, arxiu de denúncies, queixes i expedients, així com designació de ponent, instructor i secretari per a cada expedient.
  
3. La Comissió Deontològica, a través del ponent o instructor elegit per a cada cas, elevarà a la Junta de Govern les propostes de sanció o arxiu de cada expedient disciplinari, així com les de sanció, en els altres casos, d'infracció lleu.
  
De la mateixa manera, proposarà a la Junta de Govern les mesures a adoptar en cada cas, amb caràcter provisional o cautelar.
  
CAPÍTOL SEGON
  
DE LES FALTES I SANCIONS
  
Article 70. Classes de faltes
  
Les infraccions que comporten sanció disciplinària es classifiquen en molt greus, greus i lleus.
  
Article 71. Faltes molt greus
  
Són infraccions molt greus:
  
a) La infracció de les prohibicions establides en l'article 25 o del règim d'incompatibilitats previst en l'article 26 dels presents Estatuts.
  
b) La publicitat de servicis professionals, amb incompliment de les normes especificades en l'article 38, i qualsevol altra infracció que en els presents Estatuts tinguera la qualificació d'infracció molt greu.
  
c) La comesa de delictes dolosos, en qualsevol grau de participació, com a conseqüència de l'exercici de la professió, així com els actes i omissions que constituïsquen ofensa greu a la dignitat de la professió, a les regles ètiques que la governen i als deures establits en els presents Estatuts.
  
d) L'atemptat contra la dignitat o honor de les persones que constituïxen la Junta de Govern, quan actuen en l'exercici de les seues funcions, i contra els companys amb ocasió de l'exercici professional.
  
e) L'embriaguesa o consum de drogues, quan afecten greument l'exercici de la professió.
  
f) La realització d'activitats, constitució d'associacions o pertinença a estes, quan tinguen com a fins o realitzen funcions que siguen pròpies i exclusives dels col·legis d'advocats.
  
g) La comesa d'una infracció greu, havent sigut sancionat per la comesa d'altres dos del mateix caràcter i la responsabilitat de la qual no s'haja extingit.
  
h) L'afavoriment de l'intrusisme professional i el seu encobriment.
  
i) La cooperació necessària de l'advocat amb l'empresa o persona a qui preste els seus servicis, perquè s'apropien d'honoraris professionals abonats per tercers i que no li hagueren sigut prèviament satisfets, quan conforme al que disposa l'article 65.2 tals honoraris corresponguen a l'advocat.
  
j) La condemna d'un col·legiat en sentència ferma a penes greus conforme a l'article 33.2 del Codi Penal.
  
k) El deliberat i persistent incompliment de les normes deontològiques essencials en l'exercici de l'advocacia.
  
Article 72. Faltes greus
  
Són infraccions greus:
  
a) L'incompliment greu de les normes estatutàries o dels acords adoptats pels òrgans col·legials en l'àmbit de la seua competència, així com pel reiterat incompliment de l'obligació d'atendre les càrregues col·legials previstes en l'article 37, paràgraf a), llevat que constituïsca infracció de major gravetat.
  
b) L'exercici professional en l'àmbit territorial del Col·legi, ometent deliberadament la comunicació conforme a l'article 15 dels presents Estatuts.
  
c) La falta de respecte, per acció o omissió, als components de la Junta de Govern quan actuen en l'exercici de les seues funcions.
  
d) Els actes de desconsideració manifesta cap als companys en l'exercici de l'activitat professional, i la infracció del que disposa l'article 39 sobre vènia.
  
e) La competència deslleial, quan així haja sigut declarada per l'òrgan competent, i la infracció de les normes de publicitat, quan no constituïsca infracció molt greu.
  
f) La temerària impugnació de les minutes dels companys, així com la reiterada formulació de minutes d'honoraris que siguen excessius.
  
g) Els actes i omissions descrits en els paràgrafs a), b), c) i d) de l'article anterior, quan no tingueren entitat suficient per a ser considerats com a molt greus.
  
h) L'exercici professional en situació d'embriaguesa, o sota l'influx de drogues tòxiques.
  
i) L'exercici de l'activitat professional pels advocats inscrits i ometre expressa menció al títol professional d'origen.
  
Article 73. Faltes lleus
  
Són infraccions lleus:
  
a) La falta de respecte als membres de la Junta de Govern, en l'exercici de les seues funcions, quan no constituïsca infracció molt greu o greu.
  
b) La negligència en el compliment de les normes estatutàries.
  
c) L'incompliment lleu dels deures que la professió imposa.
  
d) Els actes o omissions enumerats en l'article anterior, quan no tingueren entitat suficient per a ser considerats com a greus.
  
Article 74. Sancions
  
1 Les sancions que poden imposar-se per infraccions molt greus seran les següents:
  
a) Per a les dels paràgrafs b), c), d), e), f), g), h), i i) de l'article 71, suspensió de l'exercici de l'advocacia, per un termini superior a tres mesos, sense excedir de dos anys.
  
b) Per a les dels paràgrafs a), j) i k) del mateix article, expulsió del Col·legi.
  
2. Per infraccions greus podrà imposar-se la sanció de suspensió de l'exercici de l'advocacia per un termini no superior a tres mesos.
  
3. Per infraccions lleus podran imposar-se les sancions d'amonestació privada o la d'advertència per escrit.
  
Article 75. Procediment sancionador
  
1. Del procediment per a la sanció d'infraccions lleus:
  
Les infraccions lleus seran sancionades per la Junta de Govern, mitjançant expedient limitat a l'audiència o descàrrec de l'inculpat.
  
No caldrà l'obertura d'expedient d'informació prèvia o disciplinari, sense perjudici que puguen finalitzar-se estos amb sanció per falta lleu, encara que sí que caldrà que s'haja concedit a l'inculpat un termini del menys 10 dies per a poder realitzar les al·legacions que considere oportunes per al seu descàrrec, una vegada se li haja comunicat la imputació.
  
En tot cas, serà instructor de l'expedient el membre de la Comissió de Deontologia que esta designe, que haurà de proposar la sanció que es considere procedent.
  
La Junta de Govern, sense més tràmit, adoptarà la resolució d'arxiu o imposició de sanció.
  
2. El procediment per a la sanció de faltes greus o molt greus:
  
Les infraccions greus i molt greus seran sancionades per la Junta de Govern, prèvia obertura de l'expedient disciplinari, tramitat conforme al que disposa este Estatut, amb aplicació del que establix l'article 99.2 de l'Estatut General de l'Advocacia i estarà, en allò no previst, al que disposen les normes de procediment sancionador contingudes en la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
  
No podran sancionar-se els fets que hagen sigut sancionats penalment, en els casos en què s'aprecie identitat de subjecte, fet i fonament.
  
Quan s'estiga tramitant un procés penal pels mateixos fets o per altres i la separació dels sancionables, d'acord amb este Estatut, siga racionalment impossible, el procediment serà suspés en la seua tramitació.
  
La represa del procediment disciplinari quedarà demorada fins que recaiga pronunciament ferm de l'autoritat judicial.
  
Una vegada iniciat el procediment, en qualsevol moment en què l'instructor aprecie que la presumpta infracció puga ser constitutiva d'infracció penal per delicte o falta, ho posarà immediatament en coneixement de la Junta de Govern, perquè esta decidisca sobre la comunicació dels fets al Ministeri Fiscal i resolga la suspensió del procediment fins que recaiga pronunciament ferm de l'autoritat judicial, si és procedent.
  
Represa la tramitació de l'expedient disciplinari, en qualsevol dels supòsits mencionats, la resolució que es dicte haurà de respectar l'apreciació dels fets que continga l'esmentat pronunciament judicial.
  
3. Mesures de caràcter provisional
  
Si per resolució de l'òrgan competent s'acorda la incoació del procediment disciplinari, el mateix òrgan podrà proposar, de forma motivada, a la Junta de Govern, que serà qui decidisca, l'adopció de la mesura preventiva de suspensió provisional en l'exercici de la professió dels col·legiats afectats, que estigueren sotmesos a processament o inculpació en un procediment penal. Tal decisió haurà d'adoptar-se mitjançant resolució motivada i prèvia audiència de l'interessat.
  
De la mateixa manera podrà proposar-se, en la mateixa forma, la mesura cautelar de suspensió en el servici de torn d'ofici i d'assistència jurídica gratuïta, amb l'abast que considere la Junta de Govern, quan s'entenga que la prossecució en els esmentats servicis puga ser perjudicial per a este, atenent els antecedents que hi ha en l'expedient, la gravetat dels fets imputats i els precedents de l'advocat afectat.
  
La resolució que acorde qualsevol de les decisions referides en els apartats anteriors d'este article, haurà de ser notificada al col·legiat afectat i es podrà recórrer conforme al que preveu este Estatut.
  
La suspensió provisional en l'exercici de la professió podrà prolongar-se mentre dure el processament o la inculpació, sense que afecte el seu manteniment la situació de suspensió del procediment prevista en l'article anterior.
  
La suspensió provisional, en els servicis de torn d'ofici i assistència jurídica gratuïta, podrà prolongar-se fins que hi haja resolució de l'expedient que haja posat fi a la via administrativa o, si és procedent, durant el temps que decidisca la Junta de Govern.
  
4. Tramitació del procediment, notificacions i pròrrogues de terminis
  
El procediment disciplinari s'impulsarà d'ofici en tots els seus tràmits, i serà en tot cas d'obligat compliment els principis continguts en el títol IX de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
  
La tramitació i les notificacions s'ajustaran al que establixen els presents Estatuts i, si no n'hi ha, al que preveu l'article 94.2 de l'Estatut General de l'Advocacia, que es remet per als casos allí previstos als articles 59 i 61 de l'esmentada Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
  
Les notificacions podran ser fetes en el domicili professional que el col·legiat tinga comunicat al Col·legi, en compliment de l'obligació establida en l'article 30 d'estos Estatuts, amb plena validesa i sense perjudici de la responsabilitat que poguera derivar-se de no haver comunicat reglamentàriament el seu eventual trasllat. Si no poguera ser verificada la notificació en els termes previstos pels apartats 1 i 2 de l'article 59, de la citada Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, el lliurament podrà realitzar-lo un empleat del Col·legi amb subjecció al que assenyalen els apartats 2 i 3 de l'expressat precepte, i si tampoc així poguera efectuar-se la notificació, s'entendrà efectuada als quinze dies del seu anunci en el tauler d'edictes del Col·legi, que podrà fer-se en la forma prevista en l'article 61 de la citada Llei.
  
