Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8513, del 25-03-2019 (2019/2146)

RESOLUCIÓ de 20 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 52/18-AIA Villena.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8513

Data del DOGV
:   25-03-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/2146


Data del document
:   20-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Villena
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 52/18-AIA Villena. [2019/2146]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, que estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent de l'informe d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 52/18-AIA Villena.  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 052/6727-IPR.  
Títol: Reforma de l'EDAR de Villena i tractament terciari.  
Òrgan promotor: EPSAR.  
Òrgan substantiu: Direcció General de l'Aigua.  
Localització: Villena (Alacant), polígon 8; parcel·la 9000; recinte 3.  
  
En data 24 de maig de 2018, la Subdirecció General de Planificació i Infraestructures Hidràuliques remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud d'inici d'avaluació d'impacte ambiental simplificada del projecte de reforma de l'EDAR de Villena i tractament terciari, en el terme municipal de Villena (Alacant). Aquesta sol·licitud s'acompanya d'un document ambiental, el contingut del qual s'adequa a l'article 45 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
En data 8 de juny de 2018 la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental comunica a l'òrgan substantiu que s'ha incoat l'expedient 052/0926-SSR relatiu a l'avaluació d'impacte ambiental simplificada del projecte de construcció de les obres de reforma de l'EDAR de Villena i tractament terciari, i que, segons el que s'estableix en aquest procediment, s'havia iniciat la fase de consultes a les administracions públiques afectades i a les persones interessades.  
  
Objecte  
L'objecte del projecte és la reforma de l'estació depuradora d'aigües residuals (d'ara en avant EDAR) de Villena. Està situada en el terme municipal de Villena però dona servei als municipis de Villena, la Canyada, el Camp de Mirra i Beneixama, al centre penitenciari Alacant II i a la planta de tractament i valorització de residus sòlids urbans, pròxima a l'EDAR.  
Aquesta EDAR, construïda en 1994, compta amb un tractament d'aigües residuals mitjançant llacunatge airejat. Aquest projecte va ser avaluat ambientalment i va obtindre estimació d'impacte ambiental favorable (expedient 242/4114-DPQ). Amb posterioritat, en 2005, es van realitzar obres de millora que van consistir en:  
- Millores en el pretractament.  
- La instal·lació de dos decantadors secundaris.  
- La substitució dels elements difusors d'aire sistemàticament de turbines i agitadors flotants.  
Inicialment, la instal·lació comptava amb autorització d'abocament a la séquia del Rei i a l'embassament dels Cabezos de data 28 de novembre de 2008. Amb posterioritat, en 2011, la séquia del Rei ha sigut declarada com a zona sensible, per la Resolució de 30 de juny de 2011, de la Secretaria d'Estat de Medi Rural i Aigua. Per aquest motiu, en data 22 de maig de 2017, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer va modificar l'autorització d'abocament, i va establir uns valors límit d'emissió a la séquia del Rei més estrictes. Actualment, la qualitat de l'aigua no compleix les condicions establides en l'autorització d'abocament, motiu pel qual és necessària la reforma de l'EDAR, de manera que es millore el tractament de les aigües residuals, per a aconseguir un efluent que complisca les condicions d'abocament establides en l'autorització d'abocament.  
Les actuacions previstes per a complir amb el condicionat de l'abocament són:  
- Nou pretractament.  
- Conversió de l'antiga bassa de ventilació número 2 en tanc de tempestes amb restitució a línia d'aigua.  
- Nou tractament biològic mitjançant dos reactors de ventilació prolongada.  
- Nou decantador secundari que treballarà de manera conjunta amb els dos decantadors existents.  
- Nou tractament terciari.  
- Nova línia de fangs independent de la línia de fangs existents.  
  
- Remodelació de l'edifici de control.  
  
Antecedents i marc normatiu  
En data 26 de maig de 2016, l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) remet a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental una consulta sobre si el projecte de reforma i tractament terciari de l'EDAR de Villena està o no subjecte a avaluació ambiental i, en cas afirmatiu, s'indique el tràmit a seguir i l'amplitud i el nivell de detall de l'estudi d'impacte ambiental (exp. 096/7730-XPY).  
  
En data 1 de juliol de 2016 es conclou que, atés que l'increment de volum d'aigua a tractar s'estima en 2.694 m³/d, la qual cosa suposa un increment d'un 37 % del cabal tractat en l'actualitat, la modificació del projecte suposa un increment significatiu dels abocaments a llits públics i que pot tindre efectes adversos significatius sobre el medi ambient. Per tant, en aplicació de l'article 7.2.c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el projecte queda sotmés a avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
El procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada queda regulat en la secció 2a, del capítol II del títol II de la LEA, en els articles 45-48.  
  
Tramitació  
Després de la sol·licitud d'inici, el 24 de maig de 2018, l'òrgan ambiental ha identificat les administracions públiques afectades a les quals en data 12 de juny de 2016 ha realitzat consulta, segons el que s'indica en l'article 46 de la LEA. Les administracions públiques afectades identificades són:  
- Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant.  
- Subdirecció General de Medi Natural, per la possible afecció a:  
Microreserva Cabecicos de Villena.  
Àrees de recuperació del Pla de recuperació del fartet.  
Reserves de fauna-Llacuna del Cabezo Redondo.  
Hàbitats a escala 1:5000. El banc de dades de la biodiversitat ha facilitat els resultats següents: Chillea santolinoides, Aphanius iberus, Aquila fasciata, Burhinus oedicnemus, Ferula loscosii, Frankenia thymifolia.  
Zona humida i LIC Llacuna i Saleros de Villena i la seua zona de protecció.  
- Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge, per la possible afecció a zones amb el risc d'inundació.  
- Ajuntament de Villena.  
Es transcriu a continuació la informació principal de caràcter ambiental dels informes resposta rebuts durant la fase de consulta.  
  
