Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9053, del 01-04-2021 (2021/3208)

RESOLUCIÓ de 22 de març de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 19/18-AIA Llocnou de Sant Jeroni, Almiserà, Castellonet de la Conquesta.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9053

Data del DOGV
:   01-04-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/3208


Data del document
:   22-03-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Almiserà
    * Castellonet de la Conquesta
    * Llocnou de Sant Jeroni
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 22 de març de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 19/18-AIA Llocnou de Sant Jeroni, Almiserà, Castellonet de la Conquesta. [2021/3208]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado, o en el diari oficial corresponent, de l'informe d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 19/18-AIA Llocnou de Sant Jeroni, Almiserà, Castellonet de la Conquesta.  
  
«Informe d'impacte ambiental.  
Expedient: 19-2018-AIA.  
Títol: obres de xarxa de distribució per al reg localitzat d'alta freqüència en la zona regable de la Comunitat de Regants i Usuaris Pou de Crist de l'Empar i Sant Roc.  
Promotor: Comunitat de Regants i Usuaris Pou Crist de l'Empar i Sant Roc.  
Òrgan substantiu: ajuntaments de Llocnou de Sant Jeroni, Almiserà, Castellonet de la Conquesta (València).  
Localització: Llocnou de Sant Jeroni, Almiserà, Castellonet de la Conquesta.  
  
Antecedents i tramitació administrativa  
Actualment en l'àmbit de la zona regable gestionada per la Comunitat de Regants i Usuaris Pou Crist de l'Empar i Sant Roc es duu a terme el reg a manta. Amb la finalitat d'estalviar aigua, disminuir els costos de producció i optimitzar recursos s'han unit diverses comunitats de reg unificant els recursos hídrics disponibles i proposant la reconversió del reg a manta pel reg localitzat.  
Amb la finalitat d'iniciar la tramitació de l'aprovació administrativa del projecte, el 20 de febrer de 2018 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, provinent de l'Ajuntament de Llocnou de Sant Jeroni, documentació tècnica i ambiental del projecte de modernització de regadius a l'efecte d'iniciar la seua tramitació ambiental.  
  
La documentació remesa incorpora:  
- Certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament d'Almiserà, de 6 de novembre de 2017, en el qual s'indica que segons el planejament urbanístic municipal la instal·lació de reg a realitzar es localitza en sòl urbà i sòl no urbanitzable de protecció agrícola discorrent per camins públics considerant-se l'activitat compatible amb la normativa municipal.  
- Certificat de compatibilitat urbanística, de 8 de setembre de 2017, de l'Ajuntament de Llocnou de Sant Jeroni, en sentit favorable, i indicant que les instal·lacions se situaran en sòl urbà, sòl urbanitzable residencial, sòl no urbanitzable comú i sòl no urbanitzable protegit agrícola discorrent la xarxa de reg per camins rurals i en menor quantia per carrers del nucli de població.  
- Informe favorable de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Llocnou de Sant Jeroni, indicant que la xarxa de reg se situarà en sòl urbà, sòl urbanitzable residencial, sòl no urbanitzable comú i sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
- Informe de compatibilitat urbanística, de 13 de desembre de 2017, de l'Ajuntament de Castellonet de la Conquesta, en sentit favorable indicant que la xarxa de reg se situarà en sòl no urbanitzable comú en la seua major part i de protecció viària en l'encreuament de la carretera CV-60.  
El 17 d'abril de 2018, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita documentació a l'efecte de garantir la disponibilitat legal de recursos hídrics, així com l'adaptació de la superfície de reg al títol habilitant.  
De manera simultània, se sol·licita al Servei de Vida Silvestre, com a òrgan afectat en la realització del projecte, informe en l'àmbit de les seues competències.  
El 18 de maig de 2018, el Servei de Vida Silvestre va emetre informe el contingut del qual es detallarà en el corresponent apartat.  
Mitjançant remissions de 4 de març de 2019 i 20 de gener de 2020, es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació sol·licitada, que considera que aquella proporciona elements de judici suficients a l'efecte de la resolució de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Anàlisi de la legislació sectorial en matèria d'avaluació d'impacte ambiental:  
Es tracta d'un projecte de gestió de recursos hídrics per a l'agricultura (millora de regadius) segons definició de l'annex VI de la Llei 21/2013, i per tant subjecte a avaluació d'impacte ambiental simplificada en estar inclòs entre els supòsits del grup I.c de l'annex II de la llei esmentada.  
Escau, per tant i segons article 7.1.b, la realització de l'anàlisi següent:  
Anàlisi del projecte segons els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013.  
a) Característiques del projecte.  
L'àmbit del projecte abasta un total de 226,09 ha (89,77 ha a Almiserà, 15,52 ha a Castellonet de la Conquesta i 120,79 ha al terme de Llocnou de Sant Jeroni).  
Les aigües de reg provenen dels pous Crist de l'Empar i Sant Roc, Pou Vernissa, Assut d'Almiserà i Assut de Llocnou que és substituït en cas de sequera pel Pou de l'Horta.  
Mitjançant resolució de 24 d'abril de 2019 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer resol l'expedient de concessió d'un aprofitament d'aigües mixtes, format per tres preses d'aigües subterrànies situades a les partides del Pouet i el Tramús, i dues preses d'aigües superficials a derivar del llit del riu Pinet als termes de Llocnou de Sant Jeroni i Almiserà, amb destinació a reg.  
En aquesta resolució es reconeixen els regadius consolidats, tots ells amb drets previs, a cancel·lar les inscripcions prèvies a l'expedient i a inscriure a favor de la Comunitat de Regants Pou Crist de l'Empar i Sant Roc amb una superfície de reg de 217,74 Ha de cítrics i mandariners, un volum màxim anual d'1.086.776 m³/any, dotacions i superfícies que es corresponen amb les actuals, per la qual cosa el projecte no supera, ni en superfície ni fent ús de l'aigua, els paràmetres actuals.  
  