Els terminis establits en esta regulació estatutària del procediment disciplinari seran prorrogables, llevat de disposició expressa en contrari, a proposta raonada de l'instructor de l'expedient, aprovada per la Comissió de Deontologia, aprovació que haurà d'efectuar-se en tot cas abans del seu venciment. L'acord sobre la pròrroga, que es notificarà al col·legiat afectat o recurrent, no serà recorreguda, sense perjudici del que puga ser al·legat pels interessats per a la seua consideració en la resolució que pose fi al procediment i en l'eventual impugnació de tals actes en els ulteriors recursos que, si és procedent, s'interposen contra esta.
  
5. Drets dels col·legiats en el procediment disciplinari
  
Els col·legiats, respecte de què se seguisquen procediments disciplinaris, tindran els següents drets:
  
a) A la presumpció d'innocència.
  
b) A ser notificats dels fets que se li imputen, de les infraccions que tals fets puguen constituir i de les sancions que, si és procedent, se'ls pogueren imposar, així com de la identitat del instructor, de l'òrgan competent per a imposar la sanció i de la norma que atribuïsca tal competència.
  
c) A abstindre's de declarar en el procediment seguit en la seua contra, formular al·legacions i utilitzar els mitjans de defensa admesos per l'ordenament jurídic que resulten procedents.
  
d) Als altres drets reconeguts per la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
  
6. Iniciació del procediment
  
El procediment serà iniciat d'ofici per resolució de la Comissió de Deontologia, resolució que s'adoptarà per pròpia iniciativa, a instàncies de la Junta de Govern o per denúncia.
  
Si els fets afectaren un membre de la Junta de Govern, del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats o del Consell General de l'Advocacia Espanyola, la iniciació del procediment donarà origen exclusivament a la tramesa de l'expedient al Consell General de l'Advocacia o al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, i serà de l'exclusiva competència d'estos Consells l'obertura d'expedient disciplinari, la instrucció de la informació prèvia o l'arxiu de les actuacions sense més tràmit.
  
7. Actuacions prèvies a l'expedient disciplinari i informació prèvia
  
La Comissió de Deontologia podrà donar trasllat a l'advocat afectat dels fets que se li imputen perquè, en el termini de deu dies, al·legue el que al seu dret convinga, i es podrà sense mes tràmit proposar la mesura d'arxiu de les actuacions, obertura d'expedient d'informació prèvia o de disciplinari, així com proposar a la Junta de Govern una sanció, sempre que es tracte de falta lleu.
  
De la mateixa manera, podrà iniciar el procediment i obrir un període d'informació prèvia per tal de conéixer les circumstàncies del cas concret i la conveniència o no de procedir a l'obertura de l'expedient disciplinari. Finalitzades les actuacions de tal informació i, en tot cas, en el termini màxim de trenta dies hàbils des de la resolució que va acordar obrir esta, la Comissió de Deontologia dictarà resolució, per la qual es proposarà a la Junta de Govern l'obertura de l'expedient disciplinari o bé l'arxiu de les actuacions.
  
8. Obertura d'expedient disciplinari
  
L'obertura de l'expedient disciplinari serà acordada per la Junta de Govern, a proposta de la Comissió de Deontologia, i en correspondrà a la Junta de Govern la resolució.
  
Una vegada aprovada per la Junta de Govern l'obertura de l'expedient disciplinari, la Comissió de Deontologia designarà, d'entre els seus membres, l'instructor i el secretari de l'expedient. La Comissió de Deontologia només podrà substituir l'instructor o el secretari d'un expedient disciplinari que haguera acceptat el càrrec en els supòsits de mort, renúncia i resolució favorable a l'abstenció o recusació.
  
L'obertura de l'expedient disciplinari, inclòs el nomenament d'instructor i de secretari, es notificarà al col·legiat subjecte a expedient, així com als designats per als esmentats càrrecs.
  
L'acceptació de l'excusa de tals nomenaments i de la renúncia als càrrecs, una vegada acceptats, així com l'apreciació de les causes d'abstenció i recusació, serà competència exclusiva de la Comissió de Deontologia.
  
El dret de recusació podrà exercitar-se des del moment en què l'interessat tinga coneixement de la identitat de l'instructor i del secretari designats, i es podrà promoure recusació en qualsevol moment de la tramitació del procediment.
  
Seran d'aplicació, en matèria d'abstenció i recusació de l'instructor i del secretari de l'expedient, les normes contingudes en els articles 28 i 29 de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
  
L'instructor, sota la fe del secretari, ordenarà la pràctica de totes les diligències que siguen adequades per a la determinació i comprovació dels fets i de quantes proves puguen conduir al seu aclariment i a la determinació de les responsabilitats susceptibles de sanció.
  
9. Plec de càrrecs
  
En el termini d'un mes des de l'obertura de l'expedient sancionador, i a la vista de les actuacions practicades, l'instructor formularà i notificarà el corresponent plec de càrrecs.
  
El plec de càrrecs haurà de redactar-se de mode clar i precís, comprendrà els fets imputats a l'inculpat en paràgrafs separats i numerats per cadascun d'ells i expressarà la infracció presumptament comesa i les sancions que se li pogueren imposar, amb cita concreta dels preceptes aplicables d'estos Estatuts o de l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola aplicables, incloses la identitat de l'instructor i de l'òrgan competent per a imposar la sanció.
  
10. Contestació al plec de càrrecs
  
El plec de càrrecs es notificarà a l'inculpat, i se li concedirà un termini improrrogable de deu dies, als efectes que puga contestar-lo amb les al·legacions que considere pertinents i haurà d'aportar els documents que considere d'interés. L'inculpat podrà proposar en la seua contestació al plec de càrrecs, la pràctica de qualsevol mitjà prova admissible en dret que crega necessari i acompanyar els documents que considere convenients.
  
11. Període de prova
  
L'instructor disposarà d'un termini de dos mesos per a la pràctica de les proves que estime pertinents, per entendre que són adequades per a la determinació de fets i possibles responsabilitats.
  
Tal pràctica podrà incloure proves no proposades pels afectats. L'esmentat termini es computarà des que es conteste el plec de càrrecs o transcórrega el termini establit per a això sense fer-ho.
  
L'instructor, en resolució que haurà de ser sempre motivada, podrà denegar l'admissió i pràctica de les proves que considere improcedents, perquè per la seua relació amb els fets no puguen alterar la resolució final a favor del presumpte responsable. Tal resolució serà recorrible quan determine la impossibilitat de continuar el procediment o produïsca indefensió, i s'haurà de manifestar l'oposició en els altres casos mitjançant l'oportuna al·legació per l'afectat, per a la seua consideració en la resolució que pose fi al procediment i en la impugnació de tals actes en el recurs que, si fa el cas, s'interpose en contra.
  
Per a la pràctica de les proves que haja d'efectuar el mateix instructor, es notificarà a l'inculpat el lloc, data i hora, per tal que puga intervindre.
  
12. Proposta de resolució
  
L'instructor, dins dels vint dies següents a l'expiració del període de proposició i pràctica de la prova, formularà i notificarà la proposta de resolució, en què fixarà amb precisió els fets, i efectuarà la qualificació jurídica d'estos als efectes de determinar la infracció o infraccions que considere comeses i assenyalarà les possibles responsabilitats de l'inculpat o els inculpats, així com la proposta de sanció a imposar.
  
13. Al·legacions de l'inculpat
  
La proposta de resolució es notificarà a l'inculpat perquè en el termini improrrogable de deu dies, amb vista de l'expedient, puga al·legar davant l'instructor quant considere convenient en la seua defensa.
  
14. Elevació de l'expedient a la Junta de Govern
  
L'instructor, oït l'inculpat o transcorregut el termini sense cap al·legació, trametrà, en el termini de cinc dies hàbils des del seu acabament, la proposta de resolució juntament amb l'expedient complet a la Junta de Govern, òrgan competent per a resoldre.
  
15. Resolució de l'expedient
  
La resolució que pose fi al procediment disciplinari haurà de ser acordada en el termini màxim de trenta dies des de la recepció de la proposta de l'instructor, haurà de ser motivada, resoldrà totes les qüestions plantejades en l'expedient i no podrà acceptar fets distints dels que van servir de base al plec de càrrecs i a la proposta de resolució, sense perjuidici de la diferent valoració jurídica.
  
La resolució haurà d'adoptar-se i notificar-se en el termini de trenta dies hàbils, comptadors des de la recepció de la proposta.
  
En tot cas, els acords de suspensió per més de sis mesos o expulsió, hauran de ser presos per la Junta de Govern mitjançant votació secreta i amb la conformitat de les dues terceres parts dels seus components.
  
A esta sessió estaran obligats a assistir tots els components de la Junta de Govern, de manera que el qui sense causa justificada no concórrega, cessarà com a membre de la Junta de Govern i no podrà presentar-se com a candidat en l'elecció mitjançant la qual es cobrisca la seua vacant.
  
La resolució que es dicte haurà de ser notificada a l'inculpat, haurà de respectar el que establix l'article 89 de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú i expressarà els recursos que contra esta procedisquen, els òrgans administratius o judicials davant els quals hagueren de presentar-se i el termini per a interposar-los, sense perjudici que els interessats puguen interposar qualsevol altre que estimen oportú.
  