Informe del Servei d'Ordenació del Territori (rebut el 31.07.2018).  
  
«Analitzada la documentació relativa a l'actuació indicada, i tenint en compte les cartografies d'inundabilitat aplicables en virtut de l'article 10 de la normativa del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (d'ara en avant, PATRICOVA), constituïdes per la cartografia del PATRICOVA i la del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables, s'informa que l'actuació proposada no està afectada per risc d'inundació».  
  
Resolució de valoració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 (rebut el 27.09.2018).  
LIC ES5212007 Saleros i Cabecicos de Villena.  
Es tracta d'una àrea mixta que comprén, d'una banda, una llacuna interior caracteritzada pel caràcter salí de les seues aigües, caràcter que es deriva de la presència d'afloraments triàsics; d'una altra, aquests mateixos afloraments configuren un relleu en llomes ?cabecicos- que alberguen una interessant vegetació gipsícola. Destacables així mateix les restes de les infraestructures associades a l'aprofitament de la sal.  
Hàbitats destacables: pel que respecta a la llacuna, l'hàbitat més important són els pasturatges salins mediterranis (1410) i les estepes salines (\*1510), mentre que en els Cabecicos alterna la vegetació gipsícola ibèrica (\*1520) i els matolls halonitròfils (1430).  
Quant a espècies de fauna i flora cal destacar les següents: Aphanius iberus, Limonium supinum, Teucrium libanitis, Helianthemum squamatum, Artemisia lucentica, Gypsophila struthium subsp. struthium i Herniaria fruticosa.  
Especies catalogades  
Quant a espècies catalogades, consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana, quant a espècies prioritàries que puguen veure's afectades per aquest projecte; apareix el fartet (Aphanius iberus).  
Aquesta espècie pot veure's afectada, ja que es troba en l'àrea del «Pla de recuperació del fartet». En aquest cas afecta les àrees de recuperació, que es correspon a espais localitzats en l'àmbit de la distribució original de l'espècie, potencialment adequats als seus requeriments i que necessiten una acció urgent de recuperació de l'hàbitat, que seria ací la conca alta del Vinalopó.  
Tanmateix no afectaria les àrees de conservació, que corresponen a aquells espais que alberguen en l'actualitat poblacions naturals de l'espècie.  
Hàbitats d'interés comunitari  
No hi ha en l'àrea d'actuació cap dels hàbitats protegits per l'article 19 del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació.  
Espais d'interés natural  
En la proximitat de l'àrea d'actuació es troba la microreserva Cabecicos de Villena, tanmateix, ateses les actuacions projectades que es realitzen dins del perímetre de l'EDAR actual, no es preveuen afeccions.  
  
També es troba pròxima la reserva de fauna Llacuna del Cabezo Redondo, reserva que alberga poblacions de fartet (Aphanius iberus) amb actuacions que s'emmarcaran dins del Pla de recuperació del fartet a la Comunitat Valenciana. No es preveuen afeccions, ja que no l'afecten aquests abocaments.  
6. Justificació que el projecte pot tindre efectes apreciables sobre la integritat del lloc. Criteris tècnics i indicadors utilitzats en la valoració.  
  
Els abocaments es realitzaran sobre la séquia del Rei, séquia que recorre de nord a sud tot el LIC, aquesta séquia va ser declarada com a zona sensible mitjançant Resolució de 30 de juny de 2011, de la Secretaria d'Estat de Medi Rural i Aigua, per la qual es declaren les zones sensibles en les conques intracomunitàries. Per això, els abocaments que realitzarà l'EDAR hauran de complir a partir d'aquest projecte amb els estrictes paràmetres de nutrients establits en la Directiva 91/271.  
En el seu conjunt es milloraran les condicions d'abocament de l'EDAR, la qual cosa tindrà una repercussió positiva en les característiques del medi receptor, i per tant en la fauna i flora associada a ell. Els límits exigits per a l'abocament són els màxims que es poden demanar per norma per a aigües sensibles. Les concentracions d'amoni són molt elevades en tot cas per a una aigua superficial (límit vida piscícola 1 mg/l), però és d'esperar que en el llit es diluïsca o es transforme. També el fòsfor és adequat per a un abocament, però no ho és per a un llit però s'arribarà a millors paràmetres després de la dilució posterior de l'abocament, transformació i/o absorció en el llit. En tot cas la situació serà molt millor.  
En la séquia del Rei hi ha una bona població de fartet que fins i tot va en augment colonitzant noves àrees aigües avall, la qual cosa dona idea de la bona adaptació. És una espècie eurihalina, per la qual cosa no s'esperen danys per augment de cabal d'aigua dolça.  
Aquest projecte no afectarà per tant cap espècie catalogada ni cap hàbitat d'interés comunitari, tampoc afectarà la microreserva Cabecicos de Villena ni la reserva de fauna Llacuna del Cabezo Redondo ni cap espai de la xarxa Natura 2000.  
Després de revisar la documentació del projecte, aquesta Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental considera que el seu desenvolupament no causarà afeccions negatives als espais naturals protegits ni a les seues espècies associades.  
Resol [?] Que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i en conseqüència, i d'acord amb el que s'estableix en els articles 6 i 7 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, es considera que el projecte no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000».  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (rebut el 10.10.2018).  
«[...] Amb data 22 de maig de 2017 aquest organisme va atorgar a la Comunitat d'Usuaris d'Abocaments de l'Alt Vinalopó autorització d'abocaments a la séquia del Rei i a bassa de reg, en el terme municipal de Villena (Alacant), procedent del sanejament de les poblacions: Villena, Beneixama, Camp de Mirra i la Canyada. [?]. Els valors límit d'emissió autoritzats van ser establits a partir dels objectius mediambientals del medi receptor, sent aquest la massa d'aigua 31.04 Riu Vinalopó. Séquia del Rei-Sax, que presente les característiques següents:  
  
