Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5869, del 14-10-2008 (2008/11378)

RESOLUCIÓ de 8 de setembre de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Cervera del Maestre, Titaguas, Sinarcas, Almassora, L'Alcora, Onda, Cheste i Crevillent.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5869

Data del DOGV
:   14-10-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/11293


Data del document
:   08-09-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Cervera del Maestre
    * Crevillent
    * Titaguas
    * Onda
    * Sinarcas
    * Alcora, l'
    * Cheste
    * Almassora
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 8 de setembre de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Cervera del Maestre, Titaguas, Sinarcas, Almassora, L'Alcora, Onda, Cheste i Crevillent. [2008/11964]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 315/06-AIA Cervera del Maestre, 376/06-AIA Titaguas, 374/06-AIA Sinarcas, 351/06-AIA Almassora, 372/59-LSZ T'Alcora, Onda, 343/06-AIA Cheste, 377/06-AIA Titaguas i 410/06-AIA Crevillent.  
València, 8 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 315/06-AIA  
Títol del projecte: Canvi de recurs per a explotar: Explotació àrids secció A) Maestrat núm. 542.  
Promotor: Mármoles Tarragona, SA  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló. Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència.   
Ubicació: Parcel·la 65 del polígon 5. Partida Castellanetes. Terme municipal de Cervera del Maestre (Castelló).  
Antecedents  
Mármoles Tarragona, SA disposa en la parcel·la objecte d'aquest projecte d'una declaració d'impacte ambiental favorable i autorització d'explotació de recursos secció A) Maestrat núm. 542 per a l'aprofitament de roca ornamental.   
La declaració d'impacte ambiental i la resolució posterior d'aquesta van ser emeses respectivament el 20 de febrer i 6 de juny de 2002 per la directora general de Planificació i Gestió del Medi.  
Descripció del projecte  
1. Alternatives i justificació de la solució adoptada  
El motiu pel qual l'empresa promotora sol·licita el canvi del recurs és que després d'explotar la pedrera i estudiar les característiques naturals de la pedra i la rendibilitat econòmica d'aquesta, l'empresa promotora ha arribat a la conclusió que en la superfície que s'ha d'explotar no es disposa de recurs de pedra ornamental beneficiable que resulte rendible, per la qual cosa s'opta pel canvi de recurs i se sol·licita una nova autorització per a l'extracció i elaboració d'àrids mitjançant matxucada.   
Pel que fa al mètode d'explotació triat s'ha optat per dissenyar l'explotació i la restauració de la pedrera per fases simultànies que permeten restaurar progressivament els bancs d'explotació una vegada esgotats aquests.  
2. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
La superfície total que es veurà afectada per l'explotació i la resta d'infraestructures annexes serà de 143.362 m², mentre que la superfície que s'ha d'explotar es redueix a 90.620 m². El volum d'extracció anual previst és de 260.000 m³/any i una vida d'explotació estimada en 6 anys.  
Del total del material que s'ha d'explotar s'estima que el 80% d'aquest siga beneficiable mentre que el 20% restant considerat com a material inert s'abassega temporalment en un runam i que es reutilitzarà en la restauració de la pedrera.  
La superfície total que es veurà afectada per l'explotació i la resta d'infraestructures annexes serà de 143.362 m² mentre que la superfície que s'ha d'explotar es redueix a 90.620 m².  
El disseny de l'explotació permetrà l'extracció del recurs des de la cota 344.50 m fins a la cota 250 m. L'explotació es durà a terme mitjançant l'avanç de bancs descendents de 15 m d'alçària i bancs de treball intermedis de 16 m d'ample. L'extracció del material es realitzarà per mitjà de voladures i posteriorment la totalitat del material es carregarà fins a la planta instal·lada dins dels límits de la parcel·la per a la matxucada i classificació d'aquest. El material estèril s'abassegarà en un runam provisional situat a la vora de la zona d'explotació fins a la reutilització d'aquest en la restauració dels bancs i plataforma d'explotació.  
Previ a l'extracció del material el sòl serà retirat i abassegat en una àrea destinada per a l'esmentat ús situada dins dels límits de la parcel·la. El sòl es mantindrà en òptimes condicions d'ús per a ser utilitzat posteriorment en les tasques de restauració.  
A mesura que s'esgoten els bancs de restauració, aquests seran desplegats en bancs d'alçària no superior als 7,5 m i un angle d'inclinació general del perfil de restauració de 35º. Cadascun dels bancs de restauració disposarà d'una berma intermèdia de 4 m d'ample dotada de contrapendent i un sistema de drenatge que permetrà reconduir les aigües d'escorriment cap a la xarxa de drenatge natural sense produir entollades ni processos erosius.  
Una vegada remodelada la topografia, s'aportarà el sòl vegetal prèviament retirat i abassegat i s'afegirà sòl vegetal extern mesclat amb fangs de depuradora.  
Finalment, els bancs, bermes i plataforma de restauració seran revegetats mitjançant la sembra i plantació d'espècies arbustives i arbòries de caràcter forestal.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 28 de juliol de 2006, es rep des del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló el projecte d'explotació, projecte de restauració i estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, sol·licitant la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
S'adjunta certificat del resultat de la informació pública de l'expedient, en el que s'indica que després d'haver-se sotmés a tràmit d'informació pública l'estudi d'impacte ambiental mitjançant anunci publicat en el DOGV núm. 5282, de 16 de juny de 2006 no es van presentar al·legacions al respecte.  
Informes sectorials  
Informe del Servei Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge de Castelló (expedient explotació pedrera calcària ornamental núm. 451/00-AIA):  
En l'esmentat informe es descriuen les característiques naturals de la zona d'explotació i s'avaluen els principals impactes que l'activitat pot generar sobre el medi ambient.   
- Es considera que l'afecció a la vegetació pot ser baixa des del punt de vista de la seua composició però de gran importància pel que fa a la protecció dels sòls enfront de l'erosió.  
- El valor paisatgístic de la zona s'estima com a moderat-alt, encara que la conca visual d'aquesta siga reduïda i llunyana.  
- En conjunt es considera acceptable el projecte des del punt de vista ambiental sempre que es prenguen les mesures correctores adequades per a corregir l'impacte visual, l'eliminació de la vegetació i l'increment de l'erosió que comporta l'execució del projecte. Això implica la necessitat de dur a terme una bona restauració geomorfològica i posterior revegetació de l'àrea afectada per l'explotació.  
- Per a la revegetació cal limitar l'ús de llots de depuradora i les espècies de ràpid creixement per a talussos i zones de major pendent.  
- Per als bancs i zones planes cal seguir criteris paisatgístics. Es recomana la mescla entre espècies arbustives i arbòries.  
Si cal aportar terra vegetal externa a l'explotació, s'aconsella utilitzar sòls que es corresponguen amb les característiques dels sòls rojos forestals presents en la zona.  
- Atés l'alt risc de contaminació de l'aqüífer càrstic subjacent a l'explotació el manteniment de la maquinària es realitzarà en tallers o llocs preparats per a l'esmentat ús i queda prohibit qualsevol abocament d'olis, lubricants o qualsevol altre element relacionat amb el manteniment de la maquinària.  
- Hauran de prendre's les mesures adequades per a minimitzar l'alçament de pols (regs i cobriment de les caixes en els camions).  
Informe de compatibilitat urbanística: Es disposa de l'informe emés per l'Ajuntament de Cervera del Maestre de data 2 d'octubre de 2001 en el qual s'indica que la parcel·la 65 del polígon 5, on es pretén situar l'explotació minera, està classificat en la delimitació de sòl urbà vigent en el municipi, com a sòl no urbanitzable comú.   
L'estudi d'impacte ambiental, indica que la classificació del sòl actualment continua sent sòl no urbanitzable comú.  
Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià: L'estudi d'impacte ambiental adjunta únicament la sol·licitud de prospecció arqueològica als Serveis Territorials de Castelló quedant pendent l'informe vinculant de la Direcció General.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
La pedrera se situa en la partida Castellanetes, a la parcel·la 65 del polígon 5 del terme municipal de Cervera, a uns 3.700 m del nucli urbà d'aquest.   
A la pedrera es pot accedir des de la carretera CV-135 que uneix Cervera del Maestre amb Càlig, a l'altura del pk 7+500 es pren una pista asfaltada a mà esquerra, després de 1.500 m es pren un camí sense asfaltar que discorre pel barranc del Rent, després de 700 m hi ha una senda a la dreta que porta als límits de la zona que s'ha d'explotar per la part sud.  
La pedrera se situa en una xicoteta elevació apartada de les zones de trànsit habituals i amb un determinat resguard visual. Aquest tossal és limitat en la vessant corresponent a l'àrea d'actuació per dues xicotetes rambles, el barranc del Rent o d'Eiximeno, al sud i oest, i el barranc de Fabià a l'est, confluint ambdós barrancs en un en l'extrem sud-est del tossal. A partir d'ací, discorre cap a la rambla de Cervera travessant terrenys agrícoles de secà al llarg de xicotetes revoltes.  
La parcel·la que s'ha d'explotar s'estén des de la revolta 250 m respectant el corral abandonat que hi ha a mitja vessant, fins a la cota 345, aproximadament.   
Els materials que s'han d'explotar es corresponen amb unes calcàries del gargasià (cretaci inferior). En l'àrea d'explotació afloren en les cotes més baixes de l'explotació uns nivells margocalcaris intercalats amb calcàries amb orbitolines mentre que a mesura que pugem la cota afloren unes calcàries massives amb Toucasia sp. en bancs de 20-30 m de potència.  
Els materials apareixen fallats i plegats amb capbussaments que passen de ser subhoritzontals fins als 20-30º cap a al NE.  
Els sòls que es desenvolupen en la zona s'inclouen dins de l'ordre dels entisòls, atés que s'assenten directament sobre el material rocós i es veu limitat el desenvolupament d'aquests per la part inferior. Aquests sòls són joves, en fase de desenvolupament amb abundants afloraments de roca.  
La vegetació que es desenvolupa sobre l'esmentat sòl és una màquia litoral típica del pis bioclimàtic termomediterrani, amb ombroclima semiràrid-sec que se situa dins de l'associació Querco-Lentiscetum. En general la pràctica totalitat de la zona presenta una vegetació densa de matoll amb predomini de coscoll i presència de grups de carrasques.  
La zona ha sigut cartografiada com a sòl forestal pel Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana.  
La zona d'estudi no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals, ni en el Catàleg de zones humides, no es troben pròximes a cap microreserva, i no afecta cap camí ramader ni forest d'utilitat pública.  
2. Identificació i valoració d'impactes. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
El projecte tramitat afecta directament el paisatge, el sòl, la geomorfologia, la hidrologia, l'aire, la vegetació i la fauna.  
L'actual sistema d'explotació genera nous impactes derivats del tipus d'explotació projectada.  
Les accions que originaran nous impactes sobre l'àrea avaluada són l'extracció i transport de material en la fase d'explotació i restauració, l'increment del trànsit rodat per les carreteres d'accés, l'extracció del material mitjançant voladures, la trituració i matxucada de l'àrid, l'abassegament dels materials per a la classificació i venda d'aquests, l'abassegament d'estèrils i la restauració proposada pròpiament.  
Es produirà un deteriorament de les carreteres i camins d'accés, una alteració paisatgística, l'alçament de pols i producció de sorolls i vibracions, el canvi morfològic de la parcel·la afectada per l'explotació, una possible contaminació d'aigües subterrànies per mala gestió dels residus perillosos generats en l'explotació, la contaminació de les aigües superficials per l'arrossegament de sediments cap als barrancs pròxims i l'increment dels fenòmens erosius.   
El projecte d'explotació i restauració tramitat ha tingut en compte tota una sèrie de mesures protectores i correctores que han fet que els impactes derivats de l'explotació siguen compatibles amb el medi i que el projecte des del punt de vista ambiental es considere acceptable.  
No obstant això, les afeccions a l'atmosfera derivades de la instal·lació de la planta de tractament i la possible afecció a les aigües superficials per l'arrossegament de sediments no han sigut valorades adequadament i en conseqüència no s'han definit les mesures correctores necessàries que s'han d'aplicar per a aconseguir reduir i, fins i tot, eliminar l'esmentada afecció.  
D'altra banda per a valorar l'efectivitat del projecte de restauració és necessari elaborar un pla de restauració integral que garantisca el correcte sistema de restauració plantejat, la integració de l'explotació en el seu entorn immediat i el seguiment de les labors de restauració proposades.  
El pla de vigilància ha de preveure totes les mesures correctores proposades en l'esmentat projecte com també les que s'adopten en aquesta resolució.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
A la vista de tot l'anterior i de la proposta emesa es formula, basant-se en les competències que tinc legalment atribuïdes, la present  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Formular amb caràcter favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de canvi de recurs de la pedrera denominada Maestrat núm. 542, al terme municipal de Cervera del Maestre, promogut per Mármoles Tarragona, SA sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures correctores proposades en la documentació tramitada i els condicionants establits en l'apartat següent, com també les modificacions introduïts per aquest.  
Segon  
Com a condicions que s'han de complir en l'execució de l'esmentat projecte s'estableixen les següents:  
1. La posada en marxa de l'explotació d'àrids quedarà supeditada a l'obtenció de l'informe vinculant favorable de la Direcció General de Patrimoni Artístic, tal com estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.   