16. Actes recorribles
  
Les resolucions de la Comissió de Deontologia, per la qual s'arxiven actuacions, i les de la Junta de Govern, per les quals se suspenga provisionalment en l'exercici a col·legiats sotmesos a processament o inculpació, o se'ls suspenga en el servici del torn d'ofici i assistència jurídica gratuïta a advocats que s'hi troben adscrits, s'arxiven les actuacions iniciades o s'imposen sancions disciplinàries, així com qualsevol altra decisió dins del procediment que, encara que tinga el caràcter d'acte de tràmit, determine la impossibilitat de continuar-lo o produïsca indefensió, podran ser objecte de recurs ordinari pels interessats, dins del termini improrrogable d'un mes des de la seua notificació, davant el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats. La resolució que resolga l'esmentat recurs posa fi a la via administrativa, i serà immediatament executiva i susceptible de recurs contenciós administratiu.
  
No es podran recórrer els acords d'obertura de l'expedient disciplinari. Respecte dels actes de tràmit no recorreguts, l'oposició a estos podrà, en tot cas, ser al·legada pels interessats per a la seua consideració en la resolució que pose fi al procediment i en l'eventual impugnació de tals actes en el recurs que, si és procedent, s'interpose contra esta.
  
Exclusivament, als efectes d'interposar recurs ordinari contra qualsevol de les resolucions esmentades anteriorment, que determinen o impliquen l'arxiu o sobreseïment de les actuacions iniciades o la imposició de sancions, es considerarà com a interessat el denunciant dels fets, el qual tindrà dret que se li notifiquen únicament, en la forma prevista per este Estatut, els esmentats actes, així com els d'obertura de l'expedient disciplinari.
  
17. Règim dels recursos
  
El recurs ordinari podrà interposar-se en el termini improrrogable d'un mes des de la seua notificació, mitjançant escrit a presentar davant la Junta de Govern del Col·legi, i, si és procedent, la Junta de Govern haurà de trametre'l, en el termini de deu dies, al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, juntament amb el seu informe i amb una còpia completa i ordenada de l'expedient.
  
18. Execució i suspensió de l'execució de les resolucions administratives sancionadores
  
Les resolucions de la Junta de Govern, dictades en exercici de la potestat disciplinària pròpia, no podran executar-se fins que hagen sigut confirmades pel Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, en resoldre el recurs ordinari o bé fins que haja transcorregut el termini establit per a la seua interposició sense efectuar-la. No obstant les mesures provisionals aprovades, si és procedent, podran ser executades des de la seua adopció. Correspon la seua execució a la Junta de Govern, la qual podrà suspendre-la, de conformitat i en els termes previstos en la Llei Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, si es coneguera la interposició de recurs de dita naturalesa.
  
Article 76. Efectes, notificacions i recursos contra les sancions
  
Les sancions disciplinàries s'executaran una vegada que siguen fermes. No obstant les mesures provisionals, si és procedent aprovades, podran ser executades des de la seua adopció.
  
Les sancions podran ser fetes públiques quan guanyen fermesa.
  
Totes les sancions tindran efectes en l'àmbit de tots els col·legis d'Advocats d'Espanya, i amb esta finalitat el Col·legi ho comunicarà al Consell General de l'Advocacia, perquè procedisca a comunicar-ho a tots els col·legis.
  
Article 77. Caducitat del procediment sancionador
  
Si no haguera recaigut resolució transcorregut un any, en el supòsit de les faltes greus i molt greus, i sis mesos, en el supòsit de faltes lleus des de la iniciació de l'expedient disciplinari, tenint en compte les possibles interrupcions del seu còmput per causes imputables a l'interessat, es produirà la caducitat a què es referix l'article 44.2 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre.
  
La declaració de caducitat d'ofici, o a instància del propi interessat, no impedirà la incoació d'un nou expedient disciplinari en el cas que la falta comesa no haguera prescrit.
  
CAPÍTOL TERCER
  
RESPONSABILITAT CIVIL I PENAL DELS ADVOCATS
  
Article 78. Àmbit
  
1. Els advocats estan subjectes a responsabilitat penal pels delictes i faltes que cometen en l'exercici de la seua professió.
  
2. Els advocats, en el seu exercici professional, estan subjectes a responsabilitat civil quan per dol o negligència danyen els interessos la defensa de qui se'ls haguera sigut confiada, responsabilitat que serà exigible conforme a la legislació ordinària davant els tribunals de Justícia, i es podrà establir legalment el seu assegurament obligatori.
  
Article 79. Actuació professional davant un advocat
  
L'advocat que reba l'encàrrec de promoure actuacions de qualsevol classe contra un altre sobre responsabilitats relacionades amb l'exercici professional, haurà d'informar el degà del Col·legi perquè realitze una labor de mediació, si la considera oportuna.
  
TÍTOL VIII
  
DELS ÒRGANS DE GOVERN
  
CAPÍTOL PRIMER.
  
La Junta de Govern
  
Secció Primera
  
Composició i funcions
  
Article 80. Composició de la Junta de Govern
  
El Col·legi d'Advocats de València estarà regit per una Junta de Govern, constituïda pel degà, un vicedegà, un tresorer, un bibliotecari, un secretari i dotze diputats.
  
Els diputats actuaran com a vocals de la Junta i exercirà les funcions que la mateixa Junta acorde i les que els presents Estatuts i les lleis els encomanen. Els seus càrrecs estaran numerats per tal de substituir per orde numèric creixent el degà en cas de malaltia, absència o vacant, sempre que no puga fer-ho el vicedegà.
  
Quan per qualsevol motiu quede vacant, definitivament o temporalment, el càrrec de vicedegà, secretari, tresorer o bibliotecari, seran substituïts per diputats per orde numèric decreixent.
  
Article 81. Funcions dels membres de la Junta de Govern
  
1. Degà. Correspondrà al degà la representació institucional i oficial del Col·legi en totes les relacions d'este amb els poders públics, entitats, corporacions i personalitats de qualsevol orde; exercirà les funcions de vigilància i correcció que els Estatuts reserven a la seua autoritat; presidirà les juntes de Govern i les juntes generals i totes les comissions i comités especials a què assistisca, i dirigirà les discussions amb vot de qualitat en cas d'empat. El degà ostentarà el càrrec de president nat de la Reial Acadèmia Valenciana de Jurisprudència i Legislació, de la tradicional Germandat de la Puríssima Concepció del Col·legi d'Advocats de València, així com de totes les seccions o comissions creades o que es creen al si d'este Col·legi.
  
El degà proposarà els advocats que hagen de formar part dels tribunals d'oposició, entre els qui reunisquen les circumstàncies necessàries a l'efecte.
  
A més de totes estes atencions, s'esforçarà principalment a mantindre amb tots els companys una relació assídua de protecció i consell, fomentarà la cooperació i la competència lleial entre companys i la tutela del dret de defensa davant e qualsevol ingerència, limitació o restricció il·legítima.
  
2. Vicedegà. Portarà a terme totes aquelles funcions que li conferisca el degà, i assumirà les d'este en cas d'absència, malaltia, abstenció, recusació o vacant.
  
3. Secretari. Corresponen al secretari les funcions següents:
  
a) Redactar i dirigir els oficis de citació per a tots els actes del Col·legi, segons les instruccions que reba del degà i amb l'anticipació deguda.
  
b) Redactar les actes de les juntes generals i les que celebre la Junta de Govern.
  
c) Portar els llibres necessaris per al millor i més ordenat servici, i haurà d'existir obligatòriament aquell en què s'anoten les correccions que s'imposen als col·legiats, així com el llibre registre de títols.
  
d) Rebre totes les sol·licituds i comunicacions que es trameten al Col·legi i donar-ne compte al degà.
  
e) Expedir, amb el vistiplau, del degà els certificats que siguen sol·licitats pels interessats.
  
f) Organitzar i dirigir les oficines i ostentar la direcció de personal, i proposar la contractació i cessament dels empleats del Col·legi.
  
g) Portar un registre en què, per orde alfabètic dels cognoms dels col·legiats, es consigne l'historial d'estos dins del Col·legi.
  
h) Revisar cada any les llistes dels advocats del Col·legi, i expressar la seua antiguitat i domicili.
  
i) Tindre al seu càrrec l'arxiu i segell del Col·legi.
  
4. Tresorer. Correspondrà al tresorer:
  
a) Materialitzar la recaptació i custodiar els fons del Col·legi.
  
b) Realitzar els cobraments i pagaments derivats del pressupost d'ingressos i despeses anual i tots els que, en general, acorde la Junta de Govern o vinguen d'acords ferms adoptats per la Junta General.
  
c) Informar periòdicament a la Junta de Govern del compte d'ingressos i despeses i marxa del pressupost, i formalitzar anualment els comptes de l'exercici econòmic vençut.
  
d) Redactar i proposar el pressupost d'ingressos i despeses anuals que la Junta de Govern haja de presentar a l'aprovació de l'Assemblea General.
  
e) Ingressar i retirar fons dels comptes bancaris, amb la seua sola signatura o amb les altres que acorde la Junta de Govern.
  
f) Portar l'inventari minuciós dels béns del Col·legi, de què serà administrador.
  
g) Controlar la comptabilitat i verificar la Caixa.
  
h) Cobrar els interessos i rendes del capital del Col·legi.
  
5. Bibliotecari. Tindrà les obligacions següents:
  
a) Cuidar la Biblioteca.
  
b) Formar i portar catàlegs d'obres.
  
c) Proposar l'adquisició del que considere procedent als fins corporatius.
  
6. Diputats. Els diputats portaran a terme els servicis que el degà o la Junta de Govern els encomane, i les substitucions que els competisquen. Els diputats exerciran, a títol merament enunciatiu, les següents funcions, que per acord de la Junta de Govern s'assignarà a qui, en cada cas, s'estime més convenient per al seu millor desenvolupament i eficàcia:
  
- Exercir la inspecció de quant afecte l'intrusisme, en totes les seues formes, i investigarà si exercix indegudament la professió aquell en qui no concórreguen els requisits legals.
  
- Atendre les relacions amb els tribunals, en totes les incidències que es deriven de l'exercici de la professió pels col·legiats, vigilant especialment que es respecten tots els drets que els corresponguen i complisquen els deures que la defensa i els estatuts els imposen, sobretot als encarregats dels torns d'ofici i d'assistència a detinguts.
  