Segons estudi agronòmic realitzat els volums concedits s'ajusten a les necessitats de reg.  
Respecte al projecte tècnic, s'han previst tres xarxes de distribució independents cadascuna de les quals proveirà les 3 àrees de reg en les quals es divideix la zona regable.  
Es construirà un depòsit cilíndric de metall de 3.100 m³ semienterrat per a emmagatzemar i regular les aigües superficials del riu Vernissa. L'altura sobre la cota del terreny del depòsit serà de 2,31 m. Aquest depòsit juntament amb l'edifici capçal 1-3 es construirà en les parcel·les 137, 138 i 231 del polígon 1 d'Almiserà.  
Les conduccions que permetran fer el canvi de sistema de reg seran de PVC i de PEAD d'entre 6 i 16 atmosferes de pressió i diàmetres compresos entre 315 i 63 mm.  
La longitud total de les conduccions serà de 28.550 m estant prevista la instal·lació d'arquetes de formigó al llarg de la traça per davall de la rasant del terreny. Sobre la rasant del terreny s'instal·laran els hidrants multiusuaris amb un total de 177. Des d'aquests hidrants s'instal·laran les preses a parcel·la.  
S'ha previst un sistema de telecomandament per a permetre la programació del reg en cada parcel·la.  
Per al funcionament del sistema hauran de modificar-se les actuals instal·lacions de subministrament elèctric mitjançant l'ampliació de la potència instal·lada en el transformador i substitució de dos trams de l'actual línia elèctrica aèria per línia elèctrica subterrània.  
Per a l'adequat funcionament del sistema, caldrà ampliar la potència de la bomba instal·lada en la partida del Pouet i de la situada a la partida Tramús, així com la instal·lació d'un nou grup de pressió per a injectar a la xarxa els cabals emmagatzemats en el depòsit.  
Per al tractament de l'aigua s'ha previst la instal·lació de dos capçals de reg que se situaran en nau de dos aiguavessos d'estructura metàl·lica, de 15,90 x 15,20 m per al capçal de les xarxes 1 i 3, i de 15,20 x 10,60 per al capçal de la xarxa 2.  
En acabar les obres, es reposaran els serveis afectats.  
b) Ubicació del projecte.  
L'àmbit de l'actuació en el qual desenvolupa el projecte s'estén per les zones regables dels termes municipals de Llocnou, Almiserà i Castellonet de la Conquesta, i abasta una superfície total de 226,09 ha, amb una superfície regable de 217,74 ha.  
L'aspecte més destacable de la ubicació del projecte és la presència del riu Vernissa. La modernització plantejada afectarà la llera per encreuament i les seues zones de servitud per la instal·lació de capçals i depòsit.  
Les parcel·les de cultiu s'estenen al nord i al sud del llit del riu Vernissa. Aquestes superfícies de cultiu trenquen la seua monotonia amb parcel·les on existeix vegetació forestal. Les parcel·les situades en la zona nord són parcel·les de muntanya envoltades de zona forestal.  
Respecte als riscos existents en la ubicació del projecte, el document ambiental indica que s'observen algunes àrees amb nivell de risc geomorfològic, determinat per inundacions històriques. En la zona d'actuació, existeixen zones amb el risc d'inundació nivell 6 en la conca del riu Vernissa, riscos que no afecten la zona d'execució de les obres fora dels encreuaments del riu.  
No obstant això, consultada la cartografia del PATRICOVA, s'observa que les parcel·les on se situen els capçals de reg estan afectades per perillositat 6 (freqüència baixa i 500 anys de període de retorn i menys de 80 cm de gran importància) i risc molt baix.  
A l'efecte el 19 de juliol de 2018 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet resolució d'autorització per a obres d'encreuament subterrani de llit públic (riu Vernissa), mitjançant canonades de reg, construcció de bassa de regulació, instal·lació de bombament, capçal de reg, sistema de telecontrol i instal·lació fotovoltaica, i substitució de línia aèria de mitjana tensió en parcel·les 139, 140 i 231 del polígon 1 d'Almiserà.  
Els aspectes més rellevants de la resolució en relació amb el risc existent se citen a continuació:  
«Consultats els mapes de perillositat per inundació del sistema nacional de cartografia de zones inundables, part de les actuacions se situen dins de la zona de flux preferent; no obstant això, s'ha presentat un document denominat «estudi d'inundabilitat del riu Vernissa» en la zona a realitzar les obres d'infraestructures principals per a la transformació de reg tradicional a reg localitzat en les zones regables de la comunitat d'usuaris Pou Crist de l'Empar, Sant Roc i CR del riu Vernissa. En aquest document s'esmenta que amb les obres executades del projecte realitzat per ACUAMED «obres de control i laminació d'avingudes en la conca mitjana del riu Serpis (València)» la inundació de les parcel·les ha variat».  
A la vista dels nous mapes d'inundació es comprova que les parcel·les on es preveuen les actuacions no es troben afectades per la inundabilitat per al període de retorn de 100 anys, i presenta calats amb un màxim de 100 cm per al període de retorn de 500 anys.  
Per tant, una vegada comprovat que l'actuació se situa en zona inundable associada al període de retorn de 500 anys, i conforme a l'article 14. Bis, del reglament de domini públic hidràulic, amb data 9 de juliol de 2018, el promotor remet declaració responsable en la qual expressa clarament que coneix i assumeix el risc existent i les mesures de protecció civil aplicables al cas, comprometent-se a traslladar aqueixa informació als possibles afectats, amb independència de les mesures complementàries que estime oportú adoptar per a la seua protecció.  
  