- Objectius ambientals generals: no aconsegueix el bon estat [?].  
- Forma part del registre de zones protegides per ser massa d'aigua zona sensible.  
- Declarada com a aigües afectades per contaminació o en risc d'estar-ho, per aportació de nitrats.  
- Forma part d'aglomeracions urbanes de més de 10.000 habitants que aboquen les seues aigües depurades a zona sensible, segons s'estableix en l'annex 4 de la memòria del Pla hidrològic del Xúquer.  
Sobre la base d'això, la composició de les aigües de l'efluent residual que s'autoritza a abocar tant en la séquia del Rei com en la bassa de reg, no haurà de superar en cap cas els valors límit d'emissió (VLE) que es fixen en les taules següents:  
  
Valores límits d'emissió del punt d'abocament a séquia del Rei.  
  
Paràmetre Unitat VLE Justificació  
Oli i greixos mg/L 2 Massa d'aigua superficial incompleix OMAs (OD)  
Amoni mg NH4/L 1,5 Massa d'aigua superficial incompleix OMAs (NH4)  
DBO5 mg O2/L 25 Reial decret 509/1996  
DQO mg O2/L 125 Reial decret 509/1996  
Fòsfor total mg P/L 2\* Zona Sensible. PHJ, art 46.1  
Nitrogen total mg N/L 15\* Zona Sensible. PHJ, art 46.1  
Sòlids en suspensió mg/L 35 Reial decret 509/1996  
  
  
\*Valor mitjà anual.  
  
  
Valors límits d'emissió del punt d'abocament a embassament de Los Cabezos de la CGU Alt Vinalopó (2000RU0014)  
  
Paràmetre Unitat VLE  
DBO5 mg O2/L 25  
DQO mg O2/L 125  
Sòlids en suspensió mg/L 35  
  
  
[?] Respecte a la documentació a valorar.  
El document «Redacció del projecte de construcció de les obres de reforma de l'EDAR de Villena (Alacant) i tractament terciari», recull les actuacions necessàries per a complir l'autorització d'abocaments aprovada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el 28 de novembre de 2008, autorització que ha sigut revisada en 2017, i de la qual es desprén el següent:  
L'EDAR existent està situada a Villena i dona servei als municipis de Villena, la Canyada, el Camp de Mirra, Beneixama i al centre penitenciari Alacant II, entre altres entrades.  
L'EDAR de Villena es va construir en 1994, que consistia en un procés de llacunatge airejat, on s'han realitzat diferents millores al llarg dels anys.  
L'objectiu del present projecte és la reforma de l'EDAR existent i el disseny d'un tractament terciari per a obtindre la qualitat d'aigua requerida per l'autorització d'abocaments atorgada en 2008.  
Les actuacions que es tenen previstes es componen de:  
- Nou tractament.  
- Conversió de l'antiga bassa de ventilació núm.2 en tanc de tempestes amb restitució a la línia d'aigua.  
- Nou tractament biològic mitjançant dos reactors de ventilació prolongada.  
- Nou decantador secundari que treballarà de manera conjunta amb els dos decantadors existents.  
- Nou tractament terciari (filtració tèxtil, ultraviolada i cloració).  
  
- Nova línia de fangs independent de la línia de fangs existents.  
  
- Remodelació de l'edifici de control.  
Per al disseny de les noves instal·lacions (any horitzó 2036) s'ha tingut en compte un cabal mitjà diari de disseny d'entrada de 9.931 m³/dia i 57.931 habitants equivalents.  
  
Els valors límit d'emissió que s'esperen aconseguir a l'eixida del tractament depurador són els següents:  
  
Paràmetre Unitat VLE  
Olis i greixos mg/L 10  
Amoníac mg/L 7  
DBO5 mg O2/L 25  
DQO mg O2/L 125  
Fòsfor total mg P/L 2  
Nitrogen total mg N/L 15  
Sòlids en suspensió mg/L 35  
E. coli UFC/100 ml 200  
Nematodes intestinals Ous/10 l 1  
  
  
[?] Tenint en compte les característiques actuals de l'abocament i els objectius mediambientals del medi receptor, aquesta Àrea de Qualitat de les aigües, conclou que:  
- El projecte presentat recull les reformes necessàries per a obtindre la qualitat de l'aigua requerida per l'autorització d'abocaments atorgada en 2008, a séquia del Rei.  
- Amb data 22 de maig de 2017 aquest organisme va atorgar a la Comunitat d'Usuaris d'Abocaments de l'Alt Vinalopó autorització d'abocaments a la séquia del Rei i a bassa de reg amb un condicionat que difereix de l'autorització d'abocament de l'any 2008.  
- Les valoracions al projecte presentat, tenint en compte l'actual autorització d'abocaments són les següents:  
L'EDAR té la capacitat necessària per a assumir els cabals actuals.  
  
El tractament permetrà aconseguir els valors límit d'emissió establits en l'actual autorització d'abocaments.  
Actualment el tractament terciari, no és necessari per a complir els valors límit d'emissió, ja que, en l'actualitat, l'aigua depurada que s'entrega en la bassa de reg és regenerada pel concessionari 2000RU0014. No obstant això, pot ser interessant si es pretén regenerar en la mateixa EDAR per a complir el Reial decret 1620/2007 i els nous requisits que s'establisquen en l'àmbit europeu (http://ec.europa.eu/environment/water/pdf/water\_reuse\_regulation.pdf).  
  