- Cuidar de les relacions del Col·legi i dels seus col·legiats, amb la Mutualitat General de Previsió de l'Advocacia, i de les funcions pròpies de la labor assistencial que desenvolupe el Col·legi.
  
- Organitzar, vigilar i controlar el torn d'ofici i d'assistència a detinguts.
  
Article 82. Tractament i insígnies
  
El degà tindrà el tractament que legalment li corresponga.
  
El degà i els membres de la Junta de Govern usaran en els actes oficials, com a distintiu de la seua personalitat, les medalles amb cordó, penjades al coll, que tradicionalment ja s'utilitzen, així com togues amb l'escut del Col·legi, i podran igualment utilitzar una medalla de solapa.
  
Les medalles amb cordó s'utilitzaran únicament mentre es pertanga a la Junta de Govern, i es podran usar les de solapa, en tot moment, fins i tot després de cessar en el càrrec.
  
Article 83. Atribucions de la Junta
  
Són atribucions de la Junta de Govern totes aquelles necessàries per al compliment dels fins i funcions del Col·legi, llevat de les reservades a la competència exclusiva de la Junta General, i especialment:
  
A. En relació amb l'exercici professional i als col·legiats:
  
1. Sotmetre a referèndum, per sufragi secret, assumptes concrets d'interés col·legial.
  
2. Resoldre sobre l'admissió de llicenciats, o doctors en dret, que sol·liciten incorporar-se al Col·legi, així com resoldre les sol·licituds d'inscripció i incorporació dels advocats pertanyents a la Unió Europea i l'Espai Econòmic Europeu, i podrà delegar el degà per a esta facultat, per a casos d'urgència, que seran sotmesos a la ratificació d'aquella.
  
3. Vetlar perquè els col·legiats observen bona conducta en relació amb els tribunals, els seus companys, els seus clients, i que en l'exercici de la seua funció despleguen la necessària diligència i competència professional.
  
4. Impedir l'exercici de la professió als qui, sent col·legiats o no, l'exerciren en forma i sota condicions contràries a l'orde legal establit.
  
5. Perseguir els infractors del que regula el número anterior, així com a les persones, naturals o jurídiques, que faciliten dit irregular exercici professional, i exercitar davant estes totes les accions jurisdiccionals que foren necessàries o convenients.
  
6. Exercitar les accions i actuacions oportunes per a impedir i perseguir l'intrusisme, així com l'exercici de la professió als qui, col·legiats o no, l'exerciren en forma i sota condicions contràries a les legalment establides, sense excloure les persones, naturals o jurídiques, que faciliten l'exercici professional irregular.
  
7. Establir les quotes d'incorporació i les ordinàries que hagen de satisfer els col·legiats exercidors, i les dels no-exercidors, per a sosteniment de les càrregues i servicis col·legials.
  
8. Proposar a la Junta General, si ho estima necessari, la imposició de quotes extraordinàries als seus col·legiats.
  
9. Recaptar l'import de les quotes i dels altres recursos establits per al sosteniment de les càrregues del Col·legi d'Advocats de València, del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats de la Comunitat Valenciana i del Consell General de l'Advocacia.
  
10. Regular els honoraris dels advocats, que tindran caràcter merament orientatiu, i informar quan els tribunals demanen el seu dictamen amb subjecció al que disposen les lleis o quan ho sol·liciten els col·legiats minutants.
  
11. Convocar eleccions per a proveir els càrrecs de la Junta de Govern.
  
12. Convocar juntes ordinàries i extraordinàries, i assenyalar l'orde del dia per a cada una.
  
13. Exercir les facultats disciplinàries respecte als col·legiats.
  
14. Dictar els reglaments d'orde interior que jutge convenients, que necessiten l'aprovació de la Junta General per a la seua vigència.
  
15. Crear delegacions i nomenar els seus delegats, comissions, agrupacions i seccions de col·legiats que calguen per a l'estudi i desenvolupament de les matèries que puguen interessar als fins de la corporació i a la defensa i promoció de l'Advocacia.
  
16. Mantindre, potenciar i revisar, en allò que calga, les tradicionals seccions preexistents en este Col·legi, i especialment l'Acadèmia Valenciana de Jurisprudència i Legislació i l'Escola de Pràctica Jurídica.
  
17. Vetlar perquè en l'exercici professional s'observen les condicions de dignitat i prestigi que corresponen a l'advocat, així com propiciar l'harmonia i col·laboració entre els col·legiats, i impedir la competència deslleial conforme a la legislació vigent.
  
18. Informar els col·legiats amb promptitud de totes les qüestions que puguen afectar-los, ja siguen d'índole corporativa, col·legial, professional o cultural, de què la Junta de Govern tinga notícies en l'exercici de la seua funció o en el d'algun dels seus membres o representants d'ells.
  
19. Regular, en els termes legalment establits, el funcionament i la designació per a prestar els servicis d'assistència jurídica gratuïta.
  
20. Aprovar normes de desenvolupament o per a l'aplicació i compliment dels presents Estatuts.
  
21. Totes aquelles altres que no estiguen expressament atribuïdes a la Junta General.
  
B. En relació amb els tribunals de Justícia
  
Fomentar i reforçar les relacions de respectuosa cordialitat entre el Col·legi i els seus col·legiats i la Magistratura.
  
C. En relació amb els organismes oficials:
  
1. Defensar, quan ho estime procedent i just, els col·legiats en l'acompliment de les funcions de la professió o amb ocasió d'estes.
  
2. Promoure, prop del Govern i de les autoritats, quant es considere beneficiós per a l'interés comú i per a la recta i prompta administració de justícia.
  
3. Exercitar els drets i accions que corresponguen al Col·legi i, en particular, contra els que entorpisquen el bon funcionament de l'administració de Justícia o la llibertat i independència de l'exercici professional.
  
D. En relació amb els recursos econòmics del Col·legi:
  
1. Recaptar, distribuir i administrar els fons del Col·legi, tant generals com atribuïts o procedents de les diverses seccions incardinades.
  
2. Redactar els pressuposts i rendir els comptes anuals. Per a la seua redacció i distribució de les partides que l'integren, es tindrà en compte la procedència dels ingressos, en quant pel seu origen, hagen de ser aplicats, a fins específics especialment de tipus assistencial.
  
3. Acordar la inversió i immobles, amb els límits que assenyala l'article 120 dels presents Estatuts.
  
4. Proposar a la Junta General la inversió o disposició del patrimoni col·legial, qualssevol que siga el seu origen.
  
Article 84. Facultats especials
  
1. La Junta de Govern queda facultada per a emetre consultes i dictàmens, així com per a emetre arbitratges i laudes corporatius, dins dels termes autoritzats pels apartats l), m), n) i o) de l'article 4) de l'Estatut General de l'Advocacia.
  
2. Els arbitratges en matèria de dret privat s'ajustaran a la llei vigent aplicable, previ el seu sotmetiment a este per les parts.
  
3. Els laudes corporatius es tramitaran d'acord amb les normes que en cada cas assenyale la Junta de Govern, qui podrà designar un ponent o diversos que tramiten estos, i resoldrà, en tot cas, després d'oir prèviament per escrit les parts i a la vista dels antecedents que estes li subministren.
  
Caldrà el sotmetiment exprés de les parts al laude corporatiu.
  
4. La Junta de Govern determinarà qui correspon abonar els honoraris que es meriten per l'emissió dels arbitratges i laudes corporatius, i estaran obligades les parts a satisfer-los, d'acord amb l'esmentada decisió, i estos, o els d'anàloga significació, s'ingressaran en els fons col·legials.
  
Article 85. Reunions de Junta
  
La Junta de Govern es reunirà ordinàriament una vegada al mes, prèvia convocatòria del degà. I haurà de convocar-la la Junta de Govern quan ho sol·licite almenys una quarta part dels seus integrants. La Junta de Govern quedarà favoritament constituïda quan concórreguen la majoria dels seus membres.
  
La Convocatòria per a les reunions serà feta pel secretari, amb tres dies d'antelació almenys.
  
Es formularà per escrit i anirà acompanyada de l'orde del dia corresponent. Fora d'este no podran tractar-se altres assumptes, excepte els que el degà considere d'urgència. Els acords seran adoptats per majoria de vots favorables dels assistents, i el degà tindrà vot de qualitat, excepte quan es requerisca un quòrum especial.
  
No obstant l'anterior, la Junta de Govern quedarà vàlidament constituïda, encara sense convocatòria prèvia, quan es troben reunits tots els seus membres i així siga acordat per unanimitat.
  
Article 86. Comissions, seccions i agrupacions
  
1. Sense perjudici del manteniment de les ja existents Comissió d'Honoraris i Comissió de Deontologia, la Junta de Govern podrà crear totes les comissions que estime oportunes, a què podran pertànyer aquells col·legiats que siguen designats per la mateixa Junta.
  
2. La Junta de Govern podrà autoritzar, com ja ha estat fent, les seccions i agrupacions de col·legiats que estime necessàries o convenients per a la corporació i que redunden en la millor defensa, ajuda i promoció de l'advocacia, o de les diferents problemàtiques a assumir o defendre.
  
Estes seccions i agrupacions actuaran d'acord amb la Junta de Govern, a qui en definitiva correspondrà autoritzar els seus Estatuts i les seues modificacions. Les actuacions o comunicacions destinades a tindre especial transcendència fora del Col·legi, es donaran a conéixer a la Junta de Govern perquè decidisca sobre la seua pertinència.
  
3. Totes les comissions, seccions o agrupacions existents o que es creen, tindran com a president nat el degà, qui podrà delegar el membre de la Junta de Govern que lliurement designe, o el respectiu president de la Comissió, Secció o Agrupació. La presidència de la secció o agrupació no impedirà la representació del Col·legi que ostenta el degà.
  