Respecte a la resta de riscos, en la zona del projecte el risc actual d'erosió oscil·la entre molt baix, 0-7 tm/ha/any, per a la zona baixa de la vall pròxima al riu Vernissa i risc alt, 40-100 tm/ha/any per a les zones de vessant situades al nord i molt alt, >100 tm/ha/any per als vessants situats al sud de la zona regable. El risc potencial passaria a moderat per a la zona baixa de la vall i molt alt tots dos vessants situats al nord i sud de la zona regable.  
En la zona afectada per les obres existeixen zones cartografiades amb el risc de lliscament entre baix i mig en les zones de vessant situades al nord i sud de la zona regable. Existint una zona amb reg de despreniments en la zona més elevada del vessant situat al sud.  
En les zones amb predomini de terrenys margosos el risc sobre els aqüífers (vulnerabilitat d'aqüífers) és baix, mentre que en zones de sòls onerosos i amb predomini de dolomies (zones pròximes al llit i vessants de la Serra Marjuquera), el risc és alt.  
Respecte als elements de flora i fauna existents, segons indica el document ambiental, en la zona no existeixen elements d'interés. La vegetació existent en les zones pròximes a la prevista modernització és típica de la muntanya mediterrània amb predomini de l'espècie Pinus halepensis mentre que la zona on s'executarà el projecte és una zona agrícola l'única presència de la qual d'elements naturals es manifesta a través de la vegetació ruderal i arvense.  
Els cursos fluvials de la zona estan fortament modificats a causa de la influència antròpica i sense que s'hagen detectat formacions vegetals d'interés. Entre la vegetació del canyar poden trobar-se, de manera esporàdica, exemplars de Nerium oleander, Tamarix gallica, Typha latifolia, Rubus ulmifolius, Rhamnus lycioides.  
Respecte a la fauna existent, la base de dades de biodiversitat de la Generalitat Valenciana mostra la possible presència de les espècies Aquila fasciata i Anax imperator.  
El projecte no se situa en l'àmbit d'espais naturals protegits. Respecte a la ubicació de les obres i les afeccions en matèria de biodiversitat i espais naturals protegits, el 18 de maig de 2018 el Servei de Vida Silvestre emet informe del qual es resumeix i extrau el següent:  
  