2. D'acord amb l'Ordre 82/2005, de 22 de desembre de 2005, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana, l'explotació prèviament a ser autoritzada per la Direcció General d'Indústria i Comerç, haurà de disposar d'un pla de restauració integral el qual haurà de tenir l'informe favoràble de l'Àrea de Recursos Forestals de la Direcció General de Gestió del Medi Natural. Una vegada s'aprove el pla de restauració se n'haurà de remetre una còpia a l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
3. El pla de restauració haurà d'anar encaminat a restaurar progressivament la superfície afectada per l'explotació i realitzarà una ordenació espacial i temporal dels treballs que s'han de dur a terme. En l'esmentat pla s'hauran de desenvolupar les obres necessàries per a possibilitar la reconstrucció, estabilització del sòl i condicionament superficial del terreny mitjançant la convenient reforestació d'aquest. Entre les esmentades obres és necessari detallar les característiques de les superfícies de restauració (talussos, bermes i plataformes), drenatges i revegetació proposada.  
4. Es desaconsella l'ús de llots de depuradora com a substrat per a la revegetació de la superfície explotada.  
5. Els abassegaments de material, els fronts d'explotació i els vials interns i externs a l'explotació s'hauran de mantenir al llarg de tot el temps que dure l'activitat en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.   
6. Les distintes instal·lacions de la planta d'insistència i classificació hauran d'estar equipades amb dispositius que eliminen o disminuïsquen l'emissió de pols: filtres de mànega que aspiren els focus emissors (trituradores, garbells, etc.), riscos polvoritzats situats en les trituradores i en les eixides de les cintes a estocs, carenat de cintes transportadores, protecció dels estocs de fins (<10 mm) amb obres de fàbrica o sitges.  
7. El manteniment de la maquinària s'haurà de realitzar en llocs adequats per a aquest fi. En cas que es faça en la mateixa explotació s'haurà de disposar d'un taller cobert i amb sòl impermeabilitzat on es realitzen tots les reparacions i manteniment de la maquinària. Els residus perillosos s'hauran d'envasar en dipòsits homologats degudament segregats per tipus, envasats, identificats i etiquetats. Disposaran de safates o cubetes que garantisquen el confinament i la posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Els esmentats residus s'hauran d'entregar en un termini no superior a 6 mesos a un gestor autoritzat.   
8. El pla de vigilància ambiental de l'explotació haurà d'incorporar totes les mesures necessàries per a garantir el bon desenvolupament del pla de restauració que s'aprove com també els condicionants exposats en els punts anteriors. El control ambiental haurà de comprendre la vida de l'explotació més un període de temps posterior (mínim dos anys) a la fase final de restauració de manera que quede degudament garantida la regeneració de l'espai afectat per l'explotació.  
9. La possible aparició de coves o avencs durant l'avanç de l'explotació haurà de ser comunicat a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de la Conselleria de Territori i Habitatge, a fi que puguen ser inspeccionades, atesa la seua condició d'espais naturals protegits mitjançant l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.  
10. El promotor queda obligat a presentar davant del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en dos exemplars, on es recullen el balanç i l'estat actual de l'activitat, respecte als volums extrets i aprofitats, als farciments efectuats i a l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració i l'estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència sorgida en el desenvolupament d'aquestes. L'esmentat servei haurà de remetre una de les còpies a aquesta Direcció General.  
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 376/06-AIA  
Títol: Explotació de vedells d'encebament a Titaguas  
Promotor: María Villar López   
Autoritat substantiva: Ajuntament de Titaguas  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'explotació de vaquí d'encebament  
Localització: Polígon 518 parcel·les 1787 i 1788, terme municipal de Titaguas (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat d'una explotació de vedells d'encebament. Les característiques del projecte s'hi resumeixen a continuació.   
L'explotació estarà situada dins d'una parcel·la de 18.390 m², la superfície ocupada és de 4.563 m². L'explotació disposarà de:  
- Dues naus d'encebament, segons plànols. Cada nau d'encebament disposarà de 14 mòduls. Tindrà una zona coberta amb solera de formigó i llit de palla i un parc exterior amb sòl de terra.   
- Femer. Solera de 200 m² en pendent amb fossa per a la recollida de lixiviats impermeable.  
- Llatzaret adossat a una de les naus d'encebament.  
- Paller de 100 m².  
La capacitat de l'explotació està prevista per a 980 caps d'encebament (588 UGM, vaquins de més de sis mesos i fins a dos anys). Encara que també es fa referència a 1.000 animals i s'empra aquesta xifra en el càlcul de la producció de fem. Entraran vedells amb una massa aproximada de 150 kg i romandran en l'explotació fins a assolir 350-400 kg. S'esperen 1,2 cicles/any. El sistema de maneig serà: tot dins, tot fora.   
Els residus generats en l'explotació seran: fem, residus sòlids, aigües residuals i cadàvers.   
Part del fem generat (dejeccions i palla) s'emprarà com a adob orgànic i part s'entregarà a un gestor, no s'hi especifiquen quantitats. El fem generat, si és destinat a cultius, se sotmetrà a un procés de compostatge passiu sobre una superfície impermeable i posteriorment serà traslladat al femer. S'ha estimat una producció de fem de 6.753 t/any en funció de les dades que configuren en el Codi valencià de bones pràctiques (vaquí- animals jóvens).  
Per a la seua gestió es té previst disposar d'un llibre de registre en què es reflectisca la data d'entrada i eixida, la quantitat i el receptor a on anirà destinat el fem.   
Les aigües residuals s'emmagatzemaran en una fossa que es portarà a la depuradora mitjançant camió cisterna.  
El subministrament d'aigua procedirà de la xarxa de proveïment municipal. S'adjunta informe de l'Ajuntament de disponibilitat davant de l'augment del consum. Es té previst dotar l'explotació amb un dipòsit d'emmagatzemament de 100.000 litres.  
La distància al nucli urbà és de 2.000 metres, aproximadament.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 30 d'octubre de 2006, amb la remissió per l'Ajuntament de Titaguas del projecte d'activitat, de l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 177, de 28 de juliol de 2005, edicte i informació als veïns. No s'hi han presentat al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària.  
En data 30 d'octubre de 2006, l'Ajuntament de Titaguas remet a l'Àrea d'Impacte Ambiental l'expedient amb la documentació següent: expedient municipal, projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental.  
   
Dins del projecte d'activitat s'adjunta:  
- Autorització prèvia de la Direcció Territorial de València de la CTH. Es fa referència a l'informe favorable de la CAPA.  
En l'expedient municipal:  
- Certificat de l'Ajuntament davant de l'increment d'aigua previst com a conseqüència de la implantació de l'activitat.  
- Informe provisional de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport respecte al patrimoni etnològic.   
- Informe favorable del tècnic municipal amb data 11 de juliol de 2005 en el qual s'indica:  
(...) la superfície màxima que han d'ocupar les instal·lacions, inclosos parcs, femer i la resta d'instal·lacions, accés, etc., no ha de superar el 25% de la superfície, això és, 4.597,5 m² i mai els 5117,5 m² que figuren en el projecte, per la qual cosa aquest extrem s'ha de modificar quedant el 75% de la superfície en ús agrícola o amb plantació d'arbratge(...)  
- Annex del projecte d'explotació en resposta al condicionant imposat pel tècnic municipal pel que fa a la superfície màxima que s'ha d'ocupar. S'opta per reduir la grandària dels parcs per a ajustar-se als paràmetres urbanístics imposats.  
- Còpia de l'edicte, publicació en el BOP i la comunicació realitzada als veïns.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable comú segons les normes subsidiàries.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Titaguas no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental inclou una descripció del medi natural on estarà situada l'explotació i que inclou de manera molt general: aire, aigua, sòl, flora, fauna, paisatge i l'entorn socioeconòmic de la zona. S'aporta també cartografia referent als possibles riscos naturals que poden afectar la zona: risc d'inundació, vulnerabilitat d'aqüífers, erosió i reg de lliscament, entre altres. En l'estudi es fa referència a la cartografia temàtica de la COPUT pel que fa al risc d'inundabilitat. Consultada la cartografia del Pla d'acció territorial de risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA, full 637-638) i el visor cartogràfic, la zona on se situa la parcel·la no està classificada amb cap nivell de risc.  
En l'estudi de les alternatives es fa referència a la localització, al sistema d'allotjament, materials i equips en la construcció i l'exercici de l'activitat i en el maneig dels residus generats.  
S'han identificat les possibles accions impactants i els factors potencialment impactables que es produiran en la construcció i exercici de l'activitat projectada. Per a la valoració s'ha emprat una matriu d'impacte.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental algunes de les mesures correctores proposades són les següents:  
Fase de construcció  
- S'hauran de minimitzar els moviments de terra i la superfície de desbrossament.  
- S'haurà de reutilitzar el sòl vegetal extret.  
- En la construcció s'hauran d'emprar materials que harmonitzen amb l'entorn.  
- S'hauran d'emprar pantalles verdes amb espècies autòctones.  
- En cas de l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques s'haurà de suspendre l'actuació, es delimitarà el perímetre i es notificarà immediatament a la Conselleria de Cultura.  
Fase d'explotació  
- S'haurà de realitzar una bona gestió del fem per a minimitzar olors, possible contaminació d'aqüífers o sòls i les emissions atmosfèriques. La dosi d'aplicació s'haurà d'ajustar a les necessitats dels cultius d'acord amb el pla de fertilització establit. La forma d'aplicació s'haurà d'ajustar al Codi de bones pràctiques agràries.  
- L'explotació haurà de quedar tancada amb una tanca perimetral.  
- S'haurà d'impermeabilitzar el sòl de la zona d'estabulació i dipòsit d'emmagatzemat de residus.  
Pel que fa al pla de vigilància ambiental proposat, aquest es considera adequat.   
L'activitat es considera viable des del punt de vista ambiental, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental; ampliant-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la construcció de l'explotació de vaquí d'encebament, situada al polígon 518, parcel·les 1787 i 1788 al terme municipal de Titaguas (València) promoguda per María José Villar López sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
Abans de la concessió de la llicència d'activitat. Per a l'aplicació del fem, s'haurà de presentar el càlcul justificat de la superfície total necessària per a una dosi d'aplicació de 170 kg N per ha i any. S'hauran d'aportar també els contractes d'acceptació dels propietaris de les parcel·les, els plànols i les cèdules cadastrals. Només podrà emprar-se sobre superfície agrícola. A l'hora de l'aplicació d'aquest al terreny s'haurà de tenir en compte el que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i per l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries. S'haurà de disposar també del contracte firmat amb l'empresa gestora del fem. Indicant la freqüència de recollida i la quantitat entregada.   
Abans de la concessió de la llicència d'activitat haurà de disposar-se de l'informe favorable definitiu de patrimoni cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, havent de ser presentats davant de l'òrgan substantiu.  
S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu, i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals destinats al consum humà; per la qual cosa s'haurà de disposar de contracte actualitzat i subscrit per a la totalitat d'animals, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte. En l'exterior de l'explotació s'haurà de disposar de depòsits homologats per a l'emmagatzemament d'aquests.  
Com a mesures higièniques i sanitàries l'explotació haurà de disposar d'una tanca perimetral que aïlle l'explotació i un gual sanitari contra possibles transmissions de malalties.   
L'activitat s'haurà de sotmetre en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 374/06-AIA  
Títol Legalització i ampliació d'una explotació porcina de transició de porcells  
Promotor: Hnos. Clemente Lloria CB  
Autoritat substantiva: Aj. Sinarcas  
Objecte del projecte: Legalització i ampliació d'una explotació porcina de transició de porcells.  
Localització: Polígon 11, parcel·la 189, del terme municipal de Sinarcas (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es tracta d'una explotació de porcí de transició. Aquesta disposa d'una nau amb 10 sales, 7 de les quals s'afirma que estan legalitzades. També es pretén la construcció i legalització d'una nova nau. Les dimensions de cadascuna de les edificacions dels elements de l'explotació és la següent:  
- Nau 1: 7 sales 778,04 m² - 2.940 animals (construïda i legalitzada)  
3 sales 329,59 m² - 1.248 animals (construïda)  
- Nau 2: 5 sales 658,51 m² - 2.480 animals (sense construir)  
- Caseta per a la calefacció 31,20 m²  
- Caseta 9,91 m²  
- Local tècnic 38,44 m²  
- Caseta 4,56 m² (sense construir)  
Per tant la superfície total construïda per a la parcel·la de 46.031 m² és de 1.850,25 m². Hi ha construïda també una bassa de purins exterior a l'explotació de 64,76 m². Cada nau disposa de sitges per a l'emmagatzematge del pinso. Es disposarà d'un dipòsit d'emmagatzemament de gasoil de 2.000 litres per a la caldera de la calefacció.  
La capacitat total de l'explotació serà de 6.668 porcells de transició, la qual cosa equival a 133 UGM (grup segon, RD 324/2000). El sistema de maneig serà tot dins, tot fora. Es tindran sempre 12 sales amb animals i 3 en buit sanitari. Entraran porcells amb una massa aproximada de 6 kg, transcorregudes sis setmanes, eixiran de l'explotació amb una massa de 20 kg, aproximadament.   
El volum anual de purí estimat es calcula segons les produccions de purí establides en l'annex I del Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines. En aquest cas és de 2.733,88 m³ de purí/any. Per al seu emmagatzemament es disposa de les basses ja esmentades i fosses interiors en cadascuna de les naus. Els materials emprats en garanteixen l'estanquitat i impermeabilitat. La capacitat d'emmagatzemament total és de 1.236,07 m³. De manera que l'explotació té una autonomia suficient per a emmagatzemar tots els residus per un temps superior als 3 mesos que com a mínim exigeix la legislació (article 5 del Reial decret 324/2000).   
El purí s'emprarà com a adob orgànic sobre superfícies agrícoles de diferents parcel·les; i s'adjunta el contracte d'acceptació, cèdula de propietat i plànols cadastrals de cadascun dels propietaris. El purí haurà de rebre un tractament previ amb un activador biològic compost per bacteris i enzims per a millorar-ne les característiques.  