Article 87. Capacitat per a formar part de la Junta
  
1. No podran formar part de les juntes de Govern:
  
a) Els col·legiats que hagen sigut condemnats per sentència ferma, que comporte la inhabilitació o suspensió per a càrrecs públics, mentre estos subsistisquen.
  
b) Els col·legiats a què s'haja imposat sanció disciplinària per falta greu en qualsevol Col·legi d'Advocats, mentre no haja sigut rehabilitat.
  
c) Els col·legiats que siguen membres d'òrgans rectors d'un altre Col·legi Professional.
  
d) En el cas de sancions disciplinàries imposades pel Tribunal, jutjats o òrgans que no siguen col·legis d'Advocats, les sancions dels quals consten en el seu expedient personal, la Junta de Govern, mitjançant decisió motivada, decidirà si constituïxen o no impediment per a l'accés als càrrecs directius.
  
2. Els qui es trobaren en alguna de les situacions a què es referixen els apartats anteriors, cessaran immediatament com a membres de la Junta.
  
Secció segona.
  
Elecció de càrrecs
  
Article 88. Forma de proveir-se
  
1. Els càrrecs de la Junta de Govern es proveiran per elecció, mitjançant votació directa i secreta de tots els col·legiats, exercidors i no exercidors, excepte el que establix l'article 36, apartat a), quant als advocats jubilats no exercidors.
  
Seran elegits per temps de quatre anys.
  
2. La renovació dels càrrecs de la Junta de Govern es verificarà per meitat, cada dos anys, amb subjecció al següent torn de rotació:
  
Primera renovació: degà, vicedegà, bibliotecari i diputats 1r, 3r, 5é, 7é, 9é i 11é.
  
Segona renovació: secretari, tresorer i diputats 2n, 4t, 6é, 8é, 10é i 12é.
  
3. Si es produïx alguna vacant en la Junta de Govern, es proveirà també per elecció, en la Junta General de més pròxima celebració i l'elegit exercirà el seu càrrec pel temps que hi haja fins a l'època de la seua renovació, segons el torn establit anteriorment.
  
Els qui foren designats en esta elecció per a substituir aquells que no hagueren esgotat el termini del seu mandat, ocuparan els càrrecs durant el temps legal que falte als substituïts, però podran ser reelegits en la renovació ordinària de càrrecs, i prendrà possessió immediatament.
  
Article 89. Requisits per a optar a l'elecció
  
El degà i els altres membres de la Junta de Govern seran col·legiats exercidors, de nacionalitat espanyola, que tinguen la condició d'elector i residents en la demarcació del Col·legi, excepte un diputat que podrà ser col·legiat no en exercici que haja sigut advocat amb més de vint anys d'exercici professional.
  
No es podrà exercir el càrrec de degà durant més de dos mandats consecutius, sense perjudici de poder optar a càrrec distint en la Junta.
  
No es podrà pertànyer a la Junta de Govern en càrrecs distints al de degà durant més de dos mandats consecutius, sense perjudici de poder optar al càrrec de degà.
  
Per a ser elegit degà, vicedegà, i diputat 1r, 2n i 3r es requeriran 10 anys, com a mínim, d'exercici professional.
  
Per a secretari serà requisit l'exercici professional durant almenys 5 anys.
  
La resta de càrrecs es proveiran entre col·legiats amb més de 2 anys d'exercici professional, excepte el possible diputat no en exercici
  
Article 90. Realització
  
L'elecció per a la renovació de la Junta de Govern tindrà lloc en la segona Junta General Ordinària del Col·legi, que es farà qualsevol dia de l'últim trimestre de l'any.
  
La convocatòria d'eleccions serà fet per la Junta de Govern com a punt de l'orde del dia de la Junta General Ordinària abans referida.
  
La Junta de Govern podrà convocar les eleccions com a acte separat de l'esmentada Junta.
  
Si qui ja forma part de la Junta pretén ser elegit per a un altre càrrec d'esta, abans que transcórrega el termini per al qual va ser elegit, cessarà prèviament en el que estiga exercint, i eixe càrrec serà proveït per elecció en la mateixa Junta General per a la qual es convoquen eleccions, i exercirà el càrrec qui resulte elegit pel temps que li falte complir a l'anterior.
  
Perquè la Junta de Govern puga convocar l'elecció junt amb els altres càrrecs del torn ordinari d'eixe any, l'aspirant a l'elecció per a un altre càrrec, ja pertanyent a la Junta, haurà de comunicar el seu cessament a esta, abans del dia 1 de setembre de l'any en què corresponga efectuar-se eleccions, per tal de possibilitar el compliment dels terminis electorals.
  
Article 91. Vacants
  
Quan per qualsevol causa la totalitat dels càrrecs de la Junta de Govern queden vacants, el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats designarà una Junta Provisional d'entre els col·legiats exercidors amb més de 25 anys d'exercici, que convocarà en el termini de trenta dies eleccions per a la provisió dels càrrecs vacants.
  
Estes eleccions hauran de celebrar-se dins dels quaranta-cinc dies següents, comptats a partir de la convocatòria.
  
Si queden vacants la meitat o més dels càrrecs de la Junta de Govern, el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats les completarà en forma també provisional, i actuarà per a la seua provisió definitiva en la forma abans consignada.
  
En el cas previst en el paràgraf primer d'este article, la meitat dels elegits, que es concretaran per sorteig, ostentaran el mandat per un període de dos anys, i s'efectuarà la renovació de l'altra meitat i les successives del mode que preveu amb caràcter general esta secció.
  
Article 92. Tramitació
  
I - Els tràmits a seguir fins a la celebració de l'acte electoral seran els següents:
  
1. La convocatòria s'anunciarà en el tauler d'anuncis de la seu col·legial i el de les delegacions i en dos diaris d'entre els de major difusió a la província de València, amb quaranta-cinc dies d'antelació com a mínim a la data de celebració de l'elecció.
  
2. Dins dels cinc dies següents a la data de la convocatòria, la Secretaria complimentarà els següents particulars:
  
a) S'inserirà en el tauler d'anuncis la convocatòria electoral en què hauran de constar els següents extrems:
  
- Càrrecs que han de ser objecte d'elecció i requisits tant d'antiguitat com de situació col·legial, exigits per a poder aspirar a cada u d'ells.
  
- Dia i hora de celebració de la Junta i hora en què es tancaran les urnes per a començament de l'escrutini, segons allò que s'ha disposat sobre el particular en el present Estatut.
  
- Instruccions per a l'exercici del dret de vot per correu.
  
b) Així mateix, s'exposarà en els esmentats taulers d'anuncis les llistes separades de col·legiats exercidors i no exercidors amb dret a vot, cens que quedarà tancat a data dels tres mesos anteriors a la de la celebració de les eleccions.
  
3. Les candidatures hauran de presentar-se a la Secretaria del Col·legi amb, almenys, trenta dies d'antelació a la data assenyalada per a l'acte electoral.
  
Dites candidatures podran ser conjuntes per a diversos càrrecs o individuals per a càrrecs determinats, i hauran de ser subscrites exclusivament pels mateixos candidats.
  
Cap col·legiat no podrà ser candidat a mes d'un càrrec.
  
II - Els col·legiats que volgueren formular reclamació contra les llistes electorals hauran de verificar-la dins del termini dels cinc dies següents a la seua exposició.
  
La Junta de Govern, cas d'haver-hi reclamacions contra les llistes, resoldrà sobre estes, dins dels tres dies següents a l'expiració del termini per a formular-les, i es notificarà la seua resolució a cada reclamant, dins dels dos dies següents.
  
III - La Junta de Govern, l'endemà de la finalització del termini de presentació de candidatures, proclamarà candidats els que reunisquen els requisits legals exigibles, i es consideraran electes els qui no tinguen oponents.
  
Seguidament, ho publicarà en els taulers d'anuncis referits i ho comunicarà a tots els interessats, sense perjudici que puga remetre també comunicacions individuals als col·legiats.
  
IV - Tots els terminis assenyalats en este article i en el precedent, es computaran per dies naturals.
  
V - La Junta de Govern podrà acordar la constitució de taules electorals a les seus de les delegacions del Col·legi.
  
Article 93. Vot per correu
  
1. Els col·legiats que vulguen exercir el vot per correu hauran de sol·licitar-lo individualment en compareixença personal a les oficines de la seu col·legial o de les delegacions, fins al quinzé dia anterior a la data de la votació.
  
El col·legiat haurà d'acreditar la seua identitat mitjançant exhibició del DNI o del carnet col·legial.
  
El Col·legi registrarà la petició de vot i prendrà nota en el cens perquè el dia de les eleccions no s'exercisca el dret de vot personalment.
  
2. També, els col·legiats que per una impossibilitat física degudament acreditada no puguen comparéixer personalment podran atorgar poders a un altre col·legiat per a este tràmit. En tot cas, la firma del col·legiat en el sobre exterior prevista en l'apartat següent serà insubstituïble.
  
3. Al Col·legi s'entregarà al sol·licitant del vot per correu un sobre blanc i un sobre exterior, en què es farà constar en l'anvers la paraula ?Eleccions- i en el revers el seu nom i cognoms, adreça, número de col·legiat i la seua firma, i la següent inscripció: «conté paperetes per a l'elecció de la Junta de Govern del Col·legi d'Advocats de València».
  
4. La papereta de votació haurà d'introduir-se doblegada en el sobre blanc que es tancarà i s'introduirà al seu torn junt amb la fotocòpia del document nacional d'identitat en el sobre exterior, que es remetrà per correu certificat a la seu del Col·legi d'Advocats de València.
  
5. Els vots per correu hauran de dirigir-se al secretari de la Junta de Govern que es farà càrrec de la seua custòdia fins al moment de l'inici de les eleccions, que farà entrega dels mateixos a la mesa electoral, que els introduirà en l'urna designada a l'efecte.
  
6. S'admetran els vots per correu que es reben a la seu electoral fins al moment del tancament de la votació.
  
7. Una vegada finalitzades les eleccions, es procedirà en primer lloc a l'obertura de l'urna amb els vots per correspondència, i es procedirà a comprovar que les dades i firma de l'elector que consten en el sobre exterior coincidixen amb la firma del document nacional d'identitat que preceptivament haurà adjuntat, en este cas s'introduirà la papereta de nou en l'urna, amb el seu sobre.
  