«L'àmbit d'actuació no afecta directament a cap espai de la Xarxa Natura 2000, microreserva de flora o reserva de fauna. El projecte es desenvolupa en el límit de la ZEPA «Montdúber-Marjal de la Safor» i de la «reserva de fauna de les rates penades de Ròtova» que al seu torn és microreserva LIC i ZEC».  
Quant a les espècies prioritàries, d'acord amb el banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana, es troben les espècies protegides següents:  
- Biarum dispar: es tracta d'un tàxon protegit no catalogat.  
Ohioglossum lusitanicum: es tracta d'un tàxon protegit no catalogat.  
  
- Pteris vittata: es tracta d'un tàxon protegit catalogat inclòs en el catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades amb la categoria de vulnerable.  
Afig l'informe que les dues primeres espècies es localitzen fora de l'àmbit d'actuació mentre que en el cas de Pteris vittata, no existeixen registres recents de l'espècie en la zona.  
Altres espècies que poden trobar-se en la zona són: Myotis capaccini (inclòs en el catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades (d'ara endavant CVEFA) en la categoria d'en perill d'extinció), Aquila fasciata (CVEFA, en la categoria de vulnerable), Riparia riparia (CVEFA en la categoria de vulnerable), Mauremys leprosa, Circaetus gallicus, Alcedo atthis.  
L'informe indica que cap d'aquestes espècies es troba en l'àrea d'actuació. En el cas de Circaetus gallicus, no és previsible que les obres projectades causen afecció a l'espècie.  
L'informe continua: «(?) a causa de la proximitat d'espais protegits i de fauna prioritària la nova bassa projectada haurà de comptar amb les corresponents estructures antiofegament, amb la condició d'evitar eventuals episodis d'ofegament de fauna protegida.»  
I conclou l'informe: «D'acord amb el que s'estableix en l'article 46.4 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, de patrimoni natural i biodiversitat i el que es preveu en l'article 14 quinquies, apartats 1 i 2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, aquest servei considera que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, sempre que es respecten les consideracions fetes».  
c) Característiques del potencial impacte: s'analitzen les característiques dels impactes segons les diferents accions del projecte així com sobre el valor que pot resultar afectat:  
- Ocupació dels terrenys: es produirà una ocupació dels terrenys en fase d'obres a causa de la realització dels treballs necessaris per a la instal·lació de les canonades. L'ocupació es produirà a l'interior de camins i parcel·les agrícoles sense afectar elements ambientals d'interés. L'afecció serà temporal i reversible.  
En el cas dels capçals de reg i depòsit d'aigua l'afecció serà de caràcter permanent encara que l'impacte serà baix, ja que no s'afecten béns de tercers ni elements mediambientals de rellevància.  
A causa de l'ocupació de terrenys en fase d'obres es produirà una afecció sobre el paisatge de caràcter temporal i reversible, excepte en el cas dels capçals de reg i depòsit els efectes del qual perduraran en fase de funcionament.  
Els impactes d'aquesta acció es valoren com a compatibles.  
- Moviments de terra: afectaran l'estructura del sòl podent produir-se alteració del relleu, augment de l'escolament, risc d'erosió així com afecció a flora i fauna. No obstant això aquests impactes seran temporals i es recuperaran una vegada finalitze la fase d'obres. Els impactes es valoren com a compatibles excepte el risc d'erosió que es valora com a moderat.  
Amb la finalitat de minimitzar els impactes generats la terra vegetal es retirarà i apilarà i mantindrà per a la seua reutilització en la fase de restauració del terreny, s'evitarà la compactació de sòls vigilant el trànsit de la maquinària. En el cas que es produïsquen compactacions es procedirà a l'escarificat de la zona afectada i a la reposició de la terra vegetal. Amb aquesta mateixa fi es reposaran els murets que hagen sigut afectats i s'hidrosembraran les zones amb pendent major del 5 %.  
- Afecció a l'atmosfera per emissió de pols, soroll i gasos contaminants: durant la fase d'obres el trànsit de vehicles i les accions necessàries per a executar les obres per part d'aquests, afectaran negativament la qualitat de l'aire, flora, fauna i població. Els impactes es valoren com a moderats en el cas dels efectes causats per l'emissió de pols i compatibles respecte a la generació de sorolls i emissió de gasos contaminants.  
  