Pel que fa a zona vulnerable, es consideren restringits els nitrats mitjançant el valor límit d'emissió nitrogen total, limitat a 15 mg/L per tractar-se d'aglomeració urbana que aboca a zona sensible.»  
  
Informe de la Direcció Territorial d'Alacant (realitzat el 22.10.2018).  
«Revisades les obres previstes, es pot comprovar que totes elles es troben dins de les instal·lacions de l'actual EDAR, sense que es produïsquen afeccions ni a la forest pública amb què limita l'edificació, Cabezo de las Cuevas, propietat de la GV, ni tampoc a la via pecuària, la Canyada Real d'Almansa, partionada i amollonada.  
Per això, per a aquesta demarcació no hi ha cap inconvenient a la realització de les obres preteses».  
  
Anàlisi del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre o no a avaluació d'impacte ambiental ordinària  
L'anàlisi es realitza tenint en compte els criteris de l'annex III de la LEA.  
  
Característiques del projecte  
Les aigües residuals que arriben per a ser tractades en l'EDAR de Villena procedeixen dels distints bombaments:  
- Des de Villena: la impulsió d'aigües residuals des de l'estació de bombament fins a l'EDAR de Villena, es realitza mitjançant un col·lector de fosa i fibrociment de DN 500 mm i amb una longitud total de 3.629 m.  
- Des de Beneixama: les aigües residuals procedents de la Canyada, el Camp de Mirra, Beneixama i Centre Penitenciari arriben per impulsió des d'una estació de bombament constituïda per dues bombes submergibles. La instal·lació disposa de sobreeixidor d'emergència, constituït per una canonada de PVC de 100.  
- Altres entrades: aigua residual procedent de la planta de tractament i valorització de residus sòlids urbans de VAERSA. Els cabals aportats són molt baixos i les analítiques realitzades indiquen que és aigua de pluja amb xicotets arrossegaments, amb valors de contaminació de sòlids en suspensió i DBO5, pròxims a 50 mg/l, per la qual cosa aquesta aportació no es considera significativa en relació amb el total del cabal d'entrada.  
La línia d'aigua compta amb:  
- Mesura de cabal d'entrada mitjançant mesurador electromagnètic en línia.  
- Alleujament de cabals en excés per a assegurar un cabal màxim d'entrada al pretractament de 3 Qm. L'excés de cabals s'envien a la bassa de regulació (antiga llacuna de ventilació núm. 2).  
Pretractament:  
- Desbast en dos canals de desbast en servei i un canal d'emergència. Els canals de servei estan dotats de reixes de gruixuts per a neteja automàtica amb llum de pas de 30 mm i tamisos autonetejadors de 3 mm de llum. Els residus eliminats es condueixen, per caragols transportadors-compactadors, contenidors coberts per al seu transport posterior a abocador. El canal d'emergència està dotat d'una reixa de fins de neteja manual de 15 mm de llum de pas.  
- Desarenament i desgreixatge en dos desarenadors-desgreixadors airejats. Les arenes acumulades s'extrauen de cada línia amb bombes, es llaven, es classifiquen i es transfereixen a un contenidor per al seu transport posterior a abocador. Els greixos aglomerats i els flotants es purguen de forma intermitent, es concentren en un separador de greixos especial i es transfereixen a un contenidor per al seu transport a destinació final.  
Alleujament de cabals en excés per a assegurar un cabal màxim d'entrada al tractament biològic Qp màxim. (1,8 Qm). L'excés de cabals (3 Qm-1,8 Qm) s'envien a la bassa de regulació (antiga llacuna de ventilació núm. 2). Mesurament del cabal d'entrada al tractament biològic.  
  
Tractament biològic:  
- Es tracta d'un sistema de fangs actius de baixa càrrega màssica, en dos reactors biològics. L'oxigen necessari per al procés se subministra per 624 difusors d'aire per reactor alimentats per tres bufadors. La biomassa es manté en suspensió amb l'ajuda de dos agitadors submergibles per reactor, del tipus accelerador de corrent. Es preveu l'eliminació de fòsfor per via química.  
- La separació de la biomassa es realitza amb tres decantadors secundaris circulars (s'utilitzaran els dos reactors existents i es construirà un decantador nou similar). Els decantadors tenen un diàmetre de 26 m.  
- L'aigua d'eixida pot anar a tractament terciari, a la bassa d'afinament (existent) o directament a arqueta d'eixida.  
Tractament terciari:  
- Bombament d'entrada a tractament terciari compost per tres bombes.  
- Mesurament del cabal d'aigua d'entrada.  
- Filtració tèxtil en profunditat amb dos filtres, amb possibilitat de by-pass per canal auxiliar.  
- Desinfecció ultraviolada en dos canals amb possibilitat de by-pass per canal auxiliar.  
- Eixida d'aigua de tractament terciari a llacuna d'afinament o a arqueta d'eixida.  
La línia de fangs compta amb:  
- Espessidor de fangs per gravetat:  
Els fangs biològics acumulats en el fons dels tres decantadors es condueixen a un pou de bombament d'on es bomba a l'entrada de l'espessidor de fangs per gravetat o es recirculen al tractament biològic. Es tracta d'un espessiment de fangs mitjançant espessidor estàtic per gravetat de 12 m de diàmetre.  
Per al bombament a l'entrada de l'espessidor s'utilitzen dues bombes (una de reserva) de 41 m³/h de cabal. Per al bombament al tractament biològic s'empren tres bombes submergibles.  
- Deshidratació en caragol deshidratador:  
Bombeig de fangs espessits a deshidratador.  
Mesura de cabal de fangs espessits.  
Deshidratació mecànica de fangs, amb condicionament previ amb polielectròlit, en caragol deshidratador mitjançant dues bombes helicoidals (una de reserva).  
- Emmagatzematge:  
Bombament de fangs deshidratats a sitja de fangs amb dues bombes helicoïdals.  
Emmagatzematge de fangs deshidratats en sitja de fangs per al seu transport posterior a abocador o utilització d'acord amb normativa.  
A més el projecte compta amb les següents instal·lacions auxiliars:  
  