8. Serà declarat nul tot vot per correu que no complisca estrictament la normativa prevista en estos Estatuts col·legials.
  
9. Els col·legiats que sol·liciten votar per correu no podran votar personalment.
  
10. S'estendrà acta i llista dels sobres rebuts i els seus votants.
  
Article 94. Celebració de l'elecció
  
Per a la celebració de l'elecció, es constituirà la mesa electoral que quedarà integrada pel degà com a president, o per un membre de la Junta que el substituïsca en l'esmentat acte auxiliat, com a mínim, per dos membres més de la mateixa Junta com a vocals, i actuarà com a secretari el membre de menys antiguitat al Col·legi, llevat que forme part de la mesa electoral el secretari de la Junta de Govern, i en este cas, exercirà esta funció.
  
La mesa electoral podrà establir diverses meses de votacions, presidides cada una d'elles per un membre de Junta de Govern, o per qui la mesa electoral designe
  
Cada candidat podrà, per la seua banda, designar entre els col·legiats un o diversos interventors que el representen en les operacions de l'elecció.
  
En tot cas la mesa electoral establirà urnes separades per al depòsit dels vots dels col·legiats exercidors i no exercidors.
  
L'elecció tindrà per al seu desenvolupament un temps mínim de quatre hores.
  
Les paperetes de vot, que seran editades pel Col·legi, hauran de ser blanques i de les mateixes dimensions, i hauran de portar impresos, per una sola cara i correlativament, els càrrecs a l'elecció dels quals es procedix.
  
Els candidats podran, per la seua banda, confeccionar paperetes, les quals hauran de ser d'igual format, color i dimensió a les editades per la Junta.
  
A la seu en què tinga lloc l'elecció haurà de disposar la Junta de Govern de prou nombre de paperetes amb els noms dels candidats i paperetes en blanc.
  
Els votants hauran d'acreditar a la mesa electoral la seua personalitat.
  
El president de la mesa de votacions comprovarà la seua inclusió en el cens elaborat per a les eleccions, pronunciarà en alta veu el nom i cognoms del votant, i indicarà que vota, després d'això el mateix president introduirà en l'urna la papereta doblegada.
  
Els recursos que s'interposen en el procés electoral o contra el seu resultat davant la Junta de Govern del Col·legi o davant el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, no suspendran la votació, proclamació i possessió dels elegits, excepte quan així s'acorde per causes excepcionals mitjançant resolució expressa motivada.
  
Article 95. Escrutini i proclamació
  
Finalitzada la votació es procedirà a l'escrutini, i es llegiran en veu alta totes les paperetes.
  
Hauran de ser declarats nuls totalment aquells vots que continguen expressions alienes a l'estricte contingut de la votació o que continguen ratllades o raspadures, i nuls parcialment quant al càrrec a què afecte, les que indiquen més d'un candidat per a un mateix càrrec, o nom de persones que no concórreguen a l'elecció.
  
Podrà no obstant això ratllar-se el nom d'un candidat i indicar de forma manuscrita el d'un altre que opte al mateix càrrec.
  
Aquelles paperetes que es troben només parcialment reomplides, quant al nombre de candidats, però que reunisquen els requisits exigits per a la seua validesa, ho seran per als càrrecs i persones correctament expressats.
  
Finalitzat l'escrutini, el president anunciarà el seu resultat, i es proclamaran seguidament electes els candidats que hagueren obtingut per a cada càrrec el nombre més gran de vots.
  
En cas d'empat, s'entendrà elegit el de major temps d'exercici en el mateix Col·legi.
  
En el termini de cinc dies des de la constitució dels òrgans de govern, haurà de comunicar-se esta al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, a la Conselleria de Presidència de la Generalitat Valenciana, i inscriure's al Registre de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.
  
Secció tercera.
  
Cessament
  
Article 96. Cessament
  
Els membres de la Junta de Govern del Col·legi d'Advocats cessaran per les causes següents:
  
a) Incompliment sobrevingut dels requisits estatutaris per a exercir el càrrec.
  
b) Per expiració del termini per al qual van ser elegits o designats, cessament que no serà efectiu fins que prenga possessió de l'esmentat càrrec qui el substituïsca.
  
c) Renúncia de l'interessat.
  
d) Falta d'assistència injustificada a tres sessions consecutives o cinc alternes en el termini d'un any, previ acord de la mateixa Junta, o a alguna de les previstes en el paràgraf tercer, del número 15 de l'article 75 dels presents Estatuts.
  
e) Aprovació de moció de censura, segons el que regula el següent capítol.
  
f) Mort.
  
CAPÍTOL SEGON
  
DE LES JUNTES GENERALS ORDINÀRIES I EXTRAORDINÀRIES
  
Secció primera.
  
Normes generals
  
Article 97. La Junta General
  
1. La Junta General és l'òrgan suprem de la voluntat col·legial en els assumptes propis de la seua competència, d'acord amb les disposicions d'este Estatut i sense més limitacions que les legalment establides. I els seus acords vàlidament adoptats, són obligatoris fins i tot per als dissidents o absents, sense perjudici del dret d'impugnació que puga correspondre'ls.
  
2. Tots els col·legiats podran assistir amb veu i vot, excepte les excepcions que en el present Estatut es determinen, a les Juntes Generals ordinàries i extraordinàries que se celebren.
  
Article 98. Competència de la Junta General
  
Són funcions de la Junta:
  
a) L'aprovació i modificació dels Estatuts d'este Col·legi i dels reglaments de règim interior per al desenvolupament d'estos.
  
b) L'aprovació del balanç i de la liquidació pressupostària de cada exercici, així com dels pressuposts anuals d'ingressos i despeses.
  
c) L'aprovació o censura de la gestió de la Junta de Govern o de qualsevol dels seus membres.
  
d) La fusió, segregació i dissolució del Col·legi, excepte en aquells supòsits en què ho impose directament la llei.
  
e) L'adquisició, alienació, gravamen i la resta d'actes jurídics de disposició sobre béns immobles de la corporació, sense perjudici del que disposa l'art 120.
  
f) Aquells assumptes que li sotmeta la Junta de Govern.
  
Article 99. Convocatòria
  
1. Les juntes generals hauran de convocar-se amb una antelació mínima de quinze dies, excepte els casos d'urgència en què, segons el parer de la Junta de Govern, haja de reduir-se el termini.
  
La convocatòria s'inserirà en el tauler d'anuncis de la seu del Col·legi i en el de les delegacions, amb assenyalament de l'orde del dia.
  
2. Sense perjudici de l'anterior, se citarà també els col·legiats per comunicació escrita o per qualsevol altre mitjà telemàtic que permeta tindre constància de la seua recepció en què, igualment s'inserirà l'orde del dia i la citació del qual podrà fer-se pel degà o secretari indistintament; citació personal que, el degà, en cas de convocatòria urgent, podrà substituir per publicació d'esta en els mitjans locals de comunicació.
  
3. A la Secretaria del Col·legi, durant les hores de despatx, estaran a disposició dels col·legiats els antecedents dels assumptes a deliberar en la Junta convocada.
  
Article 100. Realització
  
Les juntes generals tindran lloc el dia i hora assenyalats, qualsevol que siga el nombre de col·legiats que hi concórreguen, excepte en els casos en què s'exigisca un quòrum d'assistents determinat.
  
Presidirà la Junta el degà o qui faça les seues funcions. Tots els assumptes que hagen de ser sotmesos a la Junta General, seran objecte de discussió en esta, i quan el degà considere prou debatut el tema, fet resum pel mateix de les distintes posicions acordades, concedirà tres torns a favor i tres en contra, i podrà el president ampliar, previ acord de la Junta de Govern en eixe acte, el nombre de torns, quan la importància de l'assumpte ho exigira.
  
Els que hagueren consumit un torn podran rectificar una vegada. I el president podrà concedir la paraula per a contestar al·lusions. Acabada la discussió, l'assumpte serà sotmés a votació.
  
Article 101. Acords
  
Els acords es prendran per aclamació o per majoria de vots emesos, excepte en els casos en què s'exigisca un quòrum especial. En cap cas no serà delegable el vot.
  
Les votacions seran ordinàries a mà alçada, o nominals. Només seran nominals quan ho determine la Presidència o quan ho sol·liciten almenys el deu per cent dels col·legiats assistents.
  
També podran adoptar-se els acords per votació secreta, mitjançant paperetes en sobres, que així ho asseguren, quan ho sol·licite un 10 per cent dels col·legiats assistents.
  
Secció segona.
  
Juntes generals ordinàries
  
Article 102. Primera Junta General
  
1. Durant el primer trimestre de l'any se celebrarà la primera Junta General Ordinària de cada any, que necessàriament almenys tractarà del següent orde del dia:
  
a) Informe pel degà de la seua gestió i de la Junta de Govern, amb ressenya dels esdeveniments més importants que durant l'any hagen tingut lloc, en relació amb el Col·legi.
  
b) Lectura, discussió i votació del compte general de despeses i ingressos de l'any anterior.
  
c) Lectura, discussió i votació dels assumptes que es consignen en la convocatòria.
  
d) Presa de possessió, si és procedent, dels seus càrrecs respectius pels membres de la Junta de Govern elegits, i cessaran aquells a què correspon eixir.
  
e) Proposicions.
  
f) Precs i preguntes.
  
2. Deu dies abans de la celebració de la Junta General Ordinària del primer trimestre, els col·legiats podran presentar les proposicions que desitgen sotmetre a la deliberació i acord del Col·legi, que seran necessàriament incloses per la Junta de Govern en la Secció de l'orde del dia denominada ?Proposicions?, amb transcripció del text de la proposició i nombre de peticionaris si estan subscrits per un nombre no inferior al 5 per cent del total cens.
  
3. En el cas que amb seixanta dies d'antelació a la celebració de la mateixa Junta, es presente alguna proposició subscrita per més de 100 col·legiats, la Junta de Govern la comunicarà per circular a tots els col·legiats, perquè, els qui desitgen subscriure-la, puguen fer-ho fins a trenta dies abans de la celebració de la Junta General.
  