El promotor presenta les cèdules i els plànols cadastrals de parcel·les pertanyents a la SAT La Laguna (núm. 3.514) per una superfície total de 48,9757 ha. Per a una dosi d'aplicació de 170 kg N/any la superfície agrícola de què es disposa és suficient (48,98 ha) destinada majoritàriament a cultius herbacis.   
Entre les mesures higienicosanitàries projectades, s'inclou la col·locació de malla metàl·lica tipus antiocells en les finestres per a evitar l'entrada d'animals a l'interior de la granja; s'ha de disposar de tanca perimetral de l'explotació i pediluvis. L'explotació està dissenyada de tal manera que els vehicles no hagen d'entrar-hi, es disposarà d'equips de pressió per al cas que s'hi haja d'entrar.  
L'estudi adjunta una còpia de la sol·licitud de l'informe de patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, de l'11 de juny; tal com s'estableix en l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la CTH, publicada en el DOGV núm. 4922 (12/01/05), per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'han de tramitar davant de la Conselleria.  
Per al proveïment d'aigua es disposa d'un pou i segons l'estudi també es disposa de proveïment de la xarxa municipal de Sinarcas. Es tramitarà el canvi de titularitat del pou que actualment figura a nom de la SAT El Campillo, amb una concessió de 40.000 m³. L'estudi adjunta una còpia de la sol·licitud de l'informe de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics (tal com s'estableix en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge).   
La distància al nucli urbà és de 2.000 metres.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 25 d'octubre de 2006, amb la remissió per part de la Direcció Territorial de la CTH, Àrea de Qualificació d'Activitats del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu.   
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 151, de 27 de juny de 2006, sense la presentació d'al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària.  
Dins dels annexos de l'estudi d'impacte ambiental s'adjunten:  
- Còpia de la sol·licitud de l'informe vinculant, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, de l'11 de juny, de patrimoni cultural valencià; tal com s'estableix en l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la CTH, publicada en el DOGV núm. 4922 (12/01/05), per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'han de tramitar davant de la Conselleria.  
- Còpia de la sol·licitud de l'informe vinculant de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, tal com s'estableix l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge. Se'ls adjunta una còpia de la concessió d'explotació del pou del qual s'abasteix l'explotació.  
En el projecte d'activitat:  
- Còpia de la cartilla ramadera actual amb una capacitat per a 4.500 porcells de transició.  
- Còpia de l'assegurança actual de retirada d'animals morts.  
L'expedient administratiu conté els documents següents:   
- Informe favorable del veterinari d'àrea.  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic de l'Ajuntament.  
- Còpia de l'edicte, publicació en el BOP i notificació als veïns de les parcel·les limítrofes.  
- Admissió a tràmit per part de l'Ajuntament de Sinarcas.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable. és d'aptitud agrícola ramadera segons les ordenances municipals. Tant la construcció com la nau existent compleixen els paràmetres urbanístics que estableix l'article 37.2 de les normes subsidiàries de Sinarcas.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Sinarcas no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou una descripció del medi natural on estarà situada l'explotació i que inclou: aire, aigua, sòl, flora, fauna, paisatge i l'entorn socioeconòmic de la zona. Per a la identificació, l'anàlisi i la valoració dels efectes de les actuacions previstes s'han emprat matrius causa efecte, i es distingeixen entre les fases d'elaboració del projecte, construcció i funcionament de l'explotació. Les principals accions impactants identificades són:  
Fase de construcció:  
- Aclarida i desbrossament del terreny  
- Moviment de terres  
- Sorolls per la construcció d'edificis i equips  
- Generació de residus  
Fase de funcionament:  
- Olors  
- Generació de purí  
- Risc higienicosanitari  
- Impacte visual per presència d'edificacions  
- Sorolls  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental les mesures correctores proposades són les següents:  
Fase de construcció  
- Amb l'objectiu de minimitzar l'impacte visual de la construcció els materials emprats hauran d'harmonitzar amb les construccions tradicionals de la zona.   
- La vegetació forestal eliminada s'haurà de limitar a la superfície ocupada per l'explotació.  
- Les runes generades s'hauran de portar a un abocador autoritzat.  
- Totes les fosses per a l'emmagatzemament de purins s'hauran de construir amb materials adequats que en garantisquen l'estanquitat.  
Fase de funcionament  
- Per a minorar l'impacte de les males olors totes les naus hauran de mantenir una ventilació constant. Es disposa d'un sistema de ventilació dinàmica compost per extractors i entrades d'aire situats en la paret contrària. En les fosses de purins s'aplicarà un activador biològic degradador i desodorant.   
- L'explotació haurà de disposar d'una tanca perimetral de dos metres d'alçària, amb pals d'acer galvanitzat disposats cada tres metres. Les finestres hauran de tenir teles metàl·liques tipus antiocells.  
- Totes les operacions d'aprovisionament i transport s'hauran de realitzar fora de la instal·lació. Quan el vehicle haja d'entrar dins d'aquesta s'haurà de disposar d'una motxilla amb desinfectant per a les rodes. Les portes d'accés s'hauran de desinfectar amb calç. S'haurà de disposar de pediluvis en tots els accessos a les naus.  
- S'haurà de disposarà d'assistència permanent d'un veterinari.   
- Per a reduir la càrrega contaminant i estabilitzar el purí se li haurà de realitzar un tractament previ. A l'hora de l'aplicació d'aquest en el terreny s'haurà de tenir en compte el que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i l'aplicació d'aquest haurà de ser segons l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.   
- Per a la recollida de cadàvers s'haurà de disposar de contenidors homologats d'entre 800 i 1.000 litres de capacitat situats fora del recinte de l'activitat ramadera. Una vegada que l'explotació dispose de la llicència d'activitat i de la cartilla ramadera, subscriurà una assegurança de recollida i destrucció de cadàvers d'acord amb el Reglament (CE) núm. 1774/2002, de Parlament Europeu i del Consell, de 3 octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals destinats al consum humà.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental:  
- S'hauran de controlar les mesures correctores proposades: estat de la tanca perimetral, teles antiocells, estanquitat de bases, neteja i ventilació de les naus entre altres.  
- S'haurà de comprovar l'estanquitat dels canals i de la bassa exterior.  
- L'aparició de restes arqueològiques o paleontològics en el curs de les obres determinaria l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
- S'haurà de realitzar un seguiment de les parcel·les on s'aplica el purí, i no es permetrà l'aplicació d'aquest en els recintes improductius.  
L'activitat es considera viable des del punt de vista ambiental, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental; ampliant-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article. 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació porcina, situada al polígon 11, parcel·la 189 al terme municipal Sinarcas (València) promoguda per Hermanos Clemente CB sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- S'haurà de disposar de l'autorització prèvia a la construcció i legalització per a les noves construccions emesa per l'organisme competent. S'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu.  
- Prèviament a concessió de la llicència d'activitat, haurà de disposar-se de l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. S'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu.  
- Prèviament a concessió de la llicència d'activitat, haurà de disposar-se de l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte. S'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu.  
- En la distribució del purí en el terreny es respectaran les distàncies recollides en el RD 324/2000. S'haurà de tenir en compte el que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i per l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
- S'haurà de disposar de l'assegurança de retirada de cadàvers actualitzada i subscrita per a la totalitat d'animals, de manera que n'estiga assegurada la retirada per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
- L'explotació hauria de disposar de sistema d'efectius d'evacuació de les aigües pluvials i sistema de drenatge efectius en la parcel·la, amb l'objecte d'evitar entollades en les proximitats de les naus, i la generació de qualsevol tipus de lixiviat que puga resultar contaminant, en cas que es produïsca qualsevol tipus de contacte amb els residus generats.  
- La resta dels residus generats en l'explotació hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.  
- S'haurà de comunicar qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 351-06/AIA  
Títol: Centre de transformació de subproductes pecuaris  
Promotor: J. Canet SL  
Autoritat substantiva: Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Almassora (Castelló)  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
1.1. Antecedents  
D'acord amb l'article 18 del Decret 40/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana, s'emet aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb la petició de l'Àrea de Qualitat Ambiental i a fi de complir al que disposa la Llei 2/1989, de la Comunitat Valenciana, d'impacte ambiental, el Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de l'esmentada llei i el Decret 32/2006, de modificació del Decret 162/1990.  
1.2. Característica més rellevants del projecte  
1.2.1. Ubicació  
La indústria es troba en zona preferent de localització industrial agrària del municipi d'Almassora, a 4 km del centre urbà i amb coordenades UTM 7 46 727,02 / 44 28 821,17.  
1.2.2. Descripció de les activitats realitzades  
L'activitat exercida per J. Canet és la recollida, transporta i transformació de qualsevol tipus de subproductes d'origen animal no destinats al consum humà. L'empresa posseeix disponibilitat per a gestionar el transport, transformació, destrucció i eliminació de qualsevol tipus de subproductes d'origen animal (material categoria 1,2 i 3) com a planta de categoria 1, homologada per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Segons J. Canet la transformació i destrucció del material es realitza segons el Reial decret 1911/2000 i el Reglament (CE) 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats a consum humà. En qualsevol cas i ja que el Reial decret 1911/2000 va ser parcialment derogat pel Reial decret 1429/2003, de 21 de novembre, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria de subproductes d'origen animal no destinats al consum humà; l'empresa haurà d'adaptar-se a les disposicions contingudes en l'esmentat Reial decret.  
L'activitat s'inicia amb la recollida d'animals morts i subproductes d'origen animal en les explotacions per mitjà de vehicles homologats. Una vegada en les instal·lacions de l'empresa, els subproductes segueixen el procés següent:  
- Descàrrega en tremuja de crus.  
- Primer triturat del material en un pretriturador.  
- Segon triturat en triturador -minimitzador fins a obtenir un producte de grandària inferior a 50 mm.  
- Emmagatzemament en tremuges de pulmó.  
- Dosificació de l'esmentat material a digestors on es realitza un escalfament del material fins a 160º durant 25 minuts per a separar la part lípida de la resta fins a obtenir un material anomenat llardó.  
- El llardó passa a un tambor rotatiu i es realitza el garbellament i premsatge fins a separar el greix de la farina. La part sòlida s'esterilitza a 133º C durant 20 minuts a una pressió de 3 bars.  
- Després de l'assecada i mòlta s'obté un producte apte per a la seua utilització com a combustible en les cimenteres.  
1.2.3. Descripció de les instal·lacions:  
Les instal·lacions disponibles són:  
- Instal·lacions de recepció: on es realitza la recepció del cru.  
- Instal·lacions de condicionament de crus: nau industrial de planta rectangular on es realitza la segona trituració del material abans que aquest entre en els digestors continus.  
- Instal·lacions de transformació: en aquesta nau es realitzen els processos de digestió, separació i condicionament del material.  
- Instal·lacions de llavada d'olors: es compon de captadors d'olors distribuïdes per tota la nau de transformació. Aquests captadors aspiren les molècules que originen l'olor i les condueixen per mitjà de conductes d'acer a un llavador de gasos. En primer lloc l'aire captat passa per un llavador en vertical on es realitza una primera llavada amb HCLO4 a contracorrent, i passa a continuació a un llavador horitzontal on es realitza una dutxa amb NaOH perquè finalment l'aire isca a l'atmosfera per mitjà d'una xemeneia.  
- Instal·lació de producció de vapor: és una de les més importants de la planta. L'esmentat vapor s'utilitza per a elevar la temperatura dels digestors, de l'esterilitzador i dels dipòsits de greix perquè aquesta no es condense.  
L'aigua evaporada dels digestors continus es recull en un dipòsit pulmó denominat plènum. El plènum és l'encarregat de dosificar aquesta aigua evaporada cap als termodestructors. L'aigua evaporada que entra en els termodestructors se sotmet a una temperatura entre 850-950º C per a oxidar totes les partícules orgàniques que produeixen olor, de manera que quede vapor a alta temperatura i net que s'utilitza en els processos descrits. Si en la planta hi ha un excedent de vapor, el termodestructor l'allibera a l'atmosfera lliure d'olors; al contrari, si hi ha un dèficit de vapor es posa en funcionament la caldera que serveix de suport a la producció de vapor.  
- Instal·lació de refrigeració: la part final del procés requereix refredar la farina abans de depositar-la en la tremuja de producte acabat; amb aquest fi la farina fina es transporta per una cinta sense fi tancada i refrigerat amb aigua. L'aigua prové d'un circuit de refrigeració en què es troba una torre de refrigeració com a element refrigerador.  
- Emmagatzemament de combustibles: hi ha un tanc soterrat de 50.000 litres que conté fueloil, utilitzat com a combustible per a la producció de vapor en la caldera i un altre tanc aeri de 40.000 litres que conté gasoil per a proveïment dels vehicles.  
El tanc de fueloil rep suport d'un altre tanc aeri amb una capacitat de 1.500 litres del qual es nodreix directament la caldera.  
- Instal·lació d'emmagatzemament de greix: es tracta d'una sèrie de dipòsits on s'emmagatzema el greix. Actualment l'empresa busca un sistema de gestió del greix obtingut en el procés abandonant la incineració d'aquest en la mateixa empresa.  
1.2.4. Itineraris d'entrada /eixida:  
Els vehicles que accedeixen a les instal·lacions amb material de categoria 1, accedeixen per l'anomenada zona bruta. Una vegada realitzada la descàrrega es procedeix a la neteja i desinfecció del vehicle i ix aquest per l'anomenada zona neta. Els vehicles que realitzen treballs auxiliars accedeixen per una entrada diferent de les anteriors, vàlida per a aparcament de vehicles ja desinfectats.   