- Desodoració: dos sistemes de desodoració via carbó actiu compostos per ventiladors i una torre d'absorció construïda amb resina estervinílica/fibra de vidre, en la qual s'allotjarà el rebliment de carbó de base bituminosa amb impregnació de NaOH.  
- Xarxa d'aigua potable: es connectarà la xarxa d'aigua dels nous edificis a la xarxa d'aigua potable existent actualment. La canonada serà de 50 mm en acer inoxidable.  
- Xarxa de drenatges i buidatges: els drenatges de l'operació normal de la planta i els cabals aportats pel buidatge dels diferents equips són conduïts al desarenador. l'aigua de sanejament de l'edifici de control es portarà per bombament a capçalera de planta.  
- Xarxa d'aigua industrial: s'estableix una xarxa d'aigua industrial en anell per a usos corrents.  
- Laboratori: s'equiparà el laboratori amb els elements necessaris per a la realització de les anàlisis per al control de l'explotació de la instal·lació.  
El termini d'execució de les obres serà de 22 mesos, inclòs tres mesos de proves de funcionament. Durant la construcció de les obres, la depuradora haurà de seguir en funcionament i abocant l'aigua residual tractada amb almenys la mateixa qualitat que actualment. Per això, s'haurà de mantindre l'actual bassa airejada en funcionament mentre es construeix una de les noves línies del tractament biològic, i una vegada posat en marxa i funcionant correctament es faran els treballs necessaris en aquesta balsa.  
  
Ubicació dels projectes  
La depuradora de Villena està situada en el terme municipal de Villena, en la parcel·la 9000, recinte 3, polígon 8. Se situa en sòl no urbanitzable, equipament, segons consta en l'informe de l'Ajuntament de Villena. Es planteja la construcció de les obres de reforma totalment dins de la tanca que delimita la planta actual.  
Actualment, l'interior de la parcel·la s'ha enjardinat amb pins (Pinus halepensis), oliveres (Olea europaea), margallons (Chamaerops sp.), tuies (Thuja sp.), pites (Agave americana), plomalls (Cortaderia selloana). També hi ha en la parcel·la algun exemplar d'eucaliptus (Eucaliptus camaldulensis).  
Entre els espais naturals protegits presents en l'entorn pròxim de l'actuació s'ha de considerar l'existència d'un espai Xarxa Natura 2000, el lloc d'interés comunitari Saleros i Cabecicos de Villena (ES5212007). Es tracta d'una àrea mixta que comprén, d'una banda, una llacuna interior caracteritzada pel caràcter salí de les seues aigües, caràcter que es deriva de la presència d'afloraments triàsics; d'una altra, aquests mateixos afloraments configuren un relleu en llomes ?cabecicos- que alberguen una interessant vegetació gipsícola. Destacables, així mateix, les restes de les infraestructures associades a l'aprofitament de la sal. No obstant això, no està prevista la seua afecció amb el projecte.  
  
Quant a espècies catalogades, consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana, l'espècie prioritària fartet (Aphanius iberus) pot veure's afectada, ja que es troba en l'àrea del Pla de recuperació del fartet. En aquest cas afecta les àrees de recuperació, que es correspon a espais localitzats en l'àmbit de la distribució original de l'espècie, potencialment adequats als seus requeriments i que necessiten una acció urgent de recuperació de l'hàbitat, que seria ací la conca alta del Vinalopó. No obstant això, no afectaria les àrees de conservació, que corresponen a aquells espais que alberguen en l'actualitat poblacions naturals de l'espècie.  
No hi ha en l'àrea d'actuació cap dels hàbitats protegits per l'article 19 del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació.  
En la proximitat de l'àrea d'actuació es troba la microreserva Cabecicos de Villena.  
També pròxima es troba la reserva de fauna Llacuna del Cabezo Redondo, reserva que alberga poblacions de fartet (Aphanius iberus) amb actuacions que s'emmarcaran dins del Pla de recuperació del fartet a la Comunitat Valenciana. No es preveuen afeccions, ja que no l'afecten aquests abocaments.  
Malgrat que la ubicació de l'EDAR es troba pròxima als espais amb valor ambiental esmentats, aquest projecte no afectarà directament cap d'ells, i com que es milloraran les condicions d'abocament de l'EDAR, la repercussió en les característiques del medi receptor i, en conseqüència, sobre la fauna i la flora, seran previsiblement favorables. En concret, en la séquia del Rei hi ha una bona població de fartet que fins i tot va en augment, colonitzant noves àrees aigües avall. És una espècie eurihalina, per la qual cosa no s'esperen danys per augment de cabal d'aigua dolça.  
Característiques del potencial impacte.  
El document ambiental identifica com a impactes moderats els següents:  
- L'increment del soroll durant la fase de construcció.  
- La contaminació de sòls durant la fase de construcció.  
I com a beneficiosos:  
- La millora del nivell i qualitat de vida durant la fase de construcció, la demanda de mà d'obra i inducció de les activitats econòmiques.  
  
- La disminució d'emissió d'olors durant la fase d'explotació.  
  