Les mesures correctores a implantar seran el reg de zona d'obres i zones d'apilaments i la reducció de la velocitat de circulació de vehicles.  
- Encreuament de llits: per a l'estesa de la xarxa de reg caldrà creuar diversos llits, el riu Vernissa en quatre punts així com els barrancs del Castell, del Cosí, de la Daia, de la Granja i del Joncar.  
Excepte el riu Vernissa pel qual sol discórrer cabal de manera quasi permanent durant les estacions humides, la resta de llits afectats solen romandre secs i les seues zones de pas ocupades per guals de camins executats en formigó, per la qual cosa l'afecció a la llera del llit i a la flora no seran en general rellevants.  
Els impactes més rellevants es qualifiquen de moderats i seran sobre la flora i fauna i el règim d'escolaments.  
Les mesures correctores proposades són: realització d'encreuaments dels llits en època estival i en sentit perpendicular al llit, seguint les prescripcions de l'òrgan de conca. En el cas que hi haja afecció a vegetació les restes es trituraran, i es gestionaran de manera que no generen problemes per arrossegaments en cas de crescuda d'aquests llits.  
L'encreuament de llits hídrics va ser autoritzat per l'òrgan de conca mitjançant la Resolució del 19 de juliol de 2018, adés esmentada. S'hi especifiquen les característiques que haurà de tindre l'encreuament del llit, autoritza a situar les conduccions en zona de policia i utilitzar de manera puntual i en cas de necessitat la zona de servitud.  
La resolució imposa una sèrie de condicionants ambientals com ara el compliment de l'article 14.bis del reglament del domini públic hidràulic així com el que s'estableix en la normativa del PATRICOVA (pla d'acció territorial de caràcter sectorial per a la prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana), realitzar les obres de forma ordenada per a no danyar el llit ni els seus marges, no depositar materials que causen sobreelevacions o alteracions brusques de la morfologia del terreny, no depositar en llits materials que puguen contaminar les aigües, respectar la zona d'ús públic de 5 metres d'amplària, entre altres.  
- Ocupació de camins rurals i vies pecuàries:  
Amb l'execució de les conduccions de la xarxa de distribució, es veuran afectats bona part de la xarxa de camins rurals existents en la zona regable, tant per encreuament, com per execució de la canalització sota el seu ferm. També es veuran afectades les vies pecuàries denominades carrerada del camí vell de Gandia en 1.875 m, i carrerada de Castellonet de la Conquesta en 781 m.  
Aquesta acció del projecte ocasionarà impactes moderats sobre la població, fauna i sector primari.  
Amb la finalitat que l'afecció sobre els camins no genere afecció entre la població, se senyalitzaran els camins afectats per les obres i s'habilitaran, en cas necessari, desviaments alternatius. En el cas de les vies pecuàries es compliran les limitacions de l'autorització administrativa.  
- Generació de residus i abocaments: en l'execució de les obres s'empraran diferents materials que generaran residus com ara enderrocs, restes de canonades i altres.  
L'ús de maquinària pesant en els treballs dels moviments de terra pot produir abocaments accidentals d'olis i combustibles a causa d'avaries.  
La generació de residus i els abocaments accidentals poden causar impactes en la flora, fauna, població, aigües superficials i subterrànies, paisatge i sòl. Atés que és possible aplicar mesures correctores, l'impacte es valora com a compatible.  
La mesura correctora proposada és fer complir amb la legislació vigent en la matèria realitzant una gestió de residus concordes amb la seua naturalesa, derivant els residus a gestor autoritzat i realitzant un adequat manteniment de la maquinària per a evitar abocaments accidentals.  
- Socioeconomia: donada la magnitud de les obres s'espera que aquestes tinguen repercussions favorables en l'economia local i l'ocupació.  
- Patrimoni cultural: la prospecció arqueològica va ser autoritzada, el 16 d'agost de 2017, per la Direcció Territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.  
Realitzada la prospecció es va elaborar la memòria d'impacte patrimonial les conclusions de la qual són les següents:  
De la consulta a les bases de dades s'ha detectat que existeixen 4 jaciments arqueològics catalogats que es troben en l'àrea objecte de la prospecció (500 m al voltant del perímetre exterior de les obres) i dos elements etnològics catalogats.  
La prospecció arqueològica superficial ha detectat l'existència de possibles nous jaciments en els tres termes municipals afectats, per la qual cosa en total serien 9 els elements sobre els quals podria donar-se un impacte que es valora com a sever.  
Per a l'anàlisi de l'impacte s'han tingut en compte els futurs moviments de terra, la realització de rases i els diversos tipus de condicionament que podrien afectar les restes arqueològiques, etnogràfiques o historicoartístiques no catalogades, si bé al principi no s'espera afecció directa sobre elements etnogràfics.  
Les mesures preventives proposades són de dos tipus:  
- Zones on en principi no existeixen restes: es realitzaria el control de la ubicació de zones d'apilament o préstec, revisió detallada del replanteig de l'obra amb la finalitat de detectar elements no visibles actualment a causa de la vegetació i, per tant, no detectats en la prospecció.  
- Zones on existeixen jaciments coneguts: es faria la senyalització i abalisament dels elements arqueològics abans del començament de les obres, prohibició de qualsevol mena de remoció de terres en els voltants dels elements detectats, realització de les obres ajustant-se de manera estricta al projecte entorn de cada jaciment, seguiment i control de totes les remocions de terra a realitzar en les proximitats dels jaciments per a controlar l'aparició de restes o estructures de caràcter arqueològic. En cas necessari, desbrossament a mà de la vegetació i alçament topogràfic detallat de l'element existent.  
  