1.2.5. Utilització de matèries primeres:  
- Aigua: L'aigua emprada per l'empresa prové de pou propi. El consum mitjà és de 24.993 m³/any. L'empresa posseeix permís de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a extracció de 6.800 m³/any amb destinació a ús industrial i ha sol·licitat nova concessió per a l'extracció de 35.000 m³/any.  
Pel que fa als abocaments, l'empresa J. Canet, SL en realitza dos tipus: un directament al clavegueram municipal (aigües residuals assimilables a urbanes) i un altre directament a la Rambla de la Viuda (aigües pluvials procedents de l'empresa), havent presentat documentació justificativa davant de la CHX de l'absència d'abocament a llit.  
- Energia elèctrica: l'empresa té un consum mitjà de 1.724 MWh/any  
1.2.6. Emissions i abocaments generats per la indústria:  
- Òxids de sofre i de nitrogen, monòxid i diòxid de carboni, COT.  
- Sorolls i vibracions procedents dels pretrituradors, i trituradors, digestors, precoladors, premses, esterilitzadors, molí, garbella, digestors, termodestructors, torres de refrigeració i compressors d'aire.  
- Olors: procedents de les tremuges de crus, digestors, esterilitzador, etc.  
- Residus: perillosos i no perillosos: l'empresa té la consideració de xicotet productor de residus perillosos.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El dia 17 d'octubre de 2006, va ser remesa des de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge documentació relativa l'expedient 103/05 IPPC, a fi de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental, d'acord amb l'article 18 del Decret 40/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.  
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 2 d'agost de 2006 i mitjançant un edicte exposat al tauler d'anuncis de l'Ajuntament d'Almassora. Segons certificat emés per l'Ajuntament d'Almassora i escrit remés per l'Àrea de Qualitat Ambiental, durant el període d'informació pública no es van rebre al·legacions.   
Informes sectorials  
L'expedient conté:  
- Còpia de l'informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric en matèria de contaminació acústica.  
- Còpia de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Còpia de l'informe del Servei de Residus Urbans en matèria de sòls contaminats.  
- Informe de l'Àrea de Qualitat Ambiental.  
Afeccions legals  
D'acord amb certificat emés per l'Ajuntament d'Almassora, el tipus de sòl on se situa l'activitat està qualificat en el PGOU, com a sòl urbà industrial, AO-12, àmbit nord-oest dotacional serveis, sent el projecte presentat compatible amb l'esmentat planejament.  
L'activitat proposada no afecta cap figura de protecció prevista en la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, ni cap zona LIC (lloc d'interés comunitari) o ZEPA (zona d'especial protecció per a aus) que hagen sigut proposades davant de la Comissió Europea per a formar part de la xarxa Natura 2000, d'acord amb la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres.  
La indústria J. Canet es troba pròxima al camí ramader assegador Reial de la Rambla de la Viuda i a la Rambla de la Viuda.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental identifica l'impacte produït en funció dels elements ambientals afectats, entre els quals es destaca:  
- Impacte produït sobre l'atmosfera:  
a) Qualitat de l'aire: els processos realitzats en la fàbrica produiran una disminució de la qualitat de l'aire a causa de la generació d'olors. L'esmentat impacte es valora com de signe negatiu i moderat.  
b) Nivell de sorolls: produïts pels vehicles de transport encarregats de recollir i transportar el material i pels processos duts a terme en les instal·lacions industrials. L'impacte es considera compatible.  
- Impacte produït sobre la terra i el sòl:  
a) Contaminació: es valora en l'estudi d'impacte la possibilitat de vessaments d'olis o combustibles. A causa de les mesures correctores emprades, l'impacte es considera compatible.  
- Impacte produït sobre l'aigua:  
a) Recursos hídrics: Es produirà un impacte temporal i reversible pel consum de l'aigua procedent de pou. Es destaca com a impacte positiu la reutilització de l'aigua procedent de diversos processos i de les aigües residuals.  
b) Qualitat de l'aigua: impacte positiu a causa dels sistemes de reutilització emprats.  
c) Aigües subterrànies: possible afecció per contaminacions i vessaments fortuïts. L'esmentat impacte es considera compatible a causa de les mesures correctores emprades.  
- Impacte produït sobre flora i fauna: s'ha considerat la possible afecció a aus migratòries, ja que - segons assenyala l'estudi d'impacte - a 10 km de l'empresa se situa el paratge conegut com les Goles del Millars (zona humida, zona ZEPA, i paisatge protegit de la desembocadura del riu Millars).  
a) Alteració del pas d'aus migratòries: poden ocasionar impacte sobre les aus les xemeneies dels termodestructors.  
- Impacte sobre el medi perceptual:  
a) Alteració sobre la qualitat del paisatge: impacte d'intensitat lleu o mitjana. Es considera compatible.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'empresa té implantats distints sistemes de gestió entre els quals es troba un sistema de gestió ambiental en què hi ha un estricte seguiment dels paràmetres ambientals i en el qual es realitza seguiment i anàlisi del nivell de sorolls, emissions a l'atmosfera, emissions causades per vehicles, plans preventius per al control d'olors, estudi acústic, gestió de residus, absència d'abocament a llit públic.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, annex I apartat 1 j) i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental   
D'acord amb l'informe emés per l'Àrea de Qualitat Ambiental, els condicionants emesos en aquesta declaració d'impacte s'entenen referits a aspectes com ara fauna, flora, paisatge, espais naturals protegits, zones humides, i altres, i es reserva a l'autorització ambiental integrada l'avaluació de les afeccions ambientals derivades de l'emissió de contaminants atmosfèrics, generació de residus, consum d'aigües, i abocament d'aigües residuals, resolent-se:   
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, l'activitat centre de transformació de subproductes pecuaris, situat a Almassora (Castelló) sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. S'haurà de respectar la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders en relació amb la proximitat del centre de transformació al camí ramader assegador Reial de la Rambla de la Viuda.   
2. D'acord amb la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, haurà d'aportar-se l'informe favorable de l'organisme de conca competent sobre la disponibilitat dels cabals en relació a la petició d'augment de la concessió d'aigües procedents de pou o qualsevol altre tipus de concessió necessària per a l'adequat subministrament a l'empresa.  
3. D'acord amb la vulnerabilitat i accessibilitat d'aqüífers de la zona i la proximitat a la Rambla de la Viuda, l'empresa haurà de disposar de sistemes efectius que asseguren la retenció de qualsevol tipus d'abocament dins de l'entorn de la fàbrica i tot això d'acord amb les consideracions que a aquest efecte emeta l'òrgan competent.  
4. S'haurà de disminuir l'impacte paisatgístic de les instal·lacions mitjançant la progressiva adaptació d'aquest al cromatisme del paisatge i augmentant la proporció en l'enjardinament d'elements de vegetació existents en la zona.  
5. S'haurà d'aplicar un programa de control de plagues degudament documentat.  
6. En el cas de cessament de l'activitat, s'hauran de desmantellar aquelles instal·lacions que hagen de ser abandonades o siguen innecessàries per a posteriors usos. En el cas que això no siga així, hauran de desmuntar-se i demolir-se totes les instal·lacions i donar a les restes un tractament adequat i d'acord amb la legislació que en el seu moment estiga en vigor.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de desembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi: AmbientCristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 372/02 - AIA  
Títol: Sol·licitud de la concessió directa d'explotació La Pedriza R, núm. 2849.  
Promotor: Gravas y Derivados SA (Grader SA).  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló.  
Objecte del projecte: Reclassificar les reserves de la secció A a la secció C i sol·licitar la llicència d'activitat a l'Ajuntament de l'Alcora.  
Localització: La superfície la reclassificació de la qual se sol·licita se situa dins de quatre quadrícules mineres, ocupa parcialment la parcel·la 144 del polígon 25, del municipi de l'Alcora, i part de la parcel·la 1 del polígon 7, del municipi d'Onda (Castelló).  
Ref. òrgan substantiu: NMINC MIEXCD/2001/8 R/  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte   
Objecte del projecte  
Gravas y Derivados SA posseeix l'autorització d'explotació denominada La Pedriza núm. 436, situada a la serra de les Pedrisses, la qual va ser concedida el 18 de juny de 1975. La pedrera disposa de llicència d'activitat de l'Ajuntament d'Onda des del 23 d'octubre de 1975, per a explotar dins de la parcel·la 1 del polígon 7. Des de llavors extrau calcàries en l'esmentat lloc.  
Després del requeriment del cap de la Secció de Mines de la Delegació Provincial de Castelló, adscrita llavors al Ministeri d'Indústria i Energia, de data 11 de juliol de 1983, Grader SA va presentar l'estudi d'impacte ambiental a què es refereix l'article 9é del Reial decret 2994/1982, de 15 d'octubre, sobre restauració d'espais naturals afectats per activitats extractives, que va ser aprovat per raó de Resolució de 6 de juny de 1984.   
En l'actualitat el front d'explotació es troba pròxim al límit de separació entre els municipis d'Onda i l'Alcora, però Gravas y Derivados SA no té llicència d'activitat de l'Ajuntament de l'Alcora.   
Grader SA ha sol·licitat al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial la reclassificació de part dels recursos continguts en la parcel·la 1 del polígon 7 del municipi d'Onda i de part de la parcel·la 144, del polígon 25 del municipi de l'Alcora, a la secció C. El terreny on sol·licita la reclassificació és el resultant de la intersecció de les quatre quadrícules mineres sol·licitades i la demarcació autoritzada de La Pedriza núm. 436, i se situa el límit nord de la zona d'extracció a la cota 255 metres.   
En data 17 d'octubre de 2002 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial va remetre al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental un projecte d'explotació, pla de restauració i estudi d'impacte ambiental per a procedir a l'avaluació d'impacte ambiental dels esmentats terrenys, els quals es denominen La Pedriza R núm. 2849.  
Delimitació geogràfica de les quadrícules mineres  
Les quatre quadrícules mineres citades tenen la designació següent:  
Vèrtex Longitud Latitud  
P.P. 0º 11' 20'' W 40º 00' 20'' N  
1 0º 12' 00'' W 40º 00' 20'' N  
2 0º 12' 00'' W 40º 01' 00'' N  
3 0º 11' 20'' W 40º 01' 00'' N  
Nota: les longituds estan referides al meridià de Greenwich.  
Característiques tècniques del projecte  
La superfície de la parcel·la 1 del polígon 7 d'Onda és de 630.776 m² i la superfície de la parcel·la 144 del polígon 25 de l'Alcora és de 289.043 m². La superfície total que es preveu explotar i restaurar en ambdues parcel·les és de 539.413 m² i 159.659 m², respectivament, la qual cosa comprén un total de 699.072 m², i representa un percentatge d'ocupació del terreny del 76%.   
El volum de reserves és d'uns 47.230.018 m³, que equival a unes 22.710.660 tones. La vida operativa de la pedrera és d'uns 20 anys, per la qual cosa un càlcul aproximat i orientatiu de la producció anual se situa al voltant de les 2.095.000 t.  
L'accés a la pedrera es realitza eixint de la localitat de l'Alcora en direcció a Onda, per la carretera CV-21, després de recórrer 7.100 km es pren a mà dreta el camí Tossal del Corb, que condueix directament a l'entrada.  
En la pedrera s'exploten calcàries oolítiques i dolomies d'edat Kimmeridgià superior-Portlandià. No es consideren comercialitzables les calcàries, calcàries margoses i margues cretàciques d'edat Neocomià-Barremià que afloren en les instal·lacions de tractament; a més, al tossal Corral del Corb hi ha un jaciment arqueològic, la qual cosa faria incompatible l'activitat minera.  
El sistema d'explotació és mitjançant pedrera a cel obert, amb sentit d'avanç ascendent. Des de l'inici, el front d'explotació ocupava tot l'ample de l'autorització minera i avançava des del sud cap al nord, amb bancs de 20 metres d'alçària. L'any 2005 el front era un tall quasi vertical, que arribava a la cota més elevada del terreny i del qual produïen simultàniament 6 bancs.   
Per raons de seguretat degudes a un canvi en l'estabilitat geotècnica del massís, la direcció facultativa i l'autoritat administrativa substantiva van decidir abandonar el front únic i obrir dos nous fronts d'explotació, els quals ixen respectivament dels extrems oriental i occidental i avancen cap al centre de la pedrera, seguint una línia paral·lela a la divisòria de municipis. L'alçària del banc d'explotació es va canviar a 15 metres, mantenint el talús inclinat 82º respecte de l'horitzontal. L'avanç mitjançant dos fronts permet restaurar els terrenys en un lapse temporal menor que amb el front únic.  
Aquest nou disseny condiciona les fases de restauració, les quals van actuant en les àrees explotades i esgotades, la zona central és l'última a restaurar-se. En el moment de redactar aquesta resolució, la pedrera es troba en una fase de transició entre els dos tipus de fronts comentats anteriorment.  
L'estracció es realitza mitjançant perforadora hidràulica (amb martell al capdavant i captadors de pols) i s'executen tres voladures de producció cada dos mesos. La càrrega màxima instantània, segons la norma UNE 22-381-93 i per al tipus d'estructures presents en la zona, produeix acceleracions sísmiques per sota del llindar establit legalment, per la qual cosa no cal realitzar un estudi preliminar o mesuraments sistemàtics de les vibracions. Grader SA realitza mesuraments de control ocasionals.   
La maquinària emprada està constituïda per: 3 pales carregadores frontals, un camió tipus bolquet, una perforadora, 1 retroexcavadora i 7 camions tipus banyera.  
Hi ha dues instal·lacions de trituració i classificació: una fixa i una altra mòbil, ambdues disposen de sistemes captadors de pols i nebulitzadors d'aigua amb tensioactius dissolts.  