- La qualitat de les aigües durant la fase d'explotació.  
- La vegetació de ribera associada al punt d'abocament durant la fase d'explotació.  
- La millora d'hàbitat faunístic durant la fase d'explotació.  
- La millora del nivell i qualitat de vida durant la fase d'explotació.  
  
Per a reduir l'increment del soroll durant la fase de construcció es proposa:  
- Perfecta posada a punt i manteniment de la maquinària de l'obra.  
  
- Limitació de la velocitat dels camions, evitant les acceleracions i frenades fortes.  
- Compliment del Reial decret 524/2006, de 28 d'abril, pel qual es regulen les emissions sonores en l'entorn degudes a determinades màquines d'ús a l'aire lliure.  
- La realització de les obres s'haurà de dur-se a terme estrictament en el període diürn (8 a. m. - 22 p. m.).  
- En cas de superar significativament els 65 dB (A) en els habitatges més pròxims, s'adoptaran mesures addicionals de correcció, com la instal·lació temporal de pantalles acústiques portàtils, en els llocs necessaris.  
Per a reduir la contaminació de sòls durant la fase de construcció està previst:  
- Senyalització de les zones específiques per al pas de la maquinària.  
- Manteniment de la maquinària en llocs creats a aquest efecte.  
- Restauració de les zones degradades com a conseqüència de les obres, mitjançant:  
Conreu mecànic de zones compactades.  
Enjardinament dels terrenys que no tinguen un ús urbà: sembra, hidrosembra, o fins i tot plantacions arbòries o arbustives.  
- Manteniment i recuperació de la terra vegetal:  
Minimització dels moviments de terres a realitzar.  
Aplec dels primers 10-20 cm de terra vegetal en les excavacions a realitzar en muntons d'alçària no superior a 1,50 m.  
Utilització posterior d'aquesta en revegetacions o zones compactades/erosionades.  
Reducció al mínim del temps d'emmagatzematge de la terra vegetal, abordant la seua estesa per a la restauració, de forma progressiva i seqüencial a mesura que es rematen les superfícies.  
Realitzar l'aplec de manera que no implique pèrdua de les propietats que faciliten els processos de colonització vegetal en la restauració, pel que es disposaran labors de sembra, adobament i reg de la terra si aquesta ha de romandre apilada més de 6 mesos.  
En funció del grau de compactació observat en els muntons, hauran de realitzar-se remocions del material per a aconseguir una bona ventilació (periodicitat aproximada de 15 dies).  
En un desenvolupament normal de l'any climàtic, només haurà de considerar-se la realització de regs durant el període estival. En cas de períodes anormals de sequera, s'ampliarà la realització de regs a altres períodes.  
- Segregació, emmagatzematge i gestió adequada dels residus generats en l'obra (restes d'àrids, vegetació, [?]) i recuperació de subproductes.  
- Realització d'una correcta retirada i gestió de les terres afectades per abocaments accidentals d'olis, gasoil, etc.  
No es detallen en quines zones es realitzaran les activitats de manteniment de maquinària, informació que haurà de detallar-se, a escala 1:2000, en l'informe previ al començament de les obres que forma part del programa de vigilància ambiental.  
Unes altres mesures destacables que conté el document ambiental són:  
- Durant la fase de construcció cal disposar d'un sistema que garantisca l'adequada gestió dels residus i deixalles, tant líquids com sòlids, generats com a conseqüència de les obres, amb la finalitat d'evitar la contaminació dels sòls i de les aigües superficials i/o subterrànies. Els residus que poden aparéixer en zona d'obra poden ser de tres tipus:  
  
Residus perillosos  
Residus de la construcció i la demolició. Per a la seua correcta gestió en el projecte s'inclou un estudi d'acord amb el Reial decret 105/2008, pel qual es regula la producció i gestió dels residus de construcció i demolició. No obstant això, si el material extret pot classificar-se com a residus no perillosos consistents en sòls no contaminats excavats i altres materials naturals excavats procedents d'obres de construcció o demolició, com ara terres, argiles, llims, arenes, graves o pedres, incloses en el codi LER (Llista Europea de Residus) 17 05 04, li serà aplicable l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar.  
Residus assimilables a urbans.  
- Es delimitarà sobre el terreny un espai destinat a la separació dels diferents residus oposats (punt net), de manera que cada tipus de residu siga retirat convenientment, prèviament a la seua retirada pel gestor.  
  
- S'evitarà la formació de pols durant l'evacuació dels enderrocs regant-los lleugerament.  
- S'evitaran les activitats generadores de pols en situacions de fort vent.  
- Es limitarà la velocitat dels vehicles en la zona d'obres (20 km/hora).  
- Actualment, la parcel·la de l'EDAR de Villena disposa de diverses zones verdes al costat de les instal·lacions i els vials interiors. Després de la finalització de les obres aquestes àrees desapareixen i són unes altres les zones susceptibles de ser revegetades que apareixen, en concret:  
Zones planes: al voltant de l'espessidor de fangs, deshidratació, sala de bufadors i bombament de buidatges i al voltant del pàrquing.  
Talussos: al voltant del reactor biològic, entre el reactor biològic i el tanc de tempestes i en el talús situat darrere del nou decantador secundari.  
Es farà la revegetació mitjançant els criteris següents:  
- Baixa densitat de plantacions, de manera que s'establisquen aèries àmplies.  
- Utilització d'espècies vegetals autòctones que requereixen un baix manteniment.  
- Tractaments diferenciats per a talussos, amb plantes entapissants, i zones planes, amb plantes d'arbres i arbustos.  
En l'apartat inicial d'elecció d'espècies s'esmenta Cortaderia selloana (plomall o herba de la pampa), encara que posteriorment sembla que no s'utilitza. Es tracta d'una espècie exòtica invasora inclosa en l'annex II del Decret 213/2009, de 20 de novembre, de control d'espècies exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana. Es considera que el seu ús ha de descartar-se, havent-hi a més terrenys forestals confrontants. Igualment s'esmenta una altra espècie exòtica invasora, encara que després no s'utilitza: Aptenia cordiflora, que pel mateix motiu es considera que no ha d'utilitzar-se.  
El fet que es tracte de terrenys argilencs, margosos i algepsencs i d'un enjardinament en recinte tancat, permet una sèrie de recomanacions:  
- Respecte a l'ús com a entapissants dels talussos de diferents espècies del gènere Sedum, encara que s'utilitzen principalment espècies autòctones es considera que l'ús d'altres espècies serà més útil per a aconseguir una més ràpida cobertura del terreny i per a evitar l'erosió dels talussos pel seu sistema radicular. Es recomana l'ús d'una mescla comercial de gramínies i lleguminoses adaptades a les condicions ecològiques de la zona de certa aridesa. Es poden complementar mesclant-les amb llavors d'algunes espècies pròpies de la zona i que poden tolerar sòls argilencs amb algeps i sals:  
Espart bord (Lygeum spartium).  
Albada (Anthyllis cytisoides).  
Romer (Rosmarinus officinalis).  
- Es desaconsella l'ús de Quercus ilex per l'aridesa de la zona i el del pi ver (Pinus pinea) pel tipus de sòl (prefereix sòls sorrencs). Es recomana l'ús de pi blanc (Pinus halepensis).  
- Com a arbòria o arbustiva de port alt es recomanen els tamarits (Tamarix sp.) propis de la zona.  
- L'ús de margalló (Chamaerops humilis) i llentiscle (Pistacia lentiscus) es desaconsella per tractar-se d'espècies més tèrmiques. Com a arbustives de major port es recomana:  
Espart bord (Lygeum spartium).  
Albada (Anthyllis cytisoides).  
Romer (Rosmarinus officinalis).  
Salat blanc (Atriplex halimus).  
Ginebre (Juniperus oxycedrus).  
Savina mora (Juniperus phoenicea).  
Baladre (Nerium oleander).  
Espinal negre (Rhamnus lycioides).  
El document ambiental inclou un programa de vigilància ambiental, l'objectiu del qual és establir un sistema que garantisca el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en aquest. En el document s'estableix que el compliment, control i seguiment de les mesures són responsabilitat de l'òrgan promotor, l'EPSAR, que nomenarà una direcció ambiental d'obres, i, al seu torn, el contractista nomenarà una persona responsable (responsable tècnic de medi ambient) de la realització de les mesures correctores, en les condicions d'execució, mesurament i adobament previstes en el plec de prescripcions tècniques del projecte, i de proporcionar a EPSAR la informació i els mitjans necessaris per al correcte compliment del PVA.  
  
L'execució d'aquest programa es durà a terme en dues fases:  
- Programa de vigilància durant les obres:  
1. Control de regs i cobriment dels vehicles de transport.  
2. Control dels nivells acústics de la maquinària.  
3. Control d'operacions sorolloses.  
4. Vigilància de la retirada i apilament de la terra vegetal.  
5. Control de la gestió de residus.  
6. Control de la qualitat de les aigües superficials i subterrànies.  
7. Control de l'ocupació de sòls.  
8. Control de les proteccions d'arbratge.  
9. Control de l'extensió de terra vegetal.  
10. Control de les plantacions.  
11. Control de protecció dels valors arqueològics.  
12. Desmantellament d'instal·lacions auxiliars i neteja d'obra.  
  
- Programa de vigilància durant el funcionament.  
1. Control de les mesures de desodoració.  
2. Control dels nivells acústics de la depuradora.  
3. Vigilància de la gestió de residus.  
4. Control de la qualitat de l'efluent.  
Toda la informació obtinguda durant el pla de seguiment es recollirà en informes periòdics, durant la fase d'obres i els sis primers mesos de la fase d'explotació. Vist el tipus d'instal·lació es considera insuficient el termini de sis mesos que es preveu el seguiment de la fase d'explotació, per la qual cosa aquest termini haurà d'augmentar-se com a mínim a dos anys, sense perjudici del seguiment que l'òrgan substantiu atorgue en el règim d'intervenció administrativa ambiental.  
  
Els informes que conté el PVA poden diferenciar-se en:  
- Informe previ al començament de les obres.  
- Informes mensuals durant l'execució de les obres.  
- Informes mensuals durant l'explotació de les obres.  
- Informe final del programa de vigilància ambiental.  
- Informes especials davant qualsevol situació especial que puga suposar risc de deterioració de qualsevol factor ambiental. En concret davant:  
Accidents produïts en fase de construcció que puguen tindre conseqüències ambientals negatives.  
Accidents produïts en fase d'explotació que puguen tindre conseqüències ambientals negatives.  
Deterioració funcional manifesta de les instal·lacions i incompliment dels objectius plantejats en el projecte.  
Aparició de fenòmens naturals extraordinaris (pluges torrencials, fenòmens sísmics, incendis, etc.), que representen deterioració funcional d'instal·lacions i actuacions projectades, i poden generar riscos ambientals i sobre la població.  
- Informes extraordinaris com a conseqüència de l'aparició d'una situació inesperada o quan així ho determine el director ambiental. En concret:  
Si després de la realització d'assajos de soroll hi ha nivells per damunt dels legals.  
Si es produeix una afecció a una comunitat o espècie amenaçada, tant de flora com de fauna.  
Si es detecta algun jaciment o element d'interés.  
  
Conclusió  
Considerant les característiques del projecte i la seua ubicació, la magnitud dels impactes previsibles i les mesures preventives i correctores plantejades, s'estima que el projecte no generarà efectes significatius sobre el medi ambient sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que a continuació s'especifiquen:  
- Si el material extret pot classificar-se com a residus no perillosos consistents en sòls no contaminats excavats i altres materials naturals excavats procedents d'obres de construcció o demolició, com ara terres, argiles, llims, arenes, graves o pedres, incloses en el codi LER (Llista Europea de Residus) 17 05 04, li serà aplicable l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar.  
  
- Ha de descartar-se l'ús de les espècies exòtiques invasores inicialment proposades: Cortaderia selloana (plomall o herba de la pampa) i Aptenia cordiflora, i en general de qualsevol altra espècie que figure com a tal en l'annex del Decret 213/2009, de 20 de novembre, del Consell, pel qual s'aproven mesures per al control d'espècies exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana.  
- Es recomana l'ús d'una mescla comercial de gramínies i lleguminoses adaptades a les condicions ecològiques de la zona de certa aridesa. Es poden complementar mesclant-les amb llavors d'algunes espècies pròpies de la zona i que poden tolerar sòls argilencs amb algeps i sals:  
Espart bord (Lygeum spartium).  
Albada (Anthyllis cytisoides).  
Romer (Rosmarinus officinalis).  
- Es recomana l'ús de pi blanc (Pinus halepensis).  
- Com a arbòria o arbustiva de port alt es recomanen els tamarits (Tamarix sp.) propis de la zona.  
- Com a arbustives de major port es recomana:  
Espart bord (Lygeum spartium).  
Albada (Anthyllis cytisoides).  
Romer (Rosmarinus officinalis).  
Salat blanc (Atriplex halimus).  
Ginebre (Juniperus oxycedrus).  
Savina mora (Juniperus phoenicea).  
Baladre (Nerium oleander).  
Espinal negre (Rhamnus lycioides).  
- El termini de seguiment de la fase d'explotació s'haurà d'ampliar almenys fins als dos anys.  
- Les zones en les quals es realitzaran les activitats de manteniment de maquinària hauran de detallar-se, a escala 1:2000, en l'informe previ al començament de les obres que forma part del programa de vigilància ambiental.  
Por tant, no cal tramitar un procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, sense perjudici del compliment de la normativa i la legislació ambiental i sectorial aplicable.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva l'avaluació d'impacte ambiental simplificada, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 7.2.c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 2a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental de plans i programes i de projectes.  
  
Informe d'impacte ambiental  
  
Primer  
Es considera que el projecte de construcció de les obres de reforma de l'EDAR de Villena i tractament terciari no té efectes significatius sobre el medi ambient, d'acord amb el que s'estableix en l'article 46 i 47 i els criteris establits en l'annex III de l a Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i que no cal realitzar un procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinari, sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que a continuació s'especifiquen:  
- Si el material extret pot classificar-se com a residus no perillosos consistents en sòls no contaminats excavats i altres materials naturals excavats procedents d'obres de construcció o demolició, com ara terres, argiles, llims, arenes, graves o pedres, incloses en el codi LER (Llista Europea de Residus) 17 05 04, li serà aplicable l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar.  
  
- Ha de descartar-se l'ús de les espècies exòtiques invasores inicialment proposades: Cortaderia selloana (plomall o herba de la pampa) i Aptenia cordiflora.  
- Es recomana l'ús d'una mescla comercial de gramínies i lleguminoses adaptades a les condicions ecològiques de la zona de certa aridesa. Es poden complementar mesclant-les amb llavors d'algunes espècies pròpies de la zona i que poden tolerar sòls argilencs amb algeps i sals:  
Espart bord (Lygeum spartium).  
Albada (Anthyllis cytisoides).  
Romer (Rosmarinus officinalis).  
- Es recomana l'ús de pi blanc (Pinus halepensis).  
- Com a arbòria o arbustiva de port alt es recomanen els tamarits (Tamarix sp.) propis de la zona.  
- Com a arbustives de major port es recomana:  
Espart bord (Lygeum spartium).  
Albada (Anthyllis cytisoides).  
Romer (Rosmarinus officinalis).  
Salat blanc (Atriplex halimus).  
Ginebre (Juniperus oxycedrus).  
Savina mora (Juniperus phoenicea).  
Baladre (Nerium oleander).  
Espinal negre (Rhamnus lycioides).  
- El termini de seguiment de la fase d'explotació haurà d'augmentar-se a dos anys.  
- Les zones en les quals es realitzaran les activitats de manteniment de maquinària hauran de detallar-se, a escala 1:2000, en l'informe previ al començament de les obres que forma part del programa de vigilància ambiental.  
  
Segon  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i s'ha d'entendre que això no eximeix el promotor de l'obtenció de les autoritzacions que resulten legalment exigibles, així com del compliment de tots els preceptes legals que resulten aplicables.  
  
  
Tercer  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.4 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació.  
  
Quart  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.6 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via administrativa o judicial enfront de l'acte d'autorització del projecte.  
  
Cinqué  
D'acord amb l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, l'òrgan substantiu, en el termini de 15 dies des que adopte la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, remetrà al diari oficial corresponent, per a la publicació, un extracte del contingut d'aquesta decisió. Així mateix publicarà en la seua seu electrònica la decisió sobre l'autorització o denegació del projecte i una referència al diari oficial corresponent en el qual es va publicar l'informe d'impacte ambiental.  
  
València, 3 de desembre de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 20 de febrer de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.