I si dins d'eixe termini, queda subscrita per un nombre de col·legiats no inferior al 5 per cent del total del cens, i es complix així el que preceptua l'apartat anterior, s'inclourà necessàriament en l'orde del dia, en la forma i com disposa dit apartat anterior.
  
4. Independentment de l'abans exposat, la Junta de Govern podrà incloure en igual secció qualsevol altra proposició que se li presente amb l'antelació suficient, i qualsevol que fóra el nombre de proponents, si prèviament acordara la Junta de Govern fer-la seua.
  
5. Els comptes del Col·legi podran ser examinats en el període que hi ha entre la convocatòria i quaranta-vuit hores abans de l'assenyalada per a la realització de la primera Assemblea Ordinària.
  
Article 103. Segona Junta General
  
La segona Junta General Ordinària tindrà lloc en l'últim trimestre de l'any, que necessàriament almenys tractarà del següent orde del dia:
  
a) Lectura i aprovació del pressupost format per la Junta de Govern per a l'exercici següent.
  
b) Lectura, discussió i votació dels assumptes que es consignen en la convocatòria.
  
c) Elecció per a la renovació de la Junta de Govern quan procedisca.
  
d) Precs i preguntes.
  
Secció tercera.
  
Juntes generals extraordinàries
  
Article 104. Capacitat per a sol·licitar-les
  
Tindrà la consideració de Junta General Extraordinària aquella que tinga lloc en qualsevol moment diferent dels abans referits, i podrà tractar qualsevol assumpte atribuït a la competència de la Junta General.
  
La Junta General Extraordinària se celebrarà a iniciativa del degà, de la Junta de Govern o a sol·licitud del 10 per cent dels col·legiats amb expressió dels assumptes concrets que hagen s'hi hagen de tractar.
  
Si el que es pretén és un vot de censura contra la Junta o algun dels seus membres, la petició haurà de ser subscrita almenys pel 10 per cent dels advocats exercidors, incorporats almenys amb tres mesos d'antelació, i s'expressarà amb claredat les raons en què es fonamenta.
  
La Junta haurà de celebrar-se en el termini de trenta dies hàbils comptats des de l'acord del degà o de la Junta de Govern, en el primer cas, o després de la presentació de la sol·licitud, en el segon, i mai no podran ser tractats en esta més assumptes que els expressats en la convocatòria.
  
Només per resolució motivada i en el cas que la proposició siga aliena als fins atribuïts a la corporació podrà denegar-se la celebració de la Junta Extraordinària, sense perjudici dels recursos que pogueren correspondre als peticionaris.
  
Article 105. Quòrum especial
  
Amb caràcter general, quedarà constituïda la Junta, qualssevol que siga el nombre d'assistents, i els acords s'adoptaran per majoria simple de vots emesos, excepte les excepcions que seguidament s'assenyalen:
  
1. Per a la modificació d'Estatuts s'exigirà un quòrum d'assistència del 25 per cent com a mínim de col·legiats exercidors. I si no es reunix este quòrum, se celebrarà nova Junta Extraordinària, dins de les 24 hores següents a la primera convocatòria, que podrà adoptar acords per majoria simple i sense exigència de quòrum especial d'assistència.
  
En la convocatòria de Junta s'anunciarà ja l'hora i data de la segona, per al supòsit que no es reunira quòrum en la primera.
  
2. Si la Junta General Extraordinària tinguera per objecte la moció de censura, requerirà un quòrum d'assistència com a mínim del 25% del cens de col·legiats, i, perquè prospere, s'exigirà el vot favorable directe i personal de dos terceres parts dels assistents.
  
TÍTOL IX
  
DE LA REIAL ACADÈMIA VALENCIANA DE JURISPRUDÈNCIA
  
I LEGISLACIÓ
  
Article 106. Ratificació de la seua existència
  
Es ratifica l'existència de la Reial Acadèmia Valenciana de Jurisprudència i Legislació, creada dins del Col·legi d'Advocats de València, tradicionalment vinculada a este, i que avui ostenta la corresponsalia de la Reial Acadèmia Espanyola de Jurisprudència i Legislació per Acord del Ple d'esta, de 26 de gener de 1981.
  
Article 107. Règim jurídic
  
Es regirà pels seus Estatuts com a màxima representació de la Secció o Comissió Cultural Jurídica d'este Col·legi d'Advocats, que la va crear i manté.
  
TÍTOL X
  
ESCOLA DE PRÀCTICA JURÍDICA
  
Article 108. Caràcter i funcionament
  
L'Escola de Practica Jurídica, nascuda com a Secció de Pràctica Jurídica de la Reial Acadèmia de Jurisprudència i Legislació, té per objectiu principal la formació deontològica i pràctica per a l'exercici professional, i ha de facilitar a l'advocat en els seus inicis professionals les ferramentes i recursos pràctics necessaris per a capacitar-lo en habilitats destreses, actituds i coneixements imprescindibles per a iniciar-se en l'exercici professional amb eficàcia, responsabilitat, seguretat i respecte a les normes deontològiques, així com per a capacitar-lo específicament per a la seua immediata incorporació als servicis de torn d'ofici, d'assistència al detingut i d'orientació jurídica, una vegada complisca la resta dels requisits exigits reglamentàriament.
  
A través de l'Escola de Pràctica Jurídica del Col·legi d'Advocats de València desenvoluparà la funció de participació en els processos i proves que s'establisquen per a l'acreditació de l'aptitud professional mitjançant les quals es reconega la capacitat necessària per a l'exercici professional.
  
TÍTOL XI
  
CONSELL VALENCIÀ DE COL·LEGIS
  
DE LA COMUNITAT VALENCIANA
  
Article 109. Integració
  
L'il·lustre Col·legi d'Advocats de València està integrat en el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats de la Comunitat Valenciana, sense que això supose minva de la seua competència i personalitat pròpia i independent.
  
TÍTOL XII
  
DEL RÈGIM JURÍDIC DELS ACTES
  
I DE LA SEUA IMPUGNACIÓ
  
CAPÍTOL PRIMER
  
TRAMITACIÓ EXPEDIENTS
  
Article 110. Règim jurídic
  
1. Informació i documentació: els col·legiats interessats en un expedient incoat a la seua instància tindran els drets d'informació i documentació arreplegats en els presents Estatuts.
  
També podran sol·licitar que se'ls expedisca còpia certificada d'extrems concrets continguts en l'expedient.
  
El lliurament d'estes còpies no se'ls podrà negar quan es tracte d'acords que els hagen sigut notificats.
  
En presentar qualsevol escrit o document podran els col·legiats interessats acompanyar-lo d'una còpia per al Col·legi, i prèvia confrontació d'aquells, s'haurà de tornar la còpia on es farà constar el segell del Col·legi i la data de la presentació.
  
Els interessats podran demanar el desglossament i la devolució dels documents que presenten, la qual cosa acordarà la Junta, i en deixarà nota o testimoni, segons procedisca.
  
2. Actuació per representant: els col·legiats podran actuar per mitjà de representant, que haurà de ser un altre col·legiat, que acreditarà el seu mandat mitjançant document públic o poder apud acta, i s'entendrà amb este les actuacions que practique el Col·legi quan així ho sol·licite el mateix interessat.
  
3. Terminis: els terminis es comptaran sempre a partir del dia següent a aquell en què tinga lloc la notificació de l'acord de què es tracte.
  
Sempre que no expresse una altra cosa, quan els terminis s'assenyalen per dies, s'entén que estos són hàbils, i s'exclouen del còmput els firats.
  
Si el termini es fixa en mesos, estos es computaran de data a data. Si en el mes de venciment no hi haguera dia equivalent a aquell en què comença el còmput, s'entendrà que el termini va expirar l'últim dia del mes, si en anys, s'entendrà naturals en tot cas.
  
Quan l'últim dia del termini siga inhàbil, s'entendrà prorrogat al primer dia hàbil següent.
  
Excepte el que preveuen els arts. 77 i següents dels presents Estatuts no podrà excedir de nou mesos el temps que transcórrega des del dia que s'inicie un expedient, fins aquell en què es dicte resolució, si no hi ha causes excepcionals, degudament justificades que ho impediren, les quals es consignaran en l'expedient per mitjà de diligència firmada pel seu ponent o encarregat, i si és procedent, pel secretari.
  
4. Recepció i registre de documents: al Col·legi es portarà un únic registre en què es farà el corresponent assentament de tot recurs, escrit o comunicació que presenten els col·legiats.
  
CAPÍTOL SEGON
  
EXECUTORIETAT DELS ACORDS I LA SEUA
  
CONSTATACIÓ EN ACTES
  
Article 111. Executorietat i presumpció de validesa
  
Els actes dictats pels òrgans col·legials subjectes al dret administratiu es presumiran vàlids i produiran efectes des de la data en què es dicten, llevat que s'hi dispose una altra cosa.
  
L'eficàcia quedarà demorada quan així ho exigisca el contingut de l'acte o estiga supeditada a la seua notificació. La interposició del recurs d'alçada no suspendrà l'execució de l'acte impugnat, excepte en els supòsits previstos en els presents Estatuts.
  
Article 112. Llibres d'actes
  
Les actes de les juntes generals i de les juntes de Govern es transcriuran, separadament, en dos llibres que a l'efecte i amb caràcter obligatori es portaran al Col·legi.
  
Seran firmades pel degà i pel secretari o pels qui hagueren exercit les seues funcions en la Junta de què es tracte.
  
CAPÍTOL TERCER
  
RÈGIM JURÍDIC
  
Article 113. Règim jurídic
  
El Col·legi d'Advocats de València, com a corporació de dret públic, està subjecte al dret administratiu, en quant exercisca potestats públiques.
  
La resta de la seua activitat es regix pel dret privat, sense perjudici de l'observança de les normes sobre la formació de la voluntat dels òrgans col·legials previstes en estos Estatuts.
  
CAPÍTOL QUART
  
RECURSOS
  
Article 114. Contra acord de la Junta de Govern
  
1. Els acords emanats de la Junta de Govern que estiguen subjectes al dret administratiu, podran ser objecte de recurs d'alçada davant el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, dins del termini d'un mes, comptat a partir de l'endemà a aquell en què s'haguera adoptat o, si és procedent, notificat, als col·legiats o persones a què afecte.
  