Els resultats obtinguts de la prospecció arqueològica van ser remesos el 10 de gener de 2020 a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport per a l'emissió de l'article regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
Fase d'explotació: La valoració realitzada en el document ambiental respecte als impactes previsibles en la fase d'explotació del projecte són els següents:  
- Presència d'infraestructures: concloses les obres, la presència de capçals de reg i depòsit causarà una sèrie d'afeccions com la detracció de cabals d'origen superficial i subterrani amb possibles repercussions per a la flora i fauna.  
Les infraestructures poden causar impactes sobre el paisatge. Els capçals quedaran ocults per la vegetació i per estar situats en tàlvegs, a cota més baixa que els cultius.  
Les infraestructures enterrades no causaran efectes sobre el paisatge. Únicament quedaran els hidrants multiusuaris com a elements que es repetiran en el paisatge. Es considera que aquests elements no generaran efectes rellevants sobre el paisatge, pel fet que són estructures típiques del regadiu i de l'activitat agrària.  
En qualsevol cas es tracta d'un impacte negatiu encara que de caràcter moderat els efectes del qual poden minimitzar-se mitjançant l'aplicació de mesures correctores com ara la reducció de l'entitat de les excavacions en la mesura que siga possible, procurar que la restauració del terreny s'ajuste a la topografia original, reutilitzar els materials sobrants en la restauració de la zona d'obres, i revegetar els talussos generats.  
  
Amb la finalitat de disminuir l'impacte visual, al voltant de les parcel·les on se situen els capçals, es plantarà una pantalla verda formada per tanques i arbratge de port alt.  
- Funcionament de la infraestructura: es donaran efectes positius com la millora de la disponibilitat de l'aigua de reg, la millora socioeconòmica de les explotacions i la disminució de la pressió sobre els recursos hídrics, menor contaminació d'aigües subterrànies en disminuir les pèrdues per percolació profunda i amb això de fertilitzants.  
Aquests impactes es valoren com a positius a curt termini i permanents.  
El funcionament nocturn de les instal·lacions pot generar molèsties a les poblacions pròximes per soroll, que afecta la fauna i causa un impacte negatiu permanent, per la qual cosa es valora com a moderat.  
  
A fi de disminuir l'impacte generat, s'insonoritzaran les obres de fàbrica on se situa la bomba instal·lar.  
En la fase d'explotació de les instal·lacions s'habilitaran mesures correctores com ara el manteniment de safareigs per al seu ús per amfibis, i el manteniment de les plantacions realitzades en les parcel·les on se situen els capçals fins al seu total establiment.  
- Fase d'abandó: al final de la vida útil la permanència de les instal·lacions pot generar impactes sobre el sòl i un augment de la generació de residus. A causa de la possibilitat d'establir mesures correctores, l'impacte es valora com a compatible.  
Finalment ha d'assenyalar-se que les mesures correctores es van iniciar en la fase de disseny del projecte sota els criteris de minimitzar el moviment de terres, la pèrdua de terreny, la incidència en el paisatge, i en fase d'obres està previst que es realitze un control de l'execució de totes les mesures preventives i correctores proposades.  
Com a síntesi, es conclou que el projecte no generarà impactes ambientals severs, sent la majoria d'aquells compatibles o moderats, i sent possible aplicar mesures preventives i correctores per a reduir la incidència ambiental del projecte. Cal assenyalar que la realització del projecte comporta impactes positius en la millora de l'ús dels recursos hídrics afavorint la sostenibilitat de les explotacions agràries.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental:  
En general els efectes ambientals de la modernització prevista no seran efectes significatius sempre que es complisquen amb les mesures preventives i correctores dissenyades, atés que no s'augmentarà l'ús de l'aigua, no augmentarà la superfície regable, i no existeix afecció directa o indirecta a espais naturals protegits o espècies de flora o fauna d'interés.  
S'han valorat els riscos existents en la zona excepte el risc d'incendi que ha de considerar-se a causa de la proximitat del projecte a les zones forestals (adjacents a la zona del projecte o a menys de 500 metres), considerades com a terreny forestal estratègic per ser zones d'alta productivitat en el pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
Referent a les zones inundables que afecten les parcel·les on se situaran els capçals, l'òrgan de conca ha advertit del risc i ha atorgat els permisos oportuns. Les parcel·les on se situaran els capçals coincideixen amb els punts de presa o extracció d'aigües pel que, encara que queda justificada la ubicació, i si bé les actuacions no estan expressament prohibides en la normativa del PATRICOVA, sí que ha de complir-se amb la referida normativa i justificar la necessitat d'ocupar l'espai afectat per risc d'inundació i dissenyar les edificacions tenint en compte el risc existent en compliment de l'article 14bis del reglament del domini públic hidràulic.  
En referència al patrimoni cultural, en el perímetre considerat han aparegut restes integrants del patrimoni cultural i altres que fan sospitar la possible presència de tals elements. La memòria d'impacte patrimonial ha proposat mesures preventives i correctores per a evitar impactes sobre els béns culturals. No obstant això, en compliment de la legislació vigent en la matèria, no podrà autoritzar-se el projecte fins que l'òrgan competent en cultura emeta el preceptiu informe i es pronuncie sobre la viabilitat de les mesures preventives i correctores proposades.  
  
En relació amb la necessitat d'establir mesures preventives per a evitar ofegament de fauna, hauran d'implementar-se mesures correctores.  
Por una altra part els tres termes municipals estan designats com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries. D'acord amb el Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell, el terme de Castellonet de la Conquesta està inclòs com a zona vulnerable associat a masses d'aigua subterrànies i superficials i els termes municipals d'Almiserà i Lloc Nou de Sant Jeroni, associats a masses d'aigua superficials.  
Per això, el projecte de substitució de reg a manta per reg per degoteig ha de complir amb el programa d'actuació en zones vulnerables establit en l'annex III de l'Ordre 10/2018, de 27 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, sobre la utilització de matèries orgàniques fertilitzants nitrogenades en les explotacions agràries de la Comunitat Valenciana, establint programes de fertirrigació en l'àmbit de la comunitat de regants que ajusten les dosis de fertilitzants nitrogenats a les necessitats dels cultius, però tenint en compte el contingut de nitrats de les aigües subterrànies o superficials de les quals es proveeix cada superfície de reg.  
  
Per tant, es considera necessari ampliar les mesures preventives i correctores del document ambiental, per a evitar que el projecte genere efectes ambientals significatius i per a contribuir a la minimització d'efectes significatius actuals.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'un informe d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
Per tot l'anterior es resol  
  
Primer  
Emetre informe d'impacte ambiental al projecte d'obres de xarxa de distribució per al reg localitzat d'alta freqüència en la zona regable de la Comunitat de Regants i Usuaris del Pou de Crist de l'Empar i Sant Roc, i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicable, vist que amb el compliment dels condicionants de l'apartat segon el projecte no tindrà a priori efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
Segon  
El projecte s'efectuarà d'acord amb el contingut del document ambiental i els condicionants següents:  
1. Patrimoni cultural: Amb anterioritat a l'aprovació o autorització substantiva del projecte s'obtindrà l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, sense el sentit favorable del qual no podrà autoritzar-se'n la realització.  
2. Vies pecuàries: se sol·licitarà autorització d'ocupació de les vies pecuàries afectades per la xarxa de canonades. La resta d'infraestructures de reg superficials com ara hidrants haurà de respectar els seus dominis o amplàries legals. Amb la finalitat de fer efectiu aquest respecte, s'aportarà a l'òrgan competent en vies pecuàries plànols on se situen aquestes infraestructures a l'efecte que aquest es pronuncie sobre la idoneïtat de la seua ubicació.  
3. Vegetació: en el desbrossament de vegetació i quan afecte espècies exòtiques o invasores, es tindran en compte les mesures de gestió establides en el Decret 213/2009, de 20 de novembre, del Consell, pel qual s'aproven mesures per al control d'espècies exòtiques invasores en la Comunitat Valenciana.  
4. Riscos:  
a) Incendis forestals:  
El projecte incorporarà el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants establit en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat. Es respectaran les mesures preventives establides en aquest decret, així com les que siguen aplicable segons l'estat de preemergència per a incendis forestals, establit diàriament.  
Es proposarà a l'òrgan competent en extinció d'incendis la utilització del depòsit com a punt de proveïment d'aigua.  
b) Inundabilitat dels terrenys: es justificarà, en compliment de l'article 18 del pla d'acció territorial de caràcter sectorial per a la prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), que els capçals no poden situar-se en sòls no afectats per risc d'inundació, havent d'obtindre's informe favorable de l'òrgan competent en ordenació territorial. En cas d'informe favorable, haurà de tindre's en compte que les infraestructures hauran de dissenyar-se tenint en compte el risc existent.  
5. La comunitat de regants realitzarà un ús sostenible de l'aigua ajustant-se a les dotacions de cultiu, i no farà canvis en els cultius que suposen un increment de la demanda d'aigua.  
6. Fauna: el depòsit d'aigua haurà de dotar-se de rampes que permeten l'eixida d'exemplars de fauna.  
7. S'establiran per a la fase de funcionament programes de fertirrigació en l'àmbit de la comunitat de regants, ajustant les dosis de fertilitzants nitrogenats a les necessitats dels cultius, però tenint en compte el contingut de nitrats de les aigües subterrànies o superficials de les quals es proveeix cada superfície de reg.  
  
Tercer  
D'acord amb el que es disposa en els punts 3 i 4 de l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, el present informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació.  
  
Quart  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, l'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici del que, si escau, escaiguen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, si fa el cas, d'autorització del projecte.  
  
València, 21 d'abril de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d. R 09.08.2019 del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.»  
  
València, 22 de març de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.