Els bancs d'explotació es remodelen per a obtenir els bancs de restauració, de 5 metres d'alçària, amb bermes d'ample variable i talussos individuals inclinats 25º respecte de l'horitzontal.   
El terreny es recobreix amb un grossària de terra vegetal de 0,50 metres i la revegetació es du a terme a base de: Chamaerops humilis, Juniperus phoenicia, Rhamnus lycioides, Pistacia lentiscus, Pinus halepensis, Quercus ilex subsp. Rotundifolia, Stipa tenacissima i Rosmarinus officinalis.   
En la pedrera treballen un total de 23 empleats.  
Entorn socioeconòmic  
La pedrera se situa aproximadament en l'ortocentre d'un triangle, en els vèrtexs de la qual se situen les urbanitzacions La Espuela, Las Delicias i les Pedrissetes. Aquesta última és la més pròxima, ja que se situa a una distància d'aproximadament 500 metres.  
Hi ha plantacions de cítrics en el sud-oest i nord-est, adjacents a la pedrera.  
2. Alternatives  
No hi ha un estudi d'alternatives, ja que el promotor sol·licita reclassificar les reserves de la secció A a la secció C i disposa de l'autorització d'explotació.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló remet en data 17-10-02 un projecte d'explotació, pla de restauració i estudi d'impacte ambiental; i amb aquests s'inicia la tramitació de l'expedient 372/02-AIA.  
El 30.10.2002 se sol·licita un informe a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló sobre aspectes de la seua competència. En la mateixa data es comunica al promotor l'estat de l'expedient i se li requereix una ampliació de documentació.  
El dia 22.11.2002 se sol·licita un informe a la Conselleria de Cultura, Educació i Esports sobre el Patrimoni Cultural Valencià.   
El 17 de gener de 2003 es rep l'informe desfavorable de Patrimoni Cultural Valencià.  
En data 3.02.2003 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge remet dues còpies de l'estudi d'impacte ambiental.  
El dia 7.02.2003 es realitza una consulta a l'Ajuntament d'Onda. En la mateixa data s'envia al promotor còpia de l'informe de patrimoni i se li requereixen les actuacions que relaciona la Conselleria de Cultura, Educació i Esports.  
En data 25 de març de 2003 es rep la informació sol·licitada a l'Ajuntament d'Onda.  
El 7.10.2003 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet el projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental, plànols, pla de restauració i el resultat de la informació pública, juntament amb còpia de les al·legacions presentades.  
El 23.10.03 es torna al promotor la documentació més antiga per ser substituïda per la nova i s'hi adjunta una còpia de les al·legacions.  
El promotor remet el 2.12.2003 el document annex 1 de l'informe preliminar - memòria tècnica final sobre la prospecció arqueològica de l'àrea afectada per les obres d'ampliació de la pedrera La Pedriza, a fi que siga inclòs en l'expedient.  
L'Ajuntament de l'Alcora remet, el 1-4-04, l'estudi d'impacte ambiental, projecte d'explotació, pla de restauració, plànols i annexos, de l'explotació La Pedriza núm. 436, sobre les parcel·les 143 i 144 del polígon 25 del municipi de l'Alcora, perquè es tramite l'avaluació d'impacte ambiental, com a requisit previ a l'atorgament de la llicència municipal d'obertura.  
El dia 4.02.2005 se sol·licita un informe sobre camins ramaders a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló.  
El 7.02.2005 i a fi d'agilitar la tramitació, s'envia al promotor la documentació tècnica existent, perquè elabore una documentació refosa. En el mateix ofici se li comunica al titular que ha d'aportar l'informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, sobre el patrimoni cultural valencià.  
L'1 de març de 2006 es rep un informe de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
El titular, a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, remet el dia 21.06.2005 la mateixa documentació tècnica que se li havia enviat el 7.02.2005 i una altra més.  
En data 11 de gener de 2006 se sol·licita a l'Ajuntament de l'Alcora una còpia de les al·legacions presentades durant el tràmit d'informació pública.  
L'Ajuntament de l'Alcora respon el 24 de gener de 2006 que no s'han presentat al·legacions durant el tràmit d'informació pública.  
El 9 de febrer de 2006 s'envia un requeriment al promotor a través de l'Ajuntament de l'Alcora. En la mateixa data es remet una còpia del mateix al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló.  
El 24 de febrer de 2006 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial comunica que és l'òrgan substantiu del procediment administratiu.  
El 20 de març de 2006 es rep un ofici de la Direcció General d'Indústria i Comerç en relació amb el requeriment de data 9-2-06.  
En data 4 d'abril de 2006 i en relació amb el requeriment de data 9-2-06, es remet un escrit a la Direcció General d'Indústria i Comerç i un altre igual al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló.  
El 27 d'abril de 2006 el cap del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial envia una proposta i sol·licita resposta a aquesta.  
El 4 de maig de 2006 es respon a la proposta plantejada al cap del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial i a la Direcció General d'Indústria i Comerç.   
El 25 de maig de 2006 respon el Servei Territorial d'Indústria a l'escrit d'aquesta Conselleria, que va ser enviat el 4 de maig de 2006.  
El titular remet, el 29 de maig de 2006, una síntesi d'informació i respon preguntes que havien sigut formulades en el requeriment de data 9 de febrer de 2006.  
El 31 de maig de 2006 se li torna al promotor, via autoritat administrativa substantiva, tota la documentació existent en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i se li requereix que remeta la corresponent a La Pedriza R núm. 2849.  
El Servei Territorial d'Indústria respon, el dia 20 de juny de 2006, que la documentació de La Pedriza R núm. 2849 la va remetre a la Direcció General de Gestió del Medi Natural el 15 d'octubre de 2002.  
El 4 de juliol de 2006 es cursa una advertència de caducitat a través del Servei Territorial d'Indústria i s'envia una còpia al promotor.   
En data 13 de juliol de 2006 el Servei Territorial d'Indústria remet la documentació de La Pedriza R núm. 2849, visada el 20 de juny de 2003; a més, sol·licita la declaració d'impacte ambiental i un informe sobre el pla de restauració.  
2. Informació pública  
De conformitat amb el que disposa l'art. 85 del Reglament general per al règim de la mineria de 25-8-78, (BOE núm. 295 de 11-12-78) el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, Unitat d'Energia i Mines, va sotmetre a informació pública la sol·licitud de concessió directa d'explotació La Pedriza R, número 2849, de la secció C; es va anunciar en el Butlletí Oficial de la província de Castelló el 5-11-02. Com a resultat es van produir diverses al·legacions que se citen resumidament a continuació.  
L'Ajuntament de l'Alcora va sotmetre a informació pública la sol·licitud de llicència d'activitat de La Pedriza núm. 436 i la va anunciar en el Butlletí Oficial de la província de Castelló de data 28-2-04, a més va publicar l'edicte de data 19-2-2004 per terme de 20 dies i va notificar als veïns immediats al lloc de la pedrera. L'Ajuntament va certificar el 24 de gener de 2006 que no s'hi han presentat al·legacions.  
3. Resum de les al·legacions  
Joaquín Piquer Gimeno, amb DNI núm. 2118014 i domiciliat a Onda; José Luis Caballero Gil, amb DNI núm. 8751886 i domiciliat a Onda; Bienvenido Bou Pérez, amb DNI núm. 22508772 i domiciliat a Onda; Raúl Sánchez Vicent, amb DNI núm. 21437231 i domiciliat a Onda; tots ells remeten les al·legacions següents:  
Al·legació 1ª  
La concessió directa d'explotació La Pedriza R, núm. 2849 és incompatible amb el PGOU d'Onda per les raons següents: la pedrera se situa en sòl no urbanitzable de protecció forestal i paisatgística, per l'explotació discorren dos camins ramaders situats en sòl no urbanitzable amb protecció d'infraestructures, l'homologació del PGOU d'Onda en l'article 8 i l'article 6.35 de les normes urbanístiques del mateix pla no autoritzen l'explotació de pedreres al municipi.  
Si bé l'actual explotació minera situada al centre de les quatre quadrícules mineres sol·licitades pot, segons l'ordenament urbanístic d'Onda, seguir la seua activitat, ha d'entendre's que l'activitat minera en la resta del territori de les quadrícules mineres sol·licitades al municipi d'Onda, comportaria almenys una nova explotació.  
Al·legació 2ª  
Les quatre quadrícules mineres sol·licitades se situen en el PORN de la Serra de l'Espadà, en les àrees naturals de la zona d'amortització d'impactes, on està prohibida la mineria, segons l'article 67 del Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià.  
Al·legació 3ª  
L'explotació de la pedrera modifica el clima, ja que redueix la cota de la Serra de les Pedrisses i desprotegeix la zona tarongera del municipi d'Onda, i una àmplia àrea de la comarca de la Plana, dels vents de component nord.  
Les ones generades per les voladures afecten els mecanismes electrònics que controlen el sistema de reg.  
Al·legació 4ª  
Hi ha habitatges situats a 1.100 m al SO i a 700 m al SE. Les voladures causen molèsties per pols i sorolls, pèrdua de qualitat de vida, depreciació immobiliaris i possibles danys estructurals a la construcció.  
Al·legació 5ª  
Dos camins ramaders travessen les quadrícules mineres sol·licitades: el camí núm. 3 d'Onda denominat l'assagador d'Almassora a la Pedrissa i el camí núm. 4 d'Onda denominat l'assagador d'Aragó, els quals es veuran afectats. L'alt valor ecològic de la zona aconsella mantenir el traçat actual dels dos camins ramaders.  
Joaquim-Xavier Meneu Gaya, amb DNI núm. 35686988 i domiciliat a Onda, al·lega el 27-11-02 les raons següents:  
Al·legació 1ª  
La concessió directa d'explotació núm. 2849 és incompatible amb el PGOU d'Onda i amb el PORN de la Serra de l'Espadà, ja que en una part considerable de les quatre quadrícules mineres es prohibeix la mineria, a més, al municipi d'Onda no es poden obrir pedreres noves.  
Al·legació 2ª  
Gran part de la zona meridional sol·licitada es dedica al cultiu de cítrics, són instal·lacions modernes, grans i amb condicions climàtiques molt favorables; en el cas que les pedreres hagen de substituir explotacions agràries, haurien de fer-ho en situacions marginals o amb cultius decadents.  
Al·legació 3ª  
La pedrera actual causa molèsties a nuclis d'habitants pròxims, que es veuran incrementades en aproximar-se els fronts d'explotació. La pols, soroll i les vibracions trenquen l'assossec típic del camp.  
Al·legació 4ª  
Per les quadrícules mineres sol·licitades passa el camí ramader assagador d'Almassora a les Pedrisses el traçat actual de les quals hauria de ser el límit de l'activitat minera per permetre protegir el Tossal del Corb que posseeix restes arqueològiques d'un poblat de l'edat del bronze; a més protegiria per l'oest una zona àmplia en contacte amb l'embassament de Sitjar, que posseeix bones condicions per a la consolidació dels ecosistemes i els usos recreatius. Igualment, per les quadrícules passa el camí ramader l'assagador d'Aragó, el seu rebaixament introduiria canvis paisatgístics i climàtics, a més conté vegetació protegida com ara el margalló i la carrasca.  
L'Ajuntament d'Onda presenta el 27-11-02 les al·legacions següents a la concessió directa d'explotació La Pedriza R, núm. 2849:  
1ª. Incidiria considerablement sobre l'impacte visual dels paratges denominats Tossal del Corb i Pedrissa, classificats en part com a sòl no urbanitzable de protecció forestal i paisatgística en el PGOU d'Onda.  
2ª. Podria afectar el present i futur de les explotacions del Consorci d'Aigües de la Plana que proveeix l'aigua per a reg a La Plana. Els pous es troben situats en el límit d'una de les quadrícules mineres.  
3ª. Hi ha risc de molèsties i perjudicis als veïns residents per emissions de pols, sorolls i vibracions, ja que la concessió d'explotació se situaria a tan sols 700 metres d'un nucli residencial consolidat i destinat a habitatge.  
En data 21 de juny de 2005, el promotor formula 14 al·legacions basant-se en antecedents de fet i dues al·legacions basant-se en antecedents de dret; tot això per a sol·licitar la pròrroga de l'expedient 372/02-AIA de la pedrera La Pedriza núm. 436, entre tant la Conselleria de Cultura, Educació i Esports emeta l'informe vinculant per a la declaració d'impacte ambiental.  
4. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
S'han sol·licitat informes els ajuntaments d'Onda i l'Alcora i a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge i a la Conselleria de Cultura, Educació i Esports. El titular ha remés un informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports.  
Informes sectorials  
- Conselleria de Cultura, Educació i Esports  
L'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports sobre el Patrimoni Cultural Valencià, emés el 17-1-03, no és l'informe final i a més és desfavorable.   
- Ajuntament d'Onda  
En data 25.03.2003 l'Ajuntament d'Onda manifesta que Grader SA els assegura que no es tracta d'una ampliació de l'activitat extractiva, sinó que és un canvi de denominació de La Pedriza núm. 436 a La Pedriza R núm. 2849, i reclassificació dels recursos miners de la secció A a la secció C, sense que això comporte ni ampliació ni variació pel que fa a l'activitat d'extracció. Atés que no es tracta d'una ampliació, l'Ajuntament no veu cap inconvenient, excepte ressenyar que la zona està classificada pel vigent PGOU com a sòl no urbanitzable protegit.   
En cas de tractar-se d'una ampliació o variació de l'activitat autoritzada, llavors l'informe resultaria negatiu, ja que el PGOU d'Onda impedeix el desenvolupament de noves pedreres o l'ampliació de les existents.  
- Ajuntament de l'Alcora  
L'Ajuntament informa que l'emplaçament de l'esmentada activitat s'ajusta a les normes contingudes en les ordenances municipals que resulten d'aplicació, i a les del planejament urbanístic vigent en l'esmentat municipi, ja que es troba en sòl classificat pel PGOU com a sòl no urbanitzable, amb qualificació comuna, on es permet el desenvolupament d'aquest tipus d'activitats.  
- Direcció Territorial de Territori i Habitatge  
L'informe del Servei Territorial de Medi Ambient indica que el titular està pendent que s'aprove la modificació del traçat dels camins ramaders números 4 i 5 paral·lels a la carretera que va des d'Onda i l'Alcora a l'embassament de Sitjar i a la població de Ribesalbes, per la cota més baixa de la parcel·la 144 del polígon 25, del municipi de l'Alcora.  
Afeccions legals  
Encara que la zona d'explotació se situa en àrees naturals i àrees d'influència antròpica del PORN de la serra de l'Espadà i el sòl on es realitza l'extracció de les calcàries està catalogat com a sòl no urbanitzable protegit, la data d'entrada en vigor d'aquesta legislació és posterior a la data d'atorgament de l'autorització d'explotació, per la qual cosa no es pot aplicar.  
La pedrera afecta tres camins ramaders:   
- El camí ramader núm. 3, denominat assegador d'Almassora a la Pedrissa.  
- El camí ramader núm. 4 assegador d'Aragó.  
- El camí ramader núm. 5 assegador de la Pedrissa a l'Alcora.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
La pedrera se situa en un entorn rural, amb urbanitzacions pròximes destinades a habitatges, que necessiten quietud i assossec per al normal desenvolupament de les activitats socials. En aquest sentit, les vibracions induïdes en el terreny i el soroll, causats ambdós per les voladures, constitueixen un impacte sobre el medi socioeconòmic que s'ha de mantenir per sota dels llindars estipulats legalment.   
L'activitat minera genera emissions de pols que poden afectar adversament la salut de les persones i al desenvolupament normal de les plantacions més pròximes. És necessari aplicar rigorosament les mesures de lluita contra les emissions de pols i vigilar-ne l'efectivitat, a fi d'anul·lar-les o mantenir-les en la mínima quantia possible.   
El projecte inicial proposava extraure calcàries fins a la cota de 220 metres, d'aquesta manera el faralló de la serra de les Pedrisses desapareixeria. Es generaria un impacte crític en el microclima del lloc per modificar el règim dels vents freds de component nord-oest, a més l'impacte visual i la contaminació acústica serien severs durant la fase d'explotació, llavors la conca visual situada al nord de la pedrera tindria una extensió molt major.   
La pedrera Las Pedrizas genera actualment un impacte paisatgístic de gran escala, amb una conca visual molt extensa; es deu al fet que el front d'explotació és quasi vertical i va des de la cota 220 m fins al cim del tossal (328 m). Es produeix simultàniament de tot el front.  
La producció d'àrids genera un augment del trànsit pesant en la xarxa de carreteres de la zona, en especial les CV-21 i CV-189.  
Segons les dades de la documentació tècnica, el nivell freàtic local es troba per davall de la cota mínima d'extracció, per la qual cosa la pedrera ni es veurà inundada ni disminuirà les reserves d'aigua subterrània. La qualitat de les aigües tampoc es veurà afectada per emissions de líquids procedents del manteniment de la maquinària, ja que hi ha un lloc especialment preparat per a això i se segueixen procediments adequats.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
L'estudi d'impacte ambiental ha identificat i valorat els impactes, inclou a més l'impacte al microclima si s'arribara a explotar tota la pedrera fins a la cota de 220 metres.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
L'actual front d'explotació, desprès de 30 anys de treballs, continuarà causant un impacte paisatgístic durant diversos anys; no obstant això, el pla de restauració constitueix la principal mesura correctora i redueix gradualment l'impacte amb el pas del temps.   
El terreny restaurat posseeix un pendent suau i gradual, suficient per a restablir amb garanties el drenatge cap als llits existents, sense erosionar en gran manera el sòl.   
Es restitueix la geomorfologia característica del lloc, malgrat l'impacte crític que pateixen les cotes del terreny, ja que ha desaparegut el volum de calcàries extretes.  
El projecte definitiu fixa la cota mínima d'explotació (que es correspon amb la cota màxima de restauració) en els 255 metres per a l'orla septentrional de la pedrera, amb això es preserven 35 metres del relleu, a diferència del primer projecte de la pedrera, que en esgotar les reserves deixava una zona plana i horitzontal (taula) a la cota de 220 metres. Aquesta mesura correctora pretén evitar, o almenys minorar, l'impacte al microclima, i redueix els impactes acústic, visual i paisatgístic sobre el vast territori situat al nord de la pedrera.  
Per a complir els objectius del programa de vigilància ambiental el titular proposa realitzar una visita a l'any, com a mínim, per a comprovar que es prenen les mesures assenyalades, especialment en el que es refereix al reg dels accessos i pistes per a controlar les emissions de pols, alteracions sobre la hidrologia superficial (drenatge, terbolesa, etc.) i l'estat de les plantacions. La freqüència mínima del seguiment de les emissions de pols i sorolls ha de ser diària, l'estat de la revegetació ha de controlar-se amb major freqüència durant l'època estival i quan les precipitacions siguen escasses (com a mínim dues vegades al mes).  
Les voladures no empren cordó detonant en superfície, gràcies a això s'evita la generació d'ones aèries de xoc que causarien forts sorolls en les finestres dels nuclis habitats pròxims. L'alçària dels bancs d'explotació s'ha reduït 5 metres, per tant cada voladura consumirà menor pes d'explosius. El promotor calcula la càrrega màxima instantània per barrina, per a les condicions de l'entorn de la pedrera Las Pedrizas, de manera que les vibracions sísmiques induïdes es troben per sota del llindar que marca la legislació respecte d'això, i no comporten riscs per a les estructures de les construccions de l'entorn. El promotor realitza mesuraments amb sismògrafs per a comprovar els càlculs.  
Els treballs es realitzen exclusivament en hores diürnes per a no pertorbar el descans nocturn als habitants del lloc.  
Les calcàries de la pedrera La Pedriza posseeixen suficient porositat secundària per a permetre la percolació de l'aigua infiltrada en el sòl. El Consorci d'Aigües de la Plana no es veurà afectat per l'explotació de la pedrera, ja que no aconseguirà el nivell freàtic; no disminuirà la quantitat d'aigua subterrània ni menyscabarà la qualitat d'aquesta.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits prevists en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que hi siguen preceptives, la sol·licitud de la concessió directa d'explotació de La Pedriza R núm. 2.849, i el pla de restauració d'aquesta, sempre que es desenvolupen d'acord amb les condicions enumerades en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. Aquesta declaració d'impacte ambiental està condicionada a l'obtenció, per part del titular, de l'informe final favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció de patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
2. L'explotació de La Pedriza R núm. 2849 afecta el traçat dels camins ramaders núm. 3 assegador d'Almassora a la Pedrissa, núm. 4 assagador d'Aragó i núm. 5 assegador de la Pedrissa a l'Alcora; per tant, aquesta declaració d'impacte ambiental està condicionada a l'obtenció de la corresponent autorització, davant de l'òrgan administratiu competent per raó de la matèria, per a resoldre l'afectació d'aquestes.  
3. S'hauran d'evitar les emissions de pols causada per abocar les runes d'una voladura vessant avall.   
4. Les emissions de pols que es puguen acumular sobre els cultius pròxims a la pedrera, s'hauran de controlar amb freqüència setmanal durant el període de floració; durant la resta de l'any s'haurà de realitzar el control mensual citat en l'estudi d'impacte ambiental.   
5. S'haurà d'instal·lar una barrera vegetal, de bon port, al llarg dels perímetres sud-oest i nord-est, que es troben pròxims als cultius esmentats en el punt anterior.   
6. En tot cas, si com a conseqüència dels treballs miners arribara a acumular-se una capa de pols sobre els cultius adjacents, el promotor estarà obligat a netejar-los.   
7. Totes les superfícies desposseïdes de vegetació i sòl, capaços d'emetre pols durant les operacions mineres, s'hauran de regar el nombre de vegades necessari perquè romanguen humides durant la jornada laboral.   
8. Les runes de les voladures s'hauran de regar poc abans o durant la càrrega d'aquestes. En cas de veure's afectades les operacions de fabricació d'àrids pel contingut en humitat addicionat, el titular haurà de complir les mesures que l'autoritat administrativa substantiva arbitre per a impedir o reduir les emissions de pols durant la càrrega de les voladures.  
9. Els terrenys on s'estableixen les oficines i la porció adjacent de la vessant nord, per sota de la cota 205 m, que ha sigut utilitzada com a zona d'abassegaments, no figuren restaurats en el plànol denominat planta final restauració. S'han de desmantellar les instal·lacions, després es riparà el terreny i es completarà la restauració d'aquest.  
10. Per a controlar l'erosió del terreny restaurat, el promotor haurà de remetre dins del pla de labors anual, els plans de drenatge on figuren les cunetes, baixants i dissipadors d'energia i basses de decantació, tan prompte com l'avanç dels treballs de restauració adquirisquen suficient entitat per a això. En el mateix document haurà d'aportar els resultats del programa de vigilància ambiental i de l'auditoria ambiental que s'explica en la pàgina 240 de l'estudi d'impacte ambiental.  
11. Els bancs individuals de restauració hauran de posseir bermes d'ample variable, a fi de preservar la naturalitat del relleu.  
12. L'espècie vegetal trincola (Gypsophila struthium subsp. hispanica) és exclusiva de sòls rics en algeps, per tant no s'inclourà en la llista d'espècies emprades per a revegetar. Les espècies que s'hauran d'emprar en revegetació són les següents: Chamaerops humilis, Juniperus phoenicia, Rhamnus lycioides, Pistacia lentiscus, Pinus halepensis, Quercus ilex subsp. Rotundifolia, Stipa tenacissima i Rosmarinus officinalis. La densitat de plantació i la dosi de sembra seran aquelles que permeten obtenir, com a mínim, una densitat de vegetació semblant a l'existent en el terreny forestal adjacent. La plantació no seguirà cap patró, sinó que haurà d'imitar la distribució natural de la vegetació.  
13. Les espècies vegetals que s'utilitzen en la restauració han de complir les disposicions de qualitat i procedència que s'especifiquen en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció.  
14. En la zona nord de la pedrera, per sota de la cota 255 m, hi ha taques de vegetació arbòria densa que han de preservar-se; per a prevenir-los possibles danys per despreniments de roques i lliscaments de runes, s'hauran de col·locar barreres de contenció interposades entre l'esmentada vegetació i la pedrera.   
15. Amb l'objecte de prevenir possibles incendis en el terreny forestal contigu, s'hauran de complir les dues condicions següents:  
- Ha d'existir una franja de 25 metres d'amplària que separe la pedrera i la resta d'instal·lacions de la zona forestal contigua, que es trobarà permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a dos terços de l'alçària total de cada peu, com també un camí perimetral. En cas d'estar situada la pedrera en un lloc de vent fort s'ha d'augmentar la franja de 25 metres a 50 metres, almenys en les direccions dels vents més desfavorables.  
- Hauran de disposar dels plans d'autoprotecció d'empresa que recull el pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana (Decret 163/1998, del Govern Valencià).  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de desembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 343/06-AIA  
Promotor: Galvanizadora Valenciana, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte projecte: Ampliació de central de cogeneració a gas natural  
Localització: Polígon industrial Castilla, parcel·la 95-96, vial 2, al municipi de Cheste (València)  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte.  
L'objecte del projecte és optimitzar el consum d'energia tèrmica per al procés de galvanització en calent, per immersió en zinc fos, que es realitza en la indústria de l'empresa Galvanizadora Valenciana, SA, a Cheste, mitjançant l'ampliació de l'actual planta de cogeneració que consta d'un motor generador a gas natural de 803 kW.  
L'ampliació de la cogeneració consisteix en la instal·lació d'un motogenerador de gas natural d'1.416 kW amb alternador de 2.080 kVA, que genera energia elèctrica i energia tèrmica. Aquesta segona instal·lació, tota ella situada en terrenys de la parcel·la industrial, treballarà de manera independent a la instal·lació existent, tant pel que fa a la producció d'energia elèctrica com a la recuperació de calor.  
L'energia tèrmica procedent dels gasos de fuita (400ºC) es destina a l'assecador de peces, que també rep els gasos de la instal·lació existent. De la refrigeració de les camises del motor s'obté aire calent (70ºC) i aigua calenta (90ºC) que es destina el seu aprofitament energètic per a les centrífugues del procés industrial i, l'aire calent de l'aerorefrigerador, per a escalfar la nau industrial i per a l'assecador de peces.  
L'energia elèctrica generada en la cogeneració que no s'utilitze per la indústria serà enviada a la xarxa. La central elèctrica transformadora que s'instal·le estarà interconnectada en paral·lel amb la xarxa de la companyia distribuïdora Iberdrola SAU.  
El motor estarà situat dins d'un contenidor prefabricat i amb materials aïllants (12,2 m x 3 m x 2,6 m d'alt), dissenyat per a albergar tots els equips necessaris. Es dotarà d'una xemeneia de 6 metres d'alta per a evacuar a l'atmosfera els gasos de fuita que no s'utilitzen en el procés industrial, situacions d'emergència o altres casos excepcionals (manteniment).  
Tramitació administrativa  
En data 2 d'octubre de 2006 es rep dels Serveis Territorials a València de la Conselleria de Territori i Habitatge, la documentació remesa des de la Direcció General d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports sobre una instal·lació elèctrica la qual correspon a l'ampliació de la instal·lació de cogeneració a gas natural, amb un motor d'1.416 kW en la indústria de galvanització de l'empresa Galvanizadora Valenciana, SA, sítia al polígon industrial Castilla, de Cheste, consistent en:   
- Projecte tècnic de centre de transformació de generació d'energia per a instal·lació de cogeneració (visat núm. 605606 de 22/05/06)  
- Projecte de central generadora d'energia elèctrica. Instal·lació de cogeneració (visat núm. 605679 de 23/05/06)  
- Estudi d'impacte ambiental de l'ampliació d'instal·lació de cogeneració de Galvanizadora Valenciana, SA a Cheste (València), amb data: maig de 2006.  
- Estudi acústic de l'ampliació d'instal·lació de cogeneració de Galvanizadora Valenciana, SA a Cheste (València), amb data: maig de 2006.  
En l'ofici de remissió de la documentació de la Direcció General d'Energia s'informa de la realització de la informació pública, l'anunci del qual ha sigut publicat en el BOP núm. 170 de data 19/07/06 i durant el període d'exposició al públic no s'hi han presentat al·legacions.  
En data 28 de novembre de 2006 l'empresa presenta informes de control d'emissions a l'atmosfera i acústica corresponents a la vigilància ambiental de la instal·lació de cogeneració actual. I dóna a conéixer el contingut d'aquests informes el Servei de Protecció Contaminació Atmosfèrica d'aquesta Conselleria el 30/11/06.  
En data 30 de novembre de 2006, com a resultat de la nostra petició d'aclariment del flux d'energia del projecte que es va fer de manera verbal amb l'empresa tècnica redactora, es rep informació tècnica i plànols del projecte tècnic amb llegenda.  
En data 15 de desembre de 2006, es rep la resposta del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric que informa el següent:  
«Segons l'informe de mesurament de gasos de combustió realitzat en el focus corresponent a la instal·lació de cogeneració, els valors d'emissió de l'esmentat focus es troben dins dels límits màxims establits en el Decret 127/2006, de 15 de setembre, del Consell, pel qual es desenvolupa la Llei 2/2006, de 5 de maig, de la Generalitat, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.»  
En l'informe dels resultats obtinguts en el control de soroll generat per la instal·lació existent, seria convenient aclarir, ja que no s'indica, si el procediment de mesura seguit s'ajusta a l'establit en l'annex II del Decret 266/2004. Pel que fa al resultat dels mesuraments realitzats, i atés que s'estan superant els límits marcats per la legislació, hauran de definir-se les mesures correctores que s'han d'implantar tendents a reduir els nivells de soroll generats per la planta.  
Consideracions ambientals  
Aquest projecte d'ampliació de la instal·lació de cogeneració a gas natural de la indústria de galvanitzat, se situa a la parcel·la industrial que ocupa la indústria al polígon industrial Castilla del municipi de Cheste.  
El lloc d'ubicació del projecte correspon a una zona molt antropitzada per l'ús industrial d'aquesta i les infraestructures que comporta tot polígon industrial. Aquest polígon es troba rodejat de terrenys de cultiu.  
De la descripció ambiental continguda en l'estudi d'impacte ambiental que és bastant general i referida a una àrea espacial superior a la del terme municipal de Cheste, s'extrau que: El clima de la zona és mediterrani. La pluviometria és irregular a causa de les fortes precipitacions tempestuoses a finals de l'estiu i inici de la tardor. La vegetació potencial existent en determinats enclavaments és arbòria i escleròfila (Quercus ilex rotundifolia) amb sotabosc dens i molt divers, queden retalls de la vegetació de ribera en els cursos dels rius de la comarca que hi ha mesura que desapareix és substituïda per formacions de canyars. La fauna és la típica dels cultius de l'entorn al polígon. Es diferencien 5 Unitats Ambientals: ud. 1) la zona industrial on se situa el projecte; ud.2) zona residencial, nucli urbà de Cheste; Ud. 3) equipaments, és la zona educativa pròxima al polígon industrial; ud. 4) camps de cultiu pròxims a la parcel·la d'actuació i ud. 5) zona muntanyosa pròxima al polígon.   
Respecte als riscos de la zona objecte del projecte es determina, a la vista de la cartografia corresponent, que no hi ha riscs de lliscament ni d'inundació i la perillositat sísmica segons la NCSE-02 és 0,04 (ab 0,08g (baix), i sí que hi ha risc de contaminar-se les aigües subterrànies, ja que la zona presenta una vulnerabilitat alta (segons queda reflectit en el plànol de l'estudi d'impacte ambiental).  
Els impactes ambientals procedents de la instal·lació de cogeneració corresponen a la generació de residus i emissions a l'atmosfera.  
Els residus previstos en l'estudi d'impacte ambiental procedents de la cogeneració són: l'oli usat per a lubricar el motor que es considera residu perillós (RP's) i el buidatge periòdic de l'aigua de refrigerar el motor que va per un circuit estanc. Es considera que l'abocament d'aquesta aigua a la xarxa de sanejament general no produirà cap problema.  
Les emissions de contaminants a l'atmosfera, procedents de la combustió del gas natural, corresponen als òxids de nitrogen NOx, CO i CO2   
Aquests gasos una vegada que han passat per la caldera de recuperació són eliminats directament a l'atmosfera, només en circumstàncies d'emergència són abocats a l'atmosfera sense passar per la caldera. En l'estudi d'impacte ambiental s'estableix com a criteri dels valors límits d'emissions que no s'han de superar als establits en el Reial decret 833/1975, apartat 27 de l'annex III.  
Un altre tipus d'emissions són les acústiques i vibracions. El soroll que produeix el motor en funcionament està al voltant dels 97 dB(A) i es considera un focus que s'ha d'atenuar. Tenint en compte la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, el nivell màxim per a l'activitat industrial és de 70 dB(A) durant el dia i de 60 dB(A) durant la nit.  
Pel cessament de l'activitat no s'espera la producció d'impacte ja que cessa de consumir recursos com a aigua, gas natural i electricitat, i se cessa de produir residus perillosos i no perillosos, emissions gasoses, acústiques.  
Pel tancament de l'empresa, s'espera únicament residus de tipus inert, conseqüència de la demolició de les instal·lacions i el transport d'aquests a un abocador. En aquesta situació i concretant-se en la instal·lació de cogeneració, cal tenir en compte que tot envàs o recinte que ha contingut substàncies perilloses o material impregnat d'aquestes substàncies perilloses són també considerats com a residus perillosos i com a tals han de ser entregats a empreses autoritzades per al tractament o eliminació d'aquests.  
En l'estudi d'impacte ambiental es diu que "no es produeix impacte sobre el medi aqüífer ja que la cogeneració no realitza abocaments a domini públic hidràulic". El que s'ha d'evitar, per a no contaminar l'aqüífer de la zona, és qualsevol abocament al terreny de residus perillosos com és l'oli usat del motor,  
Mesures correctores que s'estableixen als impactes generats per l'execució de la cogeneració:  
- Les emissions de contaminants a l'atmosfera, en situacions d'emergència (sense aprofitament energètic), hauran de ser evacuades a través d'una xemeneia amb una alçària real de 6 metres i 0'50 m de diàmetre en el disseny de la qual s'ha aplicat l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, de Ministeri d'Indústria. Davant de fallades de funcionament del motor es preveuen: control i manteniment periòdic del motor, cessament de l'operació de la planta i correcció dels paràmetres de la combustió i nou control d'emissions.  
- Durant el funcionament normal, les emissions de contaminants hauran de ser abocades de manera contínua, ja que la indústria funcionarà més de 8.000 h/any, a l'atmosfera a través de les xemeneies que disposa la caldera o assecador de la indústria.  
- El soroll produït pel motor segons fabricant, de 97 dB és atenuat mitjançant la ubicació del motor en l'interior d'un contenidor que està fabricat amb materials aïllants, i s'estima 33 dB el nivell de transmissió a través del contenidor. El soroll produït per l'aire calent en eixir de la planta de cogeneració que és atenuat en passar per conductes aïllats amb fibra de vidre i cobert amb xapa de ferro, resultant 31 dB el nivell de transmissió per als conductes. En la resta de canonades que són susceptibles de produir soroll es proposa com a mesures: col·locació de brides flexibles que trenquen la propagació del so, isofòniques, i el control i limitació de velocitats a menys de 2 m/sg.   
Per a la instal·lació de cogeneració que existeix en funcionament s'hauran d'aplicaran les mesures correctores tendents a reduir els nivells de soroll generats per la planta, com informa el Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric a la vista dels resultats dels mesuraments de control efectuades. Així mateix indica, l'esmentat Servei, que el procediment de mesura seguit s'ajuste a l'establit en l'annex II del Decret 266/2004.  
- Per a reduir i no transmetre les vibracions s'hauran de muntar totes les màquines sobre bancada dotada d'amortització.  
- L'oli usat de lubricar el motor. S'haurà de recollir en bidons per a posteriorment ser evacuats a planta de tractament autoritzada.  
En el programa de vigilància ambiental contingut en l'estudi d'impacte ambiental s'estableix realitzar un seguiment i control de les emissions gasoses de contaminants a l'atmosfera, emissions acústiques, i controlar la gestió dels residus perillosos generats, com és el cas dels olis usats.  
En els controls de les emissions gasoses (NOx, CO, CO2), aquests hauran de ser realitzats per una entitat col·laboradora amb l'administració o per un laboratori especialitzat, amb un primer mesurament a la posada en marxa de la instal·lació i posterior revisió anual dels paràmetres analitzats.  
S'haurà de redactar un informe anual, davant de les dades obtingudes dels controls realitzats, contenint els nivells d'impacte detectats, l'eficàcia observada de les mesures correctores o la implantació de noves mesures correctores i l'adaptació del pla de vigilància de la noves situacions.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Annex I apartat 2 f) del Decret 162/90, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'ampliació de central de cogeneració a gas natural de la indústria de galvanitzat de l'empresa Galvanizadora Valenciana, SA situada al polígon industrial Castilla, parcel·la 95-96 vial 2, al municipi de Cheste (València), sempre que es desenvolupe complint el que estableix l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Els olis usats dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu perillós, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. L'empresa haurà d'actualitzar la seua inscripció en el registre de productors de residus perillosos, tot exposant les noves previsions pel que fa a volum i tipologia de residus generats.   
2. La zona destinada a l'emmagatzemament dels residus perillosos serà una zona que estarà pavimentada, coberta, ventilada, amb cubeta o sistema que permeta davant d'abocaments accidentals la retenció i recollida del residu de manera individual, evitant la mescla dels residus perillosos vessats que poden comportar un augment de la seua perillositat o dificultar-ne la gestió. La grandària de les cubetes de retenció on se situen envasos amb residus líquids, com ara els olis usats, ha de permetre retenir com a mínim el volum de l'envàs més gran allí depositat o el 10% del total.  
3. S'haurà de complirà el que estableix el títol IV capítol II Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el títol II capítol II Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
S'hauran de definir i implantar les mesures correctores tendents a reduir els nivells de soroll que es generen en la planta de cogeneració actualment en funcionament. S'haurà de tenir en compte en els mesuraments de control que el procediment de mesura s'ajuste al que estableix l'annex II del Decret 266/2004.  
4. Els equips de transferència de massa d'aigua en corrent d'aire amb producció d'aerosols, que existisquen en la instal·lació, han de complir el que disposa el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel que s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi.  
5. S'haurà de procedir al mesurament anual de les emissions a l'atmosfera dels gasos de fuita de la instal·lació, els resultats del qual no han de superar els límits màxims establits en el Decret 127/2006, de 15 de setembre, del Consell, pel qual es desenvolupa la Llei 2/2006, de 5 de maig, de la Generalitat, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.  
6. D'acord amb l'article 4 del XBY 1727/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per mitjà d'un escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
7. Periòdicament hauran de ser remesos a aquesta Conselleria els informes amb els resultats i conclusions obtinguts en el desenvolupament del programa de vigilància ambiental.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de desembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 377/06-AIA  
Títol: Explotació de vedells d'encebament a Titaguas  
Promotor: Antonio Villar López  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Titaguas  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'explotació de vaquí d'encebament  
Localització: Polígon 509, parcel·la 744 del terme municipal de Titaguas (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat d'una explotació de vedells d'encebament. Les característiques del projecte es resumeixen a continuació.   
L'explotació estarà situada dins d'una parcel·la de 24.340 m², la superfície ocupada és de 5.620 m². L'explotació disposarà de:  
- Cinc naus d'encebament iguals. Cada nau d'encebament disposarà de 10 mòduls. Tindrà una zona coberta amb solera de formigó i un parc exterior amb sòl de terra.   
- Femer. Solera de 244 m² en pendent amb fossa per a la recollida de lixiviats impermeable.  
- Llatzaret inclòs dins d'una de les naus d'encebament.  
- Pallers de 60 i 65 m² cada u.  
La capacitat de l'explotació està prevista per a 1.000 caps d'encebament (600 UGM, vaquins de més de sis mesos i fins a dos anys). Entraran vedells amb una massa aproximada de 150 kg i romandran en l'explotació fins a aconseguir 350-400 kg. S'esperen 1,2 cicles/any. El sistema de maneig serà tot dins-tot fora.   
Els residus generats en l'explotació seran: fem, residus sòlids, aigües residuals i cadàvers.   
El fem generat (dejeccions i palla) s'emprarà com a adob orgànic encara que també es preveu la possibilitat d'entregar-lo a un gestor. Es té previst disposar d'un llibre de registre en què es reflectisca la data d'entrada i eixida, la quantitat i el receptor a on anirà destinat el fem. La decisió final es prendrà abans de l'inici de l'activitat i s'aportarà la documentació pertinent. El fem generat si és destinat a cultius, se sotmetrà a un procés de compostatge passiu sobre una superfície impermeable i posteriorment serà traslladat al femer. S'hi estima una producció de fem de 6.753 t/any en funció de les dades que configuren el Codi valencià de bones pràctiques (vaquí- animals joves). Les aigües residuals s'emmagatzemaran en una fossa que es portarà a la depuradora mitjançant camió cisterna.  
Les aigües pluvials es canalitzaran evacuant-les fins a la rambla pròxima a l'explotació.  
El subministrament d'aigua procedirà de la xarxa abastiment municipal. S'hi adjunta informe de l'Ajuntament de disponibilitat davant de l'augment del consum. Es té previst dotar l'explotació amb un dipòsit d'emmagatzemament de 100.000 litres.  
La distància a Titaguas és de 1.675 metres aproximadament.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient es va iniciar el 30 d'octubre de 2006, amb la remissió per l'Ajuntament de Titaguas del projecte d'activitat, de l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 120, de 22 de maig de 2006, edicte i informació als veïns. No s'hi han presentat al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 30 d'octubre de 2006, l'Ajuntament de Titaguas remet a l'Àrea d'Impacte Ambiental l'expedient amb la documentació següent: expedient municipal, projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental.   
Dins del projecte d'activitat s'adjunta:  
- Informe favorable de la CAPA.  
En l'expedient municipal:  
- Certificat de l'Ajuntament davant de l'increment d'aigua previst com a conseqüència de la implantació de l'activitat.  
- Informe provisional de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport respecte al patrimoni etnològic i arqueològic.   
- Informe favorable del tècnic municipal amb data 9 de maig de 2006.  
- Còpia de l'edicte, publicació en el BOP i la comunicació realitzada als veïns.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable comú segons les normes contingudes en les ordenances municipals que resulten d'aplicació i a les del planejament urbanístic vigents en aquest municipi.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Titaguas no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou una descripció del medi natural on estarà situada l'explotació i que inclou: aire, aigua, sòl, flora, fauna, paisatge i l'entorn socioeconòmic de la zona. S'aporta també cartografia referent als possibles riscos naturals que poden afectar la zona: risc d'inundació, vulnerabilitat d'aqüífers, erosió i reg de lliscament entre altres. En l'estudi es fa referència a la cartografia temàtica de la COPUT quant al risc d'inundabilitat. Consultada la cartografia del Pla d'acció territorial de risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA, full 637-638) i el visor cartogràfic de la CTH d'afeccions i plans d'acció territorial, la zona on se situa la parcel·la no està classificada amb cap nivell de risc d'inundació.  
En l'estudi de les alternatives es fa referència, al sistema d'allotjament, materials i equips en la construcció i l'exercici de l'activitat i en el maneig dels residus generats.  
S'han identificat les possibles accions impactants i els factors potencialment impactables que es produiran en la construcció i exercici de l'activitat projectada. Per a la valoració s'ha emprat una matriu d'impacte.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
En l'estudi d'impacte ambiental algunes de les mesures correctores proposades són les següents:  
Fase de construcció  
- Es minimitzaran els moviments de terra i la superfície de desbrossament.  
- Es reutilitzarà el sòl vegetal extret.  
- En la construcció s'hauran d'emprar materials que harmonitzen amb l'entorn.  
- S'hauran d'emprar pantalles verdes amb espècies autòctones.  
- En cas de l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques se suspendrà l'actuació, es delimitarà el perímetre i es notificarà immediatament a la Conselleria de Cultura.  
Fase d'explotació  
- S'haurà de realitzar una bona gestió del fem per a minimitzar olors, possible contaminació d'aqüífers o sòls i les emissions atmosfèriques. La dosi d'aplicació s'haurà d'ajustar a les necessitats dels cultius d'acord amb el pla de fertilització establit. La forma d'aplicació s'ajustarà al Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
- L'explotació quedarà tancada amb una tanca perimetral.   
- S'impermeabilitzarà el sòl de la zona d'estabulació i dipòsit d'emmagatzemat de residus.  
Pel que fa al pla de vigilància ambiental proposat, aquest es considera adequat.   
L'activitat es considera viable des del punt de vista ambiental, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental; ampliant-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.h.   
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la construcció de l'explotació de vaquí d'encebament, situada al polígon 509, parcel·la 744 al terme municipal Titaguas (València) promoguda per Antonio Villar López sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Prèviament a la concessió de la llicència d'activitat i depenent de la gestió final que tinga el fem. Per a l'aplicació del fem com a adob, s'haurà de presentar el càlcul justificat de la superfície total necessària per a una dosi d'aplicació de 170 kg N per ha i any. S'haurà d'aportar també, els contractes d'acceptació dels propietaris de les parcel·les, els plànols i cèdules cadastrals. Només podrà emprar-se sobre superfície agrícola. A l'hora de l'aplicació d'aquest en el terreny es tindrà en compte el que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i per l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries. S'haurà de disposar també del contracte firmat amb l'empresa gestora del fem. Tot indicant la freqüència de recollida i quantitat entregada.   
- Previ a la concessió de la llicència d'activitat, haurà de disposar-se de l'informe favorable definitiu de patrimoni cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, havent de ser presentats davant de l'òrgan substantiu.  
- Pel que fa a les aigües pluvials canalitzades. S'haurà d'assegurar que en cap moment entra en contacte amb zones brutes de l'explotació que puga fer que l'abocament d'aquestes al llit deteriore la qualitat de les aigües superficials o subterrànies.   
- Com a mesures higièniques i sanitàries l'explotació haurà de disposar d'una tanca perimetral que aïlle l'explotació i d'un gual sanitari contra possibles transmissions de malalties.   
- L'activitat s'haurà de sotmetre en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de desembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 410/06-AIA  
Títol: Declaració d'interés comunitari per a parc fotovoltaic de 5MWp   
Promotor: Generación de Energías Alternativas SL  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Crevillent (Alacant), partida El Realengo, polígon 37, parcel·la 111.  
Descripció de l'activitat  
L'objecte del projecte és l'obtenció d'una declaració d'interés comunitari per a la instal·lació d'una planta solar fotovoltaica a la partida El Realengo, polígon 37, parcel·la 111, del terme municipal de Crevillent (Alacant) en sòl classificat com a no urbanitzable. El projecte està promogut per Generación de Energías Alternativas SL, empresa concessionària per a ús privatiu del terreny per 30 anys.  
La superfície de la parcel·la és de 111.125 m². Disposa de tres accessos (pel nord-est, est i sud-oest) des de camins perimetrals. La superfície ocupada pels panells solars serà de 36.920 m² i per les construccions serà de 455,50 m².   
La parcel·la disposa de proveïment d'aigua i energia elèctrica (mitjançant CT d'intempèrie) i hi ha un magatzem biològic d'aigües residuals. Les aigües pluvials s'evacuen a través de l'assarb perimetral.  
En l'actualitat, la parcel·la es troba ocupada per instal·lacions esportives abandonades i en estat ruïnós. Com a actuació prèvia, aquestes seran desmantellades i es procedirà al desbrossament de la coberta vegetal i moviment de terres.  
Les plaques solars s'ancoraran en llosa de formigó recolzada sobre el terreny natural de la parcel·la. Amb aquest fi, es realitzarà el terraplenament de les plataformes per a rebre la capa de llasts, base de les fonamentacions. L'alçària màxima de les plaques sobre el sòl serà de 0,97 m. S'instal·laran també edificacions de tipus desmuntable per als centres de transformació i per al personal de vigilància i manteniment. L'alçària màxima de les edificacions serà de 3 m. En l'edifici per al personal es disposarà de desguàs connectat a una depuradora prefabricada.  
S'indica que es realitzaran dues esteses subterrànies de xarxa elèctrica, una de mitjana tensió i una altra de baixa tensió. Aquestes es connectaran amb els 9 centres de transformació que està previst instal·lar per a evacuació de l'energia. S'ha sol·licitat permís per a modificar el traçat d'una línia de 20 kV que creua la parcel·la i que crearia ombres sobre els panells.  
Es pavimentarà el camí perimetral i la zona d'aparcament i es mantindrà la tanca existent, de 2 m d'alçària. Es disposaran plantacions arbòries de port baix que evitaran possibles enlluernaments als vehicles que circulen per la pròxima AP-7 i no produiran ombres sobre els panells. Les zones lliures es destinaran a zones verdes i es plantaran espècies autòctones.  
Respecte als mòduls fotovoltaics o panells solars:  
- S'ha seleccionat la solució de plaques fixes orientades al sud  
- Es col·loquen sobre estructures metàl·liques (acer galvanitzat) amb fonamentació de formigó.  
- S'instal·laran mòduls d'alt rendiment de silici policristal·lí.  
Es preveu instal·lar una potència total de 5 MW. S'indica que l'energia serà evacuada a la xarxa seguint les indicacions de l'empresa subministradora de la zona.   
Consideracions ambientals  
La parcel·la on se situa l'actuació no està sotmesa a cap figura de protecció. No obstant això, està situada en les proximitats del parc natural del Fondo d'Elx, a pocs metres del límit exterior de la zona d'ordenació perifèrica d'aquest.  
Pel fet que la parcel·la es va destinar a usos esportius i es van escometre obres per a aquest ús, aquesta es troba altament antropitzada per l'existència de pistes esportives, graderia i camins interiors. Hi ha vegetació que ha colonitzat la parcel·la, però l'estat de conservació d'aquesta és baix per la pressió antròpica.   
S'exposa en l'estudi d'impacte ambiental que la presència d'espècies animals sensibles (no s'identifica cap espècie protegida) no comporta limitació a l'actuació, ja que la uniformitat dels terrenys limítrofs i la proximitat del parc natural n'asseguren la conservació.   
Malgrat la proximitat al parc natural, la zona està catalogada com de vulnerabilitat baixa d'aqüífers (Cartografia de la Conselleria de Territori i Habitatge) i no hi ha risc d'inundació (PATRICOVA).   
Es descriu el paisatge com de fragilitat baixa i caracteritzat per la influència antròpica. Gràcies al reduït pendent del terreny, es redueix la incidència visual de la instal·lació.   
S'indica que no hi ha jaciments, patrimoni de béns d'interés catalogats que puguen veure's afectats per l'actuació. En cas de localitzar-se, s'avisaria immediatament l'organisme competent.  
Les accions susceptibles de causar impacte són:  
- Demolició de les instal·lacions existents  
- Moviment de terres  
- Neteja i aplanament del terreny  
- Camins d'accés pavimentats   
- Col·locació de fonamentacions per a les estructures dels panells i les casetes  
- Ocupació del sòl pels panells i les construccions i pavimentació.  
- Instal·lació de les línies d'evacuació, armaris de comptadors i CT:  
- Realització de rases per a l'estesa de conductors  
- Instal·lació de casetes  
- Abandó i desmantellament de la instal·lació, una vegada finalitze la vida útil d'aquesta.  
Respecte als impactes previstos, es destaquen els següents:  
- Eliminació de vegetació.  
- Emissió de sorolls durant el desmantellament i construcció de les noves instal·lacions.  
- Emissió de pols i gasos de combustió de la maquinària.  
- Alteració del paisatge.  
- Generació de residus.  
- Reducció global de l'emissió de gasos d'efecte hivernacle per la generació d'energies renovables.  
Es proposen les mesures correctores següents:  
- Evitar la pols, mitjançant el reg periòdic de les zones en què es realitzen moviments de terres i protecció dels materials enfront de l'acció del vent.  
- Manteniment de la maquinària per a evitar sorolls.  
- Integració visual de les edificacions i instal·lació de pantalles vegetals.   
- Gestió adequada dels residus.  
- Reciclatge dels panells solars al final de la vida útil d'aquests.  
Les directrius del pla de vigilància proposat són:  
- Comprovació de les mesures correctores.  
- Control dels residus generats.  
- Seguiment de la vegetació.  
- Control de l'estat dels mòduls.  
- Registre de les actuacions en un llibre d'incidències.  
Tramitació administrativa  
Amb data 12 de desembre de 2006, ha tingut entrada en els serveis centrals d'aquesta Conselleria, remés per la Direcció Territorial d'Alacant, l'expedient per a avaluació d'impacte ambiental del projecte de declaració d'interés comunitari per a parc fotovoltaic, promogut per Generación de Energías Alternativas, SL. La documentació remesa va ser:  
- Programació integrada per a declaració d'interés comunitari.  
- Avantprojecte de parc fotovoltaic de 5 MWp.  
- Estudi d'impacte ambiental  
L'escrit de remissió indica que s'ha sotmés l'expedient a informació pública, sense que s'hagen rebut al·legacions a aquest.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental en aplicació de l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable, modificat per l'article 112 de Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa i d'organització de la Generalitat.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la llei esmentada.   
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de declaració d'interés comunitari per a parc fotovoltaic, en sòl no urbanitzable, promoguda per Generación de Energías Renovables, SL al terme municipal de Crevillent (partida El Realengo, polígon 37, parcel·la 111), sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de documentació inclosa en l'expedient.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. S'haurà de disposar de l'informe establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni de la Comunitat Valenciana, emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural. En tot cas, l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a la conselleria competent.   
2. S'haurà de disposar d'autorització d'abocament de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a la instal·lació i ús de la depuradora prevista en el projecte.   
3. D'acord amb el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, l'activitat de producció d'energia elèctrica és considerada potencialment contaminant del sòl, per la qual cosa s'haurà de presentar davant de l'òrgan competent un informe preliminar de situació del sòl.  
4. Finalitzada la vida útil de la instal·lació, s'haurà de procedir a la reposició del sòl a l'estat original d'aquest.  
5. El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure la comprovació documental de l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si procedeix, l'aplicació de noves mesures correctores.  
7. D'acord amb l'article 4 del VVQ 2638/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de desembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.