2. El recurs podrà interposar-se davant el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats o davant e la Junta de Govern del Col·legi d'Advocats de València, que l'elevarà, amb els seus antecedents i informe que procedisca, al Consell Valencià, dins dels 15 dies següents a la data de presentació.
  
3 La interposició del recurs d'alçada davant el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats no suspén l'executivitat dels acords, excepte en els següents casos:
  
a) Quan la Junta de Govern interpose recurs contra acord de l'Assemblea General basat en la concurrència d'una causa de nul·litat de ple dret.
  
b) Quan es recórrega una sanció disciplinària.
  
c) Quan a instància de part així ho acorde el Consell Valencià, per concórrer circumstàncies que puguen causar danys difícilment reparables o, desproporcionats respecte a l'interés públic tutelat per l'acte.
  
En els dos primers casos, la simple interposició del recurs suspendrà automàticament l'executivitat de l'acte. La suspensió s'alçarà una vegada es resolga el recurs.
  
Article 115. Contra acords de Junta General
  
Els acords de les juntes generals podran ser recorreguts per la Junta de Govern, o per qualsevol col·legiat a qui afecte personalment, davant el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats en el termini d'un mes des de l'adopció.
  
Si la Junta de Govern entén que l'esmentat Acord és greument perjudicial per als interessos del Col·legi o contrari a l'ordenament jurídic podrà, al temps de formular el recurs previst en el paràgraf anterior, suspendre immediatament l'execució d'aquell.
  
CAPÍTOL CINQUÉ
  
NUL·LITAT D'ACTES
  
Article 116. Nul·litat de ple dret
  
Es consideren nuls de ple dret els actes dels òrgans col·legials en els casos següents:
  
a) Els qui lesionen el contingut dels drets i llibertats susceptibles d'empara constitucional.
  
b) Els adoptats amb manifesta incompetència per raó de la matèria o del territori.
  
c) Els qui tinguen un contingut impossible.
  
d) Els qui siguen constitutius d'una infracció penal o es dicten com a conseqüència d'esta.
  
e) Els dictats prescindint totalment i absolutament del procediment legalment establit o de les normes que contenen les regles essencials per a la formació de la voluntat dels òrgans col·legiats d'esta corporació.
  
f) Els actes expressos o presumptes contraris a l'ordenament jurídic, pels quals s'adquirixen facultats o drets quan es manque dels requisits essencials per a la seua adquisició.
  
De la mateixa manera, es consideren nuls de ple dret, aquells acords o actes col·legials que siguen manifestament contraris a la Constitució, les lleis o altres disposicions administratives de rang superior, i les que impliquen la retroactivitat de les disposicions sancionadores no favorables o restrictives de drets individuals.
  
Els acords emanats dels òrgans col·legials, subjectes al dret administratiu, una vegada esgotats els recursos corporatius, podran ser recorreguts en la via contenciosa administrativa.
  
TÍTOL XIII
  
DELS RECURSOS ECONÒMICS DEL COL·LEGI
  
CAPÍTOL PRIMER
  
DELS RECURSOS ORDINARIS
  
Article 117. Recursos ordinaris
  
Constituïxen els recursos ordinaris del Col·legi d'Advocats de València:
  
1. Els rendiments de qualsevol naturalesa que produïsquen els béns o drets que integren el patrimoni del Col·legi.
  
2. Les quotes d'incorporació al Col·legi que lliurement determine la Junta de Govern.
  
3. Els drets pels informes, dictàmens o resolucions que evacue la Junta de Govern en les regulacions d'honoraris tant judicials com extrajudicials, en la quantia que establisca la Junta de Govern.
  
4. Els drets pels dictàmens, resolucions o arbitratges que se sotmeten a la Junta de Govern, els quals es fixaran discrecionalment conforme a les normes generals d'honoraris vigents en cada moment.
  
5. L'import de les quotes ordinàries o extraordinàries a abonar pels col·legiats, que seran fixades per la Junta de Govern.
  
6. Els drets per expedició de certificats, visats, registre, enviament o inscripció de document, així com la prestació de qualsevol altre servici o entrega de béns.
  
7. Les rendes procedents de la inversió dels romanents d'exercicis anteriors, si n'hi ha.
  
8. Els ingressos per la promoció entre els col·legiats de servicis i activitats desenvolupades per tercers.
  
9. Els ingressos procedents de la prestació de servicis en la forma i quantia que la junta establisca reglamentàriament.
  
10. Qualsevol altre concepte que legalment hi escaiga.
  
Les rendes o ingressos que pel seu origen o procedència hagen de ser assignades a fins específics, s'aplicaran al compliment d'estos.
  
CAPÍTOL SEGON
  
DELS RECURSOS EXTRAORDINARIS
  
Article 118. Recursos extraordinaris
  
Constituiran els recursos extraordinaris del Col·legi d'Advocats:
  
1. Les subvencions o donatius que siguen concedits al Col·legi per l'estat o corporacions oficials, entitats o particulars.
  
2. Els béns que per qualsevol títol passen a formar part del patrimoni del Col·legi.
  
3. Les quantitats que per qualsevol concepte corresponga percebre al Col·legi quan administre, en compliment d'algun encàrrec temporal o perpetu, cultural o benèfic, determinats béns o rendes.
  
4. Qualsevol altre que legalment hi escaiga.
  
CAPÍTOL TERCER
  
DE LA CUSTÒDIA, INVERSIÓ I ADMINISTRACIÓ
  
Article 119. Administració
  
El patrimoni del Col·legi serà administrat per la Junta de Govern i exercitarà les funcions d'ordinador de pagaments que seran executades pel tresorer.
  
Article 120. Regles generals
  
El capital del Col·legi s'invertirà preferentment en valors de màxima garantia, llevat que la Junta de Govern acorde la seua inversió en immobles o en altres béns.
  
La Junta de Govern necessitarà acord de la Junta General per a aquelles inversions que superen el 15% de l'actiu del Col·legi, exclòs l'immobilitzat, i quan el percentatge del qual supere el 15% dels ingressos pressupostats de l'exercici.
  
Els valors es depositaran a l'entitat que la Junta de Govern acorde i els resguards del depòsit es custodiaran a la Caixa del Col·legi, sota la personal i immediata responsabilitat del tresorer.
  
TÍTOL XIV
  
FUSIÓ, ABSORCIÓ, SEGREGACIÓ I DISSOLUCIÓ
  
Article 121. Fusió, absorció, segregació i dissolució
  
1. La segregació o, si és procedent, fusió o absorció requerirà Acord adoptat en Junta General Extraordinària expressament convocada a l'efecte, a què haurà de concórrer un nombre de col·legiats no inferior al quinze per cent dels col·legiats.
  
Per a la seua aprovació s'haurà d'obtindre el vot favorable de la meitat mes un dels presents, i s'hauran de complir la resta de requisits establits en l'article 8 de la Llei 6/1997 de 4 de desembre de la Generalitat Valenciana de Col·legis Professionals, així com en el Reglament de Desenvolupament d'esta (Decret 4/2002, de 8 de gener, del Govern Valencià).
  
2. El Col·legi d'Advocats de València només podrà dissoldre's quan així ho impose directament la Llei, o mitjançant acord adoptat en Junta General Extraordinària, expressament convocada a l'efecte, a què haurà de concórrer un nombre de col·legiats no inferior al vuitanta per cent, i haurà de ser aprovada per la meitat més un dels presents, i complir la resta de requisits legals.
  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES
  
Primera. Els que en el moment de l'entrada en vigor dels presents Estatuts exercisquen càrrecs de la Junta de Govern, cessaran en complir-se quatre anys des que respectivament van prendre possessió dels seus càrrecs o pel menor termini pel qual van ser elegits, en el moment en què prenguen possessió dels seus càrrecs els nous membres de la Junta Govern elegits.
  
En el moment de l'entrada en vigor dels presents Estatuts, l'actual diputat primer de la Junta de Govern passarà a tenir el càrrec de vicedegà.
  
En la Junta General Ordinària mes pròxima, es procedirà a l'elecció dels càrrecs de secretari, tresorer i diputats, segon, quart, sisé, vuité, deu i dotze, càrrecs que s'ostentaran per termini de 4 anys, i també es procedirà a l'elecció, llevat que hagen sigut proveïts eixos càrrecs amb anterioritat, dels diputats primer i onze que seran elegits per termini de dos anys.
  
En la Junta General Ordinària que se celebrarà en l'últim trimestre d'any 2006, es procedirà a l'elecció dels càrrecs de degà, vicedegà, bibliotecari i diputats primer, tercer, cinqué, seté, nové i onze.
  
Segona. Des del moment de l'entrada en vigor dels presents Estatuts, quedarà extingit el Montepío de Viudas, Pupilos y Huérfanos, sense perjudici que la Junta de Govern propose a la Junta General crear prestacions i ajudes als col·legiats i les seues famílies que per la seua necessitat s'estimen necessàries.
  
Els que en el moment de l'entrada en vigor d'estos Estatuts estiguen percebent qualsevol tipus de prestació a càrrec de l'extint Montepío de Viudas, Pupilos y Huérfanos continuaran percebent en la forma i abast que en cada cas siga determinat per la Junta de Govern.
  
DISPOSICIONS FINALS
  
Primera. Els presents Estatuts, una vegada aprovats per la Junta General, seran comunicats al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i a la Conselleria corresponent de la Generalitat Valenciana per a inscripció en el Registre de Col·legis Professionals, i es publicaran en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana moment a partir del qual entraran en vigor.
  
Els Estatuts una vegada publicats seran comunicats al Consell General de l'Advocacia.
  
Segona. En tot allò no previst expressament en estos Estatuts s'estarà al que disposen els Estatuts del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, Estatut General de l'Advocacia, les normes dels quals seran d'aplicació en cas de dubte o contradicció, i amb subjecció sempre a la legislació en vigor.
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA