Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9889, del 10-07-2024 (2024/6750)

DECRET LLEI 7/2024, de 9 de juliol, del Consell, de simplificació administrativa de la Generalitat.
---------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2024/07/09/7/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   9889

Data del DOGV
:   10-07-2024

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2024/6750

CVE
:   MIZA-U-2196-9061

Data del document
:   09-07-2024

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Decret llei

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * canvi climàtic
    * clima
    * Dret regional
    * caça
    * regulació de la caça
    * via rural
    * legislació
    * impacte ambiental
    * política de medi ambient
    * protecció del medi ambient
    * vigilància del medi ambient
    * tractament de l'aigua
    * aigua residual
    * control de gestió
    * reglament intern
    * control administratiu
    * política d'austeritat
    * administració regional
    * llengua oficial
    * llengua regional
    * discriminació lingüística
    * recerca i desenvolupament
    * organització administrativa
    * procediment administratiu
    * centre d'ensenyament
    * legislació escolar
    * personal docent
    * ensenyament privat
    * educació preescolar
    * ensenyament públic
    * guarda de xiquets
    * entitat local
    * municipi
    * competència administrativa
    * metròpoli
    * administració local
    * demografia
    * envelliment de la població
    * població rural
    * despoblació
    * política regional
    * política de desenvolupament
    * reglament administratiu
    * funcionari
    * concurs administratiu
    * accés a la informació
    * difusió de la informació
    * relació administració-administrat
    * transparència administrativa
    * associació
    * opinió pública
    * procediment consultiu
    * Parlament regional
    * participació política
    * enquesta social
    * formalitat administrativa
    * cooperació administrativa
    * arxiu
    * biblioteca
    * edició
    * arqueologia
    * patrimoni cultural
    * protecció del patrimoni
    * ben cultural
    * comptabilitat pública
    * crèdit pressupostari
    * execució del pressupost
    * liquidació de despeses
    * hisenda pública
    * deute públic
    * garantia
    * empresa pública
    * Tresor
    * verificació de comptes
    * hisenda regional
    * comptabilitat regional
    * fundació
    * endeutament
    * finançament públic
    * control pressupostari
    * administració del personal
    * societat mercantil
    * sindicat
    * professió independent
    * Dret agrari
    * concentració parcel·lària
    * ordenació de la propietat rústica
    * terra abandonada
    * utilització de les terres
    * explotació agrària
    * sector agrari
    * ordenació hidroagrícola
    * assignació de terres
    * impost sobre transmissions patrimonials
    * terra agrícola
    * modernització de l'explotació agrària
    * aigua estancada
    * pesca marítima
    * regulació de la pesca
    * Dret de pesca
    * pesca esportiva
    * llicència de pesca
    * regulació de la pesca
    * regulació de la pesca
    * permís de construcció
    * substància perillosa
    * dispositiu anticontaminant
    * qualitat del medi ambient
    * Dret del medi ambient
    * lluita contra la contaminació
    * gestió de residus
    * protecció dels animals
    * benestar dels animals
    * qualificació professional
    * protecció de la fauna
    * tarifa de transport
    * flota pesquera
    * vaixell
    * instal·lació portuària
    * embarcació d'esbarjo
    * xarxa ferroviària
    * seguretat pública
    * transport ferroviari
    * política de transports
    * vehicle sobre raïls
    * reglamentació del transport
    * seguretat del transport
    * ordenació hidràulica
    * construcció urbana
    * inundació
    * energia renovable
    * Dret de l'energia
    * projecte industrial
    * producció d'energia
    * distribució d'energia
    * planta elèctrica
    * política industrial
    * energia elèctrica
    * transport d'energia
    * horari comercial
    * comercialització
    * preu al consumidor
    * gran superfície comercial
    * dia festiu
    * llicència comercial
    * venda a domicili
    * manifestació comercial
    * comerç ambulant
    * venda a distància
    * promoció comercial
    * venda amb rebaixa
    * cambra de comerç i indústria
    * distribuïdor comercial
    * distribució comercial
    * reglamentació comercial
    * regulació de preus
    * comerç interior
    * venda en subhasta
    * comerç electrònic
    * infraestructura turística
    * política de turisme
    * turisme
    * vacances
    * regió turística
    * turisme rural
    * desenvolupament regional
    * turisme estranger
    * agència de viatges
    * espectacle esportiu
    * organització esportiva
    * programa d'actuació
    * instal·lació esportiva
    * educació física
    * sanció administrativa
    * protecció del consumidor
    * esport professional
    * assegurança de responsabilitat civil
    * esport
    * patrocini
    * discapacitat físic
    * mitjans per a discapacitats
    * animal domèstic
    * discapacitat psíquic
    * ajuda al desenvolupament
    * assistència social
    * benestar social
    * discapacitat
    * diagnòstic mèdic
    * reconeixement mèdic
    * Dret social
    * condició de la dona
    * dona
    * discriminació sexual
    * publicitat
    * violència
    * participació de la dona
    * treball femení
    * dona
    * igualtat de gènere
    * política de l'empresa
    * ajuda a les empreses
    * suport econòmic
    * ajuda social
    * indemnització per defunció
    * ajuda pública
    * administració pública
    * llista de preus
    * fixació de preus
    * Dret fiscal
    * impost
    * preu autoritzat
    * universitat
    * remuneració del treball
    * funció pública
    * personal contractat
    * personal d'investigació
    * telecomunicació
    * registre de documents
    * canvi tecnològic
    * telemàtica
    * comunicació de dades
    * administració electrònica
    * risc industrial
    * responsabilitat civil
    * col·legi professional
    * espectacles
    * contaminació acústica
    * farmacèutic
    * personal sanitari
    * estatut del personal
    * llevadora
    * promoció professional
    * dentista
    * metge
    * veterinari
    * farmacologia
    * legislació farmacèutica
    * urbanització
    * habitatge social
    * pla d'urbanisme
    * protecció del paisatge
    * urbanisme
    * desenvolupament sostenible
    * política de construcció
    * política de l'habitatge
    * gestió de l'espai
    * reglamentació urbanística
    * professió de l'urbanisme
    * propietat immobiliària
    * terreny edificable

El present decret llei entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el DOGV, excepte els articles 10, 61 i 66, que entraran en vigor l'endemà de la seua publicació en el DOGV de l'acord pel qual s'aprove la Guia metodològica per a l'elaboració de la Memòria de l'Anàlisi d'Impacte Normatiu.

ÍNDEX

Preàmbul

TÍTOL I Regulació general de la simplificació administrativa

CAPÍTOL I. Disposicions generals

Article 1. Objecte i finalitat

Article 2. Àmbit d'aplicació

Article 3. Principis generals

Article 4. Definicions

Article 5. Deure general de promoció de la simplificació administrativa

Article 6. Criteris de simplificació administrativa

CAPÍTOL II Planificació i organització per a la simplificació administrativa

Article 7. Pla de simplificació

Article 8. Comissió Interdepartamental

Article 9. Oficina de Simplificació Administrativa i Govern de la Dada

CAPÍTOL III Mesures de simplificació normativa

Article 10. Memòria de l'anàlisi d'impacte normatiu

Article 11. Revisió de l'ordenament jurídic

CAPÍTOL IV Mesures d'impuls a l'activitat econòmica

Secció 1a. Impuls de projectes empresarials

Article 12. Projectes d'interés autonòmic

Article 13. Gestió coordinada de procediments

Article 14.Instruments de col·laboració

Secció 2a. Canal Empresa

Article 15. Portal únic i servicis oferits

Secció 3a. Declaració responsable i comunicació

Article 16. Supòsits

Article 17. Funcions de comprovació i inspecció

Secció 4a. Entitats col·laboradores de certificació

Article 18. Règim de Certificació Documental Acreditada

Article 19. Acreditació i publicació

Article 20. Funcions

Article 21. Obligacions

Article 22. Incompatibilitats

Article 23. Inspecció i responsabilitat

CAPÍTOL V Mesures de simplificació dirigides a la ciutadania

Secció 1a. Mesures generals

Article 24. Procediments i servicis

Article 25. Carpeta ciutadana

Secció 2a. Reducció de la bretxa digital

Article 26. Relació amb la ciutadania

Article 27. Assistència a través del personal funcionari habilitat

Article 28. Altres sistemes d'assistència

Article 29. Formació

Article 30. Espai de participació ciutadana

CAPÍTOL VI Altres mesures de simplificació

Secció 1a. Terminis de resolució i sentit del silenci

Article 31. Sentit del silenci

Article 32. Reducció en els terminis de resolució

Secció 2a. Petició de dades i interoperabilitat

Article 33. Registre electrònic d'informació de persones usuàries

Article 34. Petició de dades i documents

Secció 3a. Ens habilitats

Article 35. Ens habilitats

Secció 4a. Govern de la dada i dada única

Article 36. Govern de la dada

CAPÍTOL VII Mesures internes de simplificació

Article 37. Gestor d'expedients comú

Article 38. Gestió per processos

Article 39. Revisió de procediments

Article 40. Formació i participació de les persones ocupades públiques

CAPÍTOL VIII Noves tecnologies per a l'Administració electrònica de la Generalitat

Article 41. Actuació administrativa automatitzada

Article 42. Robotització dels procediments administratius

Article 43. Ús de la intel·ligència artificial

Article 44. Sistemes d'identificació i firma

CAPÍTOL IX Simplificació en els ens de l'Administració local

Article 45. Implantació de la simplificació en l'Administració local

Article 46. Col·laboració en la simplificació administrativa

Article 47. Declaració responsable ambiental i comunicació d'activitats innòcues

CAPÍTOL X Règim sancionador en l'àmbit de la Generalitat

Article 48. Àmbit sancionador

Article 49. Competència sancionadora

Article 50. Responsables

Article 51. Tipicitat

Article 52. Infraccions lleus

Article 53. Infraccions greus

Article 54. Infraccions molt greus

Article 55. Reiteració i reincidència

Article 56. Graduació de les sancions

Article 57. Classes de sancions

Article 58. Quantia de les sancions

Article 59. Caducitat i prescripció

TÍTOL II Mesures en matèria d'Administració local, transparència, participació i convenis de col·laboració

CAPÍTOL I Administració local

Article 60. Modificació de la Llei 8/2010, de 23 de juny, de règim local de la Comunitat Valenciana

Article 61. Modificació de la Llei 5/2023, de 13 d'abril, integral de mesures contra el despoblament i per l'equitat territorial a la Comunitat Valenciana

Article 62. Modificació del Decret 92/2021, de 9 de juliol, del Consell, de regulació del personal funcionari amb habilitació de caràcter nacional

CAPÍTOL II Transparència

Article 63. Modificació de la Llei 1/2022, de 13 d'abril, de transparència i bon govern de la Comunitat Valenciana

CAPÍTOL III Participació

Article 64. Modificació de la Llei 4/2023, de 13 d'abril, de la Generalitat, de participació ciutadana i foment de l'associacionisme de la Comunitat Valenciana

CAPÍTOL IV Activitat dels grups d'interés

Article 65. Modificació de la Llei 25/2018, de 10 de desembre, reguladora de l'activitat dels grups d'interés de la Comunitat Valenciana

Article 66. Modificació del Decret 172/2021, de 15 d'octubre, del Consell, de desplegament de la Llei 25/2018, de 10 de desembre, reguladora de l'activitat dels grups d'interés de la Comunitat Valenciana

CAPÍTOL V Convenis de col·laboració

Article 67. Modificació del Decret 176/2014, de 10 d'octubre, del Consell, pel qual es regula els convenis que subscriga la Generalitat i el seu registre

TÍTOL III Mesures en matèria de patrimoni cultural i esport

CAPÍTOL I Patrimoni cultural

Article 68. Modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià

Article 69. Modificació del Decret 23/1989, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula l'exercici de competències en matèria de patrimoni històric

Article 70. Modificació del Decret 208/2010, de 10 de desembre, del Consell, pel qual s'establix el contingut mínim de la documentació necessària per a l'elaboració dels informes als estudis d'impacte ambiental als quals es referix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià

Article 71. Modificació del Decret 62/2011, de 20 de maig, del Consell, pel qual es regula el procediment de declaració i el règim de protecció dels béns de rellevància local

Article 72. Modificació del Decret 107/2017, de 28 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques a la Comunitat Valenciana

CAPÍTOL II Esport

Article 73. Modificació de la Llei 2/2011, de 22 de març, de l'esport i l'activitat física de la Comunitat Valenciana

TÍTOL IV Mesures en matèria de servicis socials i igualtat

CAPÍTOL I Servicis socials

Article 74. Modificació de la Llei 18/2017, de 14 de desembre, de cooperació i desenvolupament sostenible

Article 75. Modificació del Decret 167/2006, de 3 de novembre, del Consell, que desplega la Llei 12/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre gossos d'assistència per a persones amb discapacitats

Article 76. Modificació del Decret 75/2016, de 17 de juny, del Consell, pel qual es regula el Consell Valencià de Cooperació al Desenvolupament

Article 77. Modificació del Decret 94/2018, de 20 de juliol, del Consell, de creació d'òrgans d'assessorament i participació en matèria d'objectius de desenvolupament sostenible

Article 78. Modificació del Decret 59/2019, de 12 d'abril, del Consell, d'ordenació del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials

Article 79. Modificació del Decret 38/2020, de 20 de març, del Consell, de coordinació i finançament de l'atenció primària de servicis socials

Article 80. Modificació del Decret 35/2021, de 26 de febrer, del Consell, de regulació de l'acolliment familiar

Article 81. Modificació de l'Orde de 19 de novembre de 2001, de la Conselleria de Benestar Social, per la qual s'establix el procediment per al reconeixement, la declaració i la qualificació del grau de discapacitat en l'àmbit de la Comunitat Valenciana

Article 82. Modificació de l'Orde de 21 de novembre de 2003, de la Conselleria de Benestar Social, per la qual es crea la Comissió de Coordinació i Seguiment de la Valoració del Grau de Minusvalidesa de la Comunitat Valenciana

CAPÍTOL II Igualtat

Article 83. Modificació de la Llei 9/2003, de 2 d'abril, per a la igualtat entre dones i hòmens

Article 84. Modificació del Decret 133/2007, de 27 de juliol, del Consell, sobre condicions i requisits per al visat dels plans d'igualtat de les empreses de la Comunitat Valenciana

Article 85. Modificació del Decret 63/2014, de 25 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per al reconeixement de les indemnitzacions i les ajudes econòmiques a les víctimes de violència sobre la dona, previstes en la Llei 7/2012, de 23 de novembre, de la Generalitat, integral contra la violència sobre la dona en l'àmbit de la Comunitat Valenciana

Article 86. Modificació de l'Orde de 3 de maig de 2007, de la Conselleria de Benestar Social, per la qual es regula l'ajuda econòmica a favor de les víctimes de violència de gènere, establida en l'article 27 de la Llei orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de mesures de protecció integral contra la violència de gènere

TÍTOL V Mesures en matèria d'hisenda, economia, administració pública i administració electrònica

CAPÍTOL I Hisenda

Article 87. Modificació de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions

Article 88. Modificació del Decret llei 1/2011, de 30 de setembre, del Consell, de mesures urgents de règim economicofinancer del sector públic empresarial i fundacional

Article 89. Modificació de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes

CAPÍTOL II Economia

Article 90. Modificació del Decret 118/2022, de 5 d'agost, del Consell, pel qual es regula la inclusió de clàusules de responsabilitat social en la contractació pública i en les convocatòries d'ajudes i subvencions

CAPÍTOL III Administració pública

Article 91. Modificació de la Llei 4/2021, de 16 d'abril, de la funció pública valenciana

CAPÍTOL IV Administració electrònica

Article 92. Modificació del Decret 220/2014, de 12 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'administració electrònica de la Comunitat Valenciana

TÍTOL VI Mesures en matèria d'interior

Article 93. Modificació de la Llei 8/2012, de 23 de novembre, per la qual es regulen els organismes de certificació administrativa

TÍTOL VII Mesures en matèria de sanitat

CAPÍTOL I Personal del Sistema Valencià de Salut

Article 94. Modificació del Decret 192/2017, d'1 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de selecció i provisió de personal estatutari al servici d'institucions sanitàries públiques del Sistema Valencià de Salut, conseqüència del compliment dels objectius previstos en la Llei 20/2021, de 28 de desembre, de mesures urgents per a la reducció de la temporalitat en l'ocupació pública

CAPÍTOL II Farmàcia

Article 95. Modificació de la Llei 6/1998, de 22 de juny, d'ordenació farmacèutica de la Comunitat Valenciana

Article 96. Modificació de l'Orde d'1 de juny de 2000, de la Conselleria de Sanitat, per la qual es regulen les infermeries farmacèutiques de la Comunitat Valenciana

TÍTOL VIII Mesures en matèria d'educació i ocupació

CAPÍTOL I Centres docents

Article 97. Modificació del Decret 2/2009, de 9 de gener, del Consell, pel qual s'establixen els requisits mínims que han de complir els centres que impartisquen el primer cicle de l'Educació Infantil a la Comunitat Valenciana

CAPÍTOL II Treball, cooperativisme i seguretat laboral

Article 98. Modificació de l'Orde 28/2016, de 28 de novembre, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per la qual s'establixen les bases reguladores per a la concessió de subvencions als sindicats i les organitzacions sindicals, en proporció a la seua representativitat, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana

Article 99. Modificació de l'Orde 5/2020, de 10 de setembre, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per la qual s'aproven les bases reguladores i s'establix el procediment de concessió de les ajudes del Programa de foment del treball autònom a la Comunitat Valenciana

TÍTOL IX Mesures en matèria d'agricultura, ramaderia i pesca

CAPÍTOL I Agricultura i ramaderia

Article 100. Modificació de la Llei 5/2019, de 28 de febrer, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana

Article 101. Modificació del Decret 99/2012, de 22 de juny, del Consell, pel qual es crea la Comissió Tècnica de Seguretat de Basses per a Reg de la Comunitat Valenciana

CAPÍTOL II Pesca

Article 102. Modificació del Decret 41/2013, de 22 de març, del Consell, pel qual s'establixen les normes sobre la pesca marítima de recreació de la Comunitat Valenciana

TÍTOL X Mesures en matèria de medi ambient, infraestructures i territori

CAPÍTOL I Qualitat ambiental

Article 103. Modificació de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana

Article 104. Modificació de la Llei 6/2022, de 5 de desembre, de la Generalitat, del canvi climàtic i la transició ecològica de la Comunitat Valenciana

CAPÍTOL II Medi natural i animal

Article 105. Modificació de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana

Article 106. Modificació de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana

Article 107. Modificació de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana

Article 108. Modificació de la Llei 2/2023, de 13 de març, de protecció, benestar i tinença d'animals de companyia i altres mesures de benestar animal

Article 109. Modificació del Decret 188/2014, de 7 de novembre, de Consell, pel qual es regula la figura de guarda jurat de caça a la Comunitat Valenciana i l'habilitació per al control de depredadors

CAPÍTOL III Infraestructures

Article 110. Modificació de la Llei 1/1999, de 31 de març, de tarifes portuàries

Article 111. Modificació de la Llei 7/2018, de 26 de març, de la Generalitat, de seguretat ferroviària

Article 112. Modificació del Decret 272/2019, de 27 de desembre, del Consell, d'aprovació de l'Estatut de l'Agència Valenciana de Seguretat Ferroviària

CAPÍTOL IV Territori, urbanisme i paisatge

Article 113. Modificació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny

Article 114. Modificació del Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana

TÍTOL XI Mesures en matèria d'energia, comerç i turisme

CAPÍTOL I Energia

Article 115. Modificació del Decret llei 14/2020, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables per l'emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica

Article 116. Modificació del Decret 88/2005, de 29 d'abril, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen els procediments d'autorització d'instal·lacions de producció, transport i distribució d'energia elèctrica que són competència de la Generalitat

CAPÍTOL II Comerç

Article 117. Modificació de la Llei 3/2011, de 23 de març, de la Generalitat, de comerç de la Comunitat Valenciana

CAPÍTOL III Turisme

Article 118. Modificació de la Llei 15/2018, de 7 de juny, de la Generalitat, de turisme, oci, i hospitalitat de la Comunitat Valenciana

Article 119. Modificació del Decret 62/1996, de 25 de març, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la professió de guia de turisme

Article 120. Decret 5/2020, de 10 de gener, del Consell, de regulació de l'estatut del municipi turístic de la Comunitat Valenciana

Article 121. Modificació del Decret 7/2020, de 17 de gener, del Consell, de regulació dels òrgans per a la coordinació de l'acció turística i de l'organisme públic per a la gestió de la política turística

Article 122. Modificació del Decret 10/2021, de 22 de gener, del Consell, d'aprovació del Reglament regulador de l'allotjament turístic a la Comunitat Valenciana

Article 123. Modificació del Decret 1/2022, de 14 de gener, del Consell, de regulació del Registre de turisme de la Comunitat Valenciana

DISPOSICIONS ADDICIONALS

Disposició addicional primera. Aprovació de la Guia metodològica per a l'elaboració de la memòria de l'anàlisi d'impacte normatiu

Disposició addicional segona. Persones representants i convenis amb les entitats locals

Disposició addicional tercera. Fonament i garanties addicionals dels sistemes d'identificació biomètrica

Disposició addicional quarta. Espais de dades i entrenament de processos i algoritmes

Disposició addicional quinta. Oficina d'inversions i projectes estratègics

Disposició addicional sexta. Adaptació de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV) i del Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral (PATIVEL)

DISPOSICIONS TRANSITÒRIES

Disposició transitòria primera. Règim transitori dels procediments d'avaluació ambiental de projectes

Disposició transitòria segona. Aplicació de la nova regulació dels procediments urbanístics

Disposició transitòria tercera. Règim transitori en relació amb els projectes d'inversió estratègica i els projectes territorials estratègics

Disposició transitòria quarta. Projectes de producció o subministrament energètic a través d'energies renovables de competència autonòmica

DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA

Disposició derogatòria única. Derogació normativa

DISPOSICIONS FINALS

Disposició final primera. Decret en matèria d'administració electrònica i simplificació administrativa

Disposició final segona. Decret de creació del Registre general d'entitats col·laboradores de certificació i el Registre d'Ens Habilitats

Disposició final tercera. Rang de les disposicions reglamentàries modificades

Disposició final quarta. Principi d'autonomia local

Disposició final quinta. Aplicació del règim sancionador

Disposició final sexta. Entrada en vigor

PREÀMBUL

I

El present decret llei, pel qual s'adopten mesures de simplificació administrativa i millora de la qualitat reguladora per a la reactivació econòmica a la Comunitat Valenciana, respon a la necessitat d'afrontar un context econòmic complex i canviant. A pesar que s'ha observat una recuperació econòmica després de la crisi provocada per la covid-19, l'economia de la Comunitat Valenciana, igual com la de la resta d'Espanya, s'enfronta a desafiaments significatius. La inflació persistent, les tensions geopolítiques globals i els canvis en la política monetària han generat un entorn que exigix reformes urgents i profundes en l'àmbit administratiu.

La guerra a Ucraïna, iniciada el febrer de 2022, ha exacerbat els problemes en les cadenes de subministrament globals i ha incrementat els preus dels productes energètics, fet que ha portat a la inflació a nivells no vistos en dècades. En 2023, la inflació mitjana a Espanya va arribar al 3,5 %, amb la inflació subjacent situada en el 6 %, cosa que reflectix les dificultats estructurals a què s'enfronta l'economia.

El Banc Central Europeu (BCE), amb l'excepció de la reducció acordada pel seu Consell de Govern a principis de juny, ha respost a estes tensions inflacionistes amb una política monetària més restrictiva amb el consegüent encariment del finançament per a empreses i famílies. A partir de juliol de 2022, el BCE va augmentar les taxes d'interés en deu ocasions consecutives portant-les del territori negatiu fins al 4,5 % el setembre de 2023. Este ajust ha sigut necessari per a controlar la inflació, però també ha contribuït a una desacceleració econòmica. L'euríbor, l'índex de referència per a la majoria de les hipoteques a Espanya, també ha experimentat un augment significatiu, passant de xifres negatives a superar el 4 % a l'octubre de 2023, per a després estabilitzar-se al voltant del 3,6 % al desembre de 2023, la qual cosa ha suposat un increment en les quotes hipotecàries, tant per a les noves hipoteques com per a les ja existents. A més, les ràpides pujades dels tipus d'interés en un curt període de temps han provocat episodis de pertorbació en el sistema financer i han generat problemes en alguns bancs, tant als Estats Units com a Europa, la qual cosa ha afegit una capa addicional d'inseguretat a la situació econòmica.

A la Comunitat Valenciana, l'economia ha mostrat senyals de desacceleració amb un creixement del PIB del 2,4 % en 2023, una disminució respecte als anys anteriors. Sectors clau com l'agrícola i l'industrial han experimentat caigudes significatives, en part a causa de condicions climàtiques adverses com la sequera que ha afectat greument les explotacions agrícoles i ramaderes, amb repercussions directes en la indústria agroalimentària.

A més, l'índex de xifra de negocis en la indústria de la Comunitat Valenciana per a març de 2024 ha registrat una variació anual del -4,7 %, una vegada corregits els efectes estacionals i de calendari, la qual cosa reflectix una contracció en les vendes de les empreses industrials en comparació amb l'any anterior.

En el sector servicis s'observa també una desacceleració en l'activitat. Els indicadors d'activitat del sector servicis mostren que el creixement en este sector ha sigut menor a l'esperat, amb una variació anual del -3,2 % el març de 2024. Esta disminució en el sector servicis ha afectat la dinàmica general de l'economia valenciana. Així mateix, els índexs de producció industrial també reflectixen una disminució el març de 2024, amb una caiguda del 5,4 % en diversos subsectors industrials com el tèxtil i el del calçat.

A més d'estos reptes, la Comunitat Valenciana patix un infrafinançament crònic. Segons l'informe de la Fundació d'Estudis d'Economia Aplicada (FEDEA), la Comunitat Valenciana ha rebut sistemàticament menys finançament per capita en comparació amb altres comunitats autònomes des de 2002. En 2021, el finançament per habitant ajustat va ser de 2.730 euros, 233 euros menys que la mitjana nacional i 687 euros menys que Cantàbria, la comunitat més ben finançada. Este dèficit de finançament ha limitat la capacitat de la regió per a invertir en servicis públics i infraestructura, fet que ha augmentat les dificultats econòmiques i socials de la regió.

Segons l'informe de BBVA Research, encara que el PIB de la Comunitat Valenciana va créixer un 2,4 % en 2023, este augment va ser menor que el 5,9 % registrat en 2022. A més, la caiguda de les exportacions relacionades amb el sector automotriu i altres problemes en la indústria han contribuït a una evolució econòmica menys vigorosa en comparació amb la mitjana nacional. La taxa de desocupació continua sent alta, i s'anticipa que el dèficit públic de la Generalitat, que va ser del 2,5 % del PIB en 2023, continuarà sent un dels més elevats del panorama autonòmic.

Segons l'Informe de conjuntura i perspectives econòmiques de la Confederació Empresarial de la Comunitat Valenciana (CEV) del quart trimestre de 2023, la taxa de creixement de l'ocupació en la regió ha sigut de l'1,8 %, inferior a la mitjana nacional del 2,2 %. A més, la inversió estrangera directa ha disminuït en un 15 % en comparació amb l'any anterior, la qual cosa reflectix una menor confiança en l'entorn econòmic de la regió. La taxa d'activitat també ha descendit lleugerament, la qual se situa ara en el 58 %, un punt percentual per davall de la mitjana nacional. Estes dades, difícils de prevore després de les tensions geopolítiques globals, subratllen la necessitat urgent de mesures que impulsen el creixement econòmic i la generació d'ocupació a la Comunitat Valenciana.

L'extraordinària i urgent necessitat d'adoptar mesures es veu reforçada pel notable increment dels preus de la vivenda i el lloguer, que han arribat a nivells rècord històrics. En l'últim any, el preu del lloguer ha augmentat un 12,6 %, mentres que, en els últims cinc anys, el lloguer s'ha incrementat en un 41 %. De la mateixa manera, el preu de la vivenda ha pujat un 16 % en el mateix període. Este context econòmic és encara més crític si es compara amb l'evolució del poder adquisitiu dels valencians i les valencians, que ha disminuït un 2,5 % en els últims cinc anys.

Esta situació afecta greument la capacitat de la ciutadania per a accedir a una vivenda assequible, incrementa la pressió sobre els recursos familiars i dificulta l'accés a un dret bàsic. La combinació de preus alts i la falta d'oferta suficient genera un entorn en el qual és urgent actuar per a millorar l'eficiència i eficàcia de l'Administració pública, amb la finalitat de facilitar les polítiques públiques que aborden esta crisi.

A més, la situació actual del mercat immobiliari no sols afecta la ciutadania, sinó també la competitivitat de la Comunitat Valenciana com a destinació d'inversió. Un entorn administratiu complex i lent desincentiva la inversió tant nacional com internacional, la qual cosa, al seu torn, limita la creació d'ocupació i el creixement econòmic. La millora i simplificació dels processos administratius permetran atraure més inversions, dinamitzar el mercat immobiliari i millorar l'accés a la vivenda, de manera que es contribuirà al benestar general de la societat.

El Consell, conscient d'estes dificultats, ha decidit adoptar este decret llei per a abordar de manera immediata i efectiva mesures per a fer front a la situació actual, que permeten no sols mantindre l'activitat econòmica sinó també estimular-la. Este decret llei no sols respon a una necessitat econòmica urgent, sinó que també pretén establir les bases per a una administració capaç d'afrontar els desafiaments sobrevinguts i de contribuir de manera decisiva al benestar i al desenvolupament econòmic de la Comunitat Valenciana.

II

L'entorn macroeconòmic actual a la Comunitat Valenciana, caracteritzat per un creixement econòmic limitat, riscos financers i una inflació persistent que desestabilitza l'economia, justifica la necessitat urgent d'adoptar reformes normatives i mesures que permeten desenvolupar activitats productives en un entorn favorable per a noves inversions i el creixement d'empreses existents. La millora reguladora, com a política pública transversal, és essencial per a promoure la productivitat, la creació d'ocupació i un creixement econòmic sòlid, així com per a millorar la prestació de servicis i el benestar de les persones i empreses.

Estudis de l'OCDE indiquen quines regions amb millors indicadors de qualitat reguladora i institucional presenten un creixement potencial més robust i majors taxes de productivitat i benestar per als seus ciutadans i a les seues ciutadanes. A més, les millores en la legislació administrativa tenen un impacte positiu en l'activitat econòmica i la renda per càpita, ja que proporcionen seguretat jurídica i se centren en els aspectes essencials, sense consumir recursos en els superflus. És necessari fer un canvi cultural ràpid en l'Administració per a fer-la més àgil, accessible i proactiva, crear un marc regulador eficient per a activar l'economia i recuperar la societat del benestar.

Des d'un enfocament econòmic, és imprescindible la millora reguladora. Les barreres innecessàries, els marcs normatius complexos, les duplicitats i la fragmentació del mercat afecten negativament la productivitat i el creixement. Per això, és crucial comptar amb mercats flexibles, competitius i ben regulats per a adaptar el teixit productiu a noves necessitats, fomentar el correcte funcionament d'activitats econòmiques, atraure inversions, impulsar el creixement i l'ocupació, i, en conseqüència, el benestar i la prosperitat.

El compromís amb la millora de la qualitat reguladora a la Comunitat Valenciana és estratègic i s'ha reforçat institucionalment amb la creació de la Direcció General de Simplificació Administrativa dins de la Presidència. Este compromís s'evidencia també en el Pacte social i econòmic per l'impuls de la Comunitat Valenciana, firmat amb agents econòmics i socials, essencial per a transformar l'Administració pública, millorar els servicis i eliminar càrregues administratives i reguladores injustificades.

El present decret llei s'alinea amb l'Estratègia de desenvolupament sostenible 2020-2030, que busca institucions eficaces i inclusives i inclou mesures basades en la millora reguladora per a incrementar la transparència, la seguretat jurídica, la racionalització administrativa i la coordinació dins de la mateixa Administració i amb la resta de les administracions de la Comunitat Valenciana.

La regulació eficient i pro competitiva és prioritària per a avançar en la recuperació i transformació econòmica, eliminar barreres innecessàries per a l'activitat empresarial, alinear-se amb la Llei 20/2013, de 9 de desembre, de garantia de la unitat de mercat i la Llei 18/2022, de 28 de setembre, de creació i creixement d'empreses.

En definitiva, en l'actual conjuntura econòmica, la Generalitat busca facilitar l'accés i exercici d'activitats productives, atraure inversions, simplificar tràmits i canviar la cultura administrativa per a fer-la més àgil, accessible i proactiva cap a empreses i ciutadania.

III

L'article 44 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana permet al Consell dictar mesures legislatives provisionals en cas d'extraordinària i urgent necessitat per mitjà de decrets llei. Este decret llei respecta estos límits i la jurisprudència del Tribunal Constitucional en la seua interpretació de l'article 86.1 de la Constitució Espanyola.

Quant a la necessitat extraordinària i urgent, la jurisprudència constitucional ha assenyalat que esta apreciació és part del juí polític del Govern (per exemple, sentències 61/2018, de 7 de juny, FJ 4 i 142/2014, d'11 de setembre FJ 3). El Tribunal Constitucional ha precisat que el decret llei és constitucionalment vàlid sempre que la seua fi siga abordar una situació concreta i urgent que requerix acció normativa immediata, en un termini més curt que el del procediment legislatiu ordinari o d'urgència (SSTC 6/1983, de 4 de febrer, FJ 5; 11/2002, de 17 de gener, FJ 4; 137/2003, de 3 de juliol, FJ 3; 368/2007, FJ 10; 31/2011, de 17 de març, FJ 4; 137/2011, de 14 de setembre, FJ 6, i 100/2012, de 8 de maig, FJ 8).

El Tribunal Constitucional també ha defés que el decret llei és adequat per a pal·liar "conjuntures econòmiques problemàtiques" i els seus greus efectes (STC 31/2011, de 17 de març, FJ 4 i STC 137/2011, de 14 de setembre, FJ 6). En este cas, la situació descrita es considera una "conjuntura econòmica problemàtica" que el decret llei pretén abordar amb mesures necessàries per als interessos generals, de manera que hi ha una "connexió de sentit" entre la situació habilitant i les mesures adoptades (STC 29/1982, de 31 de maig, FJ 3; SSTC 96/2014, de 12 de juny, FJ 5, i 183/2014, de 6 de novembre, FJ 4).

Estes mesures, amb la simplificació de tràmits o millores reguladores, busquen augmentar l'eficiència, la inversió i l'activitat productiva a la Comunitat Valenciana per a pal·liar els efectes de la situació econòmica. Les circumstàncies que justifiquen este decret llei requerixen que les mesures entren en vigor amb celeritat per a abordar les situacions derivades de la crisi econòmica, la qual cosa no seria possible pel procediment legislatiu ordinari o d'urgència, perquè no s'aprovarien dins del termini i en la forma corresponent, i es perdria l'eficàcia esperada.

IV

La necessitat de modernitzar i agilitzar l'Administració pública a la Comunitat Valenciana és cada vegada més urgent, especialment en el context econòmic i social present, que exigix respostes ràpides i eficaces.

La ineficiència dels processos administratius actuals no sols afecta les persones usuàries, sinó que també imposa una càrrega significativa sobre l'Administració. La duplicació de tasques, la necessitat de gestionar grans quantitats de documentació física i la falta d'automatització en molts procediments suposen una pèrdua de mitjans i de temps. Això limita la capacitat de l'Administració per a centrar-se en faenes més estratègiques i de més valor afegit.

La complexitat normativa i la fragmentació del marc legal han creat un entorn en el qual les empreses i la ciutadania han de navegar a través d'un embolic de regulacions i requisits que, sovint, són difícils d'entendre i de complir. Este escenari desincentiva la inversió i alentix el creixement econòmic. Les empreses xicotetes i mitjanes (pimes), que són el motor de l'economia valenciana, estan particularment afectades per estos obstacles administratius que consumixen temps i recursos que haurien de destinar-se a activitats productives.

L'actual marc legislatiu, encara que benintencionat, ha demostrat les seues limitacions. La lentitud en l'adopció de noves tecnologies, la falta d'integració entre diferents sistemes administratius i la persistència de procediments manuals i físics són alguns dels problemes que s'han identificat. Estos problemes no sols alentixen els processos administratius, sinó que també augmenten el risc d'errors i pèrdues d'informació, la qual cosa pot tindre conseqüències greus tant per a l'Administració com per a la ciutadania.

L'ús del decret llei com a instrument jurídic per a modificar nombroses disposicions normatives es justifica plenament per la necessitat de posar en marxa estes mesures de manera ràpida i àgil. El context actual de crisi econòmica, social i residencial requerix respostes immediates i efectives que no poden esperar els llargs terminis inherents al procediment legislatiu ordinari. Seguir la via tradicional podria tardar anys a oferir solucions, mentres que les necessitats de la ciutadania i de les empreses són urgents i exigixen una acció immediata. L'única manera d'abordar un benefici real per a totes les persones físiques o jurídiques amb una repercussió immediata és a través d'una norma d'urgència que abaste tots els sectors i totes les disposicions susceptibles de simplificar-se.

El marc normatiu vigent a la Comunitat Valenciana presenta una sèrie de rigideses i complexitats que impedixen una gestió àgil i eficient. Modificar múltiples normatives a través d'un decret llei permet una actualització simultània i coherent de l'ordenament jurídic, que elimina duplicitats i contradiccions que dificulten l'aplicació de polítiques públiques efectives. Esta ferramenta legislativa és essencial per a adaptar ràpidament el marc normatiu a les noves exigències i facilitar la reactivació econòmica i la millora dels servicis públics.

És crucial que estes mesures s'apliquen de manera uniforme a tota l'Administració de la Generalitat i a l'administració local, per a garantir la coherència i l'efectivitat en la implantació.

El caràcter extraordinari i urgent de les circumstàncies actuals legitima l'ús del decret llei, una figura reconeguda per la Constitució Espanyola i l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana per a situacions que requerixen una intervenció ràpida i decidida. L'adopció d'estes mesures a través del decret llei permet actuar amb la celeritat necessària per a mitigar els efectes de la crisi i respondre a les demandes de la societat de manera eficient i efectiva.

V

Existix una necessitat imperiosa d'agilitzar el funcionament de l'Administració per a impulsar el creixement econòmic i la millora en la prestació del servici públic. La demanda social i empresarial de simplificar i agilitzar l'Administració és compartida pels seus propis gestors i gestores, els qui també patixen les seues deficiències reguladores i organitzatives i són conscients que existixen aspectes que han de modificar-se perquè puga servir amb objectivitat els interessos generals i puga actuar d'acord amb el principi d'eficàcia, tal com disposa l'article 103 de la Constitució Espanyola.

Les lleis 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic, representen un enèrgic suport a les mesures de simplificació administrativa i a la generalització de l'administració electrònica, fins al punt que constituïxen els dos eixos sobre els quals s'articulen les seues principals novetats.

El Decret 220/2014, de 12 de desembre, que aprova el Reglament d'administració electrònica de la Comunitat Valenciana, i el Decret 165/2010, de 8 d'octubre, del Consell, pel qual s'establixen mesures de simplificació i de reducció de càrregues administratives en els procediments gestionats per l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic, van suposar un avanç significatiu en aquell moment, ja que van establir les bases per a l'administració electrònica i la simplificació administrativa. Això no obstant, han quedat obsolets en vista de l'evolució tecnològica i les noves expectatives de la ciutadania i de les empreses.

Al llarg dels anys, s'ha evidenciat que els procediments administratius continuen sent percebuts com a burocràtics, lents i, en molts casos, redundants. La falta d'interoperabilitat entre diferents sistemes i plataformes, la duplicació de requisits documentals i l'escassa integració de processos electrònics són alguns dels problemes que persistixen i que han generat una frustració general evident.

Este decret llei, com a instrument clau per a agilitzar l'actuació administrativa, es fonamenta en el conjunt de vessants en què es basa la simplificació administrativa: la reguladora, l'organitzativa, la procedimental i la tecnològica; així mateix, es dirigix cap a tres àmbits: les empreses, la ciutadania en general i la mateixa organització pública.

Una màxima que definix la filosofia amb la qual s'ha redactat este text legal és la simplificació des del disseny, per la qual es garantix que els requisits de simplificació s'han de tindre en compte des del moment en què es planifiquen, es dissenyen o es redissenyen normes, organitzacions i procediments administratius. La introducció de criteris de racionalització en la tramitació permetrà aprovar amb major diligència disposicions generals que prioritzen l'eficàcia administrativa, l'agilitat, la transparència i l'administració electrònica.

Mitjançant este decret llei es pretén establir una regulació sòlida que comprenga tots els factors i sectors implicats o afectats per la simplificació administrativa, sense esgotar les seues possibilitats reguladores, de manera que siguen les disposicions que desenvolupen esta llei les que, sobre la base del marc creat, puguen regular amb més flexibilitat i detall aquells aspectes necessaris per a aconseguir amb plenitud els fins desitjats.

És urgent la creació i execució d'una planificació de la simplificació per a estructurar i prioritzar les accions necessàries i, així, optimitzar els procediments administratius i millorar la qualitat dels servicis públics. La formació de governança és necessària per a coordinar i supervisar els esforços de simplificació administrativa i assegurar una implementació coherent i efectiva en tota l'Administració.

Correspon als poders públics impulsar les mesures que maximitzen la confiança del sector privat i que permeten que les activitats econòmiques es desenvolupen en un marc de seguretat, que afavorisca noves iniciatives i el fiançament i extensió de les ja existents en el teixit productiu valencià. Per a poder aconseguir-ho, este decret llei consagra el principi de transversalitat organitzativa incorporant mecanismes de coordinació i col·laboració i sistemes d'acompanyament individualitzat, així com un marc general de racionalització del règim d'intervenció administrativa i un portal únic de busca i tramitació guiada i unificada de procediments.

La ciutadania és un objectiu preferent d'este decret llei. Es configura el deure de l'Administració de la Generalitat d'acostar-s'hi per distints canals, reduir les càrregues administratives que ha de suportar i ajudar-la en la seua relació amb l'Administració sense que els mitjans electrònics constituïsquen un obstacle per a fer efectius els seus drets.

La posada en marxa dels canvis procedimentals i organitzatius necessaris requerix dirigir la mirada i fer una revisió de la pròpia organització, les seues estructures, mètodes de treball, formació de les seues treballadores i treballadors públics i tecnologies. En l'objectiu de simplificar és essencial tindre en compte l'administració electrònica i la transformació digital, les quals són instruments bàsics per a la simplificació administrativa, en la mesura que implementar-les de manera adequada representa un important estalvi de costos i un motor per al desenvolupament.

Així mateix, el present decret llei assenta els pilars per a construir una administració orientada a la dada que, amb el seu ús ètic, segur i responsable, siga pròxima a la ciutadania, transparent, inclusiva i participativa i amb una forta capacitat en la presa objectiva de decisions a través del mesurament dels resultats que produïxen les seues polítiques públiques. Així mateix, aposta per les tecnologies més innovadores, com la robotització i la intel·ligència artificial.

Per a la consecució de les seues finalitats, el decret llei destaca la conveniència de col·laborar amb les entitats locals, amb la finalitat d'aconseguir coordinar les actuacions tant com es puga, donar un servici unificat a la ciutadania i aprofitar les sinergies per a un millor rendiment en benefici del conjunt de la població de la Comunitat Valenciana.

La conjuntura econòmica a la qual pretén subvindre el present decret llei requerix, així mateix, un conjunt de mesures necessàries i imprescindibles per a atendre els interessos generals afectats. Existix una connexió de sentit o relació d'adequació entre la situació definida, que constituïx el pressupost habilitant, i les mesures que este decret llei adopta en els àmbits de l'Administració local, transparència, participació i convenis de col·laboració, cultura i esport, servicis socials i igualtat, agricultura, ramaderia i pesca, hisenda, economia, administració pública, administració electrònica, sanitat, educació, medi ambient, infraestructures, urbanisme, innovació, comerç i turisme. Este decret llei, conscient de la gravetat de la situació econòmica actual, establix mesures específiques en cada un dels sectors mencionats amb l'objectiu de simplificar els procediments i reduir les càrregues administratives, en benefici tant de la prestació del servici públic com de l'activació de l'economia.

VI

El títol I regula la simplificació administrativa.

Disposar d'un marc regulador general de la simplificació administrativa resulta essencial per a aconseguir una actuació clara i comuna de l'Administració enfront dels reptes urgents de la societat i les necessitats de la ciutadania.

En capítol I regula l'objectiu i finalitat del títol I del decret llei, el seu àmbit d'aplicació i els principis rectors que el guien, com ara el principi de bona regulació, el de mínima intervenció administrativa i el de coordinació i col·laboració. Estos principis asseguren que les mesures adoptades siguen proporcionals, necessàries i efectives. A més, este capítol proporciona les principals definicions per a facilitar la comprensió del text normatiu i establix el deure general de promoció de la simplificació en l'àmbit regulador, procedimental i organitzatiu. Els criteris de simplificació administrativa continguts en este capítol són essencials per a garantir que tots els canvis siguen coherents i alineats amb els objectius d'eficiència i accessibilitat.

El capítol II s'enfoca en la planificació i organització administrativa de la simplificació. Esta planificació es realitzarà de forma consensuada, a través d'òrgans col·legiats amb participació de totes les persones i entitats implicades i de caràcter multidisciplinari. L'Oficina de Simplificació Administrativa i Govern de la Dada, adscrita a l'òrgan competent en matèria de simplificació administrativa, serà la unitat encarregada d'analitzar els procediments administratius i servicis de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental, amb la finalitat d'eliminar les càrregues administratives i optimitzar els procediments.

En el capítol III s'inclouen mesures de simplificació administrativa prèvies a l'aprovació de les normes, on destaca la necessitat de fer una anàlisi ex ante de simplificació de les propostes normatives. Esta anàlisi permetrà identificar i eliminar possibles obstacles abans que les normes siguen aprovades, evitant que s'introduïsquen càrregues innecessàries. La Memòria de l'Anàlisi d'Impacte Normatiu assegurarà que s'adopten les alternatives més eficients, millorant la qualitat normativa i evitant efectes adversos. A més, s'establix l'obligació de revisar i actualitzar constantment la normativa autonòmica, com a mesura per a mantindre un marc regulador àgil i adaptat a les necessitats canviants de la societat i de l'economia.

El capítol IV regula mesures per a impulsar l'activitat econòmica i inclou mecanismes de coordinació i col·laboració i sistemes d'acompanyament individualitzat. El tractament preferent de projectes d'interés autonòmic i la gestió coordinada de procediments són mesures urgents per a dinamitzar l'economia regional, amb les quals es facilitarà la posada en marxa d'activitats econòmiques amb impacte positiu en ocupació i riquesa.

Així mateix, hi ha previst crear un portal únic per a la tramitació unificada de procediments administratius. Este portal facilitarà a la ciutadania i a les empreses l'accés als servicis públics, de manera que oferirà una plataforma centralitzada i eficient per a la gestió dels seus tràmits. S'impulsa la utilització dels règims de la declaració responsable i la comunicació. A més, les persones interessades podran obtindre certificats emesos per entitats col·laboradores que verifiquen la documentació presentada als òrgans públics; a este efecte, es regulen les obligacions i responsabilitats d'estes entitats. Estes mesures tenen com a finalitat reduir el temps i esforç requerits per a complir els requisits administratius i fomentar així un entorn més favorable per a l'activitat econòmica.

El capítol V s'enfoca en les mesures de simplificació dirigides a la ciutadania, facilitant l'accés als servicis i l'ús d'un llenguatge clar i senzill. Es creen mecanismes per a acostar l'Administració a les persones, mitjançant l'atenció personalitzada i l'assistència en les relacions amb l'Administració. Estos mecanismes inclouen, entre altres, busques guiades, informació d'interés disponible en la carpeta ciutadana i l'assistència del personal funcionari habilitat. Així mateix, s'incorporen mesures específiques per a minimitzar la bretxa digital, de manera que tota la ciutadania, independentment del seu nivell d'habilitats tecnològiques, puga accedir en igualtat de condicions als servicis públics. Esta integració digital és essencial per a garantir l'equitat i accessibilitat als servicis administratius.

El capítol VI incorpora mesures aplicables tant a empreses com a ciutadans i ciutadanes, com ara la reducció de terminis, el sentit positiu del silenci administratiu i la interoperabilitat entre sistemes. Es prohibix a l'Administració de la Generalitat i al seu sector públic instrumental sol·licitar a les persones interessades l'aportació de dades o documents que puguen consultar en la Plataforma Autonòmica d'Interoperabilitat. A més, s'introduïx la figura dels ens habilitats, competents per a fer transaccions electròniques en representació de les persones interessades.

n el capítol VII es regulen mesures de simplificació de caràcter intern, que impliquen canvis en el model operacional i organitzatiu de l'Administració. Estes mesures inclouen la implantació d'un gestor d'expedients comú, la gestió per processos i la formació de les persones ocupades públiques, i resulten crucials per a crear una Administració més eficient i capaç de respondre de manera efectiva a les necessitats de la ciutadania.

El capítol VIII incorpora l'adopció de tecnologies avançades com l'automatització, robotització i intel·ligència artificial, així com nous sistemes d'identificació i firma essencials per a modernitzar l'Administració Pública, reduint temps de resposta i errors, i millorant la prestació de servicis.

El capítol IX inclou mesures de col·laboració i organitzatives per a impulsar la simplificació administrativa en l'administració local i, així, assegurar que totes les administracions de la Comunitat Valenciana oferisquen solucions úniques i integrades a la ciutadania. És urgent que els ens de l'administració local adopten normatives de simplificació per a harmonitzar procediments i col·laborar eficaçment amb la Generalitat, per a assegurar una administració coherent i eficient en tot el territori autonòmic.

Finalment, el capítol X incorpora el règim sancionador per incompliments relacionats amb les declaracions responsables i les comunicacions i amb les entitats col·laboradores de certificació i els ens habilitats, per a garantir el compliment de les noves mesures de simplificació administrativa, dissuadint de cometre infraccions i assegurant la integritat i l'eficàcia del sistema administratiu.

VII

El títol II conté les modificacions en matèria d'Administració local, transparència, participació i convenis de col·laboració.

El capítol I tracta les modificacions en matèria d'Administració local.

En el marc del que disposa el títol I d'este decret llei, que incorpora en el seu àmbit d'aplicació les entitats locals, es modifica la Llei 8/2010, de 23 de juny, de règim local de la Comunitat Valenciana, amb l'objectiu d'agilitzar de manera urgent la tramitació administrativa per mitjà de la modificació de l'òrgan competent per a la resolució i notificació dels procediments.

Així mateix, es modifica la Llei 5/2023, de 13 d'abril, integral de mesures contra el despoblament i per l'equitat territorial a la Comunitat Valenciana, de manera que només els projectes normatius amb rang de llei de la Generalitat i els plans sectorials que, de manera directa i inequívoca, afecten municipis en risc de despoblació incorporaran una valoració de perspectiva sobre el despoblament. Anteriorment, esta obligació s'estenia a tots els projectes, cosa que generava retards importants en la tramitació de les normes, a conseqüència de l'obligació d'elaborar informes que, en molts casos, no tenien cap contingut substantiu. Com que el despoblament és un problema greu en alguns municipis de la Comunitat Valenciana, la valoració de l'impacte ha de fer-se amb totes les garanties quan es requerisca realment. Dotar d'agilitat el procediment de tramitació de normes és urgent i necessari per a garantir els drets i llibertats de la ciutadania.

Es modifica el Decret 92/2021, de 9 de juliol, del Consell, de regulació del personal funcionari amb habilitació de caràcter nacional, amb l'objectiu d'agilitzar la tramitació administrativa mitjançant l'assignació de competències de l'òrgan superior a l'òrgan directiu. La simplificació administrativa en el seu vessant organitzatiu afecta directament la qualitat dels servicis públics; estos ajustos es presenten com una mesura ràpida i altament efectiva en matèria de gestió de personal.

El capítol II tracta les modificacions en matèria de transparència.

A través d'este decret llei es modifica la Llei 1/2022, de 13 d'abril, de transparència i bon govern de la Comunitat Valenciana, en resposta als avanços tecnològics, les demandes socials i els principis d'eficiència administrativa que requerixen l'adequació del text normatiu amb caràcter urgent.

Es modifica la regulació de la informació de rellevància jurídica objecte de publicitat activa, article 16, amb la finalitat d'adaptar la norma a la regulació actual de la intel·ligència artificial i a la tendència jurisprudencial de la Unió Europea. Amb la nova redacció es concreta la norma i s'aporta seguretat jurídica, ja que s'identifiquen de manera concreta els sistemes d'intel·ligència artificial i algorítmics als quals cal donar publicitat, així com la informació que cal publicar sobre estos. Així mateix, s'opera una altra modificació que té com a objecte que l'Advocacia en les consultes que se'ls plantegen es pronuncie d'ofici sobre la incidència d'estes en la interpretació de les normes, la qual cosa comportaria la publicitat dels informes, concretant al seu torn que els informes objecte de publicitat activa seran, si és el cas, els informes jurídics facultatius; este canvi incidix en la reducció de tràmits i terminis i en la millora de la seguretat jurídica.

Es modifica l'article 21 relatiu a la informació sobre convenis de col·laboració, encàrrecs de gestió, encàrrecs d'execució a mitjans propis i acció concertada. Els encàrrecs a mitjans propis i les comandes de gestió tenen una regulació distinta, per la qual cosa cal fer una diferenciació dins de l'articulat, de manera que se substituïx el terme encàrrecs de gestió per comandes de gestió. Així mateix, s'aclarix i es concreta la informació que s'ha de publicar relativa a convenis, encàrrecs a mitjans propis, comandes de gestió i acció concertada.

En un esforç per simplificar i agilitzar els processos administratius, es duen a terme modificacions en els articles 33 i 35 a fi d'acumular tràmits i ampliar els òrgans amb competències per a resoldre, de manera que les sol·licituds d'accés a la informació pública es resolguen amb major agilitat.

En relació amb les dades, sorgix de la necessitat d'establir criteris uniformes per a la definició de dades considerades d'alt valor, reconéixer la variabilitat en esta categorització i referenciar la normativa estatal i europea com a guia per a unificar els criteris aplicables, a través de la modificació de l'article 40. A banda, s'elimina el precepte que preveia el consell assessor de reutilització, article 42, a conseqüència de la falta de creació d'este òrgan ara per ara, ja que no es considera que crear-lo aporte valor afegit i sí una duplicitat organitzativa gens desitjable en una administració que aposta fermament per la simplificació administrativa.

Es modifica la Comissió Interdepartamental de Govern Obert per a unificar les matèries de transparència i participació en un únic òrgan. De manera anàloga, s'assignen funcions de participació, en l'àmbit dels diferents departaments del Consell, a les unitats de transparència ja existents. Amb esta integració, a través de la modificació dels articles 44 i 45, s'eliminen estructura administrativa i redundàncies i es consoliden les tasques en una mateixa unitat.

Finalment, se suprimix l'article 61 de la Llei 1/2022, de 13 d'abril, perquè el títol I del present decret llei formula una regulació de la memòria d'anàlisi d'impacte normatiu més simplificada i coherent amb la simplificació administrativa, per la qual cosa cal suprimir la regulació que feia sobre esta matèria la Llei 1/2022, de 13 d'abril, i que mai es va arribar a desplegar ni a aplicar.

El capítol III tracta les modificacions en matèria de participació.

Es fan una sèrie de modificacions de la Llei 4/2023, de 13 d'abril, de participació ciutadana i foment de l'associacionisme de la Comunitat Valenciana.

En resposta a la urgent necessitat de garantir una atenció eficaç a les demandes ciutadanes, es modifica l'article 12, regulador de la iniciativa ciutadana en l'àmbit de la Generalitat, amb la finalitat de reduir el termini atorgat al departament competent per a elaborar un informe sobre les iniciatives ciutadanes que hagen aconseguit els suports requerits, que passa de tres mesos a un. Esta mesura es fonamenta en la premissa que la Generalitat ha de procurar una resposta raonada en un temps adequat, sense dilacions innecessàries. Amb la simplificació del procediment, es facilita una atenció més àgil i efectiva a les demandes de la ciutadania, i es promou així una participació ciutadana més dinàmica i satisfactòria.

Amb l'objectiu de preservar la qualitat del portal principal de participació ciutadana, es modifica la redacció de l'article 14.3 de la llei mencionada, que permetrà, sense menyscabar el portal principal, publicar en mitjans complementaris d'acord amb el que preveuen les normes sectorials. Este ajust promou la claredat i la seguretat jurídica, ja que garantix la flexibilitat necessària per a adaptar-se a diversos procediments sectorials sense comprometre la integritat del procés de participació ciutadana.

Així mateix, es duu a terme una reducció dels terminis de la consulta pública prèvia i l'audiència ciutadana d'un mes cada una a quinze dies naturals, la qual cosa requerix modificar l'apartat 4 de l'article 14. Esta reducció dels terminis per a la participació ciutadana es justifica en què l'experiència ha demostrat la falta d'operativitat de períodes tan dilatats per a la participació ciutadana. Amb la modificació operada, la consulta es farà amb els mateixos drets i garanties i se simplificarà notablement la tramitació normativa, a través d'un procediment que permetrà que les normes s'aproven de manera més àgil i respondre així a les necessitats i expectatives de la ciutadania.

Amb la finalitat de millorar la gestió administrativa i enfortir la participació ciutadana, es modifica la freqüència de convocatòria dels pressupostos participatius, que passa de dos anys a quatre. Esta modificació de l'article 19 es basa en la necessitat evident, després del primer projecte pilot en 2021, d'adaptar el procés a la complexitat d'executar propostes a escala autonòmica. A més, es reconeix la importància d'ampliar i enriquir les fases d'informació, debats i avaluació de propostes per a una participació ciutadana més sòlida. Esta mesura contribuirà a una gestió més eficient i a una participació ciutadana més significativa en els assumptes públics.

Per a promoure la coherència i fomentar la participació ciutadana en les polítiques públiques, es modifica la regulació de l'elecció de persones auditores, article 23, amb la finalitat d'eliminar l'obligació de les persones representants de les entitats ciutadanes de participar en el Consell de Participació Ciutadana. D'esta manera, l'equip auditor reflectirà adequadament la diversitat de la població valenciana i la designació per sorteig i, amb això, una participació ciutadana més equitativa i efectiva en la millora de les polítiques públiques.

Amb el propòsit de simplificar l'administració i promoure una participació ciutadana més efectiva, es fan dos modificacions legislatives, a través dels articles 42 i 43, que consistixen en la unificació del Pla de participació ciutadana de la Generalitat i en el Pla estratègic de transparència, que passen a denominar-se Pla estratègic de govern obert, i l'assignació de funcions de participació a les unitats de transparència, en coherència amb la resta de modificacions de la Llei 1/2022, de 13 d'abril, de transparència i bon govern de la Comunitat Valenciana.

El capítol IV tracta una modificació en matèria d'activitat dels grups d'interés.

Es modifica l'article 18 de la Llei 25/2018, de 10 de desembre, reguladora de l'activitat dels grups d'interés de la Comunitat Valenciana, per a fer que no s'aplique als instruments de planificació territorial.

L'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV) i els plans d'acció territorial (PAT) són ferramentes de planificació territorial regulades per la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (TRLOTUP). Estos instruments s'aproven per mitjà d'un decret del Consell i tenen una naturalesa mixta: part normativa i part no normativa (plans, decisions estratègiques, etc.). Qualsevol defecte formal en estos instruments que contradiga una norma pot fer que siguen declarats nuls, segons la jurisprudència del Tribunal Suprem. La seguretat jurídica és essencial per a l'ordenament i l'estabilitat econòmica i social. Això no obstant, la rigidesa en la qualificació dels vicis en els reglaments de planificació territorial i urbanística pot provocar que s'anul·len per defectes menors, cosa que fa més complicat tramitar-los a causa de la complexitat tècnica i jurídica i a les nombroses exigències de la legislació sectorial.

Este problema ha portat a anul·lar molts instruments d'ordenació, la qual cosa afecta negativament la seguretat jurídica i paralitza la planificació administrativa, amb repercussions en l'activitat econòmica, la política de vivenda i la protecció del medi ambient.

L'activitat econòmica en general, la política de vivenda, la satisfacció de les necessitats de la societat i fins i tot la protecció del medi ambient depenen de l'ordenació que es faça del sòl, i qualsevol situació que permeta que el sòl estiga sense ordenar o sotmés a instruments de planificació fets reviure i amb dècades de desfasament temporal quant a les necessitats reals de cada moment serà nefasta. I a este resultat estan conduint les declaracions de nul·litat dels instruments d'ordenació territorial i urbanística, dins de les quals cal destacar no sols eixa reviviscència de plans antics absolutament desconnectats de la realitat, sinó també la "nul·litat en cascada" de tot el planejament de desenvolupament i, fins i tot, dels actes d'aplicació. La impossibilitat formal d'esmenar tràmits de procediment que ni tan sols resulten substancials ha provocat ja una crisi en el sistema que no sols posa en risc la seua credibilitat, sinó que té efectes paralitzadors d'una activitat administrativa de planificació i programació no ja necessària, sinó imprescindible per a la consecució de múltiples interessos generals.

El caràcter integrat de l'ETCV i dels PAT fa que necessàriament hagen d'intervindre en la tramitació multitud d'òrgans administratius d'administracions distintes, per la qual cosa, en la pràctica, es fa materialment i humanament impossible poder fer correctament l'informe previst en el mencionat article 18 de la Llei 25/2018.

Es modifica el Decret 172/2021, de 15 d'octubre, del Consell, de desplegament de la Llei 25/2018, de 10 de desembre, reguladora de l'activitat dels grups d'interés de la Comunitat Valenciana, en l'article 21, de manera que, si prèviament o al llarg del procediment d'elaboració d'un avantprojecte de llei o d'un projecte de decret del Consell no s'han produït activitats d'influència relacionades amb l'avantprojecte o projecte, no calga emetre un informe de petjada dels grups d'interés negatiu per a tramitar-lo, com s'exigia fins ara, sinó una mera constatació en l'expedient d'esta circumstància per part de l'òrgan de tramitació. La simplificació del procediment de tramitació de normes, amb la supressió de tràmits que no tenen un valor afegit, esdevé essencial i urgent per a donar resposta a la ciutadania en les seues necessitats.

El capítol V conté les modificacions en matèria de convenis de col·laboració.

Es realitzen les següents modificacions del Decret 176/2014, de 10 d'octubre, del Consell, pel qual regula els convenis que subscriga la Generalitat i el seu registre.

Esta disposició ja va ser modificada, entre altres, a través del Decret llei 6/2021, d'1 d'abril, del Consell, de mesures urgents en matèria economicoadministrativa per a l'execució d'actuacions finançades per instruments europeus per a donar suport a la recuperació de la crisi conseqüència de la COVID-19, amb la finalitat d'agilitzar el procediment de tramitació dels convenis, amb la reducció de la quantitat de convenis que ha de sotmetre's a l'autorització del Consell per a subscriure'ls.

La modificació de l'article 160.1.b de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, que preveu el projecte de Decret llei de simplificació administrativa de la Generalitat, en el sentit que l'autorització que ha d'emetre el Consell es produïsca quan les subvencions de concessió directa s'instrumenten per mitjà d'un conveni i la quantia supere el milió d'euros, suposa la necessitat d'harmonitzar la redacció del paràgraf b de l'apartat 6 de l'article 12 del Decret 176/2014, de 10 d'octubre, del Consell. Així, la modificació del llindar de l'import dels convenis que han de sotmetre's al Consell (que passaria de 150.000 € a 1.000.000 €) suposarà una dràstica reducció en el conjunt d'assumptes que se sotmeten al Consell, i això implicarà un estalvi d'entre una i dos setmanes en la tramitació de cada conveni, que, d'altra banda, ja té un control administratiu suficient amb l'emissió dels informes preceptius que han d'elaborar-se durant el procediment previ a la firma de cada conveni.

Així mateix, la clara separació de funcions en la tramitació del procediment d'aprovació dels convenis que subscriga la Generalitat, entre les subsecretaries i els centres gestors, contribuirà a evitar discrepàncies entre estos òrgans i a operar amb més agilitat durant la tramitació. Eixa és la raó de modificar l'article 6.2, delimitar amb més claredat les funcions que competixen a uns i altres òrgans.

Juntament amb això, el fet d'atribuir sempre al mateix òrgan l'elaboració de la memòria econòmica, amb independència del procediment de què es tracte, també aclarix la distribució de funcions entre els centres gestors i les subsecretaries respectives, i esmena la divergència que plantegen els articles 40.2 del Decret 77/2019, de 7 de juny, del Consell, de regulació del procediment de gestió del pressupost de la Generalitat ("2. La memòria haurà de ser subscrita per la persona titular del centre directiu proponent per raó de la matèria i responsable de l'execució i seguiment del programa pressupostari corresponent; en el cas que es tracte de subjectes del sector públic instrumental de la Generalitat, se subscriuran per les persones que exercisquen la presidència o direcció") i 12.2.a del Decret 176/2014, de 10 d'octubre, del Consell, pel qual regula els convenis que subscriga la Generalitat i el seu registre ("a) Memòria econòmica subscrita per la persona titular de la subsecretaria corresponent o, si es tracta d'organismes públics, per l'òrgan que exercite funcions equivalents en estos"). A més, la realitat apunta al fet que les subsecretaries, per a elaborar la memòria econòmica, es basen en els informes i les dades que subministren els centres gestors, per la qual cosa es produïx, en la realitat, una duplicitat d'intervencions en el mateix assumpte. El fet que la memòria econòmica la subscriguen els centres gestors en tots els casos pot suposar també la reducció d'uns quants dies en la tramitació dels convenis que subscriga la Generalitat, ja que la informació es remetrà completa a la subsecretaria perquè inicie la tramitació, sense que esta, al seu torn, haja de detindre el procediment per a completar la documentació amb l'elaboració de la memòria econòmica, per al contingut de la qual té molta més informació l'òrgan superior o centre directiu promotor del conveni.

Finalment, amb la modificació de la disposició addicional tercera del Decret 176/2014, de 10 d'octubre, del Consell, es pretén promoure la tramitació conjunta de convenis amb un contingut molt similar, amb la qual cosa es reduiran significativament el nombre de procediments a tramitar i s'estalviarà l'emissió d'informes que no aporten res respecte d'altres informes ja emesos. D'esta manera, s'aconseguirà no reproduir una vegada i una altra informes idèntics sobre convenis igualment iguals, llevat de tres aspectes que són els que individualitzen realment cada conveni.

La reducció significativa de procediments i l'eliminació de tràmits, que es pot aconseguir amb les modificacions normatives indicades, tindran, com a beneficiàries directes, les persones físiques o jurídiques que subscriguen convenis amb l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental.

El títol III conté les modificacions en matèria de patrimoni cultural i esport.

El capítol I tracta les modificacions en matèria de patrimoni cultural.

Els més de 25 anys de vigència de la Llei de la Generalitat 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, han afavorit un increment constant en l'apreciació general del patrimoni cultural, la qual cosa ha suposat un increment elevat dels béns objecte de protecció, fins al punt que, en l'actualitat, la Comunitat Valenciana és la comunitat autònoma que compta amb major nombre de béns protegits. En concret, entre els cinc-cents quaranta-dos municipis de la Comunitat Valenciana hi ha protegits mil nou-cents seixanta-un béns d'interés cultural de caràcter singular, sis mil set-cents béns de rellevància local, als quals s'haurien d'afegir trenta-dos conjunts històrics i més de cinc-cents nuclis històrics tradicionals.

Este creixement exponencial dels béns que gaudixen de protecció en l'àmbit de la Comunitat Valenciana ha suposat un increment directament proporcional de la càrrega administrativa que ha de suportar la ciutadania i empreses, entitats locals i la mateixa Administració de la Generalitat, ja que la inclusió d'un bé en l'Inventari general del patrimoni cultural suposa, més enllà del reconeixement públic dels seus valors, una sèrie de limitacions al tràfic jurídic habitual, tant en l'esfera juridicoprivada –que es plasma en limitacions a transmetre'l, a intervindre-hi o que els particulars puguen usar-lo, generació de drets de tanteig i retracte, obligacions registrals, etcètera–, com en l'esfera juridicopública –repercussions en el planejament urbanístic, en la disciplina urbanística o en la gestió d'actes populars o festivitats com a manifestacions immaterials del patrimoni, que afecten les competències municipals–. Això sense perjuí del benefici que comporta per a tota la societat la inclusió dels béns en l'Inventari general del patrimoni cultural valencià.

La vigent Llei de la Generalitat 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, va instituir la figura dels béns de rellevància local, com manifesta l'apartat VI del preàmbul, amb la vocació d'establir un règim propi per a estos béns, sense perjuí de les normes d'esta llei que els són aplicables, vinculades a la normativa urbanística i, en particular, als catàlegs de proteccions. Això no obstant, la implementació dels catàlegs de proteccions no ha seguit el ritme que la legislació pretenia aconseguir. Partint de la consideració de la conveniència d'eixos instruments en la protecció del patrimoni cultural i en la millora de l'eficiència de la gestió administrativa d'esta protecció que suposen estos instruments urbanístics, en benefici últim de la ciutadania i les empreses, en el present projecte es formulen mesures d'impuls de l'aprovació dels catàlegs de proteccions, ja que l'existència d'estos constituïx la major aportació a la simplificació administrativa i la racionalització dels procediments. La necessitat d'este impuls l'evidencia que únicament el vint per cent dels municipis valencians, després d'estos vint-i-cinc anys, disposen d'un catàleg de proteccions vigent i actualitzat.

Els beneficis descrits no poden ocultar el fet que estes càrregues administratives han esdevingut un llast tant per a l'activitat de la societat civil com per a la protecció efectiva dels béns inventariats; conscient, així mateix, que la simplicitat i la racionalització i agilitat dels procediments administratius contribuïx a fomentar l'estima general del patrimoni cultural i constituïxen principis generals de l'actuació administrativa, el Consell aprecia que arribat este moment han de fer-se una sèrie de reformes necessàries amb caràcter urgent a fi d'evitar alentir l'activitat que està causant un perjuí irreparable de desafecció cap al patrimoni cultural valencià. Les modificacions contingudes en el present decret llei, que determinen un nou cicle en la filosofia de la protecció del patrimoni cultural, aconsellen abordar la reforma descrita tan de pressa com siga possible, i este instrument és l'adequat. La finalitat que justifica la urgència és subvindre la situació concreta descrita que requerix l'acció per a fer efectius els objectius governamentals en un termini més breu que el requerit per la via normal o pel procediment d'urgència per a la tramitació parlamentària de les lleis.

Quant al segon pressupost habilitant de la legislació d'urgència, concebuda com a connexió entre la situació de necessitat definida i les mesures que s'adopten en este decret llei, la reforma inclou modificacions en la Llei de la Generalitat 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià i dels decrets següents: Decret 23/1989, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula l'exercici de competències en matèria de patrimoni històric; Decret 208/2010, de 10 de desembre, del Consell, pel qual s'establix el contingut mínim de la documentació necessària per a l'elaboració dels informes als estudis d'impacte ambiental als quals es referix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià; Decret 62/2011, de 20 de maig, del Consell, pel qual es regula el procediment de declaració i el règim de protecció dels béns de rellevància local, i Decret 107/2017, de 28 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques a la Comunitat Valenciana.

Esta reforma aborda tots els objectius de racionalització competencial, simplicitat administrativa per a la ciutadania i racionalització dels procediments administratius, a més dels principis constitucionals de descentralització, desconcentració i coordinació, la qual cosa inclou tant els articles que constituïxen el nucli bàsic com totes les previsions normatives necessàries per a implantar-la millor.

En la regulació continguda en els preceptes que este capítol del decret llei modifica o introduïx en els textos normatius, els objectius exposats s'articulen entorn dels eixos següents: afavorir els procediments de declaració singular de béns integrants del patrimoni cultural en comparació de declaracions genèriques, agilitzar la tramitació dels procediments de declaració singular, en benefici tant de la protecció brindada com de la seguretat jurídica de les persones afectades per la declaració, el manteniment de la coherència jurídica i tècnica amb la resta de la regulació aplicable en matèria de patrimoni cultural i l'adequació de la resposta administrativa a la rellevància dels valors culturals protegits.

Per a poder fer-ho, s'afavorix l'aprovació dels catàlegs de proteccions com el millor instrument per a mantindre un nivell adequat de protecció al patrimoni, i es desconcentren dels ajuntaments les competències per a salvaguardar els béns radicats en els seus termes municipals, per mitjà de les modificacions introduïdes en l'article 47 i la disposició addicional quinta de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià, i l'article 10 del Decret 62/2011, de 20 de maig, del Consell.

En segon lloc, se substituïx l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural per la declaració responsable per a determinades activitats i actuacions d'escassa rellevància patrimonial, i es modifiquen en este sentit els articles 18, 35.1 i 60 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià; els articles 1r i 5t del Decret 23/1989, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula l'exercici de competències en matèria de patrimoni històric, al qual s'afigen dos annexos que regulen, respectivament, les intervencions que no afecten els béns d'interés cultural i aquelles intervencions en conjunts històrics i entorns de béns d'interés cultural que manquen de transcendència patrimonial; els articles 4 i 9, així com l'annex I i els articles 3 i 8 de l'annex II, tots ells del Decret 208/2010, de 10 de desembre, del Consell, pel qual s'establix el contingut mínim de la documentació necessària per a l'elaboració dels informes als estudis d'impacte ambiental als quals es referix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià, i els articles 4, 11 i 18, i s'afig a més un apartat 4 a l'article 26 del Decret 107/2017, de 28 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques en la Comunitat Valenciana.

Finalment, l'experiència acumulada en la tramitació dels instruments de declaració de valors culturals ha revelat que, en determinats procediments, per l'elevat nombre de persones afectades, la tramitació sense dilacions indegudes mentres s'adeqüen els mitjans als fins institucionals i es respecta el principi d'agilitat en les activitats materials de gestió està compromesa i, amb ella, la protecció d'eixos béns. Per esta raó se substituïxen, de manera excepcional i justificada, les notificacions per publicacions, addicionals a les ja previstes en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, tot salvaguardant els drets de les persones. De la mateixa manera, es pretén evitar la centralització de la informació i les comunicacions en la Generalitat. En este sentit, es modifiquen els articles 22, 27 i 29 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.

El capítol II tracta les modificacions en matèria d'esport.

El títol VII de la Llei 2/2011, de 22 de març, de l'esport i l'activitat física de la Comunitat Valenciana, relatiu a la inspecció esportiva i règim sancionador, requerix una revisió urgent quant a funcions de la inspecció esportiva, potestats del personal inspector i dependència orgànica de la inspecció esportiva.

En primer lloc, perquè la disposició addicional sèptima de la Llei 2/2022, de 22 de juliol, d'ordenació de l'exercici de les professions de l'esport i l'activitat física a la Comunitat Valenciana, establix que: "La Generalitat Valenciana ha de crear en el termini d'un any, a partir de l'entrada en vigor d'esta llei, les places incloses en la memòria econòmica de la Llei del cos d'inspecció de l'esport i l'activitat física, que han de dependre de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, tal com marca l'article 98 de la Llei 2/2011 de l'esport i l'activitat física de la Comunitat Valenciana. Les funcions del cos d'inspecció esmentat han de ser les contingudes en l'article 98 de la Llei 2/2011, a més de vetlar per la qualitat de les activitats, recursos i instal·lacions esportives en les quals exercisquen la seua activitat els i les professionals que regula esta llei".

En conseqüència, hi ha un imperatiu legal per a dotar econòmicament i pressupostàriament les places previstes de personal inspector per a l'exercici de les funcions que són pròpies, funcions que no estan sent exercides per inexistència del cos d'inspecció de l'esport i l'activitat física, i que requerixen una posada en marxa immediata, per la qual cosa, considerant la necessitat d'iniciar el funcionament de la Inspecció Esportiva, fa falta una acció normativa en un termini breu consistent en una nova redacció de la inspecció, adequada i actualitzada a l'estructura actual, és a dir, considerant que les funcions de la Inspecció Esportiva, segons la normativa actual, es fan dependre de l'extint Consell Valencià de l'Esport (suprimit en virtut de l'article 6 de la Llei 1/2013, de 21 de maig, de mesures de reestructuració i racionalització del sector públic empresarial i fundacional de la Generalitat, que establix: "1. Queda suprimit el Consell Valencià de l'Esport, entitat de dret públic creada per la Llei 3/2006, de 12 de maig, de la Generalitat, de conformitat amb el que hi ha previst en el Decret llei 7/2012"), per la qual cosa resulta convenient estructurar la dependència orgànica de la Inspecció Esportiva i actualitzar-la a l'òrgan directiu competent en matèria d'esport.

En segon lloc, es modifica l'article 99, relatiu als inspectors i inspectores no sols quant a la dependència orgànica de l'òrgan directiu amb competències en matèria d'esport, sinó també pel que fa a la condició d'agent de l'autoritat i presumpció de veracitat de les actes del personal inspector. Així mateix, es fa una modificació per a adequar la regulació al llenguatge inclusiu.

Finalment, les potestats de la Inspecció Esportiva previstes en l'article 100 requerixen una ampliació en el sentit de permetre el lliure accés a instal·lacions esportives i requerir i examinar documentació relacionada amb la funció inspectora, indispensables per a dur a terme les funcions inspectores de manera correcta.

En conclusió, es considera oportuna i necessària la modificació dels articles 98 a 100, per un costat, per a incardinar-los orgànicament i jeràrquicament a un òrgan determinat i existent, i, per l'altre, a l'efecte de garantir que les funcions i potestats de la Inspecció Esportiva es desenvolupen de manera correcta.

El títol IV incorpora les modificacions en matèria de servicis socials i igualtat.

En este títol s'aborden diverses modificacions necessàries per a millorar l'eficiència administrativa i adaptar la normativa a les noves realitats i necessitats de la societat valenciana. Es revisen i actualitzen lleis i decrets clau per a assegurar una gestió més àgil i eficaç, que responga de manera adequada als desafiaments actuals en estos àmbits.

El capítol I inclou les modificacions en matèria de servicis socials.

La Llei 18/2017, de 14 de desembre, de cooperació i desenvolupament sostenible, va marcar l'inici d'una nova estratègia de la Generalitat en matèria de cooperació internacional al desenvolupament. La cooperació internacional al desenvolupament, com a política pública de la Generalitat, comprén el conjunt d'actuacions i recursos que es dirigixen a millorar les condicions de vida dels països i territoris més empobrits. En este sentit, l'òrgan col·legiat superior assessor i principal actiu de participació en la política pública de cooperació internacional al desenvolupament, que va tindre l'origen en l'anterior Llei 6/2007, de 9 de febrer, és el Consell Valencià de Cooperació Internacional al Desenvolupament, el qual ha mantingut des del moment en què es va crear una periodicitat anual en les seues sessions en les quals ha quedat patent la seua fortalesa com a òrgan de consens.

Això no obstant, la creació en la Llei 18/2017, de 14 de desembre, de l'Alt Consell Consultiu per al Desenvolupament de l'Agenda 2030, no ha resultat, des del seu origen, un òrgan de participació amb les expectatives per a les quals va ser creat, que es va constituir el 18 de desembre de 2018, sense que, des de llavors, i després de més de 5 anys, s'haja tornat a convocar. Les principals raons són l'heterogeneïtat i el gran nombre dels seus vocals, així com la diversitat de funcions poc sistematitzades, la qual cosa dificulta enormement la seua composició i agilitat, de manera que no s'han aconseguit, per tant, els objectius esperats.

Per això, es deroga l'article 12 de la Llei, i, en el mateix sentit, per coherència, la modificació de la disposició final segona del mateix text legislatiu. Així mateix s'inclou una nova disposició addicional quarta en la Llei 18/2017, de 14 de desembre, per a, d'esta manera, adequar la normativa autonòmica a la normativa estatal que ve determinada per la disposició addicional tercera de la Llei 1/2023, de 20 de febrer, de cooperació per al desenvolupament sostenible i la solidaritat global, en el seu paràgraf tercer. A través d'esta disposició s'harmonitzaran procediments en matèria de subvencions en projectes i programes de cooperació internacional al desenvolupament.

El Decret 167/2006, de 3 de novembre, del Consell, que desplega la Llei 12/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre gossos d'assistència per a persones amb discapacitats, no ha sigut objecte de cap modificació en estos anys i presenta necessitats imperioses de simplificació administrativa, a causa de la necessitat de simplificar el procediment (que preveu dos fases: resolució de l'aptitud psicofísica que correspon emetre als centres de valoració i orientació de discapacitat i desenvolupament de les proves per al reconeixement dels gossos d'assistència); suprimir causes impeditives d'este reconeixement (poc concordes amb la Convenció Internacional sobre els Drets de les Persones amb Discapacitat), i la dificultat de convocar comités de qualificació per al desenvolupament de les proves.

El Decret 75/2016, de 17 de juny, del Consell, pel qual es regula el Consell Valencià de Cooperació al Desenvolupament, requerix la conveniència d'adoptar mesures que permeten més agilitat en els seus tràmits, entre els quals destaquen especialment els de rendició de comptes i d'adaptar-lo a les noves tecnologies d'accés a la informació pública. Això permet, en l'àmbit que ens ocupa, un millor i més ampli coneixement i divulgació de les actuacions dutes a terme anualment en matèria de cooperació internacional al desenvolupament. A través de la present modificació es pretén dotar de més agilitat administrativa la memòria de gestió elaborada anualment pel centre gestor, una vegada n'haja tingut coneixement el màxim òrgan de participació en matèria de cooperació al desenvolupament, és a dir, el Consell Valencià de Cooperació. Després de ser informat per este consell, la memòria de gestió es publicarà en la seu electrònica de la Generalitat sense dilacions.

La Llei 18/2017, de 14 de desembre, de cooperació i desenvolupament sostenible, establix en l'article 12 la creació de l'Alt Consell Consultiu per al Desenvolupament de l'Agenda 2030. En la disposició final segona, es preveu el seu desplegament reglamentari en matèria de consecució dels Objectius de Desenvolupament Sostenible. Per mitjà del Decret 94/2018, de 20 de juliol, del Consell, de creació d'òrgans d'assessorament i participació en matèria d'objectius de desenvolupament sostenible, es va desenvolupar, entre altres, l'Alt Consell Consultiu per al Desenvolupament de l'Agenda 2030. En el marc del decret llei se suprimix, fet justificat per la falta de materialització d'este consell en la pràctica, ja que han transcorregut més de cinc anys des de l'última sessió convocada. Per coherència normativa, es modifica l'article 3 i s'elimina el capítol II del Decret 94/2018, de 20 de juliol, del Consell, de creació d'òrgans d'assessorament i participació en matèria d'objectius de desenvolupament sostenible. A través de la present modificació, es pretén efectuar una simplificació dels òrgans col·legiats de l'Administració del Consell, per a mantindre aquells que han suposat realment un àmbit d'actuació pràctic, eficaç i de consens.

Les modificacions que s'introduïxen en el Decret 59/2019, de 12 d'abril, del Consell, d'ordenació del sistema públic valencià de servicis socials, responen a criteris de simplificació administrativa. En concret, se suprimix l'apartat relatiu a l'emissió de la proposta de resolució en els procediments d'obtenció de visat previ; d'esta manera, després de l'emissió de l'informe favorable de l'Oficina Tècnica de Projectes i Obres, s'emetrà la resolució corresponent. També es complix el criteri de reducció dels terminis de tramitació modificant el termini previst per a l'autorització per canvi de titularitat, que passa de sis mesos a un mes, a comptar des de l'entrada de la sol·licitud en el Registre electrònic de la Generalitat. Així mateix, es modifiquen els articles relatius a l'aportació inicial del projecte bàsic i d'execució del visat pel col·legi professional corresponent, que podrà ser substituït en el moment d'iniciar-se el procediment per un certificat de col·legiació del personal tècnic que firme la documentació tècnica. Per tot el que s'ha exposat adés i en nom d'un sistema normatiu que millore la qualitat dels servicis públics i configure una administració pròxima i accessible, cal fer la tramitació d'urgència de les modificacions esmentades abans.

Es modifica l'article 25 del Decret 38/2020, de 20 de març, del Consell, de coordinació i finançament de l'atenció primària de servicis socials, per a agilitzar la tramitació d'addendes als contractes programa, simplificant el procediment i reduint la càrrega burocràtica. Esta mesura és crucial per a assegurar l'eficiència en la gestió pressupostària i la prestació de servicis socials a través de la cooperació interadministrativa.

L'aprovació, per mitjà d'un decret llei, de la modificació del Decret 35/2021, de 26 de febrer, del Consell, de regulació de l'acolliment familiar, resulta necessària i adequada, per les raons següents. El Comité de Drets del Xiquet, en la seua observació general número 5, recomana revisar de manera contínua la legislació interna per a garantir el ple compliment de la Convenció de Drets del Xiquet. Amb eixe esperit i per a garantir i millorar la situació de les xiquetes, els xiquets i les i els adolescents que es troben en acolliment es pretén modificar el Decret 35/2021, de 26 de febrer, del Consell, de regulació de l'acolliment familiar. Vetlar per l'interés superior del menor és un principi d'actuació de totes les entitats, siguen públiques i privades, i així es reconeix entre altres en l'article 2 de la Llei orgànica 1/1996, de 15 de gener, de protecció jurídica del menor, de modificació parcial del Codi Civil i de la Llei d'enjudiciament civil que imposa que en totes les mesures que adopten les institucions públiques o privades prevaldrà l'interés superior de les persones menors d'edat. En el transcurs dels anys s'ha demostrat que l'interés superior de les xiquetes, xiquets i adolescents requerix integrar-los i que es desenvolupen en un entorn familiar que els proporcione l'assistència moral i material deguda. Este entorn familiar sols el poden oferir les famílies acollidores a través de la seua empatia, afecte i dedicació. En conseqüència, la figura de l'acolliment familiar és essencial per a les xiquetes, xiquets i adolescents que, per diverses circumstàncies, han d'estar en acolliment. Desgraciadament, segons les dades aportades en l'informe d'infància dels pressupostos del 2024, a la Comunitat Valenciana hi ha 1616 xiquets, xiquetes o adolescents en acolliment residencial per no haver pogut trobar una família d'acolliment. Així mateix, segons el mateix informe, del total de 1964 famílies acollidores, tan sols 796 són famílies educadores. Esta situació es pot explicar, tant per la complexitat i dedicació especials que requerix l'acolliment familiar, com per les excessives càrregues burocràtiques que han de suportar les famílies acollidores. Per això, cal prendre mesures enèrgiques que reduïsquen la càrrega administrativa que han de suportar les famílies acollidores i mirar per l'interés superior de les xiquetes, xiquets i adolescents.

Per tot l'anterior, resulta necessari i urgent simplificar el procediment administratiu i reduir les càrregues burocràtiques que suporten les famílies d'acolliment. En este sentit, es pretén eliminar el caràcter preceptiu previ de certs informes tècnics i reduir la documentació aportada per la ciutadania. A causa de la importància de la infància i l'adolescència i la necessitat ineludible de disposar d'un major nombre de famílies acollidores, que permeten, d'una banda "desinstitucionalitzar" les xiquetes, xiquets i adolescents que es troben en un recurs residencial i, de l'altra, donar-los una experiència vital en família, no és convenient ni prudent fer una tramitació ordinària del Decret 35/2021, de 26 de febrer, del Consell, de regulació de l'acolliment familiar, ja que tota dilació en la tramitació pot agreujar la situació actual i perjudicar greument l'interés superior de les xiquetes, xiquets i adolescents de la Comunitat Valenciana.

L'Orde de 19 de novembre de 2001, de la Conselleria de Benestar Social, per la qual s'establix el procediment per al reconeixement, declaració i qualificació del grau de discapacitat en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, només ha sigut modificada per l'Orde 2/2019, de 16 de juliol, de la Vicepresidència i Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives. La necessitat de modificacions en esta matèria ve impulsada per la recent aprovació del Reial decret 888/2022, de 18 d'octubre, pel qual s'establix el procediment per al reconeixement, declaració i qualificació del grau de discapacitat, que permet l'aplicació més eficient possible dels nous barems, a través de mitjans informàtics. La funció d'avaluació de les persones per a determinar el grau de discapacitat té una gran importància, perquè este reconeixement suposa la via d'accés a múltiples beneficis, avantatges i prestacions, a més de l'exercici dels drets consegüents com a persona amb discapacitat, funcions corresponents a l'òrgan competent de la Comunitat Valenciana.

De tot això es desprén que constituïx una necessitat urgent establir mecanismes i modificacions en el règim de funcionament dels equips multiprofessionals, amb l'objectiu de reduir els temps d'espera de les persones sol·licitants i la resolució dels expedients del reconeixement de grau de discapacitat. Per a fer-ho, la modificació de l'Orde de 19 de novembre de 2001, de la Conselleria de Benestar Social, per la qual s'establix el procediment per al reconeixement, declaració i qualificació del grau de discapacitat, conté disposicions organitzatives i procedimentals per a aconseguir un procediment àgil, recolzat en la interconnexió de la comunicació de les dades, que evite en molts casos la cita prèvia per a la valoració, obrir el nombre de persones professionals qualificades i comptar amb equips d'avaluació proporcionals a l'increment de la població, que cobrisquen amb ràtios adequades el nombre de sol·licituds i l'especialització i concentració de totes les reclamacions prèvies a la via jurisdiccional social en un equip autonòmic de valoració, per a homogeneïtzar la resolució i descarregar de faena els equips multiprofessionals de base.

L'Orde de 21 de novembre de 2003, de la Conselleria de Benestar Social, es modifica per a actualitzar la terminologia, d'acord amb el Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre. Esta actualització garantix un llenguatge inclusiu i alineat amb els estàndards actuals de drets i dignitat per a les persones amb discapacitat.

Estes modificacions es justifiquen per l'extraordinària i urgent necessitat d'adaptar i optimitzar el marc normatiu a les demandes de la societat valenciana. La crisi econòmica i social generada pels diversos factors, descrits en l'inici d'este preàmbul, ha exacerbat les necessitats dels col·lectius més vulnerables i ha evidenciat les limitacions del sistema administratiu actual.

El capítol II incorpora les modificacions en matèria d'igualtat.

La vigent redacció de l'article 20 de la Llei 9/2003, de 2 d'abril, per a la igualtat entre dones i hòmens, obliga totes les empreses que vullguen obtindre ajudes a tindre un pla d'igualtat visat per l'Administració de la Generalitat, la qual cosa comporta una situació discriminatòria respecte d'aquelles empreses que no hi estan obligades. Per tant, s'elimina l'obligació que totes les empreses i entitats que vullguen obtindre ajudes hagen de tramitar el procediment corresponent per a obtindre el visat, que passa a ser un criteri de valoració i desempat.

Es considera que concorren raons de necessitat extraordinària i urgent per a modificar el sentit de la norma i premiar, d'una banda, l'excel·lència en matèria d'igualtat amb l'elaboració de plans o mesures d'igualtat en empreses no obligades a fer-ho, i incloure, d'una altra, clàusules que valoren la qualitat en estos plans amb l'obtenció d'un segell de qualitat que suposa un reconeixement a les empreses i entitats de la Comunitat Valenciana que destaquen per l'aplicació de polítiques d'igualtat i que han obtingut el visat dels seus plans d'igualtat.

A conseqüència de la modificació de la Llei 9/2003, de 2 d'abril, per a la igualtat de dones i hòmens, resulta necessari modificar el Decret 133/2007, de 27 de juliol, del Consell, sobre condicions i requisits per al visat dels plans d'igualtat de les empreses de la Comunitat Valenciana per motius de seguretat jurídica. El procediment regulat en el Decret 133/2007 per a l'obtenció per les empreses i entitats que desenvolupen la seua activitat a la Comunitat Valenciana del visat dels plans d'igualtat suposa una duplicitat respecte als documents ja exigits pel Registre i depòsit de convenis col·lectius, acords col·lectius i plans d'igualtat (REGCON) per a la inscripció del pla d'igualtat corresponent, per la qual cosa es considera que concorren raons de necessitat extraordinària i urgent per a modificar el sentit de la norma i simplificar els requisits necessaris per a obtindre'l, i així agilitzar el procediment, de manera que se substituïxen tots eixos documents per una declaració responsable del depòsit i inscripció del pla en el REGCON, que l'òrgan instructor podrà consultar en este registre públic. L'obligació de presentar una avaluació final es manté només en el cas que l'empresa o entitat sol·licite un visat nou després de la seua vigència, obligació que s'eliminarà en els altres casos. Amb estes modificacions normatives es pretén facilitar a les empreses i entitats la tramitació del procediment de visat, alliberar de càrregues administratives la mateixa Administració, beneficiar les pimes, que fins ara es veien penalitzades per haver de presentar un pla d'igualtat amb el mateix procediment que les grans empreses, i fomentar amb mesures d'acció positiva les polítiques d'igualtat, des de la promoció i no la penalització.

El Decret 63/2014, de 25 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per al reconeixement de les indemnitzacions i les ajudes econòmiques a les víctimes de violència sobre la dona, previstes en la Llei 7/2012, de 23 de novembre, de la Generalitat, integral contra la violència sobre la dona en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, regula la tramitació de la indemnització per mort o invalidesa i les ajudes d'emergència a víctimes de violència sobre la dona. Des de la publicació del decret mencionat s'han produït canvis normatius tendents a simplificar càrregues administratives i fer més àgil el procediment per a les sol·licitants d'estes ajudes que no estan inclosos en esta norma i que requerixen modificar-la immediatament. En la reducció de terminis s'ha tingut en compte la Llei 9/2016, de 28 d'octubre, de regulació dels procediments d'emergència ciutadana en l'Administració de la Comunitat Valenciana, que reduïx a la mitat els terminis màxims establits per a resoldre i notificar els procediments relatius a "ajudes econòmiques i indemnitzacions per causa de mort". Per tot el que s'ha exposat anteriorment, es considera de necessitat extraordinària i urgent modificar el decret mencionat en els termes exposats per a facilitar l'accés a estes ajudes a les víctimes de violència que les sol·liciten, i evitar-los tràmits innecessaris i demores en la resolució del procediment.

L'Orde de 3 de maig de 2007, de la Conselleria de Benestar Social, regula l'ajuda econòmica a favor de les víctimes de violència de gènere establida en l'article 27 de la Llei orgànica 1/2004 de 28 de desembre, de mesures de protecció integral contra la violència de gènere. Des de la publicació de l'orde mencionada s'han produït canvis normatius tendents a simplificar càrregues administratives i fer més àgil el procediment per a les sol·licitants d'estes ajudes que no estan incloses en esta norma i que requerixen modificar-la immediatament. En la reducció de terminis s'ha tingut en compte la Llei 9/2016, de 28 d'octubre, de regulació dels procediments d'emergència ciutadana en l'Administració de la Comunitat Valenciana, que reduïx a la mitat els terminis màxims establits per a resoldre i notificar els procediments relatius a "ajudes econòmiques a dones víctimes de violència de gènere". Per tot el que s'ha exposat anteriorment, es considera de necessitat extraordinària i urgent modificar l'orde mencionada en els termes assenyalats per a facilitar l'accés a estes ajudes a les víctimes de violència que les sol·liciten, i evitar-los tràmits innecessaris i demores en la resolució del procediment.

El títol V conté les modificacions en matèria d'hisenda, economia, administració pública i administració electrònica.

El capítol I incorpora les modificacions en matèria d'hisenda.

La Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, és una norma fonamental del nostre ordenament jurídic perquè regula, entre altres aspectes, l'activitat de foment del sector públic de la Generalitat, així com el control intern de l'activitat economicofinancera del sector públic de la Generalitat, exercit per la Intervenció General.

En el marc de la Generalitat, la gestió eficient i transparent de les subvencions, juntament amb una activitat de control intern eficaç, són essencials per a fomentar el desenvolupament socioeconòmic i el benestar ciutadà. Simplificar estos procediments és crucial per a garantir que els recursos s'assignen i utilitzen de manera ràpida i efectiva i evitar traves burocràtiques que puguen retardar l'execució de projectes i iniciatives clau. Una simplificació adequada no sols agilitza la resposta de l'Administració a les necessitats de la població, sinó que també facilita el compliment dels principis de legalitat, eficiència i transparència en la utilització dels fons públics. En este sentit, és una necessitat extraordinària i urgent modificar l'actual marc normatiu, de manera que se simplifique i s'optimitze la gestió de subvencions i el control intern, que permeta així un servici públic adequat i eficaç.

Les modificacions següents afecten l'activitat de foment regulada en la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, i se centren a agilitzar la tramitació de convenis que articulen concessions directes d'ajudes amb entitats privades. Específicament, es modifica l'article 160, apartat 1, perquè únicament els convenis que superen el milió d'euros hagen d'estar subjectes a l'autorització del Consell, en lloc del llindar actual de 150.000 euros. Esta mesura permetrà més celeritat en l'execució de projectes i una reducció de la càrrega burocràtica, sense menyscabar el control i la supervisió necessaris. Així mateix, s'incorpora una modificació per a aclarir que el límit de sis milions d'euros és per entitat beneficiària. Esta precisió normativa busca consolidar i formalitzar pràctiques ja establides, per a brindar més certesa jurídica i coherència en l'aplicació de les normes. D'altra banda, es modifica l'article 165 per a aclarir el criteri que determina la naturalesa jurídica de les bases reguladores de les subvencions i, en coherència, els articles 160, 164 i 166. Esta modificació pretén resoldre les discrepàncies interpretatives que existixen, en línia amb la doctrina del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana i la jurisprudència més recent del Tribunal Suprem. D'esta manera, es busca evitar la tramitació innecessària d'actes administratius múltiples com a disposicions de caràcter general, per a contribuir a una major eficiència administrativa.

Finalment, es fomenta l'ús de les declaracions responsables en la concessió d'ajudes, amb la limitació que no impliquen un pagament anticipat superior a determinats percentatges. A més, s'alliberen de determinades càrregues administratives les convocatòries destinades a menors i alumnat, sempre que ho incloguen les seues bases, amb l'addició d'un nou apartat en la disposició transitòria novena.

En relació amb la funció de control intern, correspon a la Intervenció General de la Generalitat el control intern de la gestió econòmica i financera del sector públic de la Generalitat, mitjançant l'exercici de la funció interventora, el control financer i l'auditoria pública. El desenvolupament d'estes faenes de control es fa fonamentalment a través dels seus servicis centrals o de les seues intervencions delegades, tal com preveu l'article 92 del text legislatiu mencionat. Això no obstant, la disposició addicional primera de la Llei 1/2015 permet que la Intervenció General puga comptar amb mitjans addicionals per a la realització de les seues comeses, ja que establix que, per a l'execució del Pla anual d'auditories, en cas d'insuficiència de mitjans propis, puga obtindre la col·laboració d'empreses privades d'auditoria. En conclusió, per raons d'eficàcia, com que la Intervenció General de la Generalitat, per a exercir les seues funcions de control del sector públic instrumental de la Generalitat, disposa de l'auxili del personal auditor intern que desenvolupa les seues faenes en la mateixa entitat; d'eficiència, perquè permet dissenyar un control de manera complementària sense coincidències generadores d'ineficiències, i d'economia, perquè permet reduir el cost de contractació de persones auditores externes col·laboradores en l'execució del Pla anual d'auditories, s'inclou una nova disposició addicional, la disposició addicional quinzena, en la Llei 1/2015.

Esta modificació està relacionada amb la modificació de l'article 9 del Decret llei 1/2011, de 30 de setembre, del Consell, de mesures urgents de règim economicofinancer del sector públic empresarial i fundacional, que es fa conjuntament amb esta, ja que resulta necessari comptar amb les dos normes amb l'objectiu de garantir la seguretat jurídica en relació amb el deure de col·laboració del personal auditor intern en la funció d'auditoria de la Intervenció General de la Generalitat.

Així mateix, es modifica la disposició addicional dotzena de la Llei 1/2015, "Persones interventores habilitades", per a respondre a la necessitat d'ampliar l'àmbit del personal susceptible de ser habilitat al personal que, sense ser personal funcionari de l'Administració de la Generalitat perquè no s'hi ha integrat, haja obtingut una destinació definitiva en esta administració, sempre que este personal pertanga a alguna de les escales, subescales, classes o cossos d'intervenció de qualsevol administració pública, la qual cosa garantix la seua formació per a dur a terme determinades actuacions en substitució de les persones pertanyents al Cos Superior d'Intervenció i Auditoria de la Generalitat, quan les necessitats del servici així ho requerisquen.

Finalment, s'introduïx una nova disposició addicional setzena. D'igual manera que la Llei 7/2023, de 26 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat, va fixar el règim de control intern i comptabilització dels gastos extrapressupostaris, resulta necessari fixar este règim per a les prestacions econòmiques en matèria de dependència i renda valenciana d'inclusió. Les prestacions econòmiques en matèria de dependència i renda valenciana d'inclusió són prestacions socials fonamentals, la tramitació de les quals revist d'especial complexitat, atenció i diligència, atesos els fins socials a què respon. La tramitació mensual de les persones que passen a percebre estes prestacions econòmiques, els que deixen de percebre-les, així com aquells que patixen variacions respecte del seu dret a percebre-les és un procés nombrós, constant i canviant que exigix que els procediments que els sustenta resulten àgils i responguen a les necessitats bàsiques a les quals responen. Amb la finalitat d'agilitzar la tramitació pressupostària i comptable dels actes administratius que acompanyen la gestió econòmica d'estes prestacions econòmiques, resulta adequat adequar el règim de control intern i fiscalització al moment de la comptabilització d'estos, atés l'examen previ de la documentació justificativa que els acompanya.

L'extraordinària i urgent necessitat d'estes mesures queda justificada, especialment en el cas de la modificació de la disposició addicional quinzena de la Llei 1/2015, així com en l'article 9 del Decret llei 1/2011, en la permanent i sistemàtica verificació, realitzada mitjançant l'auditoria pública i les restants tècniques de control de l'activitat economicofinancera del sector públic de la Generalitat, juntament amb la necessitat de comptar amb el personal auditor extern per a l'exercici del control del sector públic de la Generalitat en este exercici 2024. A més, la més ràpida reordenació i coordinació de la distribució de competències entre els diferents òrgans que participen en el control de l'activitat economicofinancera del sector públic de la Generalitat afavorirà, de manera efectiva, el control de l'activitat economicofinancera del sector públic i també la simplificació administrativa.

En el marc de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, s'elimina el tràmit de certificació prèvia per l'òrgan competent de la Generalitat, previst en l'article 13.1-1. Esta modificació busca agilitzar i simplificar els procediments administratius per a facilitar el desplegament ràpid i eficient de xarxes de banda ampla a la Comunitat Valenciana, i promoure així el desenvolupament tecnològic i econòmic de la regió. D'altra banda, respecte de la modificació de l'article 14.4-2, la Llei orgànica 3/2022, de 31 de març, d'ordenació i integració de la formació professional concreta el compromís assumit per Espanya de modernització del nostre país, i facilita la qualificació, l'ocupabilitat i, en conseqüència, la generació de riquesa. Posa en el centre de l'acció política a la persona i a la seua necessitat de qualificar-se i mantindre's actualitzada al llarg de tota la seua vida. No obstant això, la realitat demostra que a Espanya i, a la Comunitat Valenciana, existix un elevat percentatge de població que, sent capaces d'exercir les tasques pròpies de la seua professió, no disposen d'una acreditació formal, la qual cosa els col·loca en una situació de desavantatge en relació amb altres persones treballadores. De fet, els limita la mobilitat laboral, les seues possibilitats d'aprenentatge permanent i el desenvolupament de la seua carrera professional. Per a respondre a esta necessitat d'acreditació professional dels treballadors i les treballadores el Pla de Modernització de la Formació Professional, a través del Mecanisme de Recuperació i Resiliència, va assignar a les administracions competents, a partir de l'any 2020, els fons necessaris per a cobrir la totalitat de gastos generats pels procediments per a l'acreditació de competències professionals, condicionats a la consecució d'una fita d'unitats de competències acreditades.

Malgrat els esforços realitzats pel Consell per a estendre els procediments acreditació i aconseguir la fita, la participació de la població valenciana continua sent molt escassa. Això es deu en gran manera a l'existència d'unes taxes obligatòries per a accedir al procediment d'acreditació i que suposen una barrera insalvable per a molts ciutadans i ciutadanes. L'eliminació d'esta barrera es considera imprescindible per a garantir l'accés de la població valenciana al procés d'acreditació, en igualtat de condicions a la resta de la ciutadania d'altres comunitats autònomes per a la qual el procediment és gratuït i afavorirà el llançament de procediments d'acreditació massiva per als col·lectius que ho necessiten. Tot això, sense suposar un detriment de recursos públics valencians, ja que es tractaria d'una mesura temporal supeditada al manteniment de la disposició d'estos fons, el 31 de desembre de 2025.

El capítol II incorpora modificacions en matèria d'economia.

Es modifica el Decret 118/2022, de 5 d'agost, del Consell, pel qual es regula la inclusió de clàusules de responsabilitat social en la contractació pública i en les convocatòries d'ajudes i subvencions.

Des que va entrar en vigor, esta disposició ha generat nombroses consultes i dubtes, tant entre els òrgans de contractació com entre les empreses interessades a ser adjudicatàries de contractes públics.

La Conselleria d'Hisenda, Economia i Administració Pública ha constatat, a través de consultes a tots els departaments del Consell, que l'actual regulació del decret produïx efectes negatius sobre la contractació i les convocatòries d'ajudes i subvencions.

D'altra banda, la Junta Superior de Contractació Administrativa també va emetre un dictamen, el Dictamen 1/2024, de 29 de febrer de 2024, en què recomana la modificació del Decret 118/2022 en la mateixa línia del que ha manifestat en el seu informe de 18 de febrer de 2022. En concret, la Junta Superior de Contractació Administrativa destaca diversos problemes fonamentals derivats de l'aplicació del decret mencionat, com l'obligació d'establir un criteri d'adjudicació de responsabilitat social, així com la ponderació assignada a este criteri. La Junta entén que estes disposicions poden contravindre la normativa bàsica estatal i comunitària sobre contractes públics, ja que no garantix la igualtat de tracte i la no-discriminació entre les persones licitadores; així mateix, recomana atorgar a l'òrgan de contractació la llibertat d'establir la ponderació d'estos criteris en cada cas i adaptar-la a l'objecte, contingut i finalitat del contracte.

Tots estos problemes afecten directament l'execució pressupostària de 2024. Per tant, i amb la finalitat de superar els actuals problemes jurídics i d'aplicació que patix este decret, s'elimina l'obligació d'incorporar clàusules de responsabilitat social com a criteris d'adjudicació, es queda com a obligatòria la incorporació de les condicions especials d'execució i se suprimix la ponderació assignada als criteris. Així mateix, s'elimina l'obligació d'incloure en les bases reguladores de subvencions la ponderació i puntuació de les clàusules de responsabilitat social en les sol·licituds.

El capítol III conté les modificacions en matèria d'administració pública.

La Llei 4/2021, de 16 d'abril, de la Generalitat, de la funció pública valenciana, en l'article 11, va crear l'Escola Valenciana d'Administració Pública (EVAP) com a organisme autònom de la Generalitat adscrit a la conselleria competent en matèria de funció pública, amb personalitat jurídica pública pròpia, autonomia funcional i de gestió i plena capacitat d'actuar, al qual li correspon la selecció del personal empleat públic de l'Administració de la Generalitat, la formació, actualització i perfeccionament d'este últim i del personal del sector públic instrumental de la Generalitat, així com la investigació, estudi, informació i difusió de les matèries relacionades amb l'administració i la gestió pública.

Pel Decret 19/2023, de 3 de març, del Consell, es va aprovar el seu reglament d'organització i funcionament, en el qual es va determinar que, mentres no es posara en funcionament, es mantindrien de manera transitòria les competències en matèria de selecció i formació del personal empleat públic en la Direcció General de Funció Pública.

Fins al moment, l'EVAP no s'ha posat en funcionament i, amb l'objectiu d'aconseguir una major simplificació de les estructures i procediments administratius que afavorisquen una major eficiència dels recursos públics, es considera que és possible mamprendre les seues funcions des d'un únic òrgan, la Direcció General de Funció Pública, per a evitar, d'una banda, la dispersió d'una gestió que en moltes ocasions està interconnectada, i, de l'altra, per a propiciar en el marc d'este projecte de decret de llei tant la simplificació i ordenació de la gestió mencionada com el no increment del gasto públic. Tot això sense deixar d'assumir que moltes de les competències assignades a eixe organisme, així com el paper de potent òrgan de gestió de l'ocupació pública que se li va atribuir, resulten fonamentals per a una política de recursos humans adequada i no sols han de mantindre's, sinó impulsar-se amb una política d'investigació i estudi adequada que permeta captar talent i millorar la professionalització del personal empleat públic.

Per totes estes raons es considera més eficient en l'actual conjuntura la supressió de l'EVAP en la seua configuració com a organisme autònom, raó per la qual es realitzen les modificacions corresponents de la Llei 4/2021 per a eliminar del text les previsions que es van fer quant a la creació d'este organisme en el moment d'aprovar-la.

Així, d'una banda, d'acord amb la disposició derogatòria única de la Llei 4/2021, el vigent Decret 3/2017, de 13 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de selecció, provisió de llocs de treball i mobilitat del personal de la funció pública valenciana, ha d'entendre's derogat en tots els aspectes en què s'opose, contradiga o resulte incompatible amb la llei mencionada.

I, de l'altra, en compliment del que disposa l'apartat quart a-7 de l'Acord de 7 de maig de 2024, del Consell, pel qual es ratifica l'Acord de 25 d'abril de 2024 de la Mesa General de Negociació del Personal Funcionari, Estatutari i Laboral (MGN I), s'han encetat els treballs tècnics de redacció inicial del futur decret de selecció i provisió, amb la finalitat que el Consell puga aprovar-lo a final d'any. Aprovar-lo resulta imprescindible per a disposar d'un reglament en esta matèria d'acord amb el que disposa la Llei 4/2021, que dote d'una seguretat jurídica total el gran nombre de processos selectius existents derivats, entre altres aspectes, de l'obligació de reduir la temporalitat imposada per la Llei 20/2021, de 28 de desembre, de mesures urgents per a la reducció de la temporalitat en l'ocupació pública.

En este sentit, cal assenyalar que les competències que té atribuïdes actualment l'EVAP en matèria, principalment, de selecció del personal empleat públic, condiciona el text del futur decret de selecció i provisió, el qual, en virtut del principi de jerarquia normativa, no pot obviar la seua existència, ja que està prevista en la redacció vigent de la Llei 4/2021. Per tant, en cas de no modificar-se amb caràcter urgent, per a tramitar-lo finalment caldria esperar a l'aprovació de les modificacions per mitjà de la futura Llei de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat, per a l'any 2025.

Així mateix, i en connexió també amb el text del futur decret de selecció i provisió, es modifica l'article 67.7 per a suprimir l'incís final del precepte relatiu a determinats aspectes de les convocatòries de selecció de personal, amb la finalitat de dotar la tramitació de més flexibilitat i simplificació, i amb l'objectiu de la millora dels processos selectius en un context en el qual estos s'han incrementat notablement com a conseqüència, en bona part, dels plans d'estabilització.

D'altra banda, les modificacions que afecten els articles 8.1.s i 114.1 responen a raons organitzatives i de competència derivades de l'estructura actual de les conselleries, que fan necessari adaptar i concretar la regulació continguda en la Llei 4/2021.

Per això, es considera necessari i urgent que es modifique la Llei 4/2021 per a suprimir este organisme per mitjà d'un decret llei, fet que no sols suposa la reducció d'organismes i la simplificació dels procediments, sinó poder fer complir l'Acord de l'MGN I amb l'aprovació del nou decret de selecció i provisió en els terminis previstos.

Finalment, es modifica l'article 62.2 de la Llei 4/2021, de 16 d'abril, de manera que les persones que superen les proves selectives ja no hagen d'aportar cap certificat mèdic oficial que certifique que posseïxen les capacitats i aptituds físiques, sinó una declaració responsable en la qual manifestaran tindre les capacitats i aptituds físiques i psíquiques, que podrà ser verificada, si és el cas, amb els informes mèdics que emeta el servici de prevenció corresponent. Esta modificació resulta necessària en vista de la càrrega administrativa que suposava per a les persones que havien superat els processos selectius, però sobretot per al sistema sanitari valencià, que requeria atendre esta obligació restant temps a les persones que realment ho necessiten. La situació actual de l'atenció primària del nostre sistema de salut ha de ser alliberada d'estes funcions accessòries en pro dels seus autèntics fins, l'atenció de les persones que requerixen assistència sanitària.

El capítol IV tracta les modificacions en matèria d'administració electrònica.

Es modifica l'article 94 del Decret 220/2014, de 12 de desembre, del Consell, que aprova el Reglament d'administració electrònica, per a determinar que, en les conselleries competents en matèria de sanitat i educació, l'informe de coordinació d'impacte informàtic serà emés per l'òrgan amb competències en matèria de tecnologies d'informació de les respectives conselleries. Esta modificació assegura que les qüestions organitzatives no interferisquen en l'agilitat de l'emissió dels informes necessaris per a la tramitació de normes. La rapidesa en l'emissió d'estos informes és imprescindible per a donar una resposta eficient i oportuna a les necessitats de la ciutadania.

El títol VI tracta les modificacions en matèria d'interior

Els organismes de control acreditat (OCA) van nàixer a conseqüència de la necessitat d'abreujar terminis i tasques burocràtiques a través de la realització de faenes complementàries a les administratives i consistents en comprovar, informar i certificar els establiments públics.

Amb la Llei 2/2012, s'atribuïx a l'OCA una funció, en una certa manera, equivalent a l'administrativa, de manera que n'hi haguera prou amb la seua faena per a l'obertura referida, efectuada d'acord amb els requisits establits normativament. Amb estes premisses, si la Llei 2/2012 va ser una norma basada en l'"extraordinària i urgent necessitat", sobretot pel substrat socioeconòmic actual, la vigent Llei 8/2012, de 23 de novembre, per la qual es regulen els organismes de certificació administrativa, suposa una continuació i una via directa de desenvolupament d'aquella, concebuda per a possibilitar la necessària aplicació pràctica de la norma.

El vincle immediat entre les dos normes va suposar la consolidació d'una normativa destinada al foment de l'economia, a la necessitat de dotar el sistema d'elements o mecanismes pràctics per a este fi, a la creació de ferramentes que afavorisquen el quefer de les persones emprenedores, així com a assentar el principi de "confiança en la ciutadania", que és un dels pilars en què es basa l'impuls de la declaració responsable i de la comunicació prèvia, expressament contingudes en el títol I del present decret llei.

En coherència amb l'aposta que este decret llei fa pel règim jurídic de la declaració responsable, és necessari i urgent modificar la referida Llei 8/2012, de 23 de novembre, perquè l'Administració puga, a través dels OCA, tindre garanties del compliment de les condicions declarades per les persones interessades.

Les modificacions operades a través d'este decret llei es fonamenten a ampliar l'àmbit d'aplicació de la mencionada llei, actualment circumscrit a la matèria d'espectacles públics, activitats recreatives i establiments públics, així com a les activitats contingudes en la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats en la Comunitat Valenciana i exigir que els OCA es troben acreditats per organisme oficial per a cada un dels àmbits i actuacions que constituïsquen el seu contingut d'actuació atesos els requisits i condicions que dispose cada un d'estos.

Amb la modificació dels articles 1, 2, 9, 11, 13, 16 i 17 s'establixen les condicions i els requisits destinats a evitar disfuncionalitats i buits en el control de totes aquelles activitats regides per normes sectorials que prevegen l'ús d'esta figura, especialment en l'àmbit dels règims de la declaració responsable i de la comunicació.

Les raons d'extraordinària i urgent necessitat es troben vinculades al que es disposa en el títol I, amb la finalitat de reforçar l'impuls de les declaracions responsables i les comunicacions.

El títol VII conté les modificacions en matèria de sanitat.

El capítol I incorpora les modificacions en matèria de personal del Sistema Valencià de Salut.

En data 29 de desembre de 2021 va ser publicada en el Boletín Oficial del Estado la Llei 20/2021, de 28 de desembre, de mesures urgents per a la reducció de la temporalitat en l'ocupació pública, amb el caràcter de legislació bàsica, dictada a l'empara dels articles 149.1 7a i 18a i 149.1 13a de la Constitució Espanyola.

Esta llei pretén activar un conjunt de mesures reguladores directament ordenades a atallar l'excessiva temporalitat en l'àmbit de les administracions públiques, unes de caràcter preventiu i altres amb finalitat sancionadora proporcionades i dissuasives.

Una de les actuacions previstes és l'adopció de mesures per a millorar l'eficiència dels recursos humans, amb la reducció dels alts nivells de temporalitat i amb la flexibilització de la gestió en les administracions públiques, i això amb l'objectiu de situar la taxa de temporalitat estructural per davall del 8 per cent en el conjunt de les administracions públiques espanyoles, sempre respectant els principis de lliure concurrència, igualtat, mèrit i capacitat.

Per a aconseguir el seu objectiu, la Llei 20/2021 establix un termini de resolució per als processos d'estabilització d'ocupació temporal, tant per als ja convocats com per als que es convoquen després de la seua entrada en vigor. Així, tant l'article 2 com la disposició transitòria primera de la citada llei establixen que els processos selectius hauran de finalitzar abans del 31 de desembre de 2024.

La disposició addicional quarta de la llei mencionada establix que les administracions públiques hauran d'assegurar el compliment d'estos terminis mitjançant l'adopció de mesures apropiades per a un desenvolupament àgil dels processos selectius, com ara reducció de terminis, digitalització de processos o acumulació de proves, entre altres. Per part seua, la nova disposició addicional dessetena del text refós de la Llei de l'Estatut Bàsic de l'Empleat Públic, introduïda per l'article 1 de la Llei 20/2021, assenyala que les administracions públiques seran responsables del compliment de les previsions contingudes en esta, per a la qual cosa hauran de promoure, en els seus àmbits respectius, el desenvolupament de criteris d'actuació que permeten assegurar el compliment dels seus objectius, així com una actuació coordinada dels distints òrgans amb competència en matèria de personal.

Amb la finalitat de complir estos mandats, en data 21 de desembre de 2022 va ser publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la Resolució de 16 de desembre de 2022, del conseller de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual es van adoptar les mesures necessàries per a l'execució i desplegament dels processos a convocar en execució de la Llei 20/2021.

Amb el transcurs del temps s'ha comprovat que les mesures implementades en esta resolució són insuficients per a aconseguir les finalitats marcades en el termini establit per a fer-ho, per diversos motius: la dificultat que comporta la tramitació dels procediments selectius del personal estatutari; l'elevat nombre de categories professionals sanitàries (més de 150); el volum de places que es trobaven pendents d'executar en el moment de publicació de la Llei 20/2021 i que s'han d'executar juntament amb les convocatòries dictades per a l'execució (més de 22.000 places oferides en conjunt a les quals s'han presentat més de 150.000 aspirants).

Una qüestió que afecta molt directament, que compromet el compliment dels terminis, és l'obligatorietat establida en la normativa vigent de convocar i resoldre concursos de trasllats previs a la resolució dels processos selectius de totes les categories.

No obstant això, el mandat imposat a esta administració per la Llei 20/2021 continua vigent, sense que s'hagen establit moratòries ni pròrrogues de termini, raó per la qual es fa necessari implementar noves mesures que es consideren necessàries per a aconseguir els fins imposats. A més, este any 2024 compta amb una problemàtica afegida en relació amb les persones professionals sanitàries especialistes atés que, a conseqüència de la pandèmia patida l'any 2020, les noves persones especialistes no finalitzaran el període de formació fins al mes de setembre, cosa que dificulta encara més la cobertura de les necessitats assistencials de les institucions sanitàries.

És per això que s'inclouen una sèrie de mesures de caràcter transitori en relació amb determinats aspectes regulats en el Decret 192/2017, d'1 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de selecció i provisió de personal estatutari al servici d'institucions sanitàries públiques del Sistema Valencià de Salut, que tenen com a finalitat agilitzar els processos de selecció i provisió convocats en execució dels processos d'estabilització excepcionals previstos en les ofertes d'ocupació pública corresponents als anys 2017, 2018, 2019 i 2022, així com acabar amb situacions de temporalitat que impedixen la consolidació d'equips assistencials.

La primera de les mesures transitòries es referix a la publicació en la web dels actes de tràmit (llistats provisionals) dels concursos de trasllats. L'exigència de publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de tots els tràmits alentix el desenvolupament d'estos i impedix, en molts casos, tindre control sobre la situació dels processos, atés que la data de publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana està subjecta a condicionants que escapen al control de l'òrgan que tramita els procediments. Pel contrari, la publicació en el web d'estos actes de tràmit no impedix que es puguen difondre de manera general i agilitza en gran manera els processos. Per eixe motiu, substituir la publicació d'estos tràmits en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana per la seua publicació en la pàgina web es considera una mesura adequada per a aconseguir l'objectiu de reduir el temps de tramitació i garantir el compliment del termini establit.

L'aplicació d'esta mesura afectarà les convocatòries que es publiquen després de l'entrada en vigor del present decret llei, així com a aquelles publicades amb anterioritat, les bases de les quals no continguen una regulació expressa contrària a esta previsió.

La segona mesura es referix a la supressió del requisit relatiu al grau de carrera professional previst en l'article 35.2 del Reglament de selecció i provisió de personal estatutari al servici d'institucions sanitàries públiques del Sistema Valencià de Salut, aprovat pel Decret 192/2017, d'1 de desembre, del Consell, per als concursos de trasllats convocats per a la provisió de places bàsiques de característiques específiques. Sembla incongruent la imposició de requisits afegits, com és el reconeixement d'un grau de carrera concret, quan el desenvolupament dels sistemes de carrera no és homogeni en els diferents servicis de salut, la qual cosa provoca que professionals fixos que des de fa anys estan desenvolupant les seues funcions en places de característiques específiques en el nostre Sistema Valencià de Salut a través de comissió de servici no puguen consolidar esta situació, i perpetuen, en conseqüència, situacions de temporalitat, la qual cosa és contrària a l'esperit de la Llei 20/2021 que pretén la consolidació dels equips i estabilitzar l'ocupació temporal.

La tercera i última mesura consistix en la pròrroga de les comissions de servici fins a la resolució dels concursos de trasllats de la categoria. Amb això es pretén únicament evitar que el personal que complisca el període màxim de duració de la comissió de servicis haja de cessar en el lloc que ocupa, i que ocasione perjuís a la prestació del servici, per afectar l'organització assistencial i l'atenció a la persona usuària. Perjuís difícilment justificables quan, en un curt període de temps, es resoldran els concursos de trasllats de les diferents categories, que permeten una regularització de gran part de les comissions de servici. En definitiva, es tracta d'una altra mesura que contribuïx a l'objectiu d'estabilitzar ocupació temporal.

L'indicat termini de 31 de desembre de 2024 per a la finalització dels processos selectius, d'obligat compliment d'acord amb el que s'establix per la Llei 20/2021, justifica tant el contingut de les mesures com l'extraordinària i urgent necessitat de la seua adopció, tenint en compte el curt espai de temps disponible i el gran volum dels procediments afectats.

El capítol II incorpora les modificacions en matèria de farmàcia.

La Llei 6/1998, de 22 de juny, d'ordenació farmacèutica de la Comunitat Valenciana, té com a fonament garantir la millor assistència als ciutadans i a les ciutadanes en condicions d'igualtat entre si, buscant simultàniament un ús racional dels medicaments. Dins del conjunt d'establiments farmacèutics, imprescindibles per a una adequada distribució i dispensació de medicaments, les oficines de farmàcia tenen un interés particular. En els municipis i entitats locals menors sense oficina de farmàcia, la Conselleria de Sanitat pot autoritzar l'obertura d'una infermeria que garantisca l'atenció farmacèutica a la seua població, i que necessàriament, estarà vinculada a una oficina de farmàcia de la mateixa zona farmacèutica o d'altres zones farmacèutiques confrontants. En l'actualitat, hi ha municipis en zones rurals amb despoblament que no tenen oficina de farmàcia ni infermeria que cobrisca les necessitats farmacèutiques de la població.

La prestació farmacèutica constituïx un element principal en l'atenció a la salut, i el dret a la protecció de la salut és un dret constitucional; per tant, l'objectiu de la modificació de la Llei 6/1998, de 22 de juny, d'ordenació farmacèutica de la Comunitat Valenciana, i de l'Orde d'1 de juny de 2000, de la Conselleria de Sanitat, per la qual es regulen les infermeries de la Comunitat Valenciana, és donar solució a les situacions de municipis amb una baixa densitat de població, on no es disposa d'oficina de farmàcia, i els ajuntaments tenen dificultats per a disposar d'un local per a una infermeria de farmàcia. Les raons són l'exigència de l'exclusivitat del local i una superfície mínima de 30 metres quadrats. En este sentit, es flexibilitzen els requeriments per a obrir una infermeria en una superfície de local de 20 metres quadrats i poder compartir la zona destinada a dispensació amb el local destinat al consultori auxiliar del municipi, sempre que no coincidisquen les activitats dels dos en el temps. D'esta manera, se simplifica la sol·licitud de les infermeries per part dels ajuntaments i es vetla per garantir la prestació farmacèutica en els municipis amb una població inferior a 500 habitants.

El títol VIII tracta les modificacions en matèria d'educació i ocupació, a fi de reduir càrregues administratives.

El capítol I incorpora les modificacions en matèria de centres docents.

Es modifica el Decret 2/2009, de 9 de gener, del Consell, pel qual s'establixen els requisits mínims que han de complir els centres que impartisquen el primer cicle de l'Educació Infantil a la Comunitat Valenciana. En concret, se suprimix l'apartat 1 de la disposició addicional segona que establix que, per a atendre les necessitats de la demanda variable de places escolars en els distints trams d'edat, la conselleria competent en matèria educativa podrà establir el procediment perquè, en cada curs escolar, puga autoritzar-se el funcionament de qualsevol altra distribució d'unitats o unitats mixtes, diferent de l'autoritzada inicialment, sempre que es complisquen els requisits d'espais establits legalment.

La supressió normativa elimina un procediment provisional per a unes situacions en les quals és aplicable el procediment general d'autoritzacions que regula el Reial decret 332/1992, de 3 d'abril, sobre autoritzacions de centres docents privats, per a impartir ensenyaments de règim general no universitaris, un procediment definitiu ja existent que, per tant, prescindix de la pròrroga. Este procediment de modificació de l'autorització provisional suposa una càrrega administrativa tant per a l'Administració com per a la titularitat dels centres.

L'experiència acumulada des que es va dictar el Decret 2/2009, de 9 de gener, del Consell, pel qual s'establixen els requisits mínims que han de complir els centres que impartisquen el primer cicle de l'Educació Infantil en la Comunitat Valenciana, ha demostrat no sols la no necessitat, sinó també les disfuncions que comporta mantindre dos procediments paral·lels d'autorització, amb caràcter provisional i definitiu, que tenen una mateixa finalitat i requerixen l'emissió dels mateixos informes, però que en el cas de l'autorització provisional es fixa per a un curs escolar, amb possibilitat de pròrroga anual, i que ha de ser sol·licitada amb molta antelació al començament del següent curs escolar, per la qual cosa els centres no coneixen amb exactitud quines necessitats reals tindran per a eixe període. En el seu lloc, s'advoca per mantindre únicament el tràmit d'autorització definitiva, que pot ser iniciat a instàncies dels centres en qualsevol moment, que aportarà amb això una major senzillesa, agilitat i flexibilitat.

El capítol II incorpora les modificacions en matèria de treball, cooperativisme i seguretat laboral.

Es modifica l'article 7 de l'Orde 28/2016, de 28 de novembre, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per la qual s'establixen les bases reguladores per a la concessió de subvencions als sindicats i organitzacions sindicals, en proporció a la seua representativitat, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana; així com l'article 9 de l'Orde 5/2020, de 10 de setembre, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per la qual s'aproven les bases reguladores i s'establix el procediment de concessió de les ajudes del Programa de foment del treball autònom a la Comunitat Valenciana.

Les dos modificacions suposen l'adopció de mesures de simplificació documental en els procediments administratius, ja que suprimixen l'obligació d'aportar determinada informació, a més de contribuir a fer efectiu el dret reconegut a les persones interessades en l'article 28.2 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, de no aportar documents que ja es troben en poder de l'administració actuant o hagen sigut elaborats per qualsevol altra administració.

El títol IX tracta les modificacions en matèria d'agricultura, ramaderia i pesca, a fi de simplificar els procediments en este àmbit.

El capítol I incorpora les modificacions en matèria d'agricultura i ramaderia.

Es modifica la Llei 5/2019, de 28 de febrer, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana a fi de simplificar el tràmit de comprovació de la condició de professional del sector agrícola, de manera que s'elimina el certificat que han de presentar per a aconseguir els beneficis fiscals previstos en el títol V d'esta llei. Amb la modificació se suprimix l'obligació de sol·licitar un certificat per a acreditar la condició d'agricultor o agricultora professional, ja que poden comprovar-ho les pròpies oficines liquidadores d'hisenda.

El Decret 99/2012, de 22 de juny, del Consell, pel qual es crea la Comissió Tècnica de Seguretat de Basses per a Reg de la Comunitat Valenciana, va fixar la composició i funcions de la comissió. Entre les seues funcions hi ha la d'informar preceptivament de les normes d'explotació i els plans d'emergència de les basses per a reg, abans que les aprove la direcció general amb competències en seguretat de basses per a reg. Amb l'experiència acumulada es conclou que la comissió no és l'òrgan administratiu adequat per a informar preceptivament dels plans d'emergència i les normes d'explotació, ja que es tracta de documents tècnics molt específics, referits a basses concretes, i per la pèrdua d'agilitat administrativa que suposa, ja que la comissió es convoca, com a màxim, dos vegades a l'any. Esta situació provoca retards importants en l'aprovació dels plans d'emergència i normes d'explotació, amb el perill consegüent que suposa per a la seguretat de les persones i de les infraestructures no tindre plans d'emergència i normes d'explotació aprovats i operatius en cas d'un trencament potencial d'una bassa. Esta situació explica l'extraordinària urgència i imperiosa necessitat que justifica la modificació de les funcions de la comissió.

El capítol II incorpora les modificacions en matèria de pesca.

La modificació del Decret 41/2013, de 22 de març, del Consell, pel qual s'establixen les normes sobre la pesca marítima de recreació de la Comunitat Valenciana, obeïx a la necessitat de facilitar i fomentar la presentació telemàtica de sol·licituds, així com aclarir els requisits que es requerixen per a practicar la pesca marítima recreativa des de terra, en una embarcació i submarina i unificar el termini de duració dels procediments administratius segons el tipus de llicència i l'efecte del silenci administratiu. Esta simplificació resulta imprescindible per a cursar diligentment i amb totes les garanties les llicències presentades.

El títol X conté les modificacions en matèria de medi ambient, aigua, infraestructures i territori.

El capítol I incorpora mesures en matèria de qualitat ambiental.

La Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, establix el règim jurídic al qual se sotmeten les activitats en funció de la seua incidència ambiental potencial, i diferencia en funció de la seua major o menor capacitat de produir molèsties, alterar les condicions de salubritat del medi ambient o ocasionar riscos o mal a les persones o al medi ambient, els procediments per a tramitar estes autoritzacions, així com els òrgans competents per a tramitar-les.

Amb la finalitat de facilitar la tramitació d'estes autoritzacions i en virtut de l'experiència acumulada en els últims anys, es considera que hi ha raons que justifiquen la necessitat urgent d'actualitzar alguns articles de la llei, amb la finalitat de contribuir a millorar la situació actual.

Es modifica l'article 7 amb la finalitat de dur a terme l'actualització necessària de les vies d'accés a les resolucions atorgades, de manera que es deixa el Registre ambiental d'instal·lacions per a l'accés exclusiu a les autoritzacions ambientals integrades, l'autorització de les quals correspon a la Generalitat; i pel que fa a l'accés a les llicències ambientals, resulta molt més operatiu remetre als llocs web de cada un dels ajuntaments. D'esta manera s'evitaran duplicitats, sobretot si es té en compte que, fins hui, el Registre ambiental d'instal·lacions només arreplega la informació relativa a llicències ambientals d'un percentatge mínim de municipis. Esta modificació requerix, així mateix, la modificació de l'article 63 de la llei.

A conseqüència de la derogació de certes normes que actualment només tenien vigents alguns articles residuals referents a la composició de les comissions d'anàlisi ambiental integrada, i que s'incorporen a la disposició derogatòria de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, s'actualitza l'article 20 a fi de millorar la seguretat jurídica i la qualitat reguladora en este àmbit.

En coherència amb el que disposa el títol I d'este decret llei, es modifica l'article 23 de la llei per a donar un major impuls a una figura que la Llei 6/2014, de 25 de juliol, ja preveia i que es va crear amb la finalitat d'agilitzar la tramitació de l'autorització ambiental integrada. Es tracta de l'anterior certificació documental acreditada, actualment denominada declaració responsable. Esta declaració habilita que entitats col·laboradores de certificació verifiquen la idoneïtat de la documentació presentada a l'Administració, la qual cosa estalvia temps i recursos a esta, que pot destinar-los a altres fases de la tramitació on és imprescindible l'exercici de les potestats públiques.

La modificació de l'article 37 obeïx a l'eliminació de la referència que feia este article sobre l'obligació que la declaració d'interés comunitari (DIC) s'aportara amb la sol·licitud de l'autorització ambiental integrada. La finalitat és eliminar la referència al fet que la DIC s'aporte sempre a l'inici del procediment, perquè en alguns casos existix la possibilitat d'aportar la DIC en un moment posterior, com ja s'havia arreplegat en l'article 28 per a les instal·lacions generadores de biometà o biogàs, així com d'hidrogen renovable o per a la fabricació de sistemes per a l'emmagatzematge d'energia. Esta modificació contribuirà a agilitzar la tramitació de l'autorització ambiental integrada per a tota mena d'instal·lacions.

La modificació de l'article 46 és necessària per a aclarir els casos en els quals opera el silenci positiu, així com per a determinar els apunts que ha de contindre el Registre ambiental d'instal·lacions en relació amb la modificació d'instal·lacions que suposen una disminució de la seua capacitat de producció fins a quedar per davall dels llindars de l'annex I.

Una mesura de gran importància per a agilitzar la tramitació de les llicències ambientals i que tindrà un gran impacte en l'activitat i posada en marxa de pimes en la nostra comunitat és el canvi de règim en l'emissió del tràmit de dictamen ambiental; per a això es modifiquen els articles 57 bis i 58. La Llei 6/2014, de 25 de juliol, regula íntegrament el procediment de concessió de la llicència ambiental, aplicable a aquelles activitats no subjectes a una autorització ambiental integrada, i en què són els ajuntaments els competents per a tramitar i resoldre la dita llicència ambiental. En este procediment s'inclou un tràmit de dictamen ambiental que ha de precedir l'atorgament de la llicència ambiental, dictamen que ha d'emetre el mateix ajuntament en el cas de municipis amb població de dret igual o superior a 50.000 habitants. Este dictamen el formularan també els ajuntaments amb població de dret inferior a 50.000 habitants i igual o superior a 10.000, si bé es preveu, amb caràcter excepcional, que puguen sol·licitar que l'emeta la direcció territorial amb competències en matèria de medi ambient, en el cas de no disposar dels mitjans personals i tècnics precisos per a emetre'l. Per als municipis de població inferior a 10.000 habitants, el dictamen ambiental l'emet la direcció territorial esmentada, llevat que se sol·licite la delegació de l'exercici d'esta competència en el cas que s'acredite disposar dels mitjans personals i tècnics suficients. El dictamen ambiental ha de completar-se amb el pronunciament de l'ajuntament corresponent en les matèries de la seua competència. En estos últims casos, fins ara, la llei preveia que el dictamen l'emeteren les comissions territorials d'anàlisi ambiental integrada. Tanmateix, s'ha valorat que la demora en la tramitació que pot generar-se per la convocatòria d'estes comissions territorials es pot suplir amb l'emissió d'un informe de la direcció territorial corresponent, amb les consultes prèvies que puga considerar necessàries, abans d'emetre'l. Per a fer-ho, es modifiquen els articles 58 i 60 de la llei referida, així com una part del seu preàmbul.

També es fa necessari modificar la disposició addicional sexta per a agilitzar els tràmits en els casos de canvi de règim d'intervenció administrativa ambiental aplicable d'instal·lacions que inicialment estan sotmeses a autorització ambiental integrada, però passen al règim de llicència ambiental, i, a vegades, es queden durant anys en una situació sense determinar jurídicament, la qual cosa suposa retards injustificables en el pronunciament administratiu, amb la consecutiva pèrdua de recursos empresarials i el potencial perill per al medi ambient.

Se suprimix la disposició addicional octava i s'incorpora el seu contingut a la disposició addicional quarta, el contingut de la qual s'actualitza i regula el règim aplicable a les instal·lacions ramaderes.

En coherència amb les modificacions operades en este decret llei sobre el Decret-legislatiu 1/2021, de 18 de juny, entre les quals s'establixen una sèrie de determinacions, garanties i possibles beneficis a atorgar als denominats projectes d'interés autonòmic, s'incorpora una disposició addicional onzena a la Llei 6/2014, de 25 de juliol, que regula el règim aplicable als projectes d'interés autonòmic.

Finalment, s'actualitza la referència d'alguns epígrafs de l'annex II "Activitats sotmeses al règim de la llicència ambiental", que des de fa anys generen dubtes i duplicitats o referències que creen confusió.

Es modifica la Llei 6/2022, de 5 de desembre, del canvi climàtic i la transició ecològica de la Comunitat Valenciana. La modificació afecta l'article 76 de la Llei 6/2022, de 5 de desembre, del canvi climàtic i la transició ecològica de la Comunitat Valenciana.

El concepte refugi climàtic és un terme especialment utilitzat en l'àmbit de gestió dels ecosistemes i d'un ampli espectre ideològic. Des d'una perspectiva ecològica, les espècies necessiten adaptar-se a les condicions canviants o emigrar a zones més adequades, per a reduir el risc d'extinció, per la qual cosa identificar espais que tinguen menor variabilitat climàtica permeten, com si foren refugis, albergar biodiversitat. Són, per tant, "solucions basades en la naturalesa" o ecosistemes que permeten refugiar biodiversitat de l'amenaça dels canvis globals, que promouen la resiliència climàtica i fomenten els embornals naturals de carboni, tant en ecosistemes terrestres i aquàtics com marins. La utilització que es fa d'este concepte ecosistèmic en l'article 76 de la Llei 6/2022 és inadequada perquè, com que es referix exclusivament a l'espècie humana, restringix considerablement el seu significat més ampli. Per això, entenem que és més adequat canviar la denominació actual per la d'"espais climàtics".

Així mateix, s'està elaborant el desenvolupament reglamentari del dit article 76 amb la denominació d'"espais climàtics". Tenint en compte que les dades i informes científics disponibles sobre la situació meteorològica prevista este estiu pronostiquen temperatures extremes i sequera, resulta procedent incloure la modificació d'esta denominació en el Decret llei de simplificació administrativa, amb la finalitat d'harmonitzar la regulació continguda en la Llei 6/2022, de 5 de desembre, amb la prevista en el desplegament reglamentari, i així poder aplicar les mesures de protecció que preveu el decret tan prompte com siga possible, fet que suposa un benefici per a la població, ja que disposarà d'una regulació que pretén mitigar uns efectes climàtics adversos cada vegada més freqüents.

El capítol II incorpora mesures en matèria de medi natural i animal.

La present modificació legislativa respon a la necessitat urgent d'enfortir la protecció del medi ambient, un component essencial de la societat del benestar i el desenvolupament econòmic sostenible. Les reformes en la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits; la Llei 13/2004, de caça; el Decret 188/2014, del Consell, i la Llei 2/2023, sobre protecció i benestar animal, busquen harmonitzar les normatives vigents amb la legislació estatal, millorar la seguretat jurídica i garantir una gestió més eficient dels recursos naturals i espais protegits a la Comunitat Valenciana. Estes mesures inclouen l'aclariment de drets de tanteig i retracte, l'adaptació de plans d'ordenació de recursos naturals i el reforç de les competències de les persones agents mediambientals en la Xarxa Natura 2000. A més, s'aborden els problemes derivats de l'augment de poblacions d'ungulats i els accidents amb fauna cinegètica, de manera que es permet que els ajuntaments donen una resposta més àgil i adaptada a les necessitats locals. Les modificacions també busquen agilitzar els procediments administratius i assegurar el benestar animal, d'acord amb les competències de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori. Estes accions són fonamentals per a conservar la biodiversitat, millorar la seguretat ciutadana i promoure un desenvolupament sostenible i equilibrat del territori valencià.

En concret, es modifiquen els següents articles de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Amb la modificació de l'article 19, sobre drets de tanteig i retracte, es fa una adaptació a la legislació bàsica assenyalada en la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat, en el sentit d'assenyalar els àmbits dels espais naturals territorials afectats, aclarir que serà el transmitent l'obligat a notificar i, finalment, es modifica el paper dels registradors i registradores de la propietat i mercantils en l'exercici de la Generalitat dels drets de tanteig i retracte.

Es modifica l'article 34, relatiu al contingut dels plans d'ordenació de recursos naturals. Amb esta modificació es fa una adequació al que establixen els tràmits d'avaluació ambiental estratègica, i un aclariment en la legislació aplicable valenciana dels continguts d'estos instruments d'ordenació territorial. A més, esta modificació aporta seguretat jurídica a estos instruments de planificació d'espais naturals, vist que es completa i es desplega el seu contingut.

Amb la modificació de l'article 48, sobre òrgans de gestió, es determina que seran les normes de desenvolupament orgànic i funcionals les que establisquen quina estructura administrativa i de gestió seran les competents per a gestionar els espais naturals protegits, incloent-hi una llista de les funcions que exercixen les persones que s'encarreguen de la gestió dels espais naturals protegits. En segon lloc, desapareix la singularitat que la direcció del parc natural de l'Albufera tinguera un rang i nivell de direcció de servici i depenguera orgànicament d'una subdirecció general. Amb la modificació es pretén equiparar este lloc de treball amb la resta dels llocs de treball d'esta classe.

A més, s'afig la disposició addicional octava per a donar suport a les actuacions de les persones agents mediambientals en matèries d'espais naturals i Xarxa Natura 2000, que va d'acord amb el text legislatiu que s'està tramitant a escala estatal de legislació bàsica d'agents mediambientals. L'extensió de les facultats pròpies de la persona agent de l'autoritat als àmbits dels espais naturals protegits i Xarxa Natura 2000 més enllà del que estava previst fins ara en la legislació forestal i de caça.

Es modifica la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana. La tendència general del nombre d'accidents registrats a la Comunitat Valenciana per col·lisió amb fauna cinegètica és ascendent d'acord amb els registres emmagatzemats des de 2007 pel Servei de Caça i Pesca. Estos successos comporten en multitud d'ocasions la presència de fauna ferida en la calçada, en les cunetes i en els seus límits, que requerix ser sacrificada de manera urgent per benestar animal i seguretat viària. Per això, es planteja la necessitat d'aclarir en la Llei de caça el caràcter d'esta acció, perquè no siga entesa com una acció de caça, ni requerisca permisos específics per a executar-se.

A banda, la dinàmica favorable de les poblacions d'ungulats silvestres, especialment l'augment molt significatiu dels nivells poblacionals de senglars, està provocant cada vegada amb més freqüència la incursió d'exemplars d'estos ungulats en nuclis urbans i urbanitzacions, fins i tot en platges, que posen en risc la seguretat ciutadana. La necessitat de mamprendre accions programades, però també accions urgents, requerix respostes ràpides que normalment promou l'ajuntament afectat com a administració més pròxima. Per això, en estes situacions de risc per a la seguretat ciutadana, interessa que no siga la conselleria competent en matèria de caça qui justifique i autoritze les accions de control, sinó que siguen els ajuntaments els qui tinguen la competència de justificar-les i autoritzar-les, eliminant la intervenció de la persona titular de la direcció territorial de la conselleria competent en caça.

Així mateix, esta tendència creixent de les poblacions d'ungulats silvestres a la Comunitat Valenciana i els impactes que comporta ha provocat l'establiment de programes de seguiment de fauna que permeten conéixer amb detall les densitats i l'evolució de les poblacions en diferents zones de la Comunitat, però no arriben sempre a la totalitat del territori valencià. Per això, cal flexibilitzar la manera d'abordar les directrius de gestió cinegètica, de manera que es puguen establir per a àmbits espacials distints (local, comarcal, provincial o autonòmic), segons l'avanç del coneixement de la situació en cada lloc, perquè no es demoren les directrius de gestió per confiar-ho tot a unes directrius d'àmbit autonòmic que poden tardar a arribar.

Finalment, es recupera com a prohibició per a la caça esportiva l'ús d'explosius i esquers enverinats, i es rectifica així un error material involuntari comés en l'anterior modificació d'esta llei. Per tot això, s'introduïxen modificacions en els articles 2, 12, 13, 39, 44, 58 i 60 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana.

Es modifiquen diversos articles de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana. La modificació de l'apartat 4 de l'article 33 elimina l'obligació de la garantia, que passa a ser potestativa i a criteri tècnic de la conselleria competent, la qual cosa es decidirà durant la instrucció de l'expedient i en funció de les característiques de l'actuació.

Esta modificació, coherent amb les determinacions de l'article 54 de la mateixa Llei 3/2014, en el qual s'establixen altres garanties també amb caràcter facultatiu, agilitza el procediment d'autorització d'ocupacions temporals, ja que elimina un tràmit en els casos en els quals s'estime que no és necessari.

Esta nova redacció aclarix, per la seua banda, els treballs que podrien ser objecte d'esta garantia, és a dir, la restitució de l'espai afectat una vegada finalitzades les obres d'instal·lació, pel fet que la possibilitat de depositar una garantia que assegure la reposició quan finalitze el termini fixat en l'autorització d'ocupació ve regulat en l'article 54 esmentat de la mateixa Llei 3/2014.

En l'apartat 1 de l'article 34 es modifica la condició que la intervenció estiga "declarada d'interés general" per "considerada d'interés general". Esta modificació resulta necessària ja que no existix cap norma, estatal o autonòmica, que regule la tramitació de les declaracions d'interés general, per la qual cosa no està establit el procediment a seguir per a la declaració, els requisits necessaris per a fer-ho, els òrgans que serien competents per a resoldre-ho o qui estaria legitimat per a sol·licitar-ho o iniciar-ho. A conseqüència d'això, la condició de disposar d'una declaració d'interés general pot considerar-se una petició impossible, ja que esta figura no està ni definida ni reglada.

És qüestionable, per tant, la legitimitat d'exigir per a l'autorització de concessió demanial que la infraestructura, instal·lació o obra pública haja sigut declarada d'interés general; així doncs, és una exigència que entorpix el procediment.

En conseqüència, es conclou que la condició que una infraestructura, instal·lació o obra pública servisca a l'interés general ha d'entendre's com un principi inspirador a considerar durant la instrucció de l'expedient d'autorització de concessió demanial corresponent, de la mateixa manera que este opera en multitud de disposicions normatives en vigor.

Quant a la modificació de l'apartat 3 de l'article 34, s'elimina l'obligació de la garantia, que passa a ser potestativa i a criteri tècnic de la conselleria competent, la qual cosa es decidirà durant la instrucció de l'expedient i en funció de les característiques de l'actuació.

Esta modificació, coherent amb les determinacions de l'article 54 de la mateixa Llei 3/2014, en el qual s'establixen altres garanties també amb caràcter facultatiu, agilitza el procediment d'autorització d'ocupacions temporals, ja que elimina un tràmit en els casos en els quals s'estime que no és necessari.

Esta nova redacció aclarix, per la seua banda, els treballs que podrien ser objecte d'esta garantia, és a dir, la restitució de l'espai afectat una vegada finalitzades les obres d'instal·lació, pel fet que la possibilitat de depositar una garantia que assegure la reposició quan finalitze el termini fixat en l'autorització de concessió demanial ve regulat en l'article 54 referit de la mateixa Llei 3/2014.

La Llei 2/2023, de 13 de març, de la Generalitat, sobre protecció, benestar i tinença d'animals de companyia i altres mesures de benestar animal, té com a objectiu establir normes generals per a la protecció, el benestar i la tinença responsable dels animals de companyia i la protecció en situacions determinades d'altres animals que es troben de manera permanent o temporal a la Comunitat Valenciana, amb independència del lloc de residència dels responsables legals i temporals.

Després de la publicació i entrada en vigor de la Llei 2/2023, de 13 de març, calia iniciar un ampli procés de desplegament normatiu per a implantar-la de manera efectiva i per a fer possible la transició de l'anterior model de protecció, benestar i tinença d'animals de companyia al nou model propugnat per la llei mencionada. Es tracta d'un canvi que, per l'abast que representa, requerix un desenvolupament normatiu en concordança, tant a fi de desplegar aquells aspectes que indica la mateixa Llei 2/2023, de 13 de març, de la Generalitat, sobre protecció, benestar i tinença d'animals de companyia i altres mesures de benestar animal, com a fi de conciliar la normativa autonòmica ja existent, la recent Llei 7/2023, de 28 de març, de protecció dels drets i el benestar dels animals, com a normativa bàsica estatal amb esta llei.

En este curt període d'aplicació de la normativa estatal i l'autonòmica en matèria de protecció, benestar i tinença d'animals de companyia i altres mesures de benestar animal, i amb vista a la preparació d'un desplegament reglamentari de la nostra Llei 2/2023, de 13 de març, de la Generalitat, s'ha evidenciat la necessitat d'aclarir aspectes que han suscitat dubtes en la interpretació, i així esmenar llacunes en la redacció i introduir puntualitzacions per a dotar-la de més claredat i seguretat jurídica. Les dos lleis regulen aspectes essencials i inajornables del nou model de protecció, benestar i tinença d'animals de companyia i altres mesures de benestar animal i són normatives amb una gran profunditat procedimental.

A més del que s'ha exposat anteriorment, cal afegir que, a causa de la divisió orgànica i funcional de l'anterior Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica en el que actualment són la Conselleria d'Agricultura, Ramaderia i Pesca i la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, la immensa majoria de competències en matèria de protecció i benestar animal han passat a formar part de la Direcció General de Medi Natural i Animal, per la qual cosa és necessari fer una modificació parcial d'alguns punts per a adequar-los a les noves competències assumides per la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori.

És necessari configurar un espai normatiu regulador coherent tant amb les normes vigents com amb les que es troben en període de tramitació i d'aprovació a curt termini. La llei indica que este desplegament normatiu ha de fer-se d'acord amb una previsió temporal de regulació successiva, coherent i concordada en un període de 2 anys des de la seua entrada en vigor. No obstant això, esta previsió s'ha vist afectada per la conjunció de distints factors com ara alteracions en el funcionament dels servicis i òrgans directius de les conselleries anteriorment esmentades, per la qual cosa és necessari i urgent realitzar les modificacions proposades.

Mitjançant estes modificacions es busca garantir el correcte desenvolupament normatiu i harmonitzar alguns aspectes continguts en les lleis esmentades, amb les normes vigents i les que s'aprovaran a curt i mitjà termini en desplegament o basant-se en la Llei 2/2023, de 13 de març, de la Generalitat, com el projecte d'Orde de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, per la qual s'establixen ajudes a les entitats de protecció i defensa dels animals de companyia i entitats per a la conservació de la biodiversitat animal i millores en l'hàbitat de la Comunitat Valenciana, l'expedient de la qual està en ple procés de tramitació, per a consolidar el nou model de protecció animal i conservació de la biodiversitat de la Comunitat Valenciana i dotar de seguretat jurídica a la regulació vigent en matèria de protecció i benestar animal, tenint en compte que, entre les seues principals finalitats, la Llei 2/2023, de 13 de març, pretén fomentar el voluntariat i establir una col·laboració continuada amb les entitats de protecció i defensa animal i la societat civil per a posar en marxa plans d'acció que protegisquen els animals, així com consolidar la labor important i necessària de protecció, defensa i conservació de la biodiversitat animal, la protecció del medi ambient i la millora de l'hàbitat de la Comunitat Valenciana.

Es modifica el Decret 188/2014, de 7 de novembre, de Consell, pel qual es regula la figura de guarda jurat de caça a la Comunitat Valenciana i l'habilitació per al control de depredadors. La creixent necessitat de control de les poblacions de senglar ha portat a l'homologació de diversos elements de captura (caixes parany de diverses classes, capturador de control remot i parany pig-brig) que no estan permesos en la pràctica de la caça esportiva o recreativa, però sí que ho estan si s'autoritzen per raons de control. Estos mitjans de captura han de ser controlats per personal qualificat i l'ús ha de comptar amb una autorització administrativa. Amb les modificacions proposades en el Decret 188/2014, es pretén agilitzar l'obtenció de l'acreditació d'habilitat per al control de depredadors, així com algunes de les obligacions exigides quant a la identificació dels paranys.

El capítol III incorpora mesures en matèria d'infraestructures.

Es modifica la Llei 1/1999, de 31 de març, de tarifes portuàries, en concret els apartats 2, 3 i 4 de l'article 48, amb la finalitat d'incorporar la regulació tècnica de la base imposable, en compliment de les resolucions del Jurat Economicoadministratiu de la Generalitat, cosa que és imprescindible per qüestions de seguretat jurídica. La urgència de la seua adopció és deguda a la necessitat del seu efecte immediat en la liquidació de la taxa.

Es modifica la Llei 7/2018, de 26 de març, de seguretat ferroviària. L'Agència Valenciana de Seguretat Ferroviària (AVSF) és un organisme autònom, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat d'obrar per al compliment dels seus fins, creada per la Llei 7/2018, de 26 de març, de seguretat ferroviària (Llei 7/2018), i l'estatut de la qual va ser aprovat pel Decret 272/2019, de 27 de desembre, del Consell. L'AVSF va començar a ser operativa el maig de 2021 amb la creació dels seus primers llocs de treball. Des de llavors ha anat incrementant gradualment la seua activitat i assumint les competències i funcions assignades en la normativa esmentada.

Des que l'AVSF està plenament operativa, s'ha posat de manifest que algunes de les disposicions incloses en la seua llei reguladora limiten l'eficiència en la gestió de les seues competències, de manera que és necessari realitzar algunes modificacions per a permetre la simplificació de l'activitat administrativa, la celeritat en la tramitació dels processos i la millora en la informació a la ciutadania sobre requisits, documentació i procediments.

En concret, les modificacions necessàries en matèria de simplificació administrativa afecten els articles 14, 15, 16, 63, 64 i 65 de la Llei 7/2018, de 26 de març, i als articles 11 i 16 del Decret 272/2019, de 27 de desembre, del Consell, d'aprovació de l'Estatut de l'Agència Valenciana de Seguretat Ferroviària.

En primer lloc, s'ha constatat la necessitat de realitzar modificacions en la normativa que afecten la distribució de competències del Consell Rector, la Presidència i la Direcció General. Es fa un esforç de concreció i actualització d'estes en la llei i en el reglament de desenvolupament, amb la finalitat d'agilitzar els tràmits, millorar la gestió i dinamitzar el funcionament efectiu de l'AVSF.

En segon lloc, i respecte al capítol II del títol VI de la Llei 7/2018, que regula el règim d'infraccions i sancions, amb la tramitació dels primers expedients sancionadors s'ha posat de manifest la necessitat, d'una banda, de millorar la tipificació i descripció de diverses infraccions i, d'altra banda, de modificar la competència per a acordar el seu inici i resolució, de manera que no es generen llacunes en l'aplicació dels procediments, s'agilitze la seua tramitació i es facilite la identificació i descripció de les diferents infraccions, cosa que redundarà no sols en la seua gestió i resolució, sinó fins i tot en la prevenció de les conductes que donen lloc a les infraccions i sancions.

Les modificacions proposades se circumscriuen a l'àmbit de la seguretat ferroviària, per la qual cosa la necessitat urgent dels canvis proposats és palesa pel seu propi objecte. L'AVSF ha de tramitar i resoldre els seus procediments amb la major celeritat i eficiència possibles, per a garantir el compliment dels seus fins com a autoritat responsable de la seguretat del sistema ferroviari de competència de la Generalitat.

El capítol IV incorpora mesures en matèria de territori, urbanisme i paisatge.

La Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), ha tingut des de la seua aprovació alteracions contínues. Deu modificacions des de l'aprovació de la LOTUP fins al text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny (TRLOTUP). Després de l'aprovació del TRLOTUP han sigut huit les normes amb rang de llei que han modificat el seu text.

Malgrat els continus canvis normatius efectuats, continua havent-hi un important grau d'insatisfacció en relació amb l'aplicació de la norma. Es percep que els procediments d'aprovació dels plans i de les autoritzacions urbanístiques es dilaten excessivament en el temps i que la regulació urbanística és massa rígida i no dona resposta adequada als problemes reals.

Com a resposta a eixa situació, s'ha iniciat l'estudi d'una reforma de la legislació urbanística i d'ordenació del territori valenciana amb l'objectiu de simplificar tràmits, eliminar càrregues administratives, superar incoherències i millorar la seua redacció; tot això, des d'una perspectiva global, després d'una reflexió seriosa, i amb criteris de qualitat. Al mateix temps, no es vol deixar sense la necessària tutela jurídica una sèrie de valors i interessos generals que mereixen ser preservats. A més, la celeritat i la simplificació han de ser compatibles amb la seguretat jurídica i no han de suscitar dubtes sobre el seu ple ajust amb la resta de l'ordenament jurídic, en particular amb el que s'establix en la legislació bàsica que puga resultar en cada cas d'aplicació.

No obstant això, hi ha algunes modificacions concretes que no poden esperar a la tramitació ordinària d'un nou text legal, sinó que han de ser posades en marxa de mode urgent. Estes tenen un abast divers, com ara canvis respecte a l'aplicació de les directrius de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV) en el planejament urbanístic o la conveniència d'introduir determinades normes d'aplicació directa en els sòls del litoral. D'una banda, es fa necessària una nova regulació dels projectes d'inversions estratègiques sostenibles (PIES) i dels projectes territorials estratègics (PTE), ja que la regulació actual en eixa matèria s'ha demostrat insatisfactòria i no està permetent posar en marxa determinades iniciatives que no poden esperar. D'altra banda, es fa necessari de mode immediat implantar determinades mesures en relació amb la tramitació dels plans urbanístics que agilitzen el procediment, establisquen amb claredat els terminis, regulen amb més detall els informes sectorials i fixen de mode més flexible els terminis de vigència dels informes ambientals estratègics, els documents d'abast i les declaracions ambientals estratègiques. Les mesures relatives als informes sectorials es fan també extensives a la tramitació de les declaracions d'interés comunitari.

Es proposen determinats canvis puntuals relacionats amb l'aplicació de les directrius de l'ETCV en el planejament urbanístic mitjançant la modificació dels articles 3, 7, 15, 20 i 172 del TRLOTUP. Els criteris tindran un caràcter orientador del desenvolupament territorial, eliminant de les consultes a les administracions públiques l'informe de caràcter vinculant sobre l'aplicació de l'ETCV i els plans d'acció territorial en l'àmbit dels criteris generals de creixement territorial i urbà.

Encara que es va redactar i aprovar com a document orientatiu, consultiu o inspirador, la veritat és que la posterior modificació legal que va atribuir caràcter normatiu a les determinacions de l'ETCV va suposar un trastocament de la naturalesa essencial d'eixe document; va pervertir les característiques que el definien per a convertir-lo en una altra norma limitativa més, una circumstància que obeïa més a qüestions "metaterritorials" i de naturalesa organicista que a la idea general de disposar d'un document purament territorial, amb una auctoritas que servira de referència a la redacció dels instruments de planejament com a exercici de la potestas d'ordenació pròpia de les administracions territorials.

Esta subversió dels valors originaris ha tingut com a resultat —en l'aplicació pràctica de l'instrument— la generació d'un bon nombre de conflictes relacionats amb la potestat constitucionalment reconeguda als municipis de poder ordenar el seu territori, el seu terme municipal. On més presència ha tingut el xoc ha sigut en l'aplicació dels límits al creixement territorial imposats —que no recomanats o aconsellats— per la mateixa estratègia; sobretot, quan l'aplicació d'estos límits s'ha anat efectuant mitjançant l'aplicació d'una fórmula matemàtica els paràmetres de la qual, exclusivament quantitatius o geogràfics, ha generat un reduccionisme insuportable per als ajuntaments, per no prevore altres variables diferents de les esmentades.

El resultat de tot això ha sigut la negació de discrecionalitat als ajuntaments, la qual cosa els ha tret capacitat decisòria i els ha impedit l'exercici de la potestat d'ordenar el seu terme municipal, encara que amb risc d'equivocacions. D'esta manera, la Generalitat ha substituït la funció orientadora de l'estratègia per una altra constrenyedora o limitativa, que no sols la desnaturalitza, sinó que la situa en posició de proscriure —probablement sense base legal suficient— el dret dels ajuntaments a ordenar el seu territori, sempre que això no derive en un perjuí territorial supramunicipal. La limitació merament quantitativa a què obeïxen els límits de creixement de l'estratègia no encaixa en este esquema.

La necessitat urgent de resoldre els conflictes generats per la contradicció exposada exigix retornar l'ETCV a la seua funció original, perquè la seua naturalesa orientativa va ser alterada mitjançant successives modificacions legislatives que ignoraven el que s'ha exposat anteriorment. En eixe sentit, el text proposat modifica determinats articles del TRLOTUP, substituint el caràcter vinculant que van atorgar a les determinacions de l'estratègia les modificacions esmentades, per l'orientatiu que mai degué perdre.

Es planteja també la conveniència d'introduir determinades normes d'aplicació directa en els sòls del litoral mitjançant la introducció de l'apartat 6 en l'article 210, referit a les "normes d'aplicació directa a les construccions i edificacions en el sòl no urbanitzable".

S'aborden diverses mesures a fi d'aclarir i agilitzar els procediments en matèria de paisatge. Així, mitjançant la modificació de l'apartat 4.b de l'article 6 s'incorporen, com a supòsit addicional en què no siga necessària l'elaboració d'instrument de paisatge, els projectes sense incidència en el paisatge que se sotmeten a avaluació ambiental simplificada, amb informe previ del servici amb competències en la matèria.

La modificació de l'apartat 7 de l'article 6 es justifica en el fet que un dels supòsits en els quals el TRLOTUP no exigix cap instrument de paisatge és en l'elaboració de la secció cultural del catàleg de proteccions. En este cas, atés que a vegades la regulació dels béns continguda en les fitxes dels corresponents elements que cal protegir no inclou els condicionants exigits, s'introduïx per al seu aclariment que els criteris i condicionants paisatgístics que afecten l'element protegit formaran part de la seua fitxa.

Segons l'article 6.3 del TRLOTUP, el paisatge condicionarà tant els plans com els projectes, i requerirà la incorporació de condicionants, criteris o instruments de paisatge. No obstant això, en relació amb determinats projectes, no queda clara la competència per a l'emissió de l'informe en matèria de paisatge, per la qual cosa es considera adequat aclarir mitjançant la modificació dels apartats 3.d i 6 de l'article 44 que els informes en matèria de paisatge de plans i projectes corresponen a la Conselleria quan l'aprovació del pla o projecte siga estatal o autonòmica; així mateix, quan l'aprovació del pla, projecte o concessió de l'autorització administrativa respectiva siga municipal, també correspondrà al municipi informar els instruments de paisatge.

Finalment, la modificació de l'apartat c de l'article 217 permet eliminar un supòsit de sol·licitud d'informe en matèria de paisatge.

Respecte a la regulació dels projectes d'interés autonòmic, que venen a substituir els projectes d'inversió estratègica sostenible i els projectes territorials estratègics, la regulació dels PIES i PTE que es conté en la redacció actual del Decret legislatiu 1/2021, pel qual s'aprova el TRLOTUP, ha resultat excessivament burocràtica i embolicada, cosa que es considera pels agents econòmics que han mostrat interés per a desenvolupar projectes d'inversió a la Comunitat Valenciana com un fre considerable a estos. En general, la regulació actual partix d'unes premisses que han resultat tindre una eficàcia molt discutible, com per exemple, que esta mena d'iniciatives les puga proposar una administració pública, quan la situació ideal hauria de ser que foren el centre de la col·laboració publicoprivada, partint de la iniciativa d'inversió empresarial privada en la realització de projectes que puguen resultar estratègics per a la Comunitat.

D'altra banda, en l'àmbit del procediment es considera que, a diferència del que succeïx en l'actualitat, en què el pronunciament favorable del Consell és una mera determinació del caràcter estratègic de l'actuació i la procedència de la seua tramitació com a projecte d'inversió estratègica sostenible, però no suposa en cap cas l'aprovació del pla o projecte, l'objectiu hauria de ser que el pronunciament del Consell sobre el caràcter estratègic de la inversió per a la Comunitat Valenciana no necessite res més per a fer possible l'execució del projecte.

En este sentit s'orienta la reforma que es planteja, en què s'incidix en el caràcter executiu de la decisió del Consell i s'establixen una sèrie de determinacions, garanties i possibles beneficis que s'han d'atorgar als denominats projectes d'interés autonòmic, sense que això implique un minvament de la seguretat jurídica del procediment ni una disminució de les garanties ambientals o paisatgístiques.

Amb els projectes d'interés autonòmic, el Consell gaudirà d'un instrument àgil i executiu per mitjà del qual poder canalitzar l'impacte sobre el territori de la Comunitat d'iniciatives d'inversió que incrementen la competitivitat territorial de la Comunitat i generen ocupació estable i de qualitat, en particular amb el foment de la implantació d'un teixit empresarial capdavanter a escala nacional i internacional en aspectes relacionats amb la innovació i el desenvolupament industrial i terciari.

La regulació dels projectes d'interés autonòmic suposa la modificació dels articles 17, 63 a 66, i la derogació dels apartats i lletres dels articles 14.3, 16.5.f, 44.3.e, 46.1.c i 105.7.a i de la disposició addicional novena del TRLOTUP. Al seu torn, se'n regula el règim transitori.

Es justifica la necessitat extraordinària i urgent en la nova regulació dels projectes d'inversió estratègica i projectes territorials estratègics en la necessitat de poder disposar d'un procediment àgil que permeta tramitar, amb garanties, però amb celeritat, els projectes d'inversió estratègica i els projectes territorials estratègics, la qual cosa és clarament una necessitat pública de gran rellevància. L'actual tramitació establida en el TRLOTUP ha resultat ser excessivament embolicada i burocràtica, i així ho consideren els agents socials.

D'esta manera resulta necessari que, de mode immediat, es dispose d'un nou procediment que permeta tramitar amb agilitat i eficàcia estos projectes. En este sentit, és raonable concloure que hi ha una situació d'urgència que ha de ser abordada.

La nova regulació de la figura permetrà eliminar les dificultats, per tal d'assolir una tramitació àgil i amb totes les garanties necessàries. Es tracta de mesures concretes i que s'aplicaran immediatament. No fer-ho afecta negativament de mode rellevant els interessos estratègics als quals responen eixos projectes.

És necessari disposar d'eixe procediment de mode immediat, per la qual cosa es requerix una acció normativa immediata en un termini més breu que el requerit per la via normal o pel procediment d'urgència per a la tramitació parlamentària de les lleis.

S'afig un nou punt, el g, a l'apartat 3 de l'article 44, a fi de reforçar el suport legal en actuacions de la Generalitat amb assumpció de competències urbanístiques municipals. Per coherència es procedix a modificar l'article 82.1 TRLOTUP, a fi d'aclarir que és a l'administració promotora a la qual li correspon la recuperació de plusvàlues regulada en este precepte.

Respecte a les modificacions relatives a la tramitació d'instruments de planejament, amb la nova redacció de l'article 51, la consulta prèvia només serà necessària en el cas de la redacció completa de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, dels plans d'acció territorial i del Pla general estructural. Es pretén així simplificar la tramitació de planejament. D'esta manera, se solucionen nombrosos dubtes sobre la necessitat d'efectuar eixos tràmits en el cas de modificacions puntuals d'aquells instruments de planejament, catàlegs, plans especials, plans de reforma interior, plans parcials i altres. Esta solució s'ajusta a la doctrina establida pel Tribunal Suprem en la sentència de 6 de febrer de 2023, recurs 1337/2022. En esta sentència es va establir la doctrina que "no regixen en l'aprovació dels instruments d'ordenació urbanística la normativa continguda en la Llei de procediment administratiu comú de les administracions públiques per al procediment d'aprovació de les disposicions reglamentàries, sense perjuí que puga establir-se remissió expressa en la normativa autonòmica".

Amb la modificació del termini de consultes de l'article 53.1 del TRLOTUP, s'adapta este precepte a l'actual redacció de l'article 19 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental. Segons el que s'establix en la disposició final octava de la Llei d'avaluació ambiental, l'article 19 és bàsic excepte pel que fa al termini i a la previsió que no es tindran en compte els pronunciaments rebuts passat el termini. Amb esta nova redacció s'aconseguix que siguen aplicables íntegrament les mesures d'agilitació que, en matèria d'avaluació ambiental, es van introduir en la Llei d'avaluació ambiental, mitjançant el Reial decret llei 36/2020, de 30 de desembre. En la nova regulació estatal el termini és, en qualsevol cas, de trenta dies.

Amb la modificació del paràgraf segon de l'article 53.7, canvia el termini de vigència de l'informe ambiental i territorial estratègic. La vigència de l'informe ambiental estratègic es regula amb caràcter bàsic en l'article 31.4 de la Llei d'avaluació ambiental. No obstant això, el termini concret de vigència de quatre anys no té la condició de precepte bàsic, segons es deduïx de la disposició final octava. D'esta manera, la llei autonòmica, per exemple, hauria pogut prevore un termini de vigència de 6 anys. El que es pretén és que el termini siga de 4 anys, però amb la possibilitat de pròrroga per 2 més. Esta solució és plenament conforme amb la legislació bàsica i permet que puga prorrogar-se l'actual termini de 4 anys. D'esta manera, es possibilita continuar la tramitació de determinats instruments de planejament sense haver de tornar a iniciar la tramitació.

Es modifica l'article 53.6 del TRLOTUP en relació amb el termini de caducitat del document d'abast. La redacció actual de l'article 53.6 del TRLOTUP, per al supòsit tipus d'un pla general estructural, que sempre se sotmet al procediment d'avaluació ambiental ordinari, obliga al fet que, des de la notificació a l'ajuntament del document d'abast, l'ajuntament, en un termini màxim de dos anys, ha d'elaborar el document complet del pla (amb tota la seua voluminosa documentació), exposar-lo al públic, resoldre les al·legacions, aprovar la versió resultant i sol·licitar de l'òrgan ambiental que emeta la declaració ambiental i territorial estratègica. És pràcticament impossible realitzar totes eixes actuacions en un termini tan breu.

Es fa una nova redacció de l'apartat 6 de l'article 53 del TRLOTUP, de manera que el moment final per al còmput del termini, igual que succeïx amb la resta de les lleis autonòmiques que sí que l'establixen, siga el del sotmetiment del pla a informació pública. Esta manera de calcular el termini seguix el model usat per la resta de les comunitats autònomes que sí que l'establixen i és molt més raonable. A més de canviar el moment final del còmput del termini, en la nova redacció s'especifica que la pròrroga s'adopta per acord de l'òrgan ambiental. Perquè no hi haja dubtes que esta regla també s'aplica als documents d'abast emesos abans de l'entrada en vigor de la modificació (cosa que beneficia els municipis afectats), s'inclou una disposició transitòria.

Es modifica el termini de vigència de la declaració ambiental i territorial estratègica, regulat en els apartats 1 i 2 de l'article 59. L'article 27 de la Llei d'avaluació ambiental regula la vigència de la declaració ambiental estratègica. No obstant això, i segons el que s'establix en la disposició final octava de la Llei, el termini de dos anys no té la consideració de precepte bàsic, per la qual cosa la legislació autonòmica que regule cada un dels sectors dels plans subjectes a avaluació ambiental pot fixar un termini diferent. Com que la tramitació dels plans sol prolongar-se durant el temps, el termini de dos anys es quedava curt, amb el risc de la caducitat de la declaració ambiental. El nou termini de quatre anys, prorrogable per dos més, permet afrontar la tramitació dels plans urbanístics amb garantia.

L'article 60 del TRLOTUP actualment està sense contingut, per tant, es procedix a donar contingut a este precepte per a establir regles especials en relació amb l'emissió dels informes sectorials en la tramitació d'instruments de planejament urbanístic; tot això, en la línia de simplificar i agilitzar la tramitació dels plans, fixant per als regulats per la legislació autonòmica un termini, en tot cas, d'un mes per a la seua emissió.

És urgent que estos principis, que ja figuren en altres legislacions urbanístiques autonòmiques, s'apliquen immediatament en la tramitació dels instruments de planejament urbanístic valencià.

També s'estenen les regles sobre els informes sectorials de l'article 60 als informes sectorials de les DIC. Per a fer-ho, es modifica l'apartat 4 de l'article 223, amb el que també s'aconseguix eliminar la publicació de l'anunci en el tauler d'edictes de l'ajuntament, i substituir la previsió legal que la documentació estiga accessible en un local de la Conselleria, per la previsió que la documentació estiga accessible en la plataforma urbanística digital. S'eliminen així tràmits desfasats i s'utilitzen les ferramentes digitals ja disponibles.

Es plantegen modificacions diverses per a regular de mode directe i amb terminis concrets el tràmit d'informació al públic del pla. Des de la primera Llei del Sòl de 1956, totes les lleis urbanístiques han regulat amb detall i en termes molt amplis la participació ciutadana en la tramitació dels plans urbanístics. En definitiva, l'articulació concreta de la participació en el procediment d'aprovació dels plans és un dels continguts propis de la legislació urbanística, que regula de mode complet eixa qüestió. Tanmateix, el TRLOTUP presenta una peculiaritat que separa esta llei de la resta de lleis urbanístiques autonòmiques, perquè en diversos articles sembla que la determinació exacta de la modalitat de participació en la tramitació dels plans es remet a una figura posterior: el denominat "pla de participació". De fet, segons l'article 53.4 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental és el que, en el document d'abast, establiria eixe "pla de participació"; fins i tot, s'indicarien "les modalitats o amplitud de la informació o consulta" (eixe contingut del document d'abast no està previst en la Llei d'avaluació ambiental). Si s'examina la legislació urbanística de la resta de comunitats autònomes, s'observa que, excepte la de Navarra, cap utilitza la figura del "pla de participació". Les modalitats i l'amplitud de la informació al públic s'establixen en tots els casos directament en la llei urbanística.

Es realitza una modificació en tres articles del TRLOTUP perquè quede clar que és directament la llei la que ha d'establir amb precisió les modalitats i els terminis del tràmit de participació al públic dels plans urbanístics, sense cap remissió al que puga determinar-se en cada cas en l'anomenat "pla de participació". D'esta manera, en primer lloc, es planteja la modificació del punt 4 de l'article 53 i se n'elimina la lletra c.

La regulació de la participació en la tramitació del pla urbanístic la regularà directament el TRLOTUP. L'article 19 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, no preveu que siga el document d'abast el que determine quin ha de ser el contingut del tràmit de participació de cada pla. Amb l'eliminació d'eixe paràgraf, a més, se simplifica la tramitació. En segon lloc, es planteja la modificació de l'article 55 amb una regulació directa i completa del tràmit de participació del procediment d'aprovació dels plans, sense remissió a altres figures addicionals, i es millora la redacció anterior.

Es proposa una nova redacció de les lletres b i d de l'apartat 2 de l'article 56, i de la lletra a de l'apartat 1 de l'article 61, a fi d'adaptar la redacció d'estes a la nova idea que és directament el TRLOTUP el que establix el procediment, i no el document anomenat abans pla de participació i la remissió a l'article 55.2, després de la nova redacció d'eixe precepte.

Es planteja un paquet de modificacions a fi d'aclarir aspectes diversos. La modificació de l'apartat 3 de l'article 33 sobre "Política pública de sòl i vivenda", té per objecte aclarir, després de la coma, que la frase es referix a qualsevol mena de municipi sense límit de població. En este sentit s'opta per transcriure la normativa bàsica estatal. En l'article 68, que es referix a la "Suspensió de l'atorgament de llicències", es considera que ha d'afegir-se també la suspensió de llicències de canvi d'ús. Es considera necessari aclarir en la lletra b de l'apartat 4 de l'article 72, "Principis generals i conceptes de gestió urbanística", que la determinació de l'aprofitament mitjà és únicament a efectes expropiatoris.

Es modifica de l'apartat 3 de l'article 109, "Supòsits expropiatoris", ja que la tècnica de l'expropiació aplicada a les persones propietàries que s'abstenen de participar en un programa d'actuació produïx confusió, perquè realment es referix a la necessitat de compensar econòmicament a la persona propietària que no s'adherix a un programa, la qual cosa haurà de realitzar-se mitjançant la indemnització oportuna en el procediment de reparcel·lació forçosa, pel dret que assistix a la persona propietària d'obtindre la indemnització corresponent per la privació del bé. Així doncs, es proposa la modificació esmentada, per entrar en contradicció amb la redacció actual dels articles 118 i 146 del mateix text.

Es modifica l'article 110, "Dret a l'expropiació pregada", en els apartats 3.c, 6 i 9.b, sobre la base de la impossibilitat de sol·licitar expropiació pregada per part de les persones propietàries que hagen obtingut una autorització per a usos i obres provisionals o conste un rendiment econòmic; es considera que eixe límit no pot ser indefinit en el temps, ja que tal circumstància pot deixar sense contingut el mateix dret a l'expropiació pregada, sobretot quan l'explotació d'un immoble no pot ser per si mateixa un inconvenient per a exercir eixe dret. En relació amb la regulació sobre formulació del full d'apreuament per part de les persones propietàries en règim de proindivís, es tracta d'aclarir la legitimitat que assistix els comuners en cada fase del procediment d'expropiació pregada. Respecte al règim del pagament d'interessos s'afig, per a més claredat, que la demora imputable al jurat d'expropiació forçosa no es pot imputar a l'administració expropiant.

La modificació de les lletres b i c de l'apartat 1 de l'article 120 "Requisits per a l'assignació de la condició d'agent urbanitzador en règim de gestió per persones propietàries" es fonamenta en dos premisses bàsiques.

En primer lloc, descomptar els béns de titularitat pública; una administració difícilment manifestarà la voluntat d'integrar-se dins d'una agrupació d'interés urbanístic. Si l'Administració pretén assumir la gestió és procedent que ho faça mitjançant una gestió directa municipal, autonòmica o fins i tot mitjançant conveni per l'Administració estatal. En el cas que un ajuntament considere que la gestió es desenvolupe per les persones propietàries, la base del còmput ha de ser sobre la superfície de terrenys de titularitat de les persones particulars descomptant els terrenys, qualsevol que siga la seua naturalesa, si és d'una administració pública. Els béns de les administracions públiques poden ser de domini públic o patrimonial i esta qualificació és indistinta en el moment de constituir l'agrupació, perquè no s'entra a valorar si tenen o no aprofitament. En esta fase del procediment no es té en compte si generen o no aprofitament; de fet, hi ha béns de domini públic que per haver sigut obtinguts mitjançant expropiació generen aprofitament i, no obstant això, es descompten. L'ajuntament és el que decidix si vol una gestió directa o per les persones propietàries; en conseqüència, si pretén accedir a la gestió per estes persones propietàries i estes han d'acreditar que representen més del 50 % de la superfície afectada per l'àmbit ha de ser únicament en relació amb els sòls que són de titularitat privada i no els que són de domini públic; es descomptaran els sòls que es qualifiquen tant de domini públic com patrimonials.

En segon lloc, realitzar el còmput sobre les parcel·les cadastrals i no registrals. La llei ha de garantir que l'ajuntament, com a administració encarregada de comprovar la legitimació, té capacitat de fer-ho. Estem en una fase molt incipient, i la base de dades de la qual disposen els ajuntaments és la base cadastral, per la qual cosa és l'única forma fiable de garantir que l'ajuntament comprove si realment la persona aspirant a urbanitzadora té el suport o no de les persones propietàries afectades. El treball que realitza l'ajuntament amb els programes d'actuació integrada fins que arriba el moment de la reparcel·lació ha de referir-se sempre a les persones propietàries cadastrals, base de dades que, d'altra banda, sol estar més actualitzada i concorde amb la realitat que la del Registre de la propietat.

En l'article 145, "Drets i deures bàsics de la persona propietària", es modifica, en la lletra c de l'apartat 1, l'expressió d'expropiació per indemnització en metàl·lic, coherent amb el procediment de gestió del sòl que es realitza i amb la previsió de l'article 146, que disposa que la reparcel·lació es limitarà a prevore a favor de la persona propietària no adherida la indemnització corresponent. S'insistix, a més, en el caràcter previ de la indemnització que cal percebre per a la inscripció en el Registre de la propietat.

Es considera necessari incloure un nou apartat 4 en l'article 147, en el qual expressament s'indique que el règim d'emplaçament a les persones propietàries serà procedent exclusivament quan es tracte de reparcel·lació forçosa, ja que en definir l'apartat 3 que no podran aprovar-se reparcel·lacions sense efectuar el tràmit d'emplaçament, i això sense excloure la reparcel·lació voluntària, podria donar-se el supòsit que s'exigira esta obligació quan esta figura es preveu com un acord de les persones propietàries per al compliment de les seues obligacions urbanístiques del mode més concorde a les seues preferències, per la qual cosa resulta innecessari.

Amb la modificació de l'article 175 "Contingut documental del programa d'actuació aïllada", es tracta de flexibilitzar la documentació que cal presentar en un programa, ja que en funció de l'objecte d'este es requerix una documentació, tal com el mateix article s'expressa. D'altra banda, en coherència amb el que s'ha argumentat respecte de les persones propietàries no adherides, s'elimina l'expressió preu just, mantenint la d'indemnització.

En coherència amb la modificació de l'article 120, es modifica la lletra a de l'article 177, i, on deia "domini públic", ara es diu "de titularitat pública".

S'inclou un nou apartat en l'article 194, "Declaració d'incompliment i règim d'edificació forçosa", davant de la necessitat que s'establisca el termini del procediment superior al general de tres mesos, ja que si es sumen tots els terminis parcials excedix amb escreix este. Es fixa així en un any, un termini que començarà a comptar-se el dia en què es dicte l'orde individualitzada d'edificació o rehabilitació.

La modificació de l'apartat 6 de l'article 198, "Venda forçosa", es justifica en la necessitat d'eliminar l'expressió "sense que el preu de l'immoble siga inferior al valor corresponent a efectes expropiatoris", ja que, en este cas, la primera convocatòria prevoria un increment d'un 25 %, cosa que resultaria incongruent. També es pretén aclarir que eixe 25 % es preveu com un ingrés per a l'ajuntament actuant, no com un estalvi potencial per a la persona adquirent.

Finalment, davant del buit legal que hi ha en els supòsits en què se sol·licita llicència de segregació per a parcel·les que exercixen una doble classificació urbanística, es proposa afegir una lletra c en l'apartat 1 de l'article 247.

Es justifica la necessitat extraordinària i urgent en les modificacions puntuals que s'introduïxen en relació amb la tramitació dels plans urbanístics o amb la tramitació de les declaracions d'interés comunitari, així com de la resta de mesures addicionals, en la sensació que es percep entre totes les persones operadores que actuen en el camp de l'urbanisme que el procediment d'aprovació dels plans urbanístics es dilata en excés en el temps. La jurisprudència ha arribat a assenyalar que tramitar un pla s'ha convertit en una "labor titànica" (Sentència del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de 5 de desembre de 2011). La situació és greu i es requerix una intervenció immediata dels poders públics.

Sense perjuí de l'estudi d'una futura reforma normativa més profunda que conclourà amb la tramitació d'un text de reforma de la legislació urbanística, les modificacions assenyalades s'han d'escometre de mode immediat. És un sentir comú que un dels problemes en la tramitació dels plans està en l'emissió dels informes sectorials, els terminis de les fases de tramitació, la duració de la tramitació dels plans. Per això, amb la finalitat de no frustrar la tramitació de molts plans, resulta urgent ampliar els terminis de vigència del document d'abast, de l'informe ambiental i territorial estratègic i de la declaració ambiental estratègica.

En definitiva, les mesures puntuals que es proposen tenen una connexió clara amb la situació d'urgència que es pretén solucionar. Es tractaria de mesures concretes i d'eficàcia immediata per a fer front a la situació. També es requerix una acció normativa immediata en un termini més breu que el requerit per la via normal o pel procediment d'urgència per a la tramitació parlamentària de les lleis. Tot això, és extensible als terminis de tramitació de les declaracions d'interés comunitari.

Es plantegen altres mesures en relació amb l'agilització de la tramitació d'instruments de planejament. En este sentit, es planteja la modificació de l'article 228.2 per a evitar dubtes en la tramitació dels plans especials de minimització, i s'elimina d'eixe paràgraf l'incís "que conserven una parcel·lació de característiques rurals".

En el moment de redactar els plans especials de minimització s'estan plantejant dubtes sobre l'abast i significat del requisit que figura en l'article 228.2 del TRLOTUP, segons el qual seria necessari que les agrupacions de vivendes susceptibles de ser incloses en la delimitació "conserven una parcel·lació de característiques rurals".

No és fàcil establir el sentit últim d'eixe requisit ni la seua finalitat, en el context del règim de minimització regulat en els articles del 228 al 231 del TRLOTUP, la facilitació del qual és en si mateix un fi d'interés general.

Així, per a evitar qualsevol dubte sobre este tema i facilitar l'aprovació dels plans especials de minimització que s'estan elaborant, s'elimina de l'apartat 2 de l'article 228 del TRLOTUP l'incís "que conserven una parcel·lació de característiques rurals".

Es modifica també en el present decret llei les previsions que hi ha en el TRLOTUP sobre instruments de planejament ja avaluats ambientalment amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental. En este sentit, se suprimix la disposició transitòria 30a del TRLOTUP, que exigia la tramitació d'una nova avaluació ambiental estratègica d'instruments de planejament aprovats definitivament en el seu moment i que ja van obtindre una avaluació ambiental favorable conforme a la normativa exigible en el moment de la seua aprovació. No té sentit duplicar un tràmit ambiental ja realitzat i vulnerar l'esmentat principi de vigència indefinida dels plans, amb els riscos d'indemnitzacions per responsabilitat patrimonial assumibles per la Generalitat que això comporta, en cas de mantindre's l'efecte desclassificatori automàtic que es regula actualment en la disposició transitòria 30a. Esta derogació no vulnera el que es regula en la disposició transitòria primera, apartat 3, de la Llei 21/2013, mentres la pèrdua de vigència de les declaracions d'impacte ambiental que s'hi preveuen es referix a projectes o activitats, però no a plans, la qual cosa és coherent amb l'esmentat principi de vigència indefinida d'estos.

Es modifiquen alguns articles del Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana Actualment, per a qualsevol llicència urbanística en sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació, l'ajuntament sol·licita informe al departament de la Generalitat amb competències en matèria de risc d'inundació. Amb la modificació de l'apartat 2 de l'article 3, es pretén que els ajuntaments de més entitat, dins del seu municipi apliquen el PATRICOVA en la concessió de llicències municipals, encara que per part de la Generalitat es continuaria informant el planejament municipal, les declaracions d'interés comunitari i les infraestructures. Això reduiria en aproximadament 200 el nombre anual de sol·licituds d'informe que es reben en el departament competent en risc d'inundació, la qual cosa suposa una minoració del 10 % del nombre total d'expedients per als quals se sol·licita informe, i més agilitat en la tramitació municipal de la mateixa concessió de les llicències. La modificació de l'apartat 2 de l'article 18 pretén aclarir el sentit del text vigent, ja que sovint s'ha pogut comprovar que erròniament s'ha interpretat que era aplicable únicament a les instal·lacions que tinguen una declaració expressa com a infraestructura puntual estratègica, sense ser eixe el significat del precepte que s'ha de considerar. La modificació de l'apartat B.4 de l'annex I es justifica en la necessitat d'establir de manera precisa les zones en les quals no es permetran els tancats per la seua incompatibilitat territorial derivada de l'afecció per inundabilitat. D'esta manera, no serà necessari requerir l'emissió d'informes a esta mena d'actuacions.

El títol XI arreplega les modificacions en matèria d'energia, comerç i turisme.

El capítol I incorpora mesures en matèria d'energia.

Este decret llei introduïx modificacions de gran importància en el TRLOTUP i en Decret llei 14/2020, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables per l'emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica.

El subministrament energètic és una part central i de rellevància cabdal en les economies modernes, i és la base de la sostenibilitat i resiliència de tots els servicis bàsics, incloent-hi, per exemple, els servicis sanitaris, els financers, el transport, l'agricultura, l'aigua i molts altres que considerem essencials per a assegurar la qualitat de vida dels ciutadans i de les ciutadanes. La garantia del subministrament elèctric ha de ser una aspiració de qualsevol societat que busque el benestar dels seus membres.

Tenint en compte això, en els últims anys la societat espanyola s'ha vist exposada a una crisi greu de subministrament energètic, amb una volatilitat extraordinària dels preus de l'energia i una persistència dels alts costos, cosa que ha abocat a pèrdues rellevants per a les indústries i a un increment sostingut dels costos de béns i servicis per a la ciutadania; això ha impactat, per tant, en tots els sectors de la societat, especialment en les famílies.

El sector energètic es troba en plena transició, aplicant canvis fonamentals en les seues dinàmiques i maneres de generació d'energia. La descarbonització de les fonts d'energia mitjançant la penetració de fonts renovables que generen electricitat localment i de manera assequible està suposant una transformació de les dinàmiques de subministrament d'energia i generant nous equilibris geopolítics que fan que la sobirania energètica dels estats i les regions cobre una importància cabdal en les polítiques públiques.

Les energies renovables són la font de generació d'energia elèctrica més competitiva, i s'observa que, com més gran és la seua penetració en el mix energètic, més baixos són els preus de l'energia. S'hi ha d'afegir que les energies renovables subministren energia de manera autòctona, i protegixen la ciutadania i les indústries de les volatilitats dels mercats energètics i els riscos geopolítics del subministrament, i així afermen i asseguren la disponibilitat d'energia a llarg termini i atorguen estabilitat i seguretat a les inversions empresarials. Per si no fora prou, les renovables són la font de generació energètica de construcció més ràpida i de més flexibilitat de desplegament, per la qual cosa es generen solucions modulars i específiques en cada moment per a una demanda complexa i canviant.

Atés que el desplegament ambiciós i urgent de renovables és la principal manera d'enfrontar-se a la crisi descrita, les institucions europees, nacionals i autonòmiques estan apostant fortament per substituir unes fonts d'energia per unes altres. La Generalitat es va marcar l'objectiu d'augmentar significativament la potència instal·lada en energia renovable amb un horitzó possible a final d'esta dècada de fins a 6.000 MW en centrals fotovoltaiques i 4.000 MW en eòliques. Amb l'objectiu exprés de tendir en 2027 a aconseguir la sobirania energètica de la Comunitat Valenciana, es van aprovar dos decrets llei amb el propòsit d'accelerar i ordenar el desplegament de renovables: el Decret llei 14/2020, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables per l'emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica, i el Decret llei 1/2022, del Consell, de mesures urgents en resposta a l'emergència energètica i econòmica originada a la Comunitat Valenciana per la guerra a Ucraïna.

El resultat de l'aplicació d'estos marcs jurídics ha sigut clarament insuficient. La Comunitat Valenciana continua important massivament energia d'altres territoris per mitjà de les xarxes de transport i només un percentatge molt reduït de la generació autòctona és de fonts renovables, la qual cosa la col·loca àmpliament exposada a la volatilitat dels preus i els riscos geopolítics, per la baixa penetració d'estes energies. A això se suma el tancament programat per a 2030 de la central nuclear de Cofrentes, que va suposar en 2022 el 42,9 % de l'energia, la qual cosa situaria a la Comunitat Valenciana, llevat que s'instal·len altres fonts d'energia urgentment, en una posició molt delicada respecte al balanç generació/demanda d'energia elèctrica. Cal destacar també que la Comunitat Valenciana té uns consums de gas natural molt per damunt de la mitjana espanyola, especialment en la província de Castelló, que és una de les províncies amb més consum de gas de tota Espanya. Com s'ha vist en els últims anys, la dependència del gas natural com a font d'energia suposa un risc extraordinari per al teixit industrial valencià.

En el tancament de 2023, el grau d'avanç de la transició energètica cap a fonts d'origen renovable continuava sent ínfim, amb greus retards en les tramitacions de projectes a causa de barreres burocràtiques, tràmits superflus i enfocaments normatius contraproduents i incoherents amb els objectius fixats per la Generalitat. La comparativa amb altres comunitats autònomes només permet concloure que els marcs jurídics aprovats en els últims anys van ser disfuncionals i que no han servit al propòsit buscat.

La disfuncionalitat té un efecte greu i directe sobre la seguretat d'un subministrament energètic assequible per a la societat, i els retards i barreres que l'anterior marc jurídic establia al desenvolupament d'energies renovables posa en risc a les empreses promotores d'energies renovables, que han depositat garanties econòmiques en sumes importants, han invertit multitud de recursos i tenen projectes que podrien ser cancel·lats en cas d'incomplir-se els terminis previstos en el Reial decret llei 23/2020, pel qual s'aproven mesures en matèria d'energia i en altres àmbits per a la reactivació econòmica, amb greus pèrdues per a un sector àmpliament implantat a la Comunitat Valenciana, i amb una tradició de dècades exercint en tots els seus àmbits: promoció, enginyeria, fabricació d'equips, servicis legals i financers, operació, manteniment, etc.

Tot el context anterior porta a concloure que la Comunitat es troba davant d'una situació de necessitat urgent i extraordinària, la qual cosa fa necessària l'aprovació mitjançant decret llei de les modificacions legislatives pertinents. Les disposicions incloses en esta norma aspiren a impulsar una transició energètica justa, fiable, accelerada i competitiva, sense prescindir de la seguretat jurídica, la protecció del medi ambient i procurant que els beneficis de les renovables revertisquen també en les comunitats locals.

La reforma promou una millora de la qualitat sistemàtica de la norma, procura aglutinar tota la normativa relativa a instal·lacions renovables en la normativa sectorial i reduïx el fraccionament normatiu en distintes disposicions; a més, reordena algunes disposicions que confonien la sistemàtica amb la seua redacció anterior.

La norma detalla definicions fins ara confuses com les de central fotovoltaica, subestacions elèctriques o parc eòlic, i inclou per primera vegada la definició de les instal·lacions d'emmagatzematge energètic stand-alone, per a les quals es concreta l'ordenació d'usos i aprofitaments en el sòl no urbanitzable, per a poder incloure entre els seus usos i aprofitaments eixes instal·lacions d'emmagatzematge energètic. S'inclouen com un ús autoritzable en sòl no urbanitzable (SNU) les plantes de biogàs i de biomassa.

El nou marc jurídic amplia la limitació màxima d'ocupació per a plantes fotovoltaiques fins a un 10 % del sòl no urbanitzable (comú i protegit, agregats) de cada municipi. Esta reforma està sustentada en dos motius. El primer, un criteri sociològic basat en l'informe final dels resultats de la macroenquesta sobre l'"Estat de situació sobre transició ecològica en els municipis valencians" duta a terme per l'anterior Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica i publicats el 4 d'abril de 2022, que evidenciaven que la percepció dels municipis sobre la proporció del terme municipal, sense distingir classificació del sòl, que potencialment podria destinar-se a instal·lacions solars fotovoltaiques oscil·lava entre un mínim del 12,1 % en els municipis de la província d'Alacant i un màxim del 17 % en els municipis de la província de València. El segon motiu se sustenta en la preferència per un enfocament més avaluador dels casos concrets d'ocupació i els seus efectes sinèrgics, en comptes d'una limitació apriorística i uniforme de la limitació màxima, que no atén els casos concrets ni les circumstàncies reals urbanístiques de cada municipi. En qualsevol cas, cada municipi podrà eximir-se unilateralment d'eixe límit màxim d'ocupació del sòl mitjançant acord del ple.

La norma concreta com un ús admissible en sòl no urbanitzable el de les instal·lacions de generació i emmagatzematge energètic renovable, sotmetent la seua autorització a la regulació establida en el Decret llei 14/2020. Esta previsió fa prescindible la necessitat d'obtenció d'una declaració d'interés comunitari expressa per a la seua implantació, per la qual cosa s'elimina este requisit per complet, i s'elimina així la barrera burocràtica que suposaria este procediment, que era reiterativa en relació amb el procediment del Decret llei 14/2020. L'objectiu perseguit amb esta modificació és el d'harmonitzar el règim jurídic aplicable a la implantació de les instal·lacions d'energia renovable, amb la intenció manifestada per la legislació valenciana en reiterades ocasions d'"establir amb caràcter general l'ús de producció d'energies renovables en sòl no urbanitzable", reconeixent definitivament que l'ús de generació d'energies renovables és propi del sòl no urbanitzable.

S'elimina també la restricció i els criteris d'implantació d'instal·lacions fotovoltaiques en sòls cartografiats per l'Institut Cartogràfic Valencià com d'alta i molt alta capacitat agrològica. Esta restricció imposava una prohibició total basada en criteris d'ordenació territorial diametralment contraris a l'esperit de la modificació expressada en el paràgraf anterior i generava dubtes seriosos sobre la seua legalitat en relació amb la Llei 20/2013, de 9 de desembre, de garantia de la unitat de mercat, atés que es basava en un criteri de planificació econòmica que afectava la llibertat dels actors econòmics respecte a l'ús del sòl quant a la seua suposada potencialitat d'ús per a una determinada activitat econòmica designada per l'Administració, una cosa impròpia d'una economia de mercat. La realitat és que tant els ajuntaments com la Generalitat ja compten amb altres instruments urbanístics que els permeten protegir els sòls agrícoles si consideren que tenen valors que meresquen protecció, com són els sòls classificats com a sòl no urbanitzable "de protecció agrícola" o els protegits per mitjà d'instruments d'ordenació territorial aprovats per l'Administració autonòmica. Resulta així innecessari incrementar el sòl protegit per este valor per mitjà de l'aplicació directa i generalitzada de la cartografia de la Generalitat que, a més, va ser elaborada fa més de 30 anys i amb una metodologia de baix detall, per la qual cosa no reflectix la verdadera i actual situació dels sòls agrícoles ni dels valors, característiques i circumstàncies que reunixen les ubicacions en qüestió. Es tractava d'una barrera innecessària i desproporcionada, atés que l'activitat de generació d'energia renovable està sotmesa a règims d'intervenció administrativa altament exigents, públics, transparents i participatius en els quals ja s'analitza l'impacte que el projecte pot tindre sobre el sòl, i això en atenció estricta als valors concrets que concorren en este, com poden ser els valors agrològics. En qualsevol cas, la restricció no permetia avaluar l'estat de la qüestió actual de les instal·lacions fotovoltaiques, que permeten la seua instal·lació mitjançant clavaments amb llevíssima afecció al sòl i combinar la generació d'energia elèctrica amb l'activitat agrària.

No obstant això, la norma incorpora un criteri relatiu a la priorització d'implantació en sòls agraris abandonats, infrautilitzats, poc productius o amb estructures d'explotació de viabilitat limitada, la qual cosa suposa un clar senyal per a persones promotores i administracions públiques de quins són els llocs que es consideren prioritaris per al desplegament de projectes fotovoltaics. Estos criteris es consideren molt més encertats que una cartografia de capacitat agrològica elaborada amb poc detall a la fi del segle passat, atés que atenen la situació real de l'activitat agrícola en cada ubicació concreta i permeten una avaluació detallada tècnica de cada cas, en comptes de cenyir-se a una ordenació apriorística, desfasada, generalista i poc concreta, com era la cartografia de l'Institut Cartogràfic Valencià.

La reforma incorpora un pronunciament preceptiu i vinculant exclusiu per als projectes de tramitació autonòmica per part de l'òrgan competent en matèria de territori i paisatge respecte a l'oportunitat d'implantació del projecte en la ubicació proposada, tenint en compte l'informe municipal, la classificació i les característiques del sòl, els informes sectorials rebuts, així com les al·legacions presentades en el tràmit d'informació pública.

A fi de proporcionar seguretat jurídica a la tramitació urbanística dels projectes, es prohibix que els ajuntaments puguen decretar suspensions de llicències que afecten la tramitació de projectes de generació d'energia renovable. En un context similar, s'establix una disposició específica per a regular els informes-certificats de compatibilitat urbanística emesos pels ajuntaments a fi de delimitar el contingut d'estos a matèria estrictament urbanística i territorial, pròpia d'esta mena d'informes, i es crea un tràmit preceptiu no vinculant en què l'ajuntament afectat pot pronunciar-se en matèria de compliment dels criteris previstos en la normativa, així com en l'exercici de la seua autonomia en competències que li són pròpies, especialment en matèria urbanística, amb més pes en cas d'implantació en sòl no urbanitzable protegit. També es reformen els requisits per a l'autorització d'instal·lacions fotovoltaiques d'autoconsum domèstic en sòl no urbanitzable.

Se simplifica el règim dels denominats projectes prioritaris energètics. A més, s'afig la possibilitat que la conselleria competent en matèria d'agricultura puga proposar al Consell esta declaració, pel fet que el recurs eòlic disponible per al desenvolupament de projectes eòlics i l'espai disponible per a la implantació de projectes fotovoltaics solen estar situats en zones rurals. Els projectes d'energies renovables afecten directament les comunitats rurals i poden suposar un catalitzador diferencial per a impulsar el desenvolupament rural i la revitalització d'unes certes àrees, per la qual cosa resultava necessari que la conselleria competent en matèria de desenvolupament rural tinguera la potestat de proposar al Consell la declaració de projectes que es declaren com a prioritaris per motius de dinamització rural.

Es regula la intervenció de la conselleria amb competència en matèria d'ordenació del territori per als projectes de tramitació estatal, i es limita a una verificació del compliment dels criteris específics previstos en la normativa, de manera que esta intervenció no siga una mena de segona avaluació ambiental, simplificant i aclarint així els tràmits necessaris i sent vinculant per als ajuntaments afectats en el marc del procediment de llicència d'obres. Esta limitació d'intervenció no menyscaba la protecció mediambiental ni l'ordenació territorial, atés que el tràmit es realitzarà una vegada el projecte estiga en disposició de sol·licitar la llicència d'obres, per la qual cosa s'haurà rebut la declaració d'impacte ambiental favorable i les autoritzacions administratives prèvia i de construcció. Segons les recomanacions per al desplegament d'energies renovables, s'introduïx la figura del silenci administratiu positiu per a esta verificació. Un retard en el pronunciament de l'òrgan podria suposar un bloqueig del tràmit d'emissió de llicència d'obres, que han de tramitar-se de manera simultània i no seqüencial. La introducció d'esta figura és coherent amb el fet que este tràmit s'entén com una mera verificació d'uns criteris ja avaluats en tràmits anteriors, per la qual cosa és desitjable que es permeta que la falta de resposta per part de l'autoritat o autoritats competents, dins dels terminis establits, supose l'acceptació d'una sol·licitud determinada en la fase corresponent d'un procés de concessió de permisos per a projectes d'energies renovables.

El nou marc jurídic aspira, a més, a donar senyals a persones promotores i administracions públiques d'algunes de les bones pràctiques identificades, entre les quals destaquen que les empreses impulsen la dinamització de l'activitat agrícola en el seu entorn contactant i col·laborant amb les comunitats de regants, les cooperatives agrícoles i altres entitats vinculades a l'activitat agrària de l'àrea d'implantació. Les recomanacions per al desenvolupament ordenat i exitós d'energies renovables esmenten expressament la necessitat de promoure els usos múltiples dels emplaçaments, per la qual cosa també s'afig que s'analitze la possibilitat de fer aprofitament múltiple del sòl, de manera que es combine la generació d'energia elèctrica amb alguna activitat agrària. Una altra de les bones pràctiques que s'introduïxen consistix en què en els entorns rurals s'analitze la possibilitat de cooperar i col·laborar amb les xarxes de desenvolupament rural. En este sentit, segons les orientacions sobre bones pràctiques per a accelerar els procediments de concessió de permisos per a projectes d'energies renovables que recomanen l'adopció de mesures perquè les comunitats locals es beneficien de les instal·lacions d'energies renovables situades en la seua proximitat, s'inclouen reduccions en el cànon d'ús i aprofitament del sòl no urbanitzable amb destinació municipal per a incentivar les bones pràctiques i compensar així la càrrega tributària autonòmica sobre projectes renovables. És bo i desitjable que les persones promotores col·laboren amb els agents locals, per a crear sinergies entre estos i que així puguen avançar junts de la millor manera possible dinamitzant l'economia sense renunciar a la cura del medi ambient.

S'elimina el criteri de distanciar els projectes fotovoltaics almenys 500 metres dels béns rellevància local, a fi d'adequar este precepte a la normativa autonòmica sectorial específica, ja que el precepte incorre en una contradicció amb el Decret 62/2011, de 20 de maig, del Consell, pel qual es regula el procediment de declaració i el règim de protecció dels béns de rellevància local, la qual cosa suposava una exigència desproporcionada per als projectes de centrals fotovoltaiques. També es racionalitza l'avaluació de la perillositat d'inundació remetent al Decret 201/2015, del Consell, PATRICOVA, en comptes de limitar la implantació mitjançant un criteri territorial.

Es modifiquen els criteris energètics específics per a la implantació i disseny de centrals fotovoltaiques permetent capacitats d'almenys el 100 % de la potència instal·lada de la central fotovoltaica en línies elèctriques on el traçat subterrani siga major del 50 % de la longitud total de la línia i pèrdua de potència total en la transmissió siga menor o igual al 5 % de la potència instal·lada.

Es redefinix la forma de càlcul de les garanties de desmantellament la quantia final del qual és més ajustada ja que s'establixen actualitzacions quinquennals que es realitzen sobre la base d'una referència ja coneguda i no a previsions futures.

Finalment, es modifica la disposició addicional quarta per a determinar la previsió de càrregues de les xarxes de distribució i de les instal·lacions elèctriques en els nous desenvolupaments de sòls d'ús industrial i s'afigen una disposició addicional d'autoritzacions per a torres de mesurament de vent i una disposició transitòria que garantisca la continuïtat dels expedients, sense provocar iteracions ni retards addicionals, així com afavorir la reversió d'informes o avaluacions el caràcter desfavorable dels quals no ho fora conforme a la normativa actual.

La regulació suposa la modificació dels articles 211 –apartats 1.d, 1.e i subapartat 7–, 215.3, 216.1, 219.2, i la derogació de l'apartat 7 de l'article 7, de l'article 10 bis, i de la disposició addicional octava, tot això del TRLOTUP, i la modificació del Decret llei 14/2020, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables per l'emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica.

D'altra banda, la modificació abordada del Decret 88/2005 és imprescindible, no sols per coherència amb les mesures principals d'impuls de les instal·lacions de producció d'energia elèctrica basades en energies renovables establides en el present decret llei, sinó perquè sense esta reforma, orientada a la simplificació, coordinació i agilització de les autoritzacions administratives de tota mena d'instal·lacions elèctriques sotmeses al règim d'autorització administrativa prèvia, l'impuls esmentat del canvi de model energètic des del costat de la generació elèctrica es voria molt limitat pel paper que per a estes juguen les xarxes de transport i de distribució. Sense perjuí de l'anterior, la modificació urgent del Decret 88/2005 té també el seu fonament en la necessitat de contribuir a la reactivació econòmica de qualsevol mena d'activitat, a causa del caràcter universal i essencial del subministrament elèctric per a la societat i en la qual és necessari, dins del marc normatiu bàsic, reduir al màxim l'obtenció de les autoritzacions administratives necessàries per a la construcció i posada en servici de les instal·lacions elèctriques de generació, transport, distribució, línies directes, escomeses i les infraestructures elèctriques de les estacions de recàrrega de vehicles elèctrics de més potència, així com millorar i intensificar la participació i la condició que ocupa la persona sol·licitant de les instal·lacions elèctriques que este sufraga en els procediments d'autorització davant de les empreses de xarxa.

Per tant, esta modificació planteja principalment els canvis més significatius següents per a l'agilitació del procediment, com són: s'augmenta l'exclusió a les infraestructures elèctriques de les estacions de recàrrega de vehicles elèctrics de potència superior a 3000 kW (abans eren 250 kW) (articles 2, 3 i 4); se simplifiquen els tràmits per a un major nombre d'instal·lacions ja que només requeriran autorització d'explotació les instal·lacions de producció d'energia elèctrica amb potència instal·lada no superior a 500 kW (abans eren 100 kW) (article 2bis); se simplifica la concessió d'autorització d'explotació atribuint els servicis territorials totes estes autoritzacions excepte les que afecten més d'una província (article 4); se simplifica el tràmit de les instal·lacions a desmuntar associades a la instal·lació projectada (article 5); se simplifiquen els casos on no serà necessària la informació pública quan hi haja modificacions no substancials (article 9); s'elimina documentació a aportar en el tràmit d'aprovació del projecte d'execució i en el d'autorització d'explotació (articles 11, 12 i 16); se simplifica el tràmit d'autorització de transmissió d'instal·lacions, eliminant l'obligació que només podrà dur-se a terme una vegada s'haja finalitzat la seua construcció i haja obtingut l'autorització d'explotació (article 19).

Les mesures contingudes en la present modificació normativa es configuren amb la finalitat d'impulsar i agilitzar les autoritzacions administratives necessàries per a la construcció i posada en servici de les instal·lacions elèctriques de generació, transport, distribució, línies directes, escomeses i les infraestructures elèctriques de les estacions de recàrrega de vehicles elèctrics de més potència, de manera que facilite la dinamització i implantació de l'activitat econòmica associada a tota la infraestructura energètica. En definitiva, amb les modificacions exposades, juntament amb les del Decret llei 14/2020, s'aconseguix tindre una visió global del sector energètic amb la pretensió de dinamitzar, agilitzar i simplificar tràmits en les activitats econòmiques associades a les instal·lacions elèctriques de generació, transport i distribució, impulsant la seua posada en marxa.

El capítol II incorpora mesures en matèria de comerç.

Es modifiquen la Llei 3/2011, de 23 de març, de comerç de la Comunitat Valenciana, en relació amb els aspectes següents: zones de gran afluència turística (ZGAT) i ordenances municipals de venda no sedentària.

S'estima oportú i proporcional que es puga acceptar una declaració responsable municipal per entendre que es donen les circumstàncies que justifiquen la declaració d'una zona de gran afluència turística, sobre la base del principi de confiança i bona fe en les relacions interadministratives. A més, eixes declaracions de zona de gran afluència turística passen a tindre una vigència indefinida. Actualment, les zones de gran afluència turística (ZGAT) tenen una vigència de set anys prorrogables. En passar a tindre una vigència indefinida s'evita un tràmit als ajuntaments, sense perjuí que si es constata en algun moment que s'han modificat o desaparegut les circumstàncies que van motivar esta declaració, l'òrgan competent en matèria de comerç puga modificar o revocar la declaració. Esta vigència indefinida es fa extensiva a les ZGAT ja declarades mitjançant la modificació de la disposició transitòria quarta de la Llei 3/2011, de 23 de març.

Finalment, s'elimina el requisit segons el qual els qui es dediquen a l'activitat de la venda no sedentària han d'haver complit amb totes les obligacions pendents amb la hisenda local del municipi en què es desenvoluparà esta venda. Es limita esta possibilitat, si així ho preveuen les ordenances, només a les obligacions tributàries vinculades directament a l'exercici de l'activitat. D'esta manera, els comerciants podran desenvolupar la seua activitat, que és la seua principal font d'ingressos, encara que tinguen obligacions pendents de satisfer per altres causes alienes a l'activitat comercial (impost de béns immobles, tarifa d'aigües, etcètera). Amb esta mesura s'evita perjudicar les persones que es dediquen a la venda no sedentària i que són residents en el municipi, perquè les que no ho són mai es voran afectades per obligacions tributàries municipals d'una altra classe alienes a la venda.

El capítol III incorpora les mesures en matèria de turisme.

La necessitat extraordinària i urgent de realitzar estes modificacions en el sector turístic es fonamenta en diversos aspectes crítics. Primer, el turisme és un dels pilars fonamentals de l'economia de la Comunitat Valenciana; constituïx un sector estratègic amb xifres que han arribat al 16% del Producte Interior Brut en 2023, i és la comunitat autònoma que està liderant el creixement d'ingressos turístics en 2024. A este context han d'unir-se les xifres rècord d'arribada de turistes que s'està produint en l'actualitat, per a les quals l'Administració ha d'estar preparada. L'enfortiment del sector combinat amb la seua pròpia sostenibilitat és essencial per al benestar econòmic de la regió.

En segon lloc, esta importància quantitativa i qualitativa justifica l'enorme necessitat d'atendre el seu desenvolupament ordenat, per la seua directa afectació a la resta de sectors econòmics i per les seues rellevants repercussions en l'àmbit social, laboral i mediambiental. Així mateix, és necessari adaptar-se a les normatives europees i a les millors pràctiques internacionals, que requerixen d'una actualització constant del marc normatiu. Per tant, la normativa reguladora del sector ha de ser el més clara, coherent i adequada possible a les premisses anteriors. Les modificacions proposades asseguren que la Comunitat Valenciana estiga alineada amb els estàndards més avançats i que s'adapta a les necessitats de les persones administrades i de les empreses, garantint una administració més àgil i eficient, capaç de respondre amb rapidesa i efectivitat a les demandes del sector turístic.

Finalment, els procediments administratius han de respondre a les necessitats del sector, ser concordes amb la normativa i adequar-se a l'administració electrònica, la digitalització, l'accessibilitat i la simplificació de tràmits que permeten una resposta més ràpida a les necessitats del mercat, millorar la seua competitivitat i la qualitat dels servicis turístics. A més, l'increment de la càrrega administrativa ha generat un entorn en el qual les empreses turístiques s'enfronten amb barreres significatives per a operar i expandir-se.

En relació amb la Llei 15/2018, de 7 de juny, de la Generalitat, de turisme, oci i hospitalitat de la Comunitat Valenciana, s'adequa la normativa per a aclarir definicions, requisits, obligacions i causes, millorant la informació sobre els requisits, la documentació i els procediments necessaris. A més, s'agrupen les funcions d'òrgans col·legiats com el Consell de Turisme i la Comissió Interdepartamental per a agilitzar la gestió dels servicis públics, la qual cosa suposa l'eliminació d'òrgans innecessaris i la redistribució de les seues competències, cosa que contribuirà a una major eficiència administrativa.

Les modificacions del Decret 62/1996, de 25 de març, del Consell, pel qual s'aprova el reglament regulador de la professió de guia de turisme, tenen diversos objectius: simplificar i agilitzar l'obtenció de l'habilitació de guia de turisme, permetent que es puga obtindre sense necessitat de superar proves convocades, en aquells casos en què s'estiga en possessió de determinats títols acadèmics i s'acredite la competència lingüística. A més, s'afig la possibilitat d'incloure nous idiomes a l'habilitació ja obtinguda, sense necessitat d'esperar noves convocatòries de proves, la qual cosa suposa una millora de la qualitat dels servicis oferits a la ciutadania.

Quant al Decret 5/2020, de 10 de gener, del Consell, de regulació de l'estatut del municipi turístic de la Comunitat Valenciana, s'adequa a la Llei 15/2018 i es dona cobertura a normativa i instruccions específiques, es concreten obligacions i es corregixen errors per a millorar la informació sobre requisits, documentació i procediments.

Dins de la política d'eliminació d'òrgans amb funcions que puguen ser assumides per uns altres, es modifica el Decret 7/2020, de 17 de gener, del Consell, de regulació dels òrgans per a la coordinació de l'acció turística i de l'organisme públic per a la gestió de la política turística, amb la finalitat d'eliminar el Comité d'Ètica del Turisme, les funcions del qual poden ser assumides per altres òrgans, la qual cosa suposa agilitzar la gestió eficaç dels servicis públics. A més, s'adequa la redacció a la estructura organitzativa vigent en matèria de turisme i es facilita i agilitza el nomenament de la persona titular de la Secretaria General de Turisme Comunitat Valenciana.

El Decret 10/2021, de 22 de gener, del Consell, pel qual es regula l'allotjament turístic a la Comunitat Valenciana, du a terme adequacions dels requisits tècnics obsolets en el mercat turístic, i es millora la redacció d'articles per a afavorir la interpretació de projectistes i empreses turístiques.

Així mateix, el Decret 1/2022, de 14 de gener, del Consell, de regulació del Registre de turisme de la Comunitat Valenciana, s'adequa a la normativa turística vigent, realitza aclariments per a facilitar la tramitació registral i elimina elements innecessaris, i així millora la informació sobre requisits, documentació i procediments.

S'incorporen les disposicions comunes següents en la part final del Decret llei.

S'inclouen sis disposicions addicionals en relació amb els terminis per a l'aprovació de la guia metodològica per a l'elaboració de la memòria de l'anàlisi d'impacte normatiu, els terminis per a la subscripció dels convenis amb les entitats locals i la designació de representants, els fonaments i garanties addicionals en matèria de protecció de dades per als sistemes d'identificació biomètrica en l'assistència a la ciutadania per part del personal funcionari habilitat i la regulació sobre els espais de dades i entrenament de processos i algoritmes, la creació de l'Oficina d'inversions i projectes estratègics i l'adaptació de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV) i del Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral (PATIVEL) a les normes d'aplicació directa en sòl no urbanitzable del litoral.

La disposició derogatòria preveu la derogació de les normes següents:

– En matèria d'impacte ambiental, es deroga la Llei 2/1989, de 3 de març, d'avaluació ambiental; el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental; el Decret 32/2006, de 10 de març, de modificació de l'anterior, així com qualsevol norma de modificació dels decrets esmentats i l'Orde de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Vivenda, per la qual s'establix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'hagen de tramitar en esta conselleria.

A la Comunitat Valenciana, i en relació amb l'avaluació ambiental de projectes de competència autonòmica, coexistixen dos normes diferents: la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i la Llei autonòmica 2/1989, de 3 de març, d'avaluació ambiental.

L'aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, està donant lloc a dubtes interpretatius de tota mena, perquè no està clar en quins casos continuarien sent aplicables els procediments previstos en esta, que tenen poc a vore amb els establits en la legislació bàsica de l'Estat. Actualment, la normativa estatal en matèria d'avaluació d'impacte ambiental de projectes és més exigent que l'autonòmica, establix un procediment específic i d'aplicació directa i conté tots els elements necessaris per a la tramitació dels expedients. Per contra, la normativa autonòmica conté preceptes que no poden aplicar-se (pel caràcter bàsic de l'anterior) i uns annexos que, lluny de resultar més exigents en general, suposen una dificultat en la seua aplicació i interpretació i una càrrega addicional per a l'administrat pels dubtes en la seua correspondència amb els paràmetres definitoris dels seus projectes. En conseqüència, és urgent derogar les normes esmentades, ja que la vigència està dificultant la tramitació de nombrosos projectes.

– En matèria de servicis socials, es deroga el Decret 48/2021, d'1 d'abril, del Consell, de regulació de la Comissió delegada del Consell d'Inclusió i Drets Socials. Esta comissió es va crear amb caràcter permanent i decisori, amb la finalitat de desconcentrar algunes funcions superiors de l'acció política del Consell en l'àmbit de les polítiques socials, d'igualtat, de servicis socials, d'atenció sociosanitària, d'educació i de justícia; així mateix, ha d'informar, amb caràcter preceptiu, abans de la seua aprovació o publicació, sobre qualssevol projectes normatius amb afecció en les matèries d'inclusió, igualtat o drets socials. No obstant això, de la transversalitat d'estes polítiques públiques s'inferix la necessitat de tractar-les des d'una perspectiva global, que abaste àmbits funcionals molt diversos que excedixen el conjunt de matèries competència dels diferents departaments del Consell que integren la comissió delegada esmentada. Així mateix, respecte de les funcions assignades a esta comissió delegada en l'elaboració de les normes s'entén oportuna la seua supressió, per redundant en els controls sobre l'impacte social de la normativa exercits pels diferents òrgans i organismes competents. En conseqüència, es procedix a la seua supressió per a simplificar l'organització administrativa, i evitar la duplicitat d'òrgans amb funcions concurrents.

– En matèria de funció pública, es deroga el Decret 19/2023, de 3 de març, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'organització i funcionament de l'Escola Valenciana d'Administració Pública. Atés que mitjançant este decret llei se suprimix este organisme, és procedent la derogació del decret esmentat.

– En matèria d'educació, es deroga:

a) El Decret 178/1988, de 15 de novembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'establix la composició i funcions de la Comissió Interdepartamental per a l'aplicació de l'ús del valencià, segons la Llei 4/1983, de 23 de novembre, d'ús i ensenyament del valencià. La composició de la comissió ha quedat obsoleta per l'estructura actual dels nivells superiors i directius en les conselleries. Després de més de quaranta anys des de l'entrada en vigor de la Llei 4/1983, de 23 de novembre, d'ús i ensenyament del valencià, hi ha un marc normatiu que ha avançat en els diferents aspectes que corresponen a l'àmbit competencial de la Comissió Interdepartamental. En conseqüència, es considera que no té sentit mantindre la Comissió Interdepartamental, per la qual cosa es procedix a la seua supressió, segons els criteris de simplificació administrativa d'eliminació d'estructures i òrgans que no aporten valor afegit a l'Administració.

b) El Decret 13/2019, de 8 de febrer, del Consell, de creació de la Xarxa Pública de Servicis Lingüístics Valencians, crea la xarxa esmentada, constituïda pel conjunt d'entitats públiques titulars de servicis de planificació lingüística amb la finalitat de crear sinergies en l'àmbit de la normalització del valencià, per mitjà de l'elaboració d'estratègies conjuntes i la comunicació àgil entre entitats. Després de l'entrada en vigor de la xarxa no consta que s'haja aprovat cap pla d'actuació que coordine les diferents entitats, ni memòria que valore el funcionament, per la qual cosa es considera que la xarxa no està responent a la finalitat per a la qual es va crear. Així, es conclou que pot procedir-se a la seua supressió segons els criteris de simplificació administrativa d'eliminació d'estructures i òrgans que no aporten valor afegit a l'Administració.

c) L'Orde 8/2011, de 23 de febrer, de la Conselleria d'Educació, per la qual s'establix el procediment d'autorització provisional previst en la disposició addicional segona, apartat 1, del Decret 2/2009, de 9 de gener, del Consell, pel qual s'establixen els requisits mínims que han de complir els centres que impartisquen el primer cicle de l'Educació Infantil a la Comunitat Valenciana.

– En matèria d'hisenda es deroga el Decret 28/2012, de 3 de febrer, del Consell, pel qual es crea la Comissió Interdepartamental per al seguiment i impuls de les polítiques de racionalització i austeritat en el gasto en l'àmbit de la Generalitat, ja que les seues funcions han sigut assumides per la Comissió Interdepartamental per a la millora de l'eficiència del gasto públic de la Generalitat, creada pel Decret 18/2024, de 6 de febrer, del Consell.

Així mateix, s'introduïxen quatre disposicions transitòries en matèria de planificació i urbanisme.

Es fa necessari prevore disposicions que regulen el règim transitori dels procediments d'avaluació ambiental de projectes, donat compte de la modificació normativa operada, i de l'aplicació de la nova regulació dels procediments urbanístics, atesos els canvis operats respecte als terminis de vigència i pròrrogues del document d'abast, de l'informe ambiental i territorial estratègic i de la declaració ambiental i territorial estratègica, del procediment d'aprovació dels plans urbanístics, de la nova regulació dels informes sectorials, o sobre els projectes d'inversió estratègica sostenible o projectes territorials estratègics aprovats pel Consell de la Generalitat. A més, s'afig una disposició transitòria per a garantir la continuïtat dels expedients de projectes de producció o subministrament energètic per mitjà d'energies renovables.

Finalment, s'incorporen sis disposicions finals, en les quals s'establixen els terminis per a l'aprovació de dos disposicions de caràcter general: el Decret d'administració electrònica i simplificació administrativa i el Decret de creació del Registre general d'entitats col·laboradores de certificació i el registre d'ens habilitats; es disposa el rang de les disposicions reglamentàries modificades, s'arreplega el respecte al principi d'autonomia local, i s'establix l'entrada en vigor.

VIII

Quant a l'estructura, el present decret llei consta de cent vint-i-tres articles, distribuïts en onze títols, sis disposicions addicionals, quatre disposicions transitòries, una derogatòria i sis disposicions finals.

D'acord amb el que es disposa en l'article 129 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, este decret llei s'ajusta als principis de bona regulació. De la mateixa manera, es complix amb el principi de necessitat que ha quedat plenament justificat. També, es complixen els principis de seguretat jurídica, proporcionalitat i eficàcia, i es destaca que les mesures que incorpora són congruents amb l'ordenament jurídic i incorporen la millor alternativa possible donada la situació d'excepcionalitat, per contindre la regulació necessària i imprescindible per a la consecució dels objectius esmentats prèviament.

Quant al principi de transparència, vista la urgència per a l'aprovació d'esta norma, s'exceptuen els tràmits de consulta pública prèvia i d'audiència i informació públiques, de conformitat amb l'article 133.4 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, i amb l'article 14 de la Llei 4/2023, de 13 d'abril, de participació ciutadana i foment de l'associacionisme de la Comunitat Valenciana.

En conseqüència, d'acord amb l'article 44.4 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, i l'article 58 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, a proposta del president de la Generalitat, en virtut de les competències en matèria de simplificació administrativa que li atribuïx el Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions, i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió de 9 de juliol de 2024,

DECRETE

**TÍTOL I**

**Regulació general de la simplificació administrativa**

CAPÍTOL I

*Disposicions generals*

*Article 1. Objecte i finalitat*

El present títol del decret llei té per objecte determinar mesures de simplificació administrativa de caràcter extraordinari i urgent destinades a promoure la millora dels processos reguladors, de gestió i organitzatius de l'Administració de la Generalitat, el seu sector públic instrumental i dels ens que integren l'Administració local de la Comunitat Valenciana, amb la finalitat de millorar l'accés de la ciutadania als servicis públics i remoure les càrregues administratives que limiten el desenvolupament econòmic i social en la Comunitat Valenciana.

*Article 2. Àmbit d'aplicació*

Este títol del decret llei és aplicable a:

a) L'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental, en els termes que establix el present títol.

b) Els ens que integren l'Administració local, en els termes que establix el present títol.

*Article 3. Principis generals*

1. Són principis orientadors d'este títol del decret llei els següents:

a) Principi de bona regulació.

En l'exercici de la iniciativa legislativa i la potestat reglamentària, l'Administració actuarà d'acord amb els principis de necessitat, eficàcia, proporcionalitat, seguretat jurídica, transparència i eficiència.

b) Principi de necessitat i proporcionalitat.

En l'exercici de les seues competències, els òrgans i entitats públiques establiran les mesures menys restrictives en la limitació de l'exercici de drets individuals o col·lectius, i motivaran la seua necessitat per la protecció de l'interés públic, així com justificaran la seua adequació per a aconseguir els fins, sense que en cap cas es produïsquen diferències de tracte discriminatòries.

c) Principi de mínima intervenció administrativa.

Per al compliment dels requisits previstos en la legislació, els òrgans i entitats públiques establiran les mesures menys restrictives de l'exercici de drets individuals o col·lectius, llevat que es motive la necessitat per a la protecció de l'interés públic, amb respecte en tot cas dels principis de necessitat i proporcionalitat.

d) Principi de coordinació i col·laboració.

Els òrgans i entitats públiques promouran el desenvolupament de mecanismes de coordinació i col·laboració i l'exercici conjunt de facultats d'intervenció sobre activitats, amb la finalitat d'impulsar la simplificació administrativa i l'agilitat en la tramitació i execució de projectes concrets o sectors específics.

e) Principi de transversalitat organitzativa.

Els òrgans i entitats públiques establiran fórmules institucionals i organitzatives flexibles que permeten tramitar eficaçment els procediments que transcendisquen les competències pròpies d'un departament o entitat.

2. Així mateix, són principis orientadors de la simplificació procedimental i organitzativa els següents:

a) Orientació i servici efectiu a la ciutadania.

b) Eficàcia i eficiència.

c) Celeritat.

d) Economia procedimental i organitzativa.

e) Racionalització i agilitat dels procediments administratius i de les activitats materials de gestió.

f) Transparència administrativa.

g) Tramitació unificada dels procediments administratius.

*Article 4. Definicions*

Als efectes d'este títol del decret llei s'entén per:

1. Actuació administrativa automatitzada: qualsevol acte o actuació realitzats íntegrament a través de mitjans electrònics en el marc d'un procediment administratiu i en què no haja intervingut de manera directa una persona empleada pública.

2. Càrrega administrativa: activitat de naturalesa administrativa que han de dur a terme les persones físiques i jurídiques per a complir amb les obligacions derivades de la normativa.

3. Govern de la dada: direcció i control de l'ús de les dades que permet arreplegar-les, processar-les, protegir-les i emmagatzemar-les de manera que contribuïsquen a l'acompliment de les competències administratives mitjançant el seu ús ètic, segur i responsable per a la presa estratègica de decisions, amb la finalitat de millorar i avaluar les polítiques públiques.

4. Memòria de l'Anàlisi d'Impacte Normatiu: document en el qual s'arreplega i unifica la informació de què s'acompanya un projecte normatiu, que justifica la seua oportunitat i necessitat i realitza una estimació de l'impacte en els diferents àmbits de la realitat que tindrà la seua aprovació.

5. Procés: seqüència ordenada d'activitats, inclosos els tràmits dels procediments administratius, interrelacionades entre si, necessàries per a donar resposta o prestar servici a la ciutadania, com a client, usuària o beneficiària de servicis o prestacions.

6. Seu electrònica: adreça electrònica disponible per a les persones físiques i jurídiques que vullguen realitzar tràmits per mitjà de xarxes de telecomunicacions en què la titularitat, gestió i administració correspon a les administracions i entitats públiques que corresponga.

7. Servici proactiu i personalitzat: servici digital que té com a finalitat informar les persones, de manera predictiva i anticipada, sobre els servicis públics a què poden accedir.

8. Plataforma autonòmica d'interoperabilitat: sistema electrònic creat per a la comunicació de dades que hi ha en les administracions públiques amb les garanties de seguretat necessàries.

9. Punt d'accés general de la Generalitat: conjunt de pàgines web agrupades amb un domini d'internet (www.gva.es) l'objectiu del qual és oferir a la ciutadania, de manera fàcil i integrada, l'accés a la informació i els recursos i servicis disponibles.

10. Tramitació unificada: mecanisme de captura i tractament de dades que, en cas de concurrència de diversos procediments administratius sobre una mateixa activitat, permet que les persones interessades faciliten a les administracions públiques les dades i els documents relatius a la seua activitat i els seus establiments una única vegada, i que en garantix la qualitat i coherència.

*Article 5. Deure general de promoció de la simplificació administrativa*

Els subjectes inclosos en l'àmbit d'aplicació d'este títol hauran de promoure la simplificació administrativa en l'exercici de les seues competències. Així mateix, hauran d'aplicar criteris de simplificació en l'àmbit regulador, procedimental i organitzatiu, per a millorar l'eficiència de la seua gestió, organització i funcionament, així com per a reduir càrregues administratives a la ciutadania i a les empreses.

*Article 6. Criteris de simplificació administrativa*

1. Són criteris de simplificació administrativa aplicables, sempre que es respecten els drets i les garanties exigibles per la legislació, la transparència de l'activitat administrativa i la qualitat dels servicis públics, els següents:

a) Millora de la informació sobre requisits, documentació i procediments.

b) Adaptació de la informació sobre els tràmits i procediments a un llenguatge clar, senzill i adaptat a les persones destinatàries d'estos.

c) Derogació expressa de la normativa i consolidació de la normativa vigent.

d) Eficàcia i eficiència en la creació i funcionament dels òrgans col·legiats.

e) Unificació de procediments i eliminació dels que siguen innecessaris.

f) Acumulació de tràmits o supressió d'aquells que siguen innecessaris, redundants o que no contribuïsquen a la millora de l'activitat administrativa.

g) Reducció dels termes i terminis.

h) Realització d'actuacions d'ofici i ampliació de la vigència de les inscripcions en els registres administratius.

i) Substitució del sentit desestimatori del silenci per un sentit estimatori, llevat que una norma amb rang de llei o una norma de dret de la Unió Europea o de dret internacional aplicable a Espanya establisquen el contrari

j) Substitució d'autoritzacions i llicències per declaracions responsables o comunicacions prèvies en aquells procediments en què la legislació bàsica no exigisca autoritzacions i no hi haja raons imperioses d'interés general per a mantindre-les.

k) Supressió de càrregues administratives repetitives, obsoletes i no exigibles per la legislació.

l) Normalització dels formularis de sol·licitud, declaracions responsables, comunicacions, certificacions i altres documents amb les dades mínimes necessàries per a la tramitació del procediment i, quan siga possible, mitjançant ompliment anticipat.

m) Agrupació documental, que incorpore en un únic document les manifestacions que haja de fer una mateixa persona, ja siga en forma de declaracions, certificacions o actuacions de naturalesa similar.

n) Ús de procediments automatitzats, quan la naturalesa d'estos ho permeta, tant per al reconeixement inicial d'un dret o facultat com per a la seua renovació.

o) Agilitació de les comunicacions, que potencien la transformació digital de l'Administració i fomenten la relació electrònica amb la ciutadania, que garantisquen les condicions bàsiques d'accessibilitat, no discriminació i atenció per a qui no siga possible la comunicació electrònica.

p) Reordenació i coordinació de la distribució de competències entre els diferents òrgans que participen en els procediments, per a afavorir de manera efectiva la simplificació de l'activitat administrativa.

q) Reassignació del personal per a una distribució equànime i eficaç de les càrregues de treball, d'acord amb la normativa vigent en matèria de funció pública.

r) Formació permanent i específica de les persones ocupades públiques en simplificació administrativa i competències digitals.

2. La Generalitat impartirà formació i aprovarà guies, catàlegs i models, entre altres recursos, per a promoure la simplificació administrativa en l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental.

CAPÍTOL II

*Planificació i organització per a la simplificació administrativa*

*Article 7. Pla de Simplificació*

1. El Consell, a proposta del departament competent en matèria de simplificació administrativa, aprovarà el Pla de simplificació de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental, per a la programació, la implantació, el seguiment i la millora contínua en esta matèria.

2. Este pla inclourà els objectius en l'horitzó temporal establit, les actuacions necessàries, el cronograma previst, els indicadors que permeten conéixer el seu grau de compliment i els òrgans responsables de la seua execució.

3. El Pla de Simplificació abastarà un període de duració no inferior a dos anys. Quan finalitze el seu període d'execució es realitzarà un informe final d'avaluació de compliment, que haurà d'incloure propostes de millora que s'incorporaran al pla següent.

4.Tant el Pla de Simplificació com l'informe final d'avaluació es publicaran en el Portal de Transparència de la Generalitat.

5. En els plans de simplificació administrativa s'hauran de concretar els terminis de posada en marxa de cada mesura establida en el present títol.

*Article 8. Comissió Interdepartamental*

1. La coordinació general en matèria de simplificació administrativa, en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental, es farà a través de la Comissió Interdepartamental per a la Transformació Digital i la Simplificació Administrativa.

2. Són funcions de la Comissió l'impuls, la priorització i la supervisió del desenvolupament i implantació dels plans i objectius en matèria de simplificació administrativa, qualitat dels servicis públics i transformació digital de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental.

3. La Comissió serà assistida en l'exercici de les seues funcions per una o diverses comissions tècniques designades a este efecte.

4. La composició i funcions de la Comissió Interdepartamental i de les comissions tècniques s'establiran reglamentàriament.

*Article 9. Oficina de Simplificació Administrativa i Govern de la Dada*

1. Es crea l'Oficina de Simplificació Administrativa i Govern de la Dada, adscrita al departament amb competències en matèria de simplificació administrativa. La seua creació i posada en marxa no suposarà cap increment de gasto en el capítol I, de gastos del personal, del pressupost de la Generalitat.

2. Esta Oficina té entre les seues funcions l'anàlisi dels procediments administratius i servicis de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental per a l'eliminació de les càrregues administratives i l'optimització de procediments, per a contribuir a l'agilitació i eficàcia de les actuacions públiques mitjançant l'ús de metodologies d'anàlisis de processos i l'impuls de les tecnologies de la informació. Així mateix, assumirà l'assessorament i la metodologia per a desenvolupar i posar en marxa una estratègia basada en la dada única, així com la detecció de necessitats de formació de l'organització.

3. L'Oficina de Simplificació Administrativa i Govern de la Dada tindrà caràcter multidisciplinari i la seua labor es desenvoluparà per mitjà d'una estructura de treball vertical, per àmbits o matèries pròpies de cada departament del Consell, i horitzontal, per procediments comuns a tots estos.

4. Per a l'adequat acompliment de les funcions de l'Oficina, en cada un dels departaments del Consell, i sota la seua dependència orgànica, s'identificarà un lloc de treball pertanyent al grup A1 o A2 amb dependència funcional de l'òrgan amb competències en matèria de simplificació administrativa.

5. Les disposicions d'este article tindran rang reglamentari.

CAPÍTOL III

*Mesures de simplificació normativa*

*Article 10. Memòria de l'anàlisi d'impacte normatiu*

1. A fi de garantir que la iniciativa legislativa i la potestat reglamentària de la Generalitat s'ajusten als principis de bona regulació, s'establix l'obligació d'unificar tota la informació sobre la seua justificació, oportunitat i necessitat i estimació dels seus impactes en els diferents àmbits en la Memòria de l'Anàlisi d'Impacte Normatiu corresponent.

2. La memòria de l'anàlisi d'impacte normatiu haurà de contindre, en tot cas:

a) La necessitat i oportunitat de la proposta i alternatives de regulació estudiades, la qual cosa haurà d'incloure una justificació de la necessitat de la nova norma davant de l'alternativa de no aprovar cap regulació.

b) El contingut i anàlisi jurídica, que inclourà la llista detallada de les normes que quedaran derogades a conseqüència de l'entrada en vigor de la norma i l'anàlisi sobre l'adequació de la norma proposada a l'orde de distribució de competències.

c) L'impacte econòmic, que estimarà les conseqüències de la seua aplicació sobre els sectors, col·lectius o agents afectats per la norma, inclòs l'efecte sobre la competència, la unitat de mercat i la competitivitat i el seu encaix amb la legislació vigent a cada moment sobre estes matèries, així com el seu impacte pressupostari, que analitzarà l'efecte que el projecte normatiu tindrà previsiblement sobre els gastos i els ingressos públics, tant financers com no financers.

d) Els informes preceptius establits per la legislació sectorial per a determinar l'impacte sobre determinats àmbits o sectors, incloent-hi l'anàlisi de riscos o l'avaluació d'impacte relativa a la protecció de dades.

e) L'anàlisi de simplificació administrativa, que justificarà la consideració dels criteris de simplificació administrativa en els procediments administratius que es regulen, especialment la identificació i quantificació de les càrregues administratives que comporta la proposta.

f) Un resum de les principals aportacions rebudes en el tràmit de consulta pública prèvia realitzat. Si s'ha prescindit de la seua realització, serà necessari justificar les raons.

g) Si la proposta normativa no està inclosa en el Pla Anual Normatiu de la Generalitat, s'haurà de justificar esta circumstància.

h) Identificació dels elements, la metodologia i els terminis per a la seua avaluació posterior.

i) Qualsevol altre extrem rellevant a criteri de l'òrgan proponent o que es determine en la Guia metodològica per a la seua elaboració.

3. En la tramitació de projectes de decret llei o quan l'òrgan proponent de la norma estime que d'esta no es deriven impactes apreciables, s'elaborarà una memòria abreujada, que inclourà, en tot cas: l'oportunitat de la norma, la identificació del títol competencial prevalent, el llistat de les normes que queden derogades, l'impacte pressupostari, els informes preceptius establits per la legislació sectorial, una anàlisi de simplificació administrativa reduïda, les consultes realitzades, si és el cas, i la metodologia per a comprovar els resultats de l'aplicació de la norma. L'òrgan proponent haurà de justificar oportunament en la memòria els motius de la seua elaboració abreujada.

4. Per acord del Consell s'aprovarà una Guia metodològica per a la redacció de la Memòria de l'Anàlisi d'Impacte Normatiu, que inclourà, així mateix, el contingut de la memòria abreujada.

5. Els avantprojectes de llei, els projectes normatius amb força de llei i els projectes de reglament se sotmetran a informe del departament amb competències en matèria de simplificació administrativa de la Generalitat, que es pronunciarà amb caràcter preceptiu i no vinculant, en el mateix tràmit d'informe de la Presidència i les conselleries.

6. L'exigència de nous informes d'avaluació de l'impacte en qualsevol àmbit o sector en el procediment de tramitació de les normes haurà de justificar-se en la Memòria de l'Anàlisi d'Impacte Normatiu de tramitació del projecte de norma que els establisca, i en tot cas, es justificarà la seua adequació als principis de necessitat, eficàcia i eficiència.

7. A la tramitació de l'avantprojecte de Llei de pressupostos de la Generalitat no li serà aplicable el que es disposa en este article, i ha d'acompanyar-se de la documentació que es dispose en la normativa reguladora de l'elaboració del pressupost.

*Article 11. Revisió de l'ordenament jurídic*

1. Per a crear un entorn de seguretat jurídica que facilite l'exercici de drets de la ciutadania, així com les inversions productives i el desenvolupament de projectes empresarials solvents i sostenibles, l'Administració de la Generalitat realitzarà anualment una revisió de l'ordenament jurídic autonòmic per a adaptar les normes als criteris de simplificació regulats en este títol del decret llei.

2. Esta revisió es podrà dur a terme de manera individual o mitjançant una única norma amb rang de llei en la qual s'incorporen totes les modificacions normatives a proposta dels departaments del Consell competents segons la matèria.

CAPÍTOL IV

*Mesures d'impuls a l'activitat econòmica*

Secció 1a.

Impuls de projectes empresarials

*Article 12. Projectes d'Interés Autonòmic*

1. Els Projectes d'Interés Autonòmic es tramitaran de manera preferent i urgent.

2. Per a la seua declaració com a Projectes d'Interés Autonòmic es tindrà en compte la seua contribució a la dinamització i el desenvolupament de l'economia regional en termes d'ocupació, riquesa i sostenibilitat, segons els criteris que establisca la normativa que s'aprove a este efecte.

3. Així mateix, les persones titulars d'estos projectes disposaran d'una finestreta única de sol·licitud i de la possibilitat de disposar d'una sola interlocució, que coordinarà l'exercici de les competències dels òrgans i administracions afectats, si és el cas, per a la posada en marxa de l'activitat, tot això en els termes que establisca la norma reguladora esmentada.

*Article 13. Gestió coordinada de procediments*

1. La gestió coordinada de procediments consistix en l'establiment d'un marc de treball instrumental, organitzatiu i temporal per a l'exercici d'una competència o del conjunt coordinat de les competències que corresponen a diferents organismes, entitats o departaments del Consell, per a l'autorització d'una activitat o projecte concret o de sectors econòmics específics distints als previstos en l'article anterior.

2. La gestió coordinada de procediments s'acordarà per la persona titular del departament competent o, quan afecte diversos departaments, per orde conjunta o acord, si bé podrà articular-se a través d'altres instruments de col·laboració. Quan es tracte de distintes administracions públiques, la gestió coordinada es concretarà a través de conveni.

L'instrument per a la gestió coordinada de procediments comprendrà:

a) El marc instrumental, organitzatiu i temporal de la gestió coordinada.

b) La documentació necessària conforme a la regulació que constituïx l'objecte del procediment.

c) Les persones responsables de la gestió coordinada.

d) Els mitjans necessaris, incloent-hi els tecnològics, per a fer front a les necessitats.

*Article 14. Instruments de col·laboració*

1. Les administracions públiques de la Comunitat Valenciana hauran de promoure el desenvolupament d'instruments de col·laboració i coordinació i, quan així ho acorden, l'exercici conjunt de les seues facultats d'intervenció sobre les activitats econòmiques, amb la finalitat d'agilitzar els procediments administratius.

2. La col·laboració i coordinació entre administracions públiques podrà articular-se per mitjà de convenis, que concretaran, si és el cas, els servicis i recursos.

Secció 2a.

Canal Empresa

*Article 15. Portal únic i servicis oferits*

1. S'unificarà en un únic portal electrònic, denominat Canal Empresa, tota la informació rellevant que les persones titulars de les activitats econòmiques necessiten sobre els servicis i procediments administratius que afecten la seua activitat.

2. Els departaments i entitats del sector públic instrumental autonòmic no podran crear cap altre portal relatiu a esta matèria, sent obligatori remetre's al Canal Empresa.

3. El Canal Empresa s'organitzarà de manera que facilite les relacions entre les empreses i els departaments i entitats del sector públic i incorporarà un sistema d'informació i tramitació guiada que permetrà a les persones titulars de les activitats econòmiques conéixer tota la informació necessària sobre els procediments administratius per a iniciar una activitat econòmica o un establiment i instar la seua tramitació.

4. En el Canal Empresa s'inclourà la informació sobre els textos normatius, els règims d'intervenció administrativa, l'import de les taxes associades i els requisits necessaris per a desenvolupar cada una de les activitats econòmiques, així com el conjunt de dades i els documents necessaris per a la tramitació dels procediments relatius a estes activitats.

5. El Canal Empresa incorporarà una àrea privada per a cada titular d'una activitat econòmica exercida a la Comunitat Valenciana, que integrarà les relacions administratives que tinga amb l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental. En esta àrea s'habilitarà un espai, a manera de repositori, perquè cada titular puga incorporar documentació i adjuntar-la de manera àgil als procediments administratius.

6. La Generalitat impulsarà l'estandardització de les dades que s'aporten als sistemes per a fer possible la dada única i la interoperabilitat entre sistemes i organismes, en concordança amb el model de governança de les dades de l'Administració de la Generalitat.

7. La Generalitat impulsarà la tramitació unificada de procediments; a eixe fi, s'adoptaran els mecanismes perquè, des del Canal Empresa, es puguen gestionar els tràmits que afecten una mateixa activitat, comunicant les dades i aportant la documentació necessària una única vegada, sense perjuí de l'exercici de les competències pròpies de cada òrgan o entitat.

8. Els departaments i entitats del sector públic instrumental podran oferir de manera proactiva els servicis disponibles en cada moment que consideren que poden interessar les persones titulars de les activitats econòmiques.

9. Els ens que integren l'Administració local s'adheriran progressivament al Canal Empresa, de manera que este portal oferisca informació i servicis complets en relació amb el conjunt de tràmits i procediments de les administracions públiques de la Comunitat Valenciana.

Secció 3a.

Declaració responsable i comunicació

*Article 16. Supòsits*

1. D'acord amb els principis establits en este títol, així com en la legislació bàsica estatal, s'impulsarà la utilització de declaracions responsables o comunicacions en els procediments administratius.

2. Les declaracions responsables seran exigibles en els supòsits en els quals la normativa vigent establisca la necessitat d'acreditació del compliment de determinats requisits per part de les persones interessades, bé per al reconeixement d'un dret o facultat, bé per al seu exercici.

En les declaracions responsables constarà la manifestació de la persona declarant que complix amb els requisits establits en la normativa vigent per a obtindre el reconeixement del dret o facultat, que disposa de la documentació acreditativa, i la posarà a disposició quan li siga requerida, i que es compromet a mantindre el compliment de les obligacions anteriors durant el període de temps inherent a este reconeixement o exercici.

3. Les comunicacions seran exigibles en els altres supòsits en els quals únicament s'haja de posar en coneixement de l'Administració o de les entitats del sector públic les dades per a l'inici d'una activitat o l'exercici d'un dret per part de les persones interessades. No obstant això, la comunicació podrà presentar-se dins d'un termini posterior a l'inici de l'activitat quan la normativa corresponent ho preveja expressament.

4. Les declaracions responsables i comunicacions no estaran subjectes a cap acte previ de l'Administració per a l'inici de l'activitat corresponent, sense perjuí de l'expedició de l'acta de comprovació favorable quan així ho establisca la normativa reguladora.

5. Els departaments i entitats del sector públic autonòmic hauran d'elaborar un model normalitzat de declaració responsable i comunicació unificat, sense perjuí de les especificitats pròpies de cada procediment, i mantindre'l actualitzat i publicat.

6. Els subjectes inclosos en l'àmbit d'aplicació d'este títol del decret llei hauran de revisar periòdicament els procediments autoritzadors de la seua competència, amb l'objecte d'analitzar la possibilitat de substituir autoritzacions o llicències per declaracions responsables o comunicacions.

7. Per a la implantació efectiva de les declaracions responsables o comunicacions podrà recórrer-se a les figures dels organismes de certificació administrativa i entitats col·laboradores, previstes en la normativa sectorial. El certificat de conformitat emés per estos organismes tindrà la mateixa validesa que els informes tècnics emesos per l'Administració en els termes de la normativa sectorial corresponent, sense perjuí que les seues funcions no siguen substitutives de les comprovacions pròpies de l'Administració.

8. L'òrgan o entitat del sector públic que promoga l'establiment del règim de declaració responsable o comunicació haurà de disposar, de manera prèvia a la seua posada en marxa, de servicis d'inspecció i control amb capacitat suficient per a assumir les funcions de comprovació, inspecció, control i sanció.

9. En els procediments sotmesos a règim d'autorització o de llicència es podrà substituir, d'acord amb el que es disposa en la seua normativa reguladora, l'aportació de documents per la declaració responsable. Les declaracions hauran d'especificar la documentació a la qual substituïx i els requisits que es pretenen acreditar.

*Article 17. Funcions de comprovació i inspecció*

1. Els òrgans i entitats podran requerir en l'exercici de la seua potestat d'inspecció i control que s'aporte la documentació exigible segons la normativa que resulte d'aplicació.

2. La inexactitud, falsedat o omissió, de caràcter essencial, de qualsevol dada o informació que s'incorpore a una declaració responsable o a una comunicació, o la no presentació dins del termini i en la forma corresponent de la comunicació, de la declaració responsable o de la documentació que siga requerida, si és el cas, per a acreditar el compliment d'allò declarat determinarà, sense perjuí de les responsabilitats penals, civils o administratives al fet que pertocara, la impossibilitat de continuar amb l'exercici del dret o activitat afectada des del moment en què es tinga constància de tals fets. Així mateix, es podrà determinar l'obligació de restituir la situació jurídica al moment previ al reconeixement o a l'exercici del dret o a l'inici de l'activitat corresponent, així com la impossibilitat d'instar un nou procediment amb el mateix objecte durant un període de temps determinat, tot això d'acord amb els termes establits en les normes sectorials aplicables.

3. L'activitat de comprovació posterior del que s'ha declarat o comunicat comprendrà la totalitat de les manifestacions i documents objecte de la declaració responsable o de la comunicació i es podrà realitzar en qualsevol moment mentres es mantinga la duració de l'activitat.

4. En els procediments sotmesos a règim d'autorització, o llicència i en els de subvencions que prevegen la incorporació d'estos instruments en substitució de documents, d'acord amb la naturalesa que la legislació bàsica atorga a les declaracions responsables i comunicacions, no caldrà sol·licitar la documentació a la qual substituïxen fins que s'haja notificat la resolució corresponent, excepte evidència de falsedat o incompliment dels requisits. Esta documentació haurà d'estar disponible per a la seua presentació davant de l'òrgan competent a partir de la notificació de la resolució, en l'exercici de les seues facultats de comprovació, inspecció i control.

5. Al personal que, a causa de la substitució del règim d'intervenció per declaracions responsables o comunicacions prèvies o la substitució de documentació per declaracions o comunicacions, ja no realitze funcions de comprovació ex ante, se li assignaran funcions de comprovació ex post i tasques d'inspecció.

6. L'activitat de comprovació no impedirà l'exercici ple de la potestat d'inspecció, de conformitat amb el que establisca la normativa sectorial aplicable.

Secció 4a.

Entitats col·laboradores de certificació

*Article 18. Règim de Certificació Documental Acreditada*

1. Per a agilitzar els procediments administratius, especialment els sotmesos a règim d'autorització o de llicència, les persones interessades podran obtindre un certificat, emés per entitat col·laboradora de certificació, acreditatiu de la verificació de la documentació que haja de presentar davant els òrgans o entitats públics i que es denominarà Certificació Documental Acreditada, en els procediments en els quals es preveja la participació d'estes entitats.

2. La verificació consistirà en la revisió, informe i/o validació de la documentació que hagen de presentar les persones interessades, i es pronunciarà sobre la suficiència i la idoneïtat de la documentació per als fins que legalment siguen procedents dins de l'àmbit de les professions respectives.

3. L'Administració assumirà com a completa, suficient i adequada la documentació presentada que s'acompanye de la Certificació Documental Acreditada, sense perjuí de les facultats de l'òrgan competent per a realitzar els requeriments d'esmena que siguen procedents si amb posterioritat es detectaren insuficiències o deficiències que siguen corregibles.

4. Les funcions de les entitats col·laboradores de certificació no substituiran les potestats pròpies de l'Administració, que podrà verificar les funcions i actuacions desenvolupades per les persones interessades.

5. Si a conseqüència de l'inici d'un procediment d'investigació o sancionador a l'entitat col·laboradora, la Certificació Documental Acreditada patira d'algun vici, l'acte administratiu haurà de ser objecte d'una revisió d'ofici.

6. En cap cas, la Certificació Documental Acreditada substituirà al visat col·legial ni a les funcions pròpies de les respectives professions.

7. L'ús de les entitats col·laboradores serà, en tot cas, voluntari per part de les persones interessades.

*Article 19. Acreditació i publicació*

1. El procediment d'acreditació de les entitats col·laboradores de certificació serà únic i estarà centralitzat en l'òrgan competent en matèria de simplificació administrativa, sense perjuí del pronunciament necessari per part del departament competent per raó de la matèria o entitat del sector públic corresponent sobre la viabilitat de l'acreditació.

2. Podran ser acreditades com a entitats col·laboradores de certificació:

a) Els col·legis professionals, les persones col·legiades exercents dels quals, individualment o associades en les formes que autoritzen les normes professionals, estiguen legitimades per a actuar en l'àmbit de competències professionals que els conferisca legalment el títol que exercixen.

b) Les cambres de comerç, en el seu àmbit territorial d'actuació.

c) Els organismes de certificació administrativa i les entitats col·laboradores previstes en la regulació sectorial corresponent.

d) Les altres persones jurídiques o entitats que es determine reglamentàriament o en la normativa sectorial d'aplicació.

3. Per a obtindre l'acreditació, les entitats sol·licitants hauran de complir, com a mínim, els requisits següents:

a) Comptar amb professionals habilitats en el nombre que es determine reglamentàriament per a exercir les funcions d'estes entitats en l'àmbit d'activitat de què es tracte i amb experiència professional efectiva en treballs propis de la professió respectiva.

b) No estar suspeses ni tindre prohibit el desenvolupament de l'activitat de certificació regulada en el present títol del decret llei, en virtut de resolucions administratives o judicials fermes.

c) Tindre subscrita i en vigor una pòlissa de cobertura dels riscos per responsabilitat professional, en els termes que es determinen reglamentàriament.

d) No trobar-se en situació de concurs que impedisca l'exercici de la seua activitat, de conformitat amb el que s'establix en la normativa concursal.

e) Els requisits específics que puguen establir-se per a cada activitat en la qual hagen d'exercir les seues funcions.

Els requisits mínims per a l'acreditació de les entitats col·laboradores de certificació podran demostrar-se mitjançant declaració responsable, en els termes que s'establisquen en la normativa reglamentària de desplegament.

L'incompliment sobrevingut de qualssevol dels requisits d'acreditació determinarà la pèrdua d'esta, amb tramitació prèvia d'expedient contradictori.

4. Mitjançant decret del Consell s'establiran els requisits i el procediment d'acreditació de les entitats col·laboradores de certificació, d'acord amb els diferents àmbits d'actuació, i es crearà el Registre General d'Entitats Col·laboradores de Certificació. El termini màxim de vigència de la inscripció en el Registre no podrà ser superior a cinc anys. Transcorregut este termini haurà de sol·licitar-se una nova inscripció. El registre serà públic i estarà accessible en el portal de transparència de la Generalitat. La inscripció no alterarà la naturalesa jurídica prèvia de les entitats col·laboradores de certificació.

*Article 20. Funcions*

1. A fi d'agilitzar l'activitat administrativa de comprovació i garantir la seguretat del tràfic jurídic i de les activitats econòmiques, correspon a les entitats col·laboradores de certificació les funcions de comprovació, informe i/o validació documental en els termes i amb l'abast que es determine reglamentàriament.

2. Les entitats col·laboradores de certificació hauran de desenvolupar les seues funcions per si mateixes o, en el cas dels col·legis professionals, per mitjà de les seues persones col·legiades.

*Article 21. Obligacions*

Sense perjuí de les altres obligacions que es deriven de la norma reglamentària de desenvolupament, les entitats col·laboradores de certificació hauran de:

a) Crear i mantindre un registre permanent i interoperable de les certificacions que emeten.

b) Mantindre els expedients i la documentació derivada de les seues funcions en un format que permeta la seua consulta, per a garantir la confidencialitat en compliment del que s'establix en la normativa sobre seguretat de la informació i protecció de dades personals.

c) Mantindre els requisits i les condicions que van justificar la seua acreditació.

d) Complir les condicions contingudes en la resolució d'acreditació i les establides en este títol, en la legislació sectorial i en les seues disposicions de desplegament.

e) Utilitzar mètodes, sistemes i mitjans materials oficialment aprovats en la normativa, els acreditats per una entitat oficial d'acreditació o, en defecte d'això, els adoptats per organismes nacionals o internacionals de solvència reconeguda, sempre degudament actualitzats o renovats.

*Article 22. Incompatibilitats*

Les entitats col·laboradores de certificació no podran tindre relació jurídica amb les persones, entitats o empreses que els contracten per a exercir les seues funcions, o amb les quals participen en el disseny o execució de l'activitat o projecte subjecte a la seua consideració, que puga produir dependència, subordinació o conflicte d'interessos que, en qualsevol forma, puga afectar la seua objectivitat i independència de criteri. Es considerarà que hi ha una dependència així, almenys, quan concórreguen les causes d'abstenció i recusació previstes en la legislació de règim jurídic del sector públic.

*Article 23. Inspecció i responsabilitat*

1. Els òrgans i entitats que hagen acreditat o informat preceptivament l'acreditació de les entitats col·laboradores de certificació hauran de realitzar inspeccions periòdiques d'estes, sobre la base del pla inspector que han d'aprovar.

2. Les entitats col·laboradores de certificació seran responsables dels certificats que emeten, i queden sotmeses al règim sancionador previst en este títol.

CAPÍTOL V

*Mesures de simplificació dirigides a la ciutadania*

Secció 1a.

Mesures generals

*Article 24. Procediments i servicis*

1. La Generalitat possibilitarà que la ciutadania puga accedir a tota la informació generada per l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental, per mitjà d'un únic punt electrònic, Punt d'Accés General de la Generalitat, i des d'una perspectiva omnicanal.

2. Així mateix, s'oferirà informació i servicis integrats i complets dels tràmits i procediments del conjunt de les administracions públiques de la Comunitat Valenciana.

3. Els procediments administratius i servicis es posaran a la disposició de la ciutadania per mitjà del Catàleg de tràmits i procediments administratius de la Generalitat i el seu sector públic. La informació disponible serà completa i estarà redactada amb un llenguatge clar i senzill.

4. Els procediments es classificaran per temes i, si és el cas, per un interés relacionat amb un fet o circumstància vital de la ciutadania o moment relatiu a l'inici o al desenvolupament d'una activitat.

5. La Generalitat impulsarà la implantació d'un sistema d'informació i tramitació guiada que facilitarà a la ciutadania conéixer la informació sobre els procediments administratius dels òrgans i entitats públics i iniciar la seua tramitació.

6. S'oferiran, d'acord amb l'evolució de la implantació del govern de la dada, servicis proactius i personalitzats sobre la base de la informació obtinguda i elaborada pels òrgans i entitats del sector públic en l'exercici de potestats administratives, amb garantia de la protecció de les dades personals i el conjunt dels drets i les llibertats de les persones interessades.

*Article 25. Carpeta ciutadana*

1. La Generalitat posarà a la disposició de la ciutadania, dins de la seua seu electrònica, un espai personalitzat i únic de relació electrònica, la carpeta ciutadana, en què les persones podran gestionar els servicis administratius en els quals es troben interessades, consultar els procediments administratius, comunicacions i notificacions electròniques de la Generalitat.

2. La carpeta ciutadana, així mateix, haurà de posar d'ofici a la disposició de la ciutadania aquella informació que siga del seu interés, especialment en relació amb els seus certificats, carnets i targetes personals, i la vinculada a l'accés a procediments i servicis sol·licitats per la ciutadania de la Generalitat.

En la carpeta ciutadana s'habilitarà un espai personal, a manera de repositori, perquè les persones interessades puguen incorporar documentació i annexar-la de manera àgil als procediments administratius.

3. Els ens que integren l'Administració local, a través dels convenis corresponents, s'adheriran progressivament a la carpeta ciutadana de la Generalitat, de manera que, a través d'esta, les persones interessades puguen consultar l'estat del conjunt dels seus expedients.

Secció 2a.

Reducció de la bretxa digital

*Article 26. Relació amb la ciutadania*

1. Els subjectes inclosos en l'àmbit d'aplicació d'este títol hauran de disposar dels mitjans necessaris per a garantir que les persones amb dificultats per a relacionar-se electrònicament amb estos disposen de canals d'atenció accessibles i de qualitat, tant presencials com remots, amb l'objectiu de facilitar-los l'exercici dels seus drets i el compliment de les seues obligacions.

2. Els subjectes inclosos en l'àmbit d'aplicació d'este títol atendran la ciutadania d'acord amb les seues característiques personals, especialment quan es tracte de persones majors, amb diversitat o afectades per la bretxa digital.

*Article 27. Assistència a través del personal funcionari habilitat*

1. Els subjectes inclosos en l'àmbit d'aplicació d'este títol, en l'exercici de potestats administratives, assistiran, en l'ús de mitjans electrònics, a les persones físiques no obligades que així ho sol·liciten, i les ajudaran a relacionar-se electrònicament a través del personal funcionari habilitat.

2. La Generalitat impulsarà les mesures necessàries perquè les persones que, per motius de salut o mobilitat, no puguen desplaçar-se per a ser assistides presencialment pel personal funcionari habilitat puguen fer-ho a distància mitjançant sistemes d'atenció en remot que garantisquen una seguretat jurídica i tecnològica total.

3. S'establiran les mesures per a garantir que els servicis de videotelefonada permeten verificar la identitat de la persona i acreditar l'autenticitat de l'expressió de la seua voluntat i consentiment, així com la integritat i inalterabilitat dels documents, d'acord amb la normativa en matèria d'administració electrònica.

*Article 28. Altres sistemes d'assistència*

1. En les oficines d'atenció presencial de la Generalitat es facilitaran els mitjans tècnics necessaris perquè la ciutadania puga relacionar-se digitalment amb l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental. Així mateix, es garantirà la possibilitat que les persones interessades puguen ser guiades per personal especialitzat.

2. S'habilitaran servicis de videotelefonada per a l'atenció de les consultes relacionades amb l'assistència en l'ús de mitjans electrònics.

*Article 29. Formació*

La Generalitat impulsarà la realització d'accions formatives dirigides a la ciutadania en general i, especialment, a aquells col·lectius més afectats per la bretxa digital, per a afavorir la inclusió digital i l'ús dels servicis digitals.

*Article 30. Espai de participació ciutadana*

En el marc de legislació reguladora de la participació ciutadana, la Generalitat establirà un espai específic per a facilitar el debat i l'escolta activa de la ciutadania, amb la finalitat de generar respostes pràctiques i eficaces a la situació de la bretxa digital en l'Administració.

CAPÍTOL VI

*Altres mesures de simplificació*

Secció 1a.

Terminis de resolució i sentit del silenci

*Article 31. Sentit del silenci*

La falta de resolució i notificació en termini en els procediments administratius de la Generalitat tindrà efectes estimatoris, excepte en els supòsits en els quals una norma amb rang de llei o una norma de dret de la Unió Europea o de dret internacional aplicable a Espanya establisquen el contrari, la qual cosa haurà de quedar degudament justificada en la Memòria de l'Anàlisi d'Impacte Normatiu. Quan el procediment tinga per objecte l'accés a activitats o el seu exercici, la llei que dispose el caràcter desestimatori del silenci haurà de fundar-se en la concurrència de raons imperioses d'interés general.

*Article 32. Reducció en els terminis de resolució*

1. Com a regla general, i d'acord amb la normativa bàsica estatal, el termini màxim de notificació de la resolució en tots els procediments administratius competència de la Generalitat serà de tres mesos.

2. Excepcionalment, i de forma motivada, podrà establir-se un termini superior. Este termini no podrà excedir de sis mesos llevat que una norma amb rang de llei establisca un major o així vinga previst en el dret de la Unió Europea.

Secció 2a.

Petició de dades i interoperabilitat

*Article 33. Registre electrònic d'informació de persones usuàries*

1. Es crea el Registre electrònic d'informació de persones usuàries, que es relacionen amb la Generalitat, adscrit a l'òrgan competent en matèria de simplificació administrativa, que constituirà la base de dades identificatives i de contacte comú per a tots els procediments administratius.

2. La posada en marxa d'este registre es fonamenta en l'interés públic essencial.

3. Les persones interessades tindran dret a:

– Accedir a les dades de la seua titularitat.

– Rectificar i suprimir les dades i els documents, en qualsevol moment, sempre que es complisquen els requisits legalment exigibles.

– Oposar-se o, si és legalment exigible, atorgar o retirar el consentiment per a la consulta de la seua informació per part de l'Administració de la Generalitat.

– Conéixer quines entitats han tingut accés a les seues dades o documents.

4. Mitjançant la subscripció dels convenis oportuns, els ens de l'Administració local podran tindre accés a la consulta de la informació que consta en el Registre electrònic d'informació de persones usuàries.

*Article 34. Petició de dades i documents*

1. Els subjectes inclosos en l'àmbit d'aplicació del títol I no podran sol·licitar a les persones interessades l'aportació de dades o documents que es puguen interoperar o que es troben disponibles en el Registre electrònic d'informació de persones usuàries.

2. Per a fer possible la interoperabilitat, la Generalitat subscriurà amb altres administracions públiques convenis o altres instruments que permeten consultar les dades i documents. L'intercanvi d'informació requerix garantir la continuïtat de l'accés a les dades i als sistemes que la suporten.

3. La petició de dades personals i dels documents que els continguen, no disponibles en la Plataforma Autonòmica d'Interoperabilitat, a altres òrgans o entitats públiques, s'haurà de realitzar mitjançant una sol·licitud formal, en la qual s'ha d'indicar la base de legitimació, la finalitat del tractament de les dades i l'aplicació dels principis de protecció de dades. La cessió de les dades personals sol·licitades s'efectuarà sempre que la petició complisca amb els requisits indicats, i per a la qual cosa s'adoptarà les mesures tècniques i organitzatives necessàries per a garantir la seua seguretat, confidencialitat i integritat.

Secció 3a.

Ens habilitats

*Article 35. Ens habilitats*

1. Els subjectes inclosos en l'àmbit d'aplicació del present títol podran habilitar amb caràcter general o específic persones físiques o jurídiques alienes a l'administració, per a la realització de determinades transaccions electròniques en representació de les persones interessades. No obstant això, la persona interessada podrà sempre comparéixer per si mateixa en el procediment.

2. Esta habilitació serà objecte de desplegament reglamentari, que establirà els tràmits objecte de l'habilitació, i les condicions i obligacions aplicables.

3. Els ens habilitats hauran d'ostentar la representació necessària per a cada actuació.

4. Els ens habilitats s'inscriuran d'ofici en el Registre d'Ens Habilitats, que serà públic i accessible a través del Portal de Transparència.

Secció 4a.

Govern de la dada i dada única

*Article 36. Govern de la dada*

1. La Generalitat aprovarà mitjançant acord del Consell un model de govern de la dada, com a instrument organitzatiu que determinarà els criteris i els elements que definiran el govern de les dades en l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental.

2. El govern de la dada estarà orientat a la consecució d'una gestió pública pròxima a la ciutadania, automatitzada i segura basada en els següents principis d'actuació:

a) Transparència respecte de la capacitat de posar a la disposició d'altres òrgans o administracions públiques noves dades o documents.

b) Protecció de dades personals des del disseny i per defecte.

c) Corresponsabilitat des que es capturen, processen i emmagatzemen les dades fins que s'arxiven.

d) Coordinació entre els òrgans respecte de les funcions o rols que s'establisquen.

e) Estandardització, preservant l'homogeneïtat semàntica i sintàctica respecte del significat que tenen les dades.

f) Qualitat de la dada mitjançant l'establiment de fonts o base de dades únics.

g) Impacte en la gestió pública.

h) Analítica de dades.

i) Finalitat estadística d'interés de la Generalitat.

j) Compliment normatiu.

3. Les persones tindran accés a les consultes de dades i documents que s'hi realitzen des del Punt d'Accés General de la Generalitat.

CAPÍTOL VII

*Mesures internes de simplificació*

*Article 37. Gestor d'expedients comú*

1. S'implantarà un gestor d'expedients comú per als procediments competència de l'Administració de la Generalitat i de les entitats del sector públic instrumental en l'exercici de potestats administratives, com a sistema corporatiu de tramitació d'expedients.

2. En l'entorn de la tramitació d'un expedient, totes les peticions que es facen entre els òrgans competents es guardaran en el gestor d'expedients, i es podrà consultar l'evidència de la data de la petició i de la resposta.

*Article 38. Gestió per processos*

1. En l'àmbit de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental s'implantarà una metodologia de gestió per processos que fomentarà la millora contínua en la prestació dels servicis públics, a través de la modelització dels sistemes com un conjunt de processos interrelacionats per mitjà d'interaccions causa-efecte, que garantirà la coordinació dels processos entre si i milloraran l'efectivitat i la satisfacció de totes les persones i entitats implicades.

2. Els procediments i els tràmits s'agruparan en temes, la qual cosa permetrà disposar d'una informació comuna i estandarditzada dels processos de l'Administració i el seu sector públic, gestionar de manera coordinada i simplificada els processos i els procediments i dur a terme una planificació estratègica dels servicis públics sobre la base d'informació de qualitat disponible segons criteris homogenis.

*Article 39. Revisió de procediments*

L'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental hauran de calcular i avaluar, amb la periodicitat que fixe l'Oficina de Simplificació Administrativa i Govern de la Dada i assistida per esta, els temps mitjans de tramitació dels expedients administratius de la seua competència, identificant dilacions indegudes i les seues causes, siguen estes reguladores, de gestió administrativa o tecnològiques.

*Article 40. Formació i participació de les persones ocupades públiques*

1. L'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental garantiran la formació permanent i específica del personal empleat públic en matèria de simplificació administrativa en el triple vessant normatiu, organitzatiu i procedimental, així com en matèria de competències digitals.

2. Es garantirà la participació del personal empleat públic en el disseny dels servicis digitals, i s'hi incorporaran mecanismes per a compartir i gestionar el coneixement i el foment de solucions innovadores.

CAPÍTOL VIII

*Noves tecnologies per a l'Administració electrònica de la Generalitat*

*Article 41. Actuació administrativa automatitzada*

1. Com a mesura de simplificació, agilitació i de reducció de càrregues administratives, es promourà activament l'ús de les actuacions administratives automatitzades.

2. Les actuacions administratives automatitzades habilitaran servicis que permetran la descàrrega telemàtica d'acreditacions d'actes o actuacions previstos en la seua norma de creació, en els quals no hi ha intervenció directa del personal empleat públic, i que estaran subjectes als sistemes establits en la normativa reguladora de l'administració electrònica.

*Article 42. Robotització dels procediments administratius*

S'impulsarà la implantació de la robotització en totes les tasques, tràmits i procediments administratius susceptibles de realitzar-se sense intervenció de les persones, pel seu caràcter repetitiu, rutinari, mecànic, de revisió o comprovació de dades, especialment en els casos de procediments de tramitació massiva, a fi d'optimitzar el treball, mitjançant la reducció de temps de resposta, d'errors, de costos i de càrregues administratives.

*Article 43. Ús de la intel·ligència artificial*

1. La Generalitat impulsarà la incorporació de solucions basades en intel·ligència artificial per a fomentar el creixement econòmic i la millora en l'atenció dels servicis públics per part de la ciutadania.

2. La intel·ligència artificial se situarà en el centre de la tramitació administrativa, en particular, respecte a la busca guiada de tràmits i la tramitació unificada.

3. En l'ús de la intel·ligència artificial es garantiran els drets i llibertats de la ciutadania, complint amb el que es disposa en la normativa reguladora de la protecció de dades de caràcter personal i de la intel·ligència artificial.

4. S'haurà de publicar la relació de sistemes algorítmics o d'intel·ligència artificial que tinguen impacte en els procediments administratius o la prestació dels servicis públics amb la descripció de manera comprensible del seu disseny i funcionament, el nivell de risc que impliquen i el punt de contacte al qual poder dirigir-se en cada cas, d'acord amb els principis de transparència i explicabilitat, en els termes disposats en la legislació en matèria de transparència.

*Article 44. Sistemes d'identificació i firma*

1. La Generalitat possibilitarà l'obtenció de certificats electrònics per a la identificació i firma personal de manera remota, per mitjà de sistemes de videoconferència, i garantirà la seguretat i la protecció de les dades personals.

2. La Generalitat regularà l'ús d'un sistema d'identificació basat en un registre previ, en el qual la identitat de la persona s'acredite mitjançant l'aportació de dades que només conega la persona titular d'estes i es puga contrastar en una base de dades a la qual tinga accés la Generalitat. Este sistema d'identificació serà utilitzable únicament en aquells procediments i tràmits corresponents a sistemes d'informació els servicis dels quals s'hagen valorat com de nivell baix en la dimensió d'autenticitat conforme a l'Esquema Nacional de Seguretat.

3. El sistema d'identificació descrit en l'apartat anterior es podrà reforçar mitjançant un registre d'identitat verificada, quan la identitat de la persona siga contrastada per personal funcionari de la Generalitat, siga presencialment, sistemàticament de videoconferència o un altre mecanisme que proporcione un nivell similar de certesa quant a la identitat de la persona interessada i les dades aportades. Quan la identitat de la persona titular s'haja verificat d'esta manera, el sistema d'identificació es podrà aplicar a qualsevol procediment i tràmit de la Generalitat.

4. Una vegada la persona s'haja registrat, podrà firmar en els procediments i els tràmits mitjançant la recepció d'una clau d'autenticació en el dispositiu que haja quedat acreditat en el procés de registre previ. Per a la gestió d'este mecanisme d'autenticació s'admetran les solucions tecnològiques que acrediten que la persona està en possessió d'un dispositiu electrònic concret i que té accés a este, mitjançant els sistemes de control d'accés interns, la qual cosa constituïx una identificació de doble factor.

CAPÍTOL IX

*Simplificació en els ens de l'Administració local*

*Article 45. Implantació de la simplificació en l'Administració local*

1. Els ens de l'Administració local de la Comunitat Valenciana hauran d'aprovar normatives en matèria de simplificació administrativa, amb la finalitat de fer més eficients els seus procediments i tràmits i reduir les càrregues administratives sobre les persones interessades.

2. Així mateix, els ens de l'Administració local es coordinaran amb la Generalitat per a, en la mesura que siga possible, harmonitzar en les seues ordenances la redacció de les matèries de caràcter tècnic.

3. La Generalitat i els ens que integren l'Administració local col·laboraran i cooperaran amb la finalitat de complir amb les mesures que establix en este títol.

4. Als efectes del que es disposa en l'apartat anterior, els ens que integren l'Administració local designaran una persona representant entre el seu personal per a relacionar-se amb la Generalitat.

*Article 46. Col·laboració en la simplificació administrativa*

1. Amb la finalitat d'oferir un servici públic de qualitat, este títol del decret llei establix un marc regulador comú aplicable al conjunt de les administracions públiques de la Comunitat Valenciana.

2. A este efecte, la Generalitat impulsarà la firma dels convenis oportuns amb els ens de l'Administració local de la Comunitat Valenciana, per a establir les mesures concretes i els mecanismes d'interoperabilitat que permeten:

a) La seua integració en el Canal Empresa, de manera que este portal oferisca informació completa del conjunt dels tràmits i procediments que afecten les empreses.

b) L'accés, a través del Punt d'Accés General de la Generalitat, de la informació, els recursos i servicis disponibles, amb la finalitat de disposar d'informació integrada i completa dels tràmits i procediments del conjunt de les administracions públiques de la Comunitat Valenciana.

c) La consulta al Registre electrònic d'informació de les persones usuàries.

d) La consulta i l'accés, per part de les persones interessades o persones que les representen, a l'àrea privada del Canal Empresa i a la carpeta ciutadana de la Generalitat, amb les finalitats establides en este títol I.

e) L'ús en els seus procediments de les entitats col·laboradores de certificació i els ens habilitats de la Generalitat.

f) L'ús del sistema de la Generalitat per al servici d'assistència en l'ús de mitjans electrònics a les persones interessades, per mitjà del personal funcionari habilitat de les entitats locals, per a la realització d'actuacions i tràmits de la Generalitat, així com l'aprofundiment en el coneixement de la bretxa digital, a través dels espais de participació o qualsevol altre instrument que es considere apropiat.

g) L'impuls conjunt dels projectes declarats d'especial interés per a la Comunitat Valenciana, la qual cosa implicarà coordinar-se amb l'Oficina d'inversions i projectes estratègics per a analitzar els procediments, acordar la seua tramitació d'urgència i despatx prioritari i fer el seguiment dels projectes.

*Article 47. Declaració responsable ambiental i comunicació d'activitats innòcues*

Quan l'obertura d'activitats estiga subjecta a declaració responsable ambiental o comunicació d'activitats innòcues, en la tramitació i resolució dels procediments de registres i autoritzacions regulats en la legislació sectorial no ambiental de la Generalitat no es podrà exigir l'acta de comprovació favorable de l'ens local si esta seguix pendent d'emissió després d'haver-se superat el termini màxim establit per la norma per a la realització de la visita de comprovació.

CAPÍTOL X

*Règim sancionador en l'àmbit de la Generalitat*

*Article 48. Àmbit sancionador*

El règim sancionador previst en este capítol té per objecte tipificar les infraccions i sancions derivades de l'incompliment de les obligacions contingudes en les declaracions responsables i comunicacions, així com de les obligacions dels organismes o entitats col·laboradores regulades en la normativa sectorial en relació amb estes declaracions i comunicacions, igual que de l'incompliment de les obligacions establides en este títol per a les entitats col·laboradores de certificació i per als ens habilitats.

*Article 49. Competència sancionadora*

1. La incoació dels procediments sancionadors correspondrà a l'òrgan directiu competent per raó de la matèria on s'aporte la declaració responsable o comunicació, o a on operen els organismes de certificació, entitats col·laboradores sectorials, entitats col·laboradores de certificació i ens habilitats, i la instrucció correspondrà a la persona empleada pública designada a este efecte.

2. Seran competents per a sancionar:

a) La persona titular de l'òrgan directiu perifèric o central competent per raó de la matèria per a la imposició de sancions per infraccions lleus i greus.

b) La persona titular del departament competent per raó de la matèria per a la imposició de sancions per infraccions molt greus.

3. En les entitats del sector públic instrumental serà competent la persona que determinen les seues normes de creació i funcionament.

*Article 50. Responsables*

1. Als efectes d'este capítol, es consideraran responsables de la infracció:

a) Els qui tinguen l'obligació de presentar o presenten declaració responsable o comunicació, així com els organismes o entitats col·laboradores regulades en la normativa sectorial que les certifiquen.

b) En els supòsits de les entitats col·laboradores de certificació, els qui subscriguen els certificats emesos per estes, i la mateixa entitat en el cas de tindre constància i coneixement que l'actuació duta a terme per la persona que subscriu fora constitutiva d'infracció.

c) El personal dels ens habilitats que realitze la transacció electrònica en representació de les persones interessades, quan es comprove la realització de fets constitutius d'infracció que li puguen ser imputables. Així mateix, el mateix ens habilitat quan tinga constància i coneixement de l'actuació duta a terme pel seu personal i que esta és constitutiva d'infracció.

2. Davant d'una mateixa infracció, i en el cas d'haver-hi una pluralitat de responsables, estos respondran solidàriament.

3. Les responsabilitats administratives que es deriven de la comissió d'una infracció seran compatibles amb l'exigència a la persona infractora de la reposició de la situació alterada per ella mateixa al seu estat originari, així com amb la indemnització pels danys i perjuís causats, que serà determinada i exigida per l'òrgan al qual corresponga l'exercici de la potestat sancionadora.

*Article 51. Tipicitat*

1. Només constituïxen infraccions administratives, als efectes del que establix este capítol, les accions i les omissions tipificades en este com a infraccions lleus, greus o molt greus.

2. Per la comissió de les infraccions administratives assenyalades anteriorment, s'haurà d'imposar les sancions que regula este capítol.

*Article 52. Infraccions lleus*

Tindran la consideració d'infraccions lleus:

a) La inexactitud, falsedat o omissió, de caràcter no essencial, en qualsevol dada continguda en la declaració responsable o comunicació aportada per les persones interessades o certificada pels organismes de certificació administrativa o les entitats col·laboradores previstes en la regulació sectorial corresponent.

b) La inexactitud, falsedat o omissió, de caràcter no essencial, comesa per les entitats col·laboradores de certificació o ens habilitats regulats en este títol.

b) L'incompliment dels requeriments específics o les mesures cautelars que formule l'autoritat competent dins del termini concedit a este efecte, sempre que es produïsca per primera vegada.

c) La falta d'esmena de les deficiències detectades en inspeccions i revisions reglamentàries en el termini que assenyala l'acta corresponent o la falta d'acreditació d'esta esmena davant de l'Administració, sempre que estes deficiències no constituïsquen infracció greu o molt greu.

d) La falta de col·laboració amb l'Administració en l'exercici de les funcions de comprovació, inspecció i control.

e) L'incompliment per negligència dels requisits o obligacions establits.

f) La falta de comunicació a l'administració competent de la modificació de qualsevol dada de caràcter no essencial inclosa en la declaració responsable o comunicació.

*Article 53. Infraccions greus*

Tindran la consideració d'infraccions greus:

a) L'inici o desenvolupament de les activitats o de l'execució de projectes sense la presentació de la corresponent declaració responsable o comunicació.

b) La inexactitud, falsedat o omissió, de caràcter essencial, en qualsevol dada o manifestació continguda en la declaració responsable o comunicació.

Es considerarà essencial, en tot cas, la informació relativa a la titularitat de l'activitat, la naturalesa d'esta, el compliment de les obligacions relatives a l'adopció de les mesures de seguretat en l'exercici de l'activitat, incloses les relatives a la protecció del medi ambient, i de les obligacions que afecten la salut de las persones consumidores i usuàries.

c) No estar en possessió de la documentació o el projecte als quals fa referència la declaració responsable o la comunicació, o bé la falsedat, inexactitud o omissió en el contingut d'esta documentació, així com la incorrecta certificació de qualssevol d'estes qüestions pels organismes de certificació administrativa o les entitats col·laboradores previstes en la regulació sectorial.

d) La falta de firma per personal tècnic competent dels projectes que ho requerisquen o l'emissió de certificació per organisme de certificació administrativa o entitat col·laboradora de projectes sense esta firma preceptiva.

e) L'obstaculització de l'exercici de les funcions inspectores.

f) L'incompliment dels requeriments específics i de les mesures cautelars que formule l'autoritat competent, quan es produïsca de manera reiterada.

g) L'expedició de certificats, informes o actes el contingut dels quals no s'ajuste a la realitat dels fets.

h) La redacció i la firma de projectes o memòries tècniques el contingut dels quals no s'ajuste a les prescripcions que establix la normativa aplicable per a la iniciació i/o exercici d'activitats.

i) Les inspeccions, els assajos o les proves efectuats per organismes de certificació o entitats col·laboradores de manera incompleta o amb resultats inexactes per una insuficient constatació dels fets o per la deficient aplicació de normes tècniques.

j) L'incompliment de les obligacions derivades de l'acreditació d'entitats col·laboradores de certificació o ens habilitats, llevat que constituïsca una infracció molt greu.

k) La falta de comunicació a l'Administració de la modificació de qualsevol dada de caràcter essencial inclosa en la declaració responsable o comunicació.

l) La reincidència en falta lleu per la qual haja sigut sancionat en el termini dels dos anys anteriors a la comissió d'esta.

*Article 54. Infraccions molt greus*

Tindran la consideració d'infraccions molt greus:

a) L'incompliment dolós dels requisits, obligacions o prohibicions aplicables a l'activitat o projecte.

b) Les tipificades com a infraccions greus quan d'estes resulte un dany molt greu o es derive un perill molt greu o imminent.

c) La negativa absoluta a facilitar informació o prestar col·laboració al personal inspector.

d) Incórrer en les causes d'incompatibilitat regulades en el present títol.

e) L'incompliment de l'obligació d'assegurament de riscos per les entitats col·laboradores de certificació.

f) La reincidència en falta greu per la qual s'haja sigut sancionat en el termini dels dos anys anteriors a la comissió d'esta.

*Article 55. Reiteració i reincidència*

1. S'entendrà que hi ha reiteració quan es cometa una nova infracció de la mateixa índole, dins del termini d'un any després de l'anterior, sense que hi haja resolució ferma en via administrativa.

2. La reincidència es produirà per comissió en el terme d'un any de més d'una infracció de la mateixa naturalesa, ja sancionada amb anterioritat, quan així haja sigut declarat per resolució ferma en via administrativa.

*Article 56 Graduació de les sancions*

1. Per a la graduació de les sancions es consideraran els criteris regulats en la normativa bàsica estatal.

2. A este efecte, serà sancionable, com a infracció continuada, la realització d'una pluralitat d'accions o omissions que infringisquen el mateix precepte administratiu o semblants, en execució d'un pla preconcebut o aprofitant idèntica ocasió.

*Article 57. Classes de sancions*

1. Les infraccions en esta matèria se sancionaran mitjançant la imposició de sancions pecuniàries i, quan siga procedent, mitjançant sancions no pecuniàries. Estos dos tipus de sancions seran compatibles entre si i es podran imposar de manera simultània en el cas de les infraccions greus i molt greus, en atenció a la naturalesa de la infracció.

2. Les sancions pecuniàries consistiran en una multa.

3. Les sancions no pecuniàries, que es podran imposar en cas d'infraccions greus o molt greus, podran consistir en:

a) Suspensió amb caràcter definitiu o temporal de l'activitat, de l'execució del projecte o, si és el cas, clausura de l'establiment. L'acord de tancament haurà de determinar les mesures complementàries per a la seua plena eficàcia.

b) Inhabilitació, per un període mínim de sis mesos i màxim de cinc anys, per al desenvolupament de l'activitat o la promoció de projectes anàlegs, percebre subvencions o beneficiar-se d'incentius fiscals.

c) Rescabalament de tots els gastos que haja generat la intervenció a compte de la persona infractora.

d) Decomís dels beneficis obtinguts a conseqüència de la comissió de la infracció i, en particular, dels derivats d'activitats o projectes que han de tindre la declaració responsable o comunicació i no en disposen.

e) Obligació de restitució de l'estat de les coses a la situació prèvia a la comissió de la infracció.

f) Pèrdua de la condició d'entitat col·laboradora de certificació o d'ens habilitat i prohibició d'obtindre nova acreditació o habilitació, per un període d'entre sis mesos i cinc anys.

*Article 58. Quantia de les sancions*

1. Les infraccions lleus se sancionaran amb multes de fins a 6.000 euros.

2. Les infraccions greus se sancionaran amb multes de 6.001 euros a 120.000 euros.

3. Les infraccions molt greus se sancionaran amb multa de 120.001 euros a 1.000.000 euros.

*Article 59. Caducitat i prescripció*

1. El termini màxim per a resoldre i notificar serà de sis mesos des de la data d'adopció de l'acord d'iniciació del procediment sancionador. Transcorregut este termini, excepte que concórreguen causes que legalment produïsquen la suspensió del procediment, es produirà la caducitat d'este.

2. Les infraccions molt greus prescriuran als tres anys, les greus als dos anys i les lleus als sis mesos; les sancions imposades per faltes molt greus prescriuran als tres anys, les imposades per faltes greus als dos anys i les imposades per faltes lleus a l'any.

3. L'inici del còmput dels terminis de prescripció de les infraccions i sancions serà el regulat en la normativa bàsica estatal.

**TÍTOL II**

**Mesures en matèria d'Administració local, transparència, participació i convenis de col·laboració**

CAPÍTOL I

*Administració local*

*Article 60. Modificació de la Llei 8/2010, de 23 de juny, de règim local de la Comunitat Valenciana.*

La Llei 8/2010, de 23 de juny, de règim local de la Comunitat Valenciana, queda modificada com seguix:

U. Es modifiquen els apartats 1 i 2 de l'article 170, que queden redactats de la manera següent:

"Article 170. Procediments

1. La creació i la supressió de llocs de treball reservats a personal funcionari local amb habilitació de caràcter nacional es realitzarà per l'òrgan directiu competent en matèria d'administració local, d'ofici o a instàncies de l'entitat local interessada.

2. Els llocs de col·laboració seran creats discrecionalment per la mateixa entitat local, en els termes que reglamentàriament es despleguen, i correspon a l'òrgan directiu competent en matèria d'administració local la classificació d'estos."

Dos. Es modifica l'apartat 1 de l'article 181, que queda redactat de la manera següent:

"Article 181. Desafectació de béns comunals

1. Els béns comunals que per la seua naturalesa intrínseca o per altres causes no hagen sigut objecte de gaudi d'esta índole durant més de deu anys, encara que en algun d'estos s'haja produït un acte aïllat d'aprofitament, podran ser desproveïts del seu caràcter comunal i qualificats de patrimonials mitjançant acord de l'entitat local respectiva. Este acord requerirà, amb la informació pública prèvia, el vot favorable de la majoria absoluta del nombre legal de membres de la corporació i l'aprovació posterior de l'òrgan directiu competent en matèria d'administració local.

Tres. Es modifica l'apartat 1 de l'article 191, que queda redactat de la manera següent:

"Article 191. Comunicació a la Generalitat

1. Tota alienació, gravamen o permuta de béns immobles s'haurà de comunicar a l'òrgan directiu competent en matèria d'administració local. Si el seu valor excedix el 25 % dels recursos ordinaris del pressupost anual de la corporació requerirà, a més, l'autorització d'este."

*Article 61. Modificació de la Llei 5/2023, de 13 d'abril, integral de mesures contra el despoblament i per l'equitat territorial a la Comunitat Valenciana*

La Llei 5/2023, de 13 d'abril, integral de mesures contra el despoblament i per l'equitat territorial a la Comunitat Valenciana, queda modificada com seguix:

Únic. Se suprimix l'apartat 3 i es modifiquen els apartats 1 i 2 de l'article 6, que queden redactats de la manera següent:

"Article 6. Informe de perspectiva sobre el despoblament

1. Els projectes normatius amb rang de llei, de la Generalitat, i els plans sectorials que de manera directa i inequívoca afecten municipis en risc de despoblació hauran d'incorporar una valoració de perspectiva sobre el despoblament, que incloga una avaluació de l'impacte en termes de repte demogràfic, indicant que la normativa regulada i el desenvolupament dels plans són adequats a les singularitats i als recursos administratius disponibles en els municipis compresos en l'article 15.

En cas de no afecció, es deixarà constància de la concurrència d'esta circumstància en la Memòria d'Anàlisi d'Impacte Normatiu o en l'expedient de tramitació del pla sectorial, si és el cas.

Este informe haurà de ser elaborat pel departament o centre directiu que propose l'avantprojecte de llei o projecte de pla o programa, i haurà d'adjuntar-se a la proposta des de l'inici del procés de tramitació.

2. L'òrgan competent en matèria de polítiques contra el despoblament proporcionarà directrius, instruccions i metodologies per a facilitar l'elaboració de l'informe de perspectiva sobre el despoblament."

*Article 62. Modificació del Decret 92/2021, de 9 de juliol, del Consell, de regulació del personal funcionari amb habilitació de caràcter nacional*

El Decret 92/2021, de 9 de juliol, del Consell, de regulació del personal funcionari amb habilitació de caràcter nacional, queda modificat com seguix:

U. Es modifiquen els apartats 1, 3 i 6 de l'article 2, que queden redactats de la manera següent:

"Article 2. Creació, classificació i supressió de llocs de treball necessaris reservats a personal funcionari amb habilitació de caràcter nacional

1. La creació, la classificació i la supressió dels llocs de treball necessaris reservats a personal funcionari amb habilitació de caràcter nacional, així com la modificació en la classificació d'estos, les realitzarà l'òrgan directiu competent en matèria d'administració local, d'ofici, en supòsits de desaparició d'ens locals, o a instàncies de l'entitat local interessada.                [...]

3. Per a la tramitació dels procediments de creació, classificació, supressió i reclassificació dels llocs necessaris, els certificarà la secretaria:

a) L'acord plenari en què es propose la creació, la classificació, la supressió o la reclassificació.

b) La població municipal que hi ha, segons l'última revisió anual del padró d'habitants. Este requisit no serà exigible per a les mancomunitats de municipis.

c) La realització del tràmit d'audiència a les persones interessades i el seu resultat.

[...]

6. L'òrgan directiu competent en matèria d'administració local, a la vista de la documentació aportada, dictarà, amb els informes previs oportuns, la resolució de creació, classificació, supressió o modificació del lloc."

Dos. Es modifica l'apartat 2 de l'article 3, que queda redactat de la manera següent:

"Article 3. Creació, classificació i supressió dels llocs de col·laboració reservats a personal funcionari amb habilitació de caràcter nacional

[...]

2. La classificació d'estos llocs de col·laboració correspon, en tot cas, a l'òrgan directiu competent en matèria d'administració local, que la realitzarà a proposta de l'entitat local interessada, a la qual s'haurà d'adjuntar un certificat de la secretaria, acreditatiu de la modificació de la plantilla o relació de llocs de treball, així com de la publicació definitiva d'esta en el Butlletí Oficial de la Província."

Tres. Es modifica l'apartat 2 de l'article 4, que queda redactat de la manera següent:

"Article 4. Creació, classificació i supressió dels llocs de treball reservats a personal funcionari amb habilitació de caràcter nacional en mancomunitats de municipis

[...]

2. La creació i la classificació dels llocs reservats a personal funcionari amb habilitació de caràcter nacional en les mancomunitats de municipis correspondrà a l'òrgan directiu competent en matèria d'administració local, que la realitzarà a proposta de l'entitat interessada. Els llocs es podran classificar en categoria primera, segona o tercera.

Mentres l'òrgan autonòmic competent no cree i classifique el lloc citat, estes funcions poden ser exercides amb caràcter voluntari i retribuït per algun funcionari o alguna funcionària amb habilitació de caràcter nacional d'algun dels municipis que integren la mancomunitat o, en defecte d'això, per personal funcionari amb habilitació nacional d'una entitat local no integrant d'esta, la designació prèvia del qual serà efectuada pel ple de l'entitat local i serà notificada a l'òrgan autonòmic competent en matèria d'administració local. Este nomenament no podrà tindre una duració superior a un any."

Quatre. Es modifica l'apartat 2 de l'article 6, que queda redactat de la manera següent:

"Article 6. Llocs en entitats d'àmbit territorial inferior al municipal

[...]

2. Correspon a l'òrgan directiu competent en matèria d'administració local, d'ofici o a instàncies de l'entitat local menor corresponent, la creació, la classificació i la supressió dels llocs de treball reservats a personal funcionari amb habilitació de caràcter nacional i, si és el cas, l'exempció de l'obligació de mantindre estos llocs, quan concórreguen les circumstàncies previstes en l'article 10 d'este decret. Així mateix, estes entitats podran formar agrupacions en els termes que preveu el present decret."

Cinc. Es modifiquen els apartats 1 i 3 de l'article 12, que queden redactats de la manera següent:

"Article 12. Procediment

1. El procediment per a sol·licitar l'exempció s'iniciarà mitjançant un acord plenari de l'entitat local, en el qual es farà menció expressa al compliment dels requisits establits en el present capítol, i correspondrà a l'òrgan directiu competent en matèria d'administració local la seua resolució, amb l'informe previ de la diputació provincial corresponent. En l'acord plenari s'haurà de fer menció expressa a la impossibilitat de mantindre el lloc eximit mitjançant l'agrupació amb altres entitats locals.

[...]

3. Quan desapareguen les circumstàncies que van justificar l'exempció d'un lloc de treball, l'entitat local afectada haurà de sol·licitar la revocació d'esta i procedir a la creació i classificació del lloc de treball corresponent, la qual cosa durà a terme l'òrgan directiu competent en matèria d'administració local, amb l'informe preceptiu previ de la diputació provincial corresponent."

CAPÍTOL II

*Transparència*

*Article 63. Modificació de la Llei 1/2022, de 13 d'abril, de transparència i bon govern de la Comunitat Valenciana*

La Llei 1/2022, de 13 d'abril, de transparència i bon govern de la Comunitat Valenciana, es modifica com seguix:

U. Es modifiquen la lletra l de l'apartat 1 i la lletra a de l'apartat 2 de l'article 16, que queden redactades de la manera següent:

"Article 16. Informació de rellevància jurídica

1. Les administracions públiques de l'article 3.2 han de publicar:

[..]

l) La relació de sistemes d'intel·ligència artificial d'alt risc d'acord amb el reglament d'intel·ligència artificial que despleguen o implanten. Així mateix, s'inclourà la relació de sistemes automatitzats i sistemes d'intel·ligència artificial d'ús general l'ús del qual impacte de manera significativa en els procediments administratius o la prestació dels servicis públics. Sense perjuí del desplegament reglamentari, i d'acord amb els principis de transparència i explicabilitat, la informació que cal facilitar inclourà la descripció, en un llenguatge clar i senzill, del disseny, funcionament i lògica del sistema, la seua finalitat, la incidència en les decisions públiques, el nivell de risc que implica, la importància i conseqüències previstes per a la ciutadania, el punt de contacte al qual es pot dirigir, i si és el cas, l'òrgan o òrgans competents a l'efecte d'impugnació. Així mateix, s'informarà dels criteris generals d'impacte i risc adoptats per a delimitar els sistemes als quals s'ha de donar publicitat.

2. A més, l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental han de publicar la informació següent, adaptada a les seues particularitats organitzatives:

a) Els informes jurídics facultatius de l'Advocacia General de la Generalitat que donen resposta a consultes plantejades, en la mesura que suposen una interpretació del dret, és a dir, que tinguen incidència sobre la interpretació i l'aplicació de les normes. Cada informe jurídic formulat per l'Advocacia haurà d'indicar si té o no incidència sobre la interpretació i l'aplicació de les normes i, per tant, si ha de ser o no objecte de publicitat activa."

Dos. Es modifica el títol i els apartats 2 i 3 i s'afig un nou apartat 4, en l'article 21, que queden redactats de la manera següent:

"Article 21. Informació relativa a convenis de col·laboració, encàrrecs de gestió, encàrrecs d'execució a mitjans propis i acció concertada

[...]

2. Les administracions públiques i el seu sector públic instrumental han de publicar el text íntegre de les comandes de gestió i encàrrecs a mitjans propis.

En els encàrrecs a mitjans propis anualment s'indicarà el percentatge de l'activitat realitzada pel mitjà propi a favor dels ens de control. Així mateix, s'han d'indicar els motius que justifiquen que no es presten els servicis amb els mitjans personals amb els quals compta l'òrgan o entitat que encarrega i, si és el cas, les raons que acrediten que no s'haja licitat la contractació del servici, de conformitat amb el que preveu la legislació de contractes del sector públic.

3. En els convenis, comandes de gestió i encàrrecs a mitjans propis s'indicarà les clàusules que continguen informació de caràcter confidencial i les raons que ho justifiquen, d'acord amb el que disposa la normativa sectorial que els siga aplicable. Les parts no confidencials estan sotmeses a publicitat activa, així com les seues modificacions i addendes, si n'hi ha.

4. L'Administració de la Generalitat ha de publicar informació sobre l'acció concertada amb entitats d'iniciativa social per a la prestació de servicis socials. En concret, s'hauran de publicar la convocatòria dels acords d'acció concertada i resolució de concessió, els concerts socials amb cada entitat, així com les pròrrogues, ampliacions i minoracions, revisions i modificacions."

Tres. S'afig el nou apartat 7 a l'article 33, que queda redactat de la manera següent:

"Article 33. Tramitació

[...]

7. D'acord amb el principi de simplificació administrativa, les notificacions dirigides a la persona sol·licitant de la informació es podran acumular en un sol acte quan ho permeta el compliment dels terminis."

Quatre. Es modifica l'apartat 1 de l'article 35, que queda redactat de la manera següent:

"Article 35. Òrgans competents per a la resolució del procediment de sol·licitud d'accés a la informació pública

1. En l'àmbit de l'Administració de la Generalitat són competents per a la resolució del procediment les persones titulars dels òrgans superiors i directius responsables funcionals de la informació sol·licitada o aquells en els quals deleguen."

Cinc. Es modifica l'apartat 5 de l'article 40, que queda redactat de la manera següent:

"Article 40. Obertura de dades

[...]

5. En este procés d'obertura de dades, cal prioritzar les dades considerades d'alt valor pel seu potencial per a generar beneficis socioeconòmics o mediambientals importants i servicis innovadors, beneficiar un gran nombre de persones usuàries i pimes, contribuir a generar ingressos i per la possibilitat de ser combinats amb altres conjunts de dades. La definició concreta de les dades considerades d'alt valor serà la que establisca la normativa estatal i europea aplicable."

Sis. Se suprimix l'apartat 5 de l'article 42.

Set. Es modifica el títol i els apartats 1 i 2 de l'article 44, que queden redactats de la manera següent:

"Article 44. Comissió Interdepartamental de Govern Obert

1. Per a la coordinació general en matèria de govern obert en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental es crea la Comissió Interdepartamental de Govern Obert. Té, entre les seues funcions, la col·laboració amb la conselleria competent en matèria de govern obert en la planificació directiva i operativa, el seguiment periòdic i l'avaluació de les accions en la matèria. Així mateix, podrà aprovar instruccions i fixar criteris en la matèria.

2. La Comissió Interdepartamental de Govern Obert serà assistida en l'exercici de les seues funcions per una comissió tècnica designada a este efecte, que presidirà el centre directiu competent en matèria de govern obert."

Huit. Se suprimix l'apartat 2 i es modifica el títol, l'apartat 1 i l'apartat 4 de l'article 45, que queden redactats de la manera següent:

"Article 45. Unitats de transparència i participació

1. En cada departament del Consell es crearà, dependent de la subsecretaria, una unitat administrativa específica amb funcions en matèria de transparència, accés a la informació pública, dades obertes i participació ciutadana, que comptarà amb els recursos humans i materials necessaris per al correcte compliment de les seues funcions. Esta unitat s'encarregarà de coordinar les actuacions en estes matèries en l'àmbit de cada departament i de col·laborar en el seguiment del seu compliment amb el centre directiu competent en matèria de govern obert, amb la finalitat d'assegurar la implementació de les polítiques de govern obert de manera homogènia en tots els àmbits de l'actuació administrativa. Així mateix, haurà d'impulsar i fomentar actuacions de difusió i coneixement, així com vetlar pel compliment de les obligacions de govern obert en l'àmbit de la seua competència. Reglamentàriament es regularà la possibilitat que estes unitats puguen assumir funcions en matèria de protecció de dades i en la coordinació de la gestió dels sistemes d'informació.

2. [Suprimit]

[...]

4. La resta dels òrgans i unitats del departament hauran de prestar la màxima col·laboració a la unitat de transparència i participació en el compliment de les seues funcions. Cada òrgan serà responsable d'executar els processos participatius d'acord amb les seues competències, facilitar la informació pública que conste en el seu poder que siga objecte de publicitat activa, de tramitar i resoldre les sol·licituds d'informació pública que siguen de la seua competència i de dur a terme les mesures necessàries per a fer pública la informació que generen en l'activitat administrativa com ara dades obertes, en les condicions i amb les característiques que establix esta llei i amb la coordinació de l'òrgan competent en matèria de transparència i dels que preveu este article."

Nou. Se suprimix l'article 61.

CAPÍTOL III

*Participació*

*Article 64. Modificació de la Llei 4/2023, de 13 d'abril, de la Generalitat, de participació ciutadana i foment de l'associacionisme de la Comunitat Valenciana*

La Llei 4/2023, de 13 d'abril, de la Generalitat, de participació ciutadana i foment de l'associacionisme de la Comunitat Valenciana, queda modificada com seguix:

U. Es modifica l'apartat 6, de l'article 12, que queda redactat de la manera següent:

"Article 12. Iniciativa ciutadana en l'àmbit de la Generalitat

[...]

6. Aconseguit este suport, el departament competent en la matèria disposarà d'un termini d'un mes per a elaborar un informe amb els arguments presentats per la ciutadania i amb la postura de la Generalitat sobre la iniciativa segons aspectes de valoració tècnica, econòmica i d'oportunitat. Este informe es publicarà en el Portal de Participació de la Generalitat per a coneixement públic."

Dos. Es modifiquen els apartats 3 i 4 de l'article 14, que queden redactats de la manera següent:

"Article 14. Disposicions generals

[...]

3. En l'àmbit de la Generalitat, tant la fase de consulta pública prèvia com l'audiència ciutadana es duran a terme a través del Portal de Participació de l'article 32, sense perjuí que les normes sectorials establisquen altres mitjans de publicació complementaris.

4. Per a cada fase s'establirà un mínim de 15 dies naturals, durant el qual la ciutadania podrà manifestar les seues observacions i efectuar-hi aportacions. En cas que s'haja declarat la urgència de la tramitació de l'expedient, el termini serà de 10 dies naturals."

Tres. Es modifica l'apartat 1 de l'article 19, que queda redactat de la manera següent:

"Article 19. Els pressupostos participatius en l'àmbit de la Generalitat

1. El Consell, mitjançant un acord, determinarà la dotació pressupostària que se sotmetrà al procés participatiu, els capítols de gasto afectats i el calendari d'execució. Els processos de pressupostos participatius es convocaran cada quatre anys."

Quatre. Es modifica l'apartat 2 de l'article 23, que queda redactat de la manera següent:

"Article 23. Auditoria ciutadana

[...]

2. L'elecció de les persones cridades a participar en l'auditoria es realitzarà de manera transparent, mitjançant sorteig d'entre les que hagen manifestat interés per a participar en els processos d'avaluació."

Cinc. Es modifica el text de l'article 42, que queda redactat de la manera següent:

"Article 42. Planificació estratègica de la Generalitat en matèria de participació

En l'àmbit de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental, el Consell, a proposta del departament competent en matèria de transparència i participació, aprovarà el pla estratègic regulat en l'article 46 de la Llei 1/2022, de 13 d'abril, de transparència i bon govern de la Comunitat Valenciana, que inclourà també la programació, la implantació i el seguiment en matèria de participació ciutadana, i que passa a denominar-se Pla estratègic de govern obert."

Sis. Es modifiquen els apartats 1 i 2 de l'article 43, que queden redactats de la manera següent:

"Article 43. Coordinació i impuls de la participació ciutadana en la Generalitat

1. Per a la coordinació general en matèria de participació ciutadana en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental, la Comissió Interdepartamental regulada en l'article 44 de la Llei 1/2022, de 13 d'abril, de transparència i bon govern de la Comunitat Valenciana, assumirà també funcions de col·laboració amb el departament competent en matèria de participació en la planificació directiva i operativa, el seguiment periòdic i l'avaluació de les accions en la matèria, i es denomina Comissió Interdepartamental de Govern Obert.

2. Amb la finalitat de promoure i vetlar per l'aplicació del que disposa esta llei, en cada departament del Consell i entitat del sector públic les unitats administratives regulades en l'article 45.1 de la Llei 1/2022, de 13 d'abril, de transparència i bon govern de la Comunitat Valenciana, assumiran també les funcions d'impuls i coordinació amb l'òrgan directiu competent en matèria de participació ciutadana, i es denominaran unitats administratives de transparència i participació. No obstant això, amb l'informe previ justificat de la subsecretaria corresponent, i atés el principi d'autoorganització de cada departament, es podrà mantindre la divisió entre les unitats de participació i les unitats de transparència."

CAPÍTOL IV

*Activitat dels grups d'interés*

Article *65*. Modificació de la Llei 25/2018, de 10 de desembre, reguladora de l'activitat dels grups d'interés de la Comunitat Valenciana

La Llei 25/2018, de 10 de desembre, reguladora de l'activitat dels grups d'interés de la Comunitat Valenciana, queda modificada com seguix:

Únic. Es modifica l'apartat 1 de l'article 18, que queda redactat de la manera següent:

"Article 18. Informe de participació dels grups d'interés en els processos d'elaboració de normes

1. Quan les activitats dels grups d'interés previstes en l'article 4 tinguen la finalitat d'influir en l'elaboració i adopció d'avantprojectes de llei i de projectes de decret del Consell, la conselleria competent per a la seua tramitació emetrà un informe en el qual conste la identitat de les persones de l'article 2.1 que hagen mantingut contactes, directes o indirectes, orals o escrits, amb qualsevol persona que actue en nom o defensa dels interessos del grup d'interés amb esta finalitat. També es farà constar detalladament en l'informe la identitat d'estes persones, la data i l'objecte del contacte i la identificació dels grups d'interés per als quals actuen, així com la postura i pretensions del grup d'interés.

Este informe se substanciarà sense perjuí de la resta d'informes previstos en les normes que regulen la participació ciutadana o l'audiència pública en els projectes normatius. Per la seua naturalesa, s'exclouen d'esta obligació els decrets del Consell que aproven o modifiquen instruments de planejament territorial, regulats per la legislació d'ordenació del territori."

*Article 66. Modificació del Decret 172/2021, de 15 d'octubre, del Consell, de desplegament de la Llei 25/2018, de 10 de desembre, reguladora de l'activitat dels grups d'interés de la Comunitat Valenciana*

El Decret 172/2021, de 15 d'octubre, del Consell, de desplegament de la Llei 25/2018, de 10 de desembre, reguladora de l'activitat dels grups d'interés de la Comunitat Valenciana, queda modificat com seguix:

Únic. Es modifica l'apartat 2 de l'article 21, que queda redactat de la manera següent:

"Article 21. Informe de petjada dels grups d'interés

[...]

2. Si prèviament o al llarg del procediment d'elaboració d'un avantprojecte de llei o d'un projecte de decret del Consell no s'han produït activitats d'influència relacionades amb l'avantprojecte o projecte, l'òrgan competent per a la seua tramitació deixarà constància d'esta circumstància en la Memòria d'Anàlisi d'Impacte Normatiu".

CAPÍTOL V

*Convenis de col·laboració*

*Article 67. Modificació del Decret 176/2014, de 10 d'octubre, del Consell, pel qual regula els convenis que subscriga la Generalitat i el seu registre*

El Decret 176/2014, de 10 d'octubre, del Consell, pel qual regula els convenis que subscriga la Generalitat i el seu registre, queda modificat com seguix:

U. Es modifiquen els apartats 1 i 2 de l'article 6, que queden redactats de la manera següent:

"Article 6. Òrgans competents per a elaborar, gestionar i subscriure convenis en l'àmbit de l'Administració del Consell

1. La proposta i l'elaboració dels projectes dels diferents convenis i de les seues addendes, l'adaptació del seu contingut d'acord amb els diversos informes que s'emeten durant la tramitació del procediment, així com la proposta i l'elaboració de la modificació, la pròrroga, la suspensió i l'extinció dels convenis, correspon a les persones titulars dels òrgans superiors i dels centres directius, en virtut de les competències que tinguen assignades i amb vista a les actuacions que resulten necessàries per a la consecució de l'objecte del conveni.

2. Amb caràcter general, l'impuls, la tramitació, la coordinació i, si és el cas, l'assessorament en els procediments d'elaboració dels convenis que subscriga la Generalitat és competència de les persones titulars de les subsecretaries dels respectius departaments del Consell."

Dos. Es modifiquen la lletra a de l'apartat 2, i la lletra b de l'apartat 6, de l'article 12, que queden redactades de la manera següent:

"Article 12. Actuacions prèvies a la subscripció de convenis

[...]

2. A més, en els projectes de conveni que comporten obligacions econòmiques per a la Generalitat:

a) Memòria econòmica subscrita per la persona titular de l'òrgan proponent o, si es tracta d'organismes públics, per l'òrgan que exercisca funcions equivalents a estos.

[...]

6. L'autorització del Consell per a subscriure convenis serà preceptiva en els casos següents:

[...]

b) convenis subscrits amb persones físiques o jurídiques privades dels quals, directament o indirectament, es deriven obligacions econòmiques per a l'Administració de la Generalitat o per a qualsevol dels ens instrumentals del seu sector públic, excepte els convenis que instrumenten subvencions de concessió directa quan la seua quantia no siga superior a l'import que establisca, sobre este tema, la legislació en matèria d'hisenda pública de la Generalitat."

Tres. Es modifica la disposició addicional tercera, que queda amb la redacció següent:

"Tercera. Convenis tipus

Els convenis que versen sobre una mateixa matèria i l'objecte i el contingut de la qual siga idèntic, amb l'excepció de les parts firmants i l'import i les actuacions compromeses, es podran tramitar en un únic procediment, que permeta l'emissió d'un únic informe de necessitat i oportunitat, una única memòria econòmica, un únic informe del Registre de convenis de la Generalitat, un únic informe de l'Advocacia General de la Generalitat, i, si és el cas, un únic informe de la Intervenció o d'altres òrgans que hagen d'emetre un informe, sempre que, juntament amb les clàusules comunes, s'adjunte una relació de les parts amb les quals s'ha de firmar cada conveni individualitzat, i l'import i les actuacions compromeses en cada un. Així mateix, l'autorització per a la seua subscripció, quan esta siga preceptiva, se sotmetrà al Consell en una única proposta, que es referirà al conveni tipus, i que inclourà les singularitats de cada un dels convenis que està previst firmar.

A l'efecte de l'autorització preceptiva del Consell en el cas al qual al·ludix el paràgraf b de l'apartat 6 de l'article 12 d'este decret, la quantia que s'ha de computar és la suma dels imports dels convenis tramitats conjuntament."

**TÍTOL III**

**Mesures en matèria de patrimoni cultural i esport**

CAPÍTOL I

*Patrimoni cultural*

*Article 68. Modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià*

La Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, queda modificada com seguix:

U. Es modifica l'article 4, que queda redactat de la manera següent:

"Article 4. Col·laboració entre les administracions públiques

1. Les administracions públiques valencianes actuaran de conformitat amb el deure de col·laboració, amb la finalitat de millorar l'eficiència de la gestió pública, facilitar la utilització conjunta de mitjans i servicis públics i complir amb la legislació d'estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera per a la millor consecució dels fins previstos en esta llei. La Generalitat prestarà assistència tècnica a les altres administracions públiques valencianes i establirà els mitjans de col·laboració amb estes en els casos i en la mesura en què siga necessari per al compliment dels fins de la present llei.

2. Els municipis estan obligats a protegir i donar a conéixer els valors del patrimoni cultural existent en el seu respectiu àmbit territorial. Per a això, podran col·laborar amb la Generalitat, mitjançant les fórmules de col·laboració interadministrativa previstes en la present llei i en la legislació sobre règim local i sobre règim jurídic del sector públic, especialment en els supòsits següents:

a) Tramitar, en els termes previstos en esta llei i en la legislació urbanística, mediambiental i altra que resulte aplicable en matèria de protecció del patrimoni cultural, els instruments urbanístics que garantisquen la conservació, la difusió, el foment, la investigació i l'acreixement del patrimoni cultural valencià, en els termes i terminis establits a este efecte.

b) Comunicar a l'Administració de la Generalitat qualsevol amenaça, dany o pertorbació de la seua funció social de què siguen objecte estos béns, així com les dificultats i les necessitats de qualsevol orde que tinguen per al compliment de les obligacions establides en la present llei.

c) Adoptar les mesures cautelars necessàries per a evitar la deterioració, la pèrdua o la destrucció dels béns del patrimoni cultural.

d) Exercir les altres funcions que expressament els atribuïx esta llei.

Es donarà preferència a la subscripció de convenis de col·laboració amb els municipis que disposen d'un catàleg de béns i espais protegits i, si és el cas, plans especials de protecció o assumisquen el compromís de la seua tramitació segons la lletra a d'este apartat.

3. Les diputacions provincials i la Generalitat col·laboraran en el desenvolupament dels instruments urbanístics que preveuen els articles 34 i 47 d'esta llei, la conservació, protecció i posada en valor dels béns integrants del patrimoni cultural, mitjançant les fórmules de col·laboració interadministrativa previstes en la present llei i en la legislació sobre règim local i sobre règim jurídic del sector públic.

4. Les universitats valencianes podran exercir totes les funcions que els siguen encomanades per la conselleria competent en matèria de cultura i col·laborar amb esta per mitjà dels mateixos mecanismes de col·laboració i cooperació previstos per a les administracions públiques valencianes.

5. L'articulació dels mecanismes de coordinació, col·laboració i cooperació entre les administracions públiques i les corporacions de dret públic regulades en els apartats anteriors determinarà els protocols i els instruments conjunts d'actuació, així com els convenis de col·laboració, si és el cas, amb contingut econòmic o sense este. El finançament d'estos mecanismes de coordinació, col·laboració i cooperació, quan siga procedent, es fixarà mitjançant convenis de col·laboració plurianuals o altres fórmules previstes en la normativa vigent, que seran coherents, si és el cas, amb el pla estratègic de subvencions de la conselleria competent en matèria de cultura.

6. El contingut, subscripció, efectes, duració i extinció dels convenis s'establirà reglamentàriament, a més de pel que disposa per a estos la legislació del règim jurídic del sector públic i sobre règim local."

Dos. Es modifiquen els apartats 1 i 2 de l'article 18, que queden redactats de la manera següent:

"Article 18. Obligacions de les persones titulars

1. Les persones propietàries i posseïdores per qualsevol títol de béns inclosos en l'Inventari general del patrimoni cultural valencià estan obligades a conservar-los i a mantindre la integritat del seu valor cultural.

2. Podran destinar els béns inventariats que siguen titulars als usos que tinguen per convenients, sempre que no siguen incompatibles amb les obligacions imposades en l'apartat anterior. No obstant això, qualsevol canvi d'ús haurà de ser comunicat prèviament, per escrit, a la conselleria competent en matèria de cultura. La no oposició d'esta en el termini d'un mes, a comptar de la recepció de la comunicació, suposarà l'aprovació del nou ús.

Com que es tracta de béns declarats d'interés cultural serà necessària l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura, en els termes dels articles 36.2 i 41.1 d'esta llei. Tanmateix, requerirà únicament una declaració responsable la celebració d'activitats recreatives o socioculturals, que siguen de caràcter ocasional, reversible, per temps limitat i que no suposen afecció sobre els béns declarats d'interés cultural."

Tres. Es modifica l'apartat 1 de l'article 22, que queda redactat de la manera següent:

"Article 22. Drets de tanteig i retracte

1. Sense perjuí dels drets d'adquisició preferent que la Llei del patrimoni històric espanyol establix a favor de l'Administració de l'Estat, els qui es proposen la transmissió a títol onerós del domini o de drets reals d'ús i gaudi sobre un ben inclòs en la secció primera de l'Inventari general del patrimoni cultural valencià, o respecte del qual s'haja iniciat un expedient d'inclusió, ho hauran de notificar a la conselleria competent en matèria de cultura i a l'ajuntament en el terme municipal del qual es trobe el bé als efectes previstos en l'apartat següent, i indicar-hi la identitat de la persona adquirent i el preu, la forma de pagament i altres condicions de la transmissió que es pretén. Com que es tracta de béns immobles, s'identificarà amb precisió mitjançant l'aportació de pla de situació i identificació cadastral i registral, si és el cas."

Quatre. Es modifica l'apartat 3 de l'article 27, que queda redactat de la manera següent:

"Article 27. Procediment

[...]

3. La incoació es notificarà a les persones interessades, si són conegudes, i a l'ajuntament del municipi en el qual es trobe el bé.

Sense perjuí de la seua eficàcia des de la notificació, la resolució acordant la incoació es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado i es comunicarà al Registre General de Béns d'Interés Cultural dependent de l'Administració de l'Estat per a la seua anotació preventiva. Tractant-se de monuments, jardins històrics i espais etnològics es comunicarà a més al Registre de la Propietat al mateix fi.

Es podrà substituir la notificació de la incoació a les persones interessades sense que això afecte les publicacions exigides en el paràgraf anterior, per la publicació de la incoació en el tauler d'anuncis de l'ajuntament del municipi on se situe este, conjuntament amb la publicació de la informació a través de les seus electròniques, portals o pàgines web tant del mateix ajuntament com de la Generalitat, quan l'elevat nombre de persones interessades, la concurrència de raons d'interés públic relacionades amb la urgència, perill de desaparició, dany o espoli als béns referits en la incoació, així ho aconsellen, amb declaració prèvia dels motius que porten a esta substitució en la resolució d'incoació."

Cinc. Es modifica l'apartat 3 de l'article 29, que queda redactat de la manera següent:

"Article 29. Inscripció i publicitat

[...]

3. En el cas de conjunts històrics, la declaració es notificarà únicament a l'ajuntament del municipi en el qual se situe. Per a la resta dels béns, declarats de manera individual, es comunicarà a les persones titulars del bé, així com a l'ajuntament. A més, en tots els casos es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat i en el Boletín Oficial del Estado."

Sis. Es modifica l'apartat 1 de l'article 35, que queda redactat de la manera següent:

"Article 35. Autorització d'intervencions

1. Les intervencions en immobles i àmbits patrimonialment protegits s'ajustaran al règim següent:

a) Tota intervenció que afecte un monument, jardí històric o un espai etnològic haurà de ser autoritzada per la conselleria competent en matèria de cultura, prèviament a la concessió de la llicència municipal, quan siga preceptiva, o al dictat de l'acte administratiu corresponent per a posar-lo en pràctica. Les intervencions en llocs històrics, zones arqueològiques i paleontològiques i parcs culturals es regiran pel que disposa la normativa que conté la declaració i els instruments d'ordenació que la despleguen.

b) Fins a l'aprovació o la convalidació definitiva del corresponent pla especial de protecció o document assimilable, en els conjunts històrics i en els entorns de protecció dels béns d'interés cultural requeriran l'autorització per part de la conselleria competent en matèria de cultura les actuacions de transcendència patrimonial que així determinen la normativa provisional de protecció que conté la declaració, quan n'hi haja, i que en tot cas inclouen les relatives a obres de nova planta, de demolició, d'ampliació d'edificis existents, i les que comporten l'alteració, el canvi o la substitució de l'estructura portant i/o arquitectònica i del disseny exterior de l'immoble, incloses les cobertes, les façanes i els elements artístics i acabats ornamentals. També requeriran autorització les actuacions d'urbanització dels espais públics que sobrepassen la seua mera conservació i/o reposició, i la instal·lació d'antenes i dispositius de comunicació.

c) Reglamentàriament, es podran establir les actuacions d'entre les que es puguen proposar sobre béns immobles protegits pel seu valor cultural o en els seus entorns de protecció que no requerixen autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura per no suposar cap afecció o per no tindre transcendència patrimonial.

d) Excepcionalment, els ajuntaments que per raó de població o capacitat de gestió compten amb una comissió tècnica municipal de caràcter multidisciplinari integrada per personal funcionari o laboral amb titulació tècnica i/o superior competent per a avaluar l'adequada protecció dels valors arquitectònics, arqueològics i històrics de l'àmbit protegit, i en la qual hi haja representació de la conselleria competent en matèria de cultura, podran sol·licitar la delegació de l'exercici de les competències que assenyala la lletra b del present apartat. La resolució de la conselleria per la qual es produïsca esta delegació inclourà els àmbits o les actuacions exceptuades d'esta i l'obligació de comunicar les autoritzacions o les llicències concedides en el termini màxim de deu dies des del seu atorgament."

Set. Es modifica l'apartat 5 de l'article 47, que queda redactat de la manera següent:

"Article 47. Formació dels catàlegs de béns i espais protegits

5. L'anunci, segons el que preveu la legislació urbanística, de la informació pública dels catàlegs de béns i espais protegits o dels plans que els continguen, determinarà l'aplicació immediata:

a) Per als béns de rellevància local, de les mesures de protecció establides en estos catàlegs i el règim de protecció i les mesures de foment previstes en esta llei per als béns de l'Inventari general del patrimoni cultural valencià. A estos béns se'ls aplicarà el règim transitori que es preveja reglamentàriament. La resolució per la qual s'inicie el procediment per a la inscripció del bé serà objecte de publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i determinarà l'aplicació cautelar del règim de protecció que s'hi indique.

b) Per a la resta d'elements inclosos en el catàleg, del règim de protecció establit en este, fins i tot després de l'alçament de la suspensió de llicències previst en la legislació urbanística."

Huit. Es modifica l'apartat 1 de l'article 60, que queda redactat de la manera següent:

"Article 60. Autorització d'actuacions

"1. Les actuacions arqueològiques o paleontològiques hauran de ser autoritzades expressament per la conselleria competent en matèria de cultura. La sol·licitud d'autorització haurà de contindre un pla en el qual es determinen amb precisió els límits de la zona objecte de l'actuació, la identificació de la persona o les persones propietàries dels terrenys i un programa detallat dels treballs que justifique la seua conveniència i interés científic i la qualificació professional, determinada reglamentàriament, de la direcció i equip tècnic encarregats d'estos. Tant l'autorització com la seua denegació hauran de ser motivades. Les autoritzacions concedides hauran de ser comunicades a l'ajuntament corresponent immediatament.

S'exceptuen de la necessitat d'autorització prèvia, sempre que es tracte d'actuacions arqueològiques de caràcter preventiu que no afecten béns d'interés cultural, la realització de:

a) Les prospeccions arqueològiques relacionades amb els articles 11, 47 i 58 de la present llei; i els treballs relatius a l'arqueologia de l'arquitectura;

b) Els treballs de manteniment i conservació; i l'estudi i la documentació gràfica o de qualsevol tipus, dels jaciments arqueològics o paleontològics, així com dels materials pertanyents a estos, definides en el punt 3, apartats b) i c) de l'article 59.

Les actuacions exceptuades d'autorització estaran subjectes, amb caràcter previ al seu inici, a declaració responsable. En cap cas, esta declaració responsable eximirà de complir amb les obligacions legals i reglamentàries referides al desenvolupament de l'actuació arqueològica i a la comunicació sobre els resultats d'esta a l'òrgan amb competència en matèria de patrimoni cultural.

Juntament amb esta declaració, per a la qual la conselleria competent en matèria de cultura posarà a la disposició de les persones interessades models normalitzats amb indicació de la documentació a aportar, s'adjuntarà, com a mínim:

a) la descripció de l'actuació, i

b) la identificació de la direcció tècnica arqueològica que haurà de complir amb els requisits legals i reglamentaris previstos.

Reglamentàriament, s'establiran els documents addicionals que es requerisca aportar amb les declaracions responsables en consideració al tipus d'actuació que es porte a efecte."

Nou. Es modifica la disposició addicional quinta, que queda redactada de la manera següent:

"Disposició addicional quinta. Reconeixement legal de béns immobles de rellevància local, en atenció a la seua naturalesa patrimonial

Tenen la consideració de béns immobles de rellevància local, mentres no se'ls excloga en els respectius catàlegs de béns i espais protegits, les següents categories d'elements arquitectònics:

1. Els nuclis històrics tradicionals. Estos espais urbans, que es delimitaran en l'ordenació urbanística de cada municipi, es caracteritzen per compondre agrupacions diferenciades d'edificacions que conserven una trama urbana, una tipologia diferenciada o una silueta històrica característica.

Els municipis en el terme dels quals no hi haja cap espai urbà que responga a estes característiques hauran de sol·licitar la seua exclusió fundada, segons l'apartat 4 d'esta disposició addicional.

2. Els pous o caves de neu o neveres, els fumerals de tipus industrial construïts de rajola anteriors a 1940, els forns de calç, els antics molins de vent i els antics molins d'aigua, els rellotges de sol anteriors al segle XX, les barraques tradicionals pròpies de les hortes valencianes, les llotges i sales comunals anteriors al segle XIX, els panells ceràmics exteriors anteriors a 1940, l'arquitectura religiosa anterior a 1940, incloent-hi els calvaris tradicionals que estiguen concebuts autònomament com a tals, així com els elements decoratius i béns mobles relacionats directament amb el bé patrimonial que cal protegir.

3. El patrimoni històric i arqueològic civil i militar de la Guerra Civil a la Comunitat Valenciana, a més dels espais singulars rellevants i històrics de la capitalitat valenciana, com tots els edificis que es van utilitzar de seu del Govern de la República, a més dels espais rellevants que van utilitzar personatges importants de la nostra història durant el període de guerra de 1936 a 1939. Tots estos immobles han d'estar construïts amb anterioritat a l'any 1940.

En relació amb este patrimoni històric i arqueològic de la Guerra Civil, sense perjuí del seu reconeixement legal de bé de rellevància local a l'entrada en vigor d'esta llei, la conselleria competent en matèria de cultura, amb la col·laboració de la Junta de Valoració de Béns, haurà d'executar un inventari específic d'estos béns en el qual es diferenciarà explícitament entre béns protegits i béns només per a documentar, d'acord amb la relativa importància patrimonial, així com els llocs de la memòria, que passaran a ser documentats per la seua importància històrica.

4. Per a exceptuar este reconeixement per a elements que, analitzats singularment, no acrediten reunir valors culturals suficients per a incloure'ls en el Catàleg de béns i espais protegits, es requerirà justificació suficient continguda en informe d'equips pluridisciplinaris conformats segons el que preveu l'article 47.2 d'esta llei i haurà de ser informada favorablement per la conselleria competent en matèria de cultura. L'informe s'haurà d'emetre en el termini i amb els efectes que preveu l'article 47.3 d'esta llei."

*Article 69. Modificació del Decret 23/1989, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula l'exercici de competències en matèria de patrimoni històric*

El Decret 23/1989, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula l'exercici de competències en matèria de patrimoni històric, queda modificat com seguix:

U. Es modifica l'article primer, que queda redactat de la manera següent:

"Article primer

Les intervencions que afecten béns immobles d'interés cultural de naturalesa no arqueològica o paleontològica i, si és el cas, als seus corresponents entorns de protecció s'ajustaran, quant al seu procediment, a les disposicions del present decret."

Dos. Es modifica l'article quint, que queda redactat de la manera següent:

"Article quint

1. La resolució dels expedients correspondrà a la direcció territorial competent excepte en els supòsits que a continuació s'enumeren, en els quals resoldrà, en tot cas, la direcció general:

a) Les intervencions previstes en l'article 35.1.a de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, excepte les descrites en l'annex I d'este decret, que no requeriran autorització.

b) Les actuacions de transcendència patrimonial que així es determinen en la normativa provisional de protecció continguda en la declaració dels conjunts històrics, excepte les descrites en l'annex II d'este decret, que no requeriran autorització

2. Les actuacions contingudes en l'annex II que es pretenguen dur a terme en els entorns de protecció no necessitaran autorització de la direcció territorial."

Tres. S'afig l'annex I, que queda redactat de la manera següent:

"Annex I. Intervencions sobre béns immobles integrants del patrimoni cultural amb categoria de monuments, espais etnològics i jardins històrics previstes en l'article 35.1.a de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, que no requerixen autorització de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.

Sense perjuí del que disposa per a cada cas la normativa provisional de protecció de la declaració, quan n'hi haja, o en el pla especial de protecció, no requerirà autorització les intervencions següents:

a) La neteja i la retirada de residus depositats i no fortament adherits, sense ús de mitjans auxiliars que puguen comprometre la integritat del seu suport. També sobre embornals, canalons i baixants que formen part del sistema d'evacuació d'aigua pluvial de les cobertes o la substitució parcial d'elements d'este sistema per uns altres d'idèntiques característiques dimensionals i de material, sempre que no suposen la substitució total de tots estos. En qualsevol cas, s'exclouen els arenaments sobre les fàbriques de pedra vista, d'aigua a pressió sobre qualsevol element que sí que requeriran una autorització d'intervenció.

b) L'ajust de finestres i portes, sense actuar sobre el material o quan l'actuació siga molt parcial i limitada sobre els seus elements d'ancoratge o ajust; la substitució de vidres deteriorats i la reposició de vidres sempre que s'empren uns altres de similar grossària i aspecte que no requerisquen tècniques o materials diferents que els originals per a la seua disposició.

c) La revisió i l'afermament de suports i ancoratges d'instal·lacions existents despreses o deteriorades parcialment, sempre que no siga precisa la substitució o reforç. S'exclouen d'este criteri les línies aèries de transport d'energia o comunicació i les antenes que hi ha en jaciments o zones arqueològiques

d) El tall d'herba o mala herba i el desbrossament per mitjans manuals o amb maquinària lleugera portàtil, sense moviments de terra i respectant tots els exemplars arboris existents o elements de jardineria, així com podes parcials de manteniment.

e) La reparació de fusteries sempre que es mantinga el material, la solució formal i constructiva i els acabats existents, excepte en els casos en els quals s'haja establit per alguna condició general de protecció de l'àmbit la necessària adaptació a algun tipus original característic de l'àmbit.

f) Tot ús adequat a la naturalesa del bé, amb el qual no es comprometa la integritat del seu valor cultural o supose usos degradants i contribuïsca a la posada en valor i gaudi social d'este, així com els canvis d'ús sense reforma dels locals o quan la reforma no afecta l'aspecte exterior. Els rètols i la senyalització sí que s'hauran de sotmetre a l'autorització excepte en els casos en els quals s'empren els mateixos suports i dimensions que els existents i ja s'hagen autoritzat prèviament.

g) La realització d'activitats i esdeveniments efímers, sempre que es produïsquen de manera aïllada i sense instal·lacions de caràcter permanent, lligades a activitats públiques periòdiques com ara festes, activitats lúdiques, culturals o esportives, romeries, trobades, concerts, i es dispose dels mitjans per a la normal vigilància i cautela dels béns que es puguen vore afectats i que, amb caràcter general, no romanguen muntades un termini superior del necessari per a la conclusió de l'activitat o esdeveniment, sempre que no s'afecte materialment els béns protegits, especialment amb els ancoratges, instal·lacions, mitjans auxiliars o fitacions en immobles protegits. Es consideren, no obstant això, en tot cas, de transcendència patrimonial les activitats i esdeveniments que requerisquen, després de la seua celebració, qualsevol intervenció de neteja i retirada de residus depositats i no adherits fortament que supose aplicació als béns de tractaments agressius. Es consideren, en tot cas, de transcendència patrimonial tot ús que, per prevore's especialment massiu, puguen comprometre l'eficàcia de la vigilància."

Quatre. S'afig l'annex II, que queda redactat de la manera següent:

"Annex II. Obres que no tenen transcendència patrimonial en entorns de BIC i conjunts històrics, previstes en la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià

Sense perjuí del que disposen per a cada cas les normes de protecció de cada bé contingudes en la normativa provisional de protecció continguda en la declaració, quan hi haja i, si és el cas, en el seu pla especial de protecció, en el cas d'inexistència d'esta o de pla especial de protecció o en el que no preveuen estos, no requeriran una autorització prèvia de l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural les actuacions puntuals de manteniment o l'ús ordinari, de molt escassa entitat tècnica i constructiva, amb un abast molt concret i parcial i que requerixen una ràpida execució per l'amenaça que pot suposar per a la seua conservació o apreciació. Es consideren que no tenen transcendència patrimonial les habilitacions interiors dels immobles que no afecten la seua percepció exterior ni cap element de l'interior que puga contindre valors culturals en si mateix, com ara paviments, tècniques constructives, forjats, teginats, etc., tradicionals i les que es limiten a la conservació, la reposició i el manteniment d'elements preexistents, siguen reversibles i no comporten alteració de la situació anterior. En particular, es consideraran que no tenen transcendència patrimonial:

a) Totes les que preveu l'annex I.

b) Reposició d'esteses d'instal·lacions de subministrament d'energia, veu i dades, o altres servicis públics existents, sempre que s'efectuen sense alterar el traçat, la posició i les característiques ambientals de les esteses de xarxes, línies i instal·lacions existents i autoritzades prèviament, ni hi haja cap obligació legal o urbanística de modificar-lo i no afecten el registre arqueològic dels béns. En estos casos, quan es produïsquen canvis en les dimensions i materials dels suports o quan calga incorporar nous elements auxiliars no previstos amb una evident presència física, o quan s'afecte el subsol en àmbits cautelars per la seua potencialitat arqueològica, serà necessària l'autorització de l'òrgan competent.

c) Reparació puntual de materials de pavimentació de vies urbanes o espais públics mantenint els que hi ha i sempre que no supose actuacions de caràcter general.

d) Reparació del mobiliari urbà mantenint el material, la solució formal i constructiva i els acabats existents.

e) Treballs de neteja d'espais lliures i vies públiques

f) Treballs de poda i tractament de silvicultura sobre arbres i arbustos de rellevància ambiental, sempre que no s'altere el seu caràcter en relació amb l'escena urbana i el paisatge natural en el qual s'enquadren.

g) La venda ambulant per no requerir cap mitjà o instal·lació de caràcter permanent, en els casos en els quals no estiga prohibida per la legislació sectorial en la matèria."

*Article 70. Modificació del Decret 208/2010, de 10 de desembre, del Consell, pel qual s'establix el contingut mínim de la documentació necessària per a l'elaboració dels informes als estudis d'impacte ambiental als quals es referix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià*

El Decret 208/2010, de 10 de desembre, del Consell, pel qual s'establix el contingut mínim de la documentació necessària per a l'elaboració dels informes als estudis d'impacte ambiental als quals es referix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià, queda modificat com seguix:

U. Es modifica l'apartat 3 de l'article 4, que queda redactat de la manera següent:

"Article 4. Prospecció arqueològica

[...]

3. Correspon a les direccions territorials de la conselleria competent en matèria de cultura instruir els expedients administratius de les prospeccions arqueològiques. Les declaracions responsables hauran de ser subscrites persona promotora o la persona interessada de l'estudi d'impacte ambiental i s'adjuntarà la documentació requerida en l'annex I."

Dos. Es modifiquen els apartats 1 i 3 de l'article 9, que queden redactats de la manera següent:

"Article 9. Disposicions administratives de caràcter general

1. El procediment per a la presentació de la declaració responsable es regirà pel que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià, la legislació reguladora del procediment administratiu comú i la resta de normativa d'aplicació.

[...]

3. Si l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural valencià comprova que les declaracions responsables de prospecció o les memòries d'impacte patrimonial no contenen els documents que preveu este decret, es requerirà la persona interessada a fi que les esmene en els termes i amb els efectes que preveu la legislació reguladora del procediment administratiu comú. En estos supòsits, el termini previst en el paràgraf anterior no iniciarà el seu còmput fins a la complementació de la documentació."

Tres. Es modifica l'annex I, que queda redactat de la manera següent:

"ANNEX I

DOCUMENTACIÓ MÍNIMA DE LES DECLARACIONS RESPONSABLES DE PROSPECCIÓ

Documentació mínima de les declaracions responsables de prospecció que cal presentar, sense perjuí del que disposa l'article 16.4 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions, en les corresponents direccions territorials de la conselleria competent en matèria de cultura:

1. Dades de la persona promotora del projecte, pla o programa, obra o activitat.

2. Dades de la persona interessada en l'expedient: tècnic arqueòleg responsable de la prospecció.

3. Resum o breu descripció del projecte, pla o programa, obra o activitat, amb indicació de l'òrgan substantiu competent en la declaració d'impacte ambiental, en el qual s'incloguen les coordenades UTM i la referència cadastral de la zona d'afecció. Les actuacions de caràcter lineal, donades les seues dimensions, queden exemptes de presentar la referència cadastral.

4. Cartografia digital georeferenciada (amb format shp o dxf) i impresa de l'àmbit afectat, a escala adequada:

a) Plànol/s que incorpore/n la totalitat dels elements patrimonials (històrics, artístics, arquitectònics, etnològics i arqueològics) presents en les bases de dades gestionades per l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural de l'àrea sobre la qual s'intervé i d'un entorn mínim de 200 metres. Quan es tracte d'actuacions de caràcter lineal, esta obligació s'estendrà a l'àrea sobre la qual s'intervé i a un entorn de 2.000 metres.

b) Plànol/s d'emplaçament sobre cartografia de l'Institut Cartogràfic Valencià.

c) Plànol/s de detall sobre ortofoto actualitzada."

Quatre. Es modifiquen els apartats 3 i 8 de l'annex II, que queden redactats de la manera següent:

"ANNEX II

CONTINGUT MÍNIM DE LA MEMÒRIA D'IMPACTE PATRIMONIAL

[...]

3. Dades de la persona interessada en l'actuació: la o les persones tècniques responsable de la memòria d'impacte patrimonial.

[...]

8. Fitxes normalitzades de jaciments arqueològics i de béns etnològics de la conselleria competent en matèria de cultura, incorporant-hi la cartografia cadastral d'ubicació i la proposta d'àrea de protecció, tant dels elements de nova aparició com l'actualització dels ja existents. La referència a la ubicació d'un jaciment arqueològic s'haurà de fer en coordenades UTM (dàtum ETRS89 i fus 30) i s'haurà de generar un polígon que delimite l'extensió del jaciment."

*Article 71. Modificació del Decret 62/2011, de 20 de maig, del Consell, pel qual es regula el procediment de declaració i el règim de protecció dels béns de rellevància local*

El Decret 62/2011, de 20 de maig, del Consell, pel qual es regula el procediment de declaració i el règim de protecció dels béns de rellevància local, queda modificat com seguix:

Únic. Es modifica l'apartat 3 i s'afigen els apartats 4, 5 i 6 en l'article 10, que queden redactats de la manera següent:

"Article 10. Règim transitori de protecció

[...]

3. Tanmateix, en casos excepcionals, els ajuntaments, amb un informe municipal previ i justificació en què es fonamente l'excepcionalitat en causes que afecten la seguretat de les persones o béns, la salvaguarda dels valors patrimonials protegits o anàlogues, sol·licitaran a les direccions territorials de la conselleria competent en matèria de cultura un informe sobre la viabilitat patrimonial d'intervencions que superen el règim descrit en l'apartat anterior, com a mitjà de donar cobertura administrativa a actuacions de més abast.

4. L'informe de viabilitat patrimonial previst en l'apartat anterior no serà necessari una vegada que el Catàleg de béns i espais protegits haja sigut informat favorablement per la conselleria competent en matèria de cultura. A partir d'este moment, la concessió de llicències s'ajustarà al que establix este catàleg.

5. Als efectes d'este article, fins que el Catàleg de béns i espais protegits siga informat favorablement per la conselleria competent en matèria de cultura, la delimitació de l'NHT-BRL coincidirà amb l'àrea classificada com a zona urbana nucli històric segons la legislació urbanística o les seues figures anàlogues. Així mateix, durant este període transitori, els ajuntaments concediran les llicències municipals i estos seran els que garantisquen el compliment dels criteris d'aplicació directa que establix l'article 8 del present decret.

6. En els entorns de protecció dels BRL s'aplicarà el mateix règim transitori establit per als NHT-BRL. Fins a la seua delimitació definitiva, esta es farà d'acord amb els criteris que preveu l'article 11 d'este decret."

*Article 72. Modificació del Decret 107/2017, de 28 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques a la Comunitat Valenciana*

El Decret 107/2017, de 28 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques a la Comunitat Valenciana, queda modificat com seguix:

U. Es modifica l'apartat 1 i s'afig un nou apartat 4 en l'article 4, que queden redactats de la manera següent:

"Article 4. Règim d'autoritzacions

1. Les actuacions arqueològiques hauran de ser autoritzades expressament pels òrgans de la conselleria competent en matèria de cultura, segons el que establix el present reglament, excepte les que detalla l'apartat 4.

[...]

4. La realització de les actuacions arqueològiques exceptuades en l'article 60.1 de la Llei 4/1998 i dels seguiments arqueològics d'obres i rases d'instal·lacions urbanes, que s'executen en via pública, així com els treballs de manteniment, reparació i conservació d'estes, definits en l'article 2.c d'este decret, sempre que es tracte d'actuacions arqueològiques de caràcter preventiu que no afecten béns d'interés cultural, estarà subjecta, amb caràcter previ al seu inici, a declaració responsable en la qual es faça una descripció de l'actuació i en la qual es manifeste que la direcció tècnica de l'actuació arqueològica complix amb els requisits legals i reglamentaris previstos. En cap cas, esta declaració responsable eximirà de complir amb la resta d'obligacions legals i reglamentàries referides al desenvolupament de l'actuació arqueològica i a la comunicació sobre els resultats d'esta a l'òrgan amb competència en matèria de patrimoni cultural."

Dos. Es modifiquen les lletres d, h i j de l'apartat 2 de l'article 11, que queden redactades de la manera següent:

"Article 11. Inspecció i vigilància

[...]

2. Els òrgans d'inspecció i vigilància, en el marc del que disposa l'article 14 de la Llei 4/1998, estan facultats per a exercir les següents funcions d'inspecció i control:

[...]

d) Comprovar el correcte desenvolupament dels treballs d'acord amb el projecte autoritzat o la declaració responsable presentada, així com el compliment de les condicions de l'autorització i de la normativa d'aplicació.

[...]

h) Determinar, quan sorgisquen elements no previstos en el projecte autoritzat o en la declaració responsable presentada, totes les mesures que considere oportunes per a la conservació preventiva del jaciment o dels béns mobles objecte de l'actuació arqueològica.

[...]

j) Formular la proposta de revocació de l'autorització quan considere que els treballs no es desenvolupen d'acord amb el projecte autoritzat o la declaració responsable presentada, que s'han incomplit les condicions de l'autorització, la normativa vigent, o que les actuacions no assolixen el nivell adequat."

Tres. Es modifica l'apartat 3 de l'article 18, i s'afigen dos nous apartats, el 4 i el 5, que queden redactats de la manera següent:

"Article 18. Sol·licituds i documentació per a l'autorització d'actuacions arqueològiques

[...]

3. A la sol·licitud, conformement als models normalitzats subministrats per la conselleria competent en matèria de cultura, s'haurà d'adjuntar per mitjans telemàtics la documentació següent:

a) Projecte arqueològic subscrit per la direcció tècnica de l'actuació que continga un programa detallat dels treballs que justifique la seua conveniència o interés científic. En este s'haurà de prevore, a més, els antecedents històrics i arqueològics, metodologia i pla de treball, la duració total prevista i, si és el cas, les diferents etapes d'actuació, així com els mitjans materials, tècnics i humans que permeten la seua correcta execució.

b) En cas que es tracte d'una actuació arqueològica subaquàtica s'haurà d'aportar, a més, la informació corresponent a la geomorfologia dels fons objecte d'actuació i la informació batimètrica de l'àrea.

c) La delimitació de l'àrea d'actuació estarà sempre georeferenciada en coordenades, segons els requisits tècnics assenyalats per la conselleria competent en matèria de cultura, i s'haurà d'aportar la corresponent planimetria en la qual es determine amb precisió els límits de l'actuació.

d) Si és el cas, documentació fotogràfica de l'àmbit objecte d'actuació.

e) Curriculum vitae de la direcció tècnica del projecte mitjançant el qual s'acreditarà una competència científica adequada a l'índole del projecte.

f) Si és el cas, dades de l'equip interdisciplinari d'investigació participant, amb indicació de la titulació i experiència de cada un dels seus membres. Els òrgans competents podran requerir la incorporació d'una persona tècnica especialista de la disciplina que considere convenient.

g) Quan es tracte d'actuacions arqueològiques subaquàtiques, s'aplicaran les normatives arreplegades en l'"Instrument de ratificació de la convenció sobre la protecció del patrimoni cultural subaquàtic, fet a París del 2 de novembre de 2001" (BOE, núm. 55, de 05.03.2009) o norma que el substituïsca.

h) Quan es tracte d'una actuació preventiva motivada per la realització d'obres o construccions que impliquen remoció de terres o enderrocaments s'haurà de presentar el projecte que genera l'actuació esmentada, i aportar la documentació tècnica precisa que reflectisca la seua incidència sobre restes de naturalesa arqueològica.

i) Qualificació urbanística o territorial de l'àmbit afectat per l'actuació.

j) Declaració responsable de trobar-se al dia de l'assegurança de responsabilitat civil

k) Informe de les mesures de protecció física i conservació preventiva de la zona d'actuació, en el qual s'ha de prevore sempre la preservació de les restes al final de l'activitat.

l) Pressupost desglossat de l'actuació.

4. Les declaracions responsables a les quals es referix l'article 4.4 es realitzaran per mitjà del model normalitzat corresponent i seran subscrites per la persona promotora d'estes o pel seu representant en els termes que establix la legislació de procediment administratiu comú.

5. Les declaracions responsables contindran:

a) Dades de la persona promotora sol·licitant de la declaració i, si és el cas, de la representació legal.

b) Dades de la direcció tècnica de l'actuació i, si és el cas, de la coordinadora o de l'empresa a la qual pertanguen que, en tot cas, tindrà consideració d'interessada en el procediment.

c) Dades per a la notificació electrònica.

d) Dades de l'actuació: títol i objecte del projecte, denominació del jaciment, direcció de l'emplaçament i tipus d'actuació arqueològica.

e) Projecte arqueològic subscrit per la direcció tècnica de l'actuació que continga un programa detallat dels treballs que justifique la seua conveniència o interés científic. En este s'haurà de prevore, a més, els antecedents històrics i arqueològics, metodologia i pla de treball, la duració total prevista i, si és el cas, les diferents etapes d'actuació, així com els mitjans materials, tècnics i humans que permeten la seua correcta execució.

f) Data d'inici prevista de l'actuació.

g) La documentació pertinent de l'especificada en l'apartat 3 d'este article.

h) Les següents declaracions específiques:

1r. Que l'actuació arqueològica serà dirigida per la direcció tècnica firmant.

2n. Que no donarà principi l'actuació arqueològica fins que la direcció tècnica no haja entregat, si és el cas, la documentació acreditativa del compliment dels requisits aplicables en este decret.

3r. Que facilitarà la inspecció de l'actuació arqueològica durant el desenvolupament dels treballs.

4t. Que és coneixedor o coneixedora que l'incompliment durant l'execució material de l'actuació arqueològica de qualsevol precepte legal o reglamentari relatiu al patrimoni cultural, així com la resta d'obligacions de la direcció de l'actuació arqueològica que preveu este reglament, podrà comportar la seua paralització immediata i podrà suposar una infracció de les que preveu la Llei 4/1998.

5t. Que és coneixedor o coneixedora que la present declaració responsable no li eximix de l'obligació d'obtindre les altres autoritzacions o llicències necessàries en aplicació de la legislació urbanística, laboral o qualsevol altra de caràcter sectorial, així com del compliment de qualsevol altre requisit exigible per la legislació vigent."

Quatre. S'afig un nou apartat 4 a l'article 26, que queda redactat així:

"Article 26. Obligacions de la direcció tècnica de les actuacions arqueològiques

[...]

4. En virtut del que disposa l'apartat 3 de l'article 14 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, les persones que exercisquen la direcció tècnica de les actuacions arqueològiques s'hauran de relacionar amb l'Administració per mitjans electrònics."

CAPÍTOL II

*Esport*

*Article 73. Modificació de la Llei 2/2011, de 22 de març, de l'esport i l'activitat física de la Comunitat Valenciana*

La Llei 2/2011, de 22 de març, de l'esport i l'activitat física de la Comunitat Valenciana, queda modificada com seguix:

U. Es modifica l'article 98, que queda redactat de la manera següent:

"Article 98. Creació i funcions de la Inspecció Esportiva

Es crea la Inspecció Esportiva com una unitat administrativa dependent, orgànicament i funcionalment, de la direcció general competent en matèria d'esport, que exercirà les funcions següents:

1. Vigilància i comprovació del compliment de les disposicions legals i reglamentàries en matèria esportiva, especialment referent a instal·lacions, equipaments, titulacions i entitats esportives.

2. Comprovació dels fets que siguen objecte de reclamacions o denúncies de les persones usuàries en relació amb les matèries indicades en els apartats anteriors, sense perjuí de les competències atribuïdes a altres administracions públiques.

3. Qualsevol altra de la mateixa naturalesa que se li puga encomanar a través del corresponent Pla d'inspecció esportiva, per a garantir el compliment dels objectius que li són propis."

Dos. Es modifica el títol i el text de l'article 99, que queda redactat de la manera següent:

"Article 99. Els inspectors i les inspectores esportius

1. La funció inspectora en matèria d'esports serà exercida pel personal funcionari adscrit a la direcció general competent en matèria d'esport, els llocs de treball del qual hagen sigut designats per a l'exercici de la funció inspectora.

No obstant això, la direcció general competent en matèria d'esport podrà habilitar a personal funcionari de carrera que tinga adscrit, a fi d'exercir esta funció.

Per a l'habilitació d'este personal es requerirà pertànyer al subgrup A1 d'Administració especial corresponent al cos superior tècnic d'activitat física i esport de l'Administració de la Generalitat.

2. En l'exercici de les seues funcions, el personal inspector, degudament acreditat, tindrà la consideració d'agent de l'autoritat, i estarà capacitat per a obtindre, amb este caràcter, tota la informació, documentació i ajuda material que necessite per al compliment adequat de les seues funcions.

3. Els fets constatats per personal inspector en l'exercici de les seues funcions formalitzats en actes gaudiran de presumpció de veracitat, excepte prova en contra."

Tres. Es modifica el títol i el text de l'article 100, que queda redactat de la manera següent:

"Article 100. Potestats del personal inspector esportiu

En l'exercici de les seues funcions, els inspectors i les inspectores esportius podran:

1. Accedir lliurement i sense previ avís a les instal·lacions esportives, d'ús públic, sense més limitacions que les que preveu la normativa vigent, així com examinar els equipaments d'estes.

2. Requerir i examinar tota classe de documents relacionats amb la funció inspectora.

3. Sol·licitar informació i assessorament d'altres òrgans de l'administració autonòmica amb competència en la matèria.

4. Sol·licitar la cooperació del personal i servicis dependents d'altres administracions i organismes públics.

5. Requerir la intervenció de l'administració competent quan es considere necessari."

**TÍTOL IV**

**Mesures en matèria de servicis socials i igualtat**

CAPÍTOL I

*Servicis socials*

*Article 74. Modificació de la Llei 18/2017, de 14 de desembre, de cooperació i desenvolupament sostenible*

La Llei 18/2017, de 14 de desembre, de cooperació i desenvolupament sostenible, queda modificada com seguix:

U. Se suprimix l'article 12.

Dos. S'afig la disposició addicional quarta, que queda redactada de la manera següent:

"Disposició addicional quarta. Interés de demora en subvencions en matèria de cooperació al desenvolupament

L'exigència de l'interés de demora per als reintegraments, devolucions i romanents no executats no s'aplicarà a les subvencions en l'àmbit de la cooperació al desenvolupament. Les disposicions reglamentàries específiques, de caràcter estatal i no bàsic, en matèria de subvencions i ajudes en l'àmbit de la cooperació internacional per al desenvolupament seran d'aplicació supletòria a la Comunitat Valenciana."

Tres. S'afig la disposició transitòria segona, que queda redactada com seguix, i la disposició transitòria única passa a ser disposició transitòria primera:

"Disposició transitòria segona. Procediments de reintegrament, devolució i romanents no aplicats

En els procediments de reintegrament, devolució i romanents no aplicats ja iniciats abans de l'entada en vigor de la disposició addicional quarta de la Llei 18/2017, de 14 de desembre, de cooperació i desenvolupament sostenible, esta no els serà aplicable i es regirà per la normativa anterior."

Quatre. Es modifica l'apartat 2 de la disposició final segona, que queda redactat de la manera següent:

"Disposició final segona. Desplegament reglamentari

[...]

2. La consecució dels Objectius de Desenvolupament Sostenible de l'Agenda 2030 de Nacions Unides a la Comunitat Valenciana.

Els reglaments de desplegament d'esta llei inclouran la regulació dels òrgans següents: Comissió Interdepartamental per a la Cooperació Internacional al Desenvolupament, el Comité Permanent d'Acció Humanitària de la Comunitat Valenciana i el Consell Territorial Sectorial per a la Cooperació Internacional al Desenvolupament."

*Article 75. Modificació del Decret 167/2006, de 3 de novembre, del Consell, que desplega la Llei 12/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre gossos d'assistència per a persones amb discapacitats*

El Decret 167/2006, de 3 de novembre, del Consell, que desplega la Llei 12/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre gossos d'assistència per a persones amb discapacitats, queda modificat com seguix:

U. Es modifica l'apartat 2 de l'article 2, que queda redactat de la manera següent:

"Article 2. Atribució de competències

[...]

2. Així mateix, d'acord amb els requisits i condicions que reglamentàriament determine el present decret i les normes que el despleguen, s'atribuïxen a la conselleria competent en matèria de servicis socials les competències següents:

a) Concedir l'acreditació i el reconeixement de la condició de gos d'assistència assignat a un determinat usuari amb discapacitat com a unitat a la qual estarà vinculat.

b) Revisar, suspendre i declarar la pèrdua de reconeixement de la condició de gos d'assistència assignat a una determinada persona usuària.

c) Exercir la potestat sancionadora en el marc del que disposa el capítol II de la Llei 12/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre gossos d'assistència per a persones amb discapacitats, i el que establix el capítol VI del present decret."

Dos. Se suprimix l'article 3.

Tres. Es modifica l'article 4, que queda redactat de la manera següent:

"Article 4. Concepte de gos d'assistència

1. Als efectes del que preveu este decret, té la consideració de gos d'assistència el que, havent sigut ensinistrat en centres o entitats d'ensinistrament oficialment reconeguts, haja conclòs el seu ensinistrament i haja adquirit així les aptituds necessàries per a l'acompanyament, la conducció i l'auxili de persones amb discapacitat, i per a això s'haurà de sotmetre al procediment de reconeixement i estar acreditat i identificat amb el distintiu que establix l'annex del present decret.

2. Tindran la condició de gos d'assistència en l'àmbit de la Comunitat Valenciana els gossos-guia que es troben reconeguts d'acord amb la legislació estatal i la normativa internacional, així com els gossos d'assistència reconeguts oficialment per altres comunitats autònomes d'acord amb la normativa pròpia."

Quatre. Es modifica l'article 8, que queda redactat de la manera següent:

"Article 8. Especialitats d'ensinistrament

1. Com a centres especialitzats per a efectuar l'ensinistrament precís als gossos d'assistència, els centres i entitats d'ensinistrament s'acreditaran segons les especialitats que indique l'apartat següent.

2. El gos d'assistència s'acreditarà d'acord amb l'especialitat per a la qual haja sigut entrenat, i podrà prestar servici a:

a) Persones amb disfuncions visuals, totals o severes.

b) Persones sordes o amb problemes d'audició, totals o severs.

c) Persones amb discapacitat física i/o persones amb mobilitat reduïda.

d) Persones amb trastorn d'espectre autista i/o psíquica que necessiten o per a les quals és recomanable el suport d'un gos d'assistència.

e) Persones amb diabetis, epilèpsia o una altra malaltia orgànica o trastorn neurològic que necessiten i disposen d'un gos d'alerta."

Cinc. Es modifica l'apartat 4 de l'article 10, que queda redactat de la manera següent:

"Article 10. Personal dels centres d'ensinistrament

[...]

4. Per a l'exercici de les seues funcions, les persones instructores de gossos d'assistència hauran d'acreditar la formació requerida per a l'ensinistrament i l'educació de gossos d'assistència atorgada per centres oficials o organismes públics, d'acord amb el que es disposa per a la qualificació professional d'instrucció de gossos d'assistència (nivell 3), inclosa en el Catàleg nacional de qualificacions professionals i el que es disposa en la normativa autonòmica."

Sis. Se suprimix l'article 15.

Set. Se suprimix l'article 16.

Huit. Se suprimix l'article 17.

Nou. Se suprimix l'article 18.

Deu. Es modifica l'article 19, que queda redactat de la manera següent:

"Article 19. Iniciació

1. Les persones amb discapacitat que aspiren al reconeixement del gos d'assistència i la seua acreditació com a titular d'este estaran obligades a presentar la seua sol·licitud, segons el model normalitzat, dirigit a la persona titular de la direcció general competent en l'atenció a persones amb discapacitat. Per a la tramitació és necessària la documentació següent:

a) Còpia del DNI de la persona sol·licitant, passaport o autorització de residència. En cas de firmar-se la sol·licitud per una persona diferent, còpia del DNI de la persona firmant i, en cas de no tractar-se dels seus pares i la persona sol·licitant menor d'edat, l'acreditació de la seua representació legal.

b) Còpia del certificat de discapacitat emés pels centres de valoració i orientació de discapacitat de la Comunitat Valenciana o òrgan competent d'altres comunitats autònomes.

c) Informe psicològic que acredite la necessitat o conveniència terapèutica de l'ús de gos d'assistència, en cas de persones amb trastorn d'espectre autista i/o psíquica que necessiten assistència animal.

d) Informe mèdic, en cas de persones amb diabetis, epilèpsia o una altra malaltia orgànica o trastorn neurològic que necessiten i disposen d'un gos d'alerta.

e) Certificació d'empadronament en qualsevol municipi de la Comunitat Valenciana.

f) Certificació del Registre supramunicipal d'animals de companyia en què conste la identitat del seu propietari o propietària i les dades d'identitat del gos.

g) Certificat veterinari que acredite el que disposa l'article 6.3 del present decret.

h) Passaport reglamentari en vigor, d'acord amb el que disposa el Decret 49/2005, de 4 de març, del Consell, pel qual es regula el passaport per a gossos, gats i furons.

i) Declaració responsable firmada per la persona representant legal del centre d'ensinistrament o entitat d'ensinistrament homologat oficialment, que acredite que el gos d'assistència ha sigut ensinistrat per professionals, ha finalitzat el procés d'ensinistrament, s'ajusta a les necessitats de la persona amb discapacitat amb la qual va formar una unitat de vinculació per a la promoció de la seua autonomia personal i, si és el cas, vida independent, i indicant el nombre d'hores de dedicació a la seua ensenyança i ensinistrament.

j) Pòlissa de responsabilitat civil que cobrix els eventuals danys a terceres persones de la persona responsable del gos d'assistència.

k) En cas que la titularitat del gos siga l'entitat d'ensinistrament o es mantinga la seua titularitat, còpia del contracte de cessió d'ús de l'animal.

La documentació assenyalada que siga interoperable serà objecte de consulta per part de l'Administració, mitjançant la plataforma autonòmica d'interoperabilitat, llevat que hi haja oposició per part de la persona interessada, i en este cas haurà d'aportar la informació.

2. En tot cas, els documents indicats en l'apartat anterior tenen caràcter de documentació preceptiva, per la qual cosa, si l'Administració no disposa d'esta, en cap cas es produiran els efectes de la declaració responsable, per al reconeixement i l'acreditació del gos d'assistència."

Onze. Es modifica l'article 20, que queda redactat de la manera següent:

"Article 20. Instrucció i comprovació

Si en revisar la documentació aportada en la sol·licitud es comprova que no complix amb la documentació preceptiva i els requisits exigits per la normativa sectorial, de conformitat amb l'article 68 de Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, es requerirà la persona interessada perquè, en el termini de 10 dies, a comptar de l'endemà de la notificació del requeriment, presente en el registre electrònic de la Generalitat els documents que s'haurien d'haver aportat en la sol·licitud i que s'indicaran en el requeriment d'esmena."

Dotze. Se suprimix l'article 21.

Tretze. Se suprimix l'article 22.

Catorze. Se suprimix l'article 23.

Quinze. Es modifica l'article 24, que queda redactat de la manera següent:

"Article 24. Resolució

1. La persona titular de la direcció general amb competències en matèria de persones amb discapacitat dictarà en el termini màxim de dos mesos la resolució expressa estimatòria o desestimatòria del reconeixement de gos d'assistència, si no ha presentat la documentació preceptiva o acreditat els requisits exigits.

2. El venciment del termini mencionat, sense que s'haja notificat cap resolució expressa, determinarà l'estimació de la sol·licitud per silenci administratiu.

3. Contra la resolució del director o directora general es podrà interposar el corresponent recurs d'alçada, en el termini d'un mes, davant de la persona titular de la secretaria autonòmica competent de la conselleria amb competències en matèria de servicis socials, d'acord amb el que disposa la Llei de procediment administratiu."

Setze. Es modifiquen les lletres b i f de l'apartat 2, de l'article 25, que queden redactades de la manera següent:

"Article 25. Llocs, establiments i transports

[...]

2. Les persones titulars i els responsables de locals i establiments públics o d'ús públic establiran mesures i criteris que faciliten l'accés públic i l'accessibilitat per a la seua utilització per les persones amb discapacitats titulars de gos d'assistència, especialment:

[...]

b) Els servicis i centres d'atenció social que es troben inclosos en l'àmbit d'aplicació de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de la Generalitat, de servicis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, i la Llei 11/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre l'Estatut de les persones amb discapacitat.

[...]

f) Els llocs, locals i instal·lacions subjectes a l'àmbit d'aplicació de la Llei 14/2010, de 3 de desembre, de la Generalitat, d'espectacles públics, activitats recreatives i establiments públics, així com els centres d'oci, temps lliure, equipaments i instal·lacions esportives, segons la normativa pròpia."

Dèsset. Es modifica l'article 27, que queda redactat de la manera següent:

"Article 27. Prohibicions, excepcions i limitacions

1. Queda prohibida l'entrada de gossos d'assistència en els llocs de centres sanitaris i sociosanitaris públics i privats que per la normativa pròpia ho establisquen.

2. La prohibició establida en el número anterior no es regirà per als gossos-guia de cecs o persones amb discapacitat visual, total o parcial, que podran accedir a tots els llocs, excepte quiròfans i sales d'operacions, així com a l'espai immediat a la làmina d'aigua de les piscines públiques."

Díhuit. Es modifica l'article 29, que queda redactat de la manera següent:

"Article 29. Pèrdua de la condició de gos d'assistència

1. El gos d'assistència perdrà la seua condició per algun dels motius següents:

a) Per defunció de la persona usuària o de l'animal.

b) Per deixar d'estar vinculat a una persona amb discapacitat.

c) Per manifesta incapacitat en l'acompliment de les funcions per a les quals va ser instruït, la qual cosa determina la seua jubilació total o parcial.

d) Per incomplir les condicions higienicosanitàries a què es referix l'article 6 del present decret.

e) Per manifestar l'animal un comportament agressiu.

f) Per incomplir la persona usuària les obligacions previstes en l'article 10 de la Llei 12/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre gossos d'assistència per a persones amb discapacitats.

g) Per exercir la persona usuària maltractaments al gos, sancionables d'acord amb la normativa de protecció d'animals aplicable.

2. La pèrdua de la condició de gos d'assistència serà declarada pel mateix òrgan que la va atorgar, en procediment administratiu en què s'incorporaran els informes i les proves documentals oportunes, i concedirà a la persona titular el tràmit d'audiència pel termini de quinze dies hàbils.

3. La persona usuària o el seu representant legal en el cas de les persones menors d'edat podrà renunciar al gos d'assistència comunicant-ho a l'òrgan competent.

• Per a apreciar la causa que conté la lletra c es requerirà un informe/certificat de la persona instructora del gos d'assistència.

• Per a apreciar la causa que conté la lletra d i f es requerirà un informe/certificat de veterinari o veterinària en exercici o una denúncia, que haja sigut objecte de comprovació.

• Per a apreciar la causa que preveu la lletra g caldrà l'acreditació definitiva, després de l'expedient administratiu incoat a este efecte, si bé es podrà establir la suspensió, com a mesura cautelar, des del moment de la incoació.

4. La resolució per la qual es declare la pèrdua de la condició de gos d'assistència contindrà igualment la revocació de l'acreditació del seu titular, i esta podrà ser parcial en relació amb la persona usuària, com a gos jubilat que es manté per raons afectives amb la persona amb discapacitat."

Dènou. Es modifica l'article 31, que queda redactat de la manera següent:

"Article 31. Potestat sancionadora

1. Les infraccions administratives, segons el que establix la Llei 12/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre gossos d'assistència per a persones amb discapacitats, seran sancionades per l'òrgan de la conselleria competent en matèria de servicis socials, conformement al que preveu esta llei, amb la instrucció prèvia del procediment sancionador en el qual es determinaran els fets i les circumstàncies concurrents, així com la responsabilitat del causant o causants d'estos.

2. Les infraccions administratives en matèria de sanitat i benestar animal, possessió i manteniment de gossos d'assistència pels seus titulars, així com l'activitat dels centres d'ensinistrament, seran sancionades per l'autoritat municipal o l'òrgan de la conselleria competent en matèria de sanitat i benestar animal o de tinença d'animals, conformement a la normativa de protecció, tinença d'animals de companyia i altres mesures de benestar animal."

Vint. Es modifica l'article 34, que queda redactat de la manera següent:

"Article 34. Procediment sancionador

1. Per a imposar les sancions que preveu la llei i este decret, s'aplicarà els criteris, els tràmits i les disposicions específics al procediment sancionador inclosos en la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú.

2. L'òrgan competent per a la iniciació i resolució dels procediments sancionadors per la comissió d'infraccions lleus, greus o molt greus establides serà el titular de la secretaria autonòmica a la qual estiga adscrita la direcció general competent en matèria d'atenció a persones amb discapacitat. La resolució d'iniciació es comunicarà, en tot cas, a la persona denunciant i, si és el cas, també a l'associació o organització que agrupe les persones amb discapacitat que a este efecte designe en el seu escrit de denúncia.

3. La instrucció dels procediments sancionadors correspondrà al servici o la unitat administrativa competent de la direcció general competent en matèria d'atenció a persones amb discapacitat.

4. La resolució l'adoptarà l'òrgan competent per a resoldre el procediment en el termini màxim de sis mesos, des de l'acord d'incoació del procediment.

5. Contra la resolució expressa de la persona titular de la secretaria autonòmica per la qual s'imposa la sanció o es declara la no existència d'infracció o responsabilitat es podrà interposar el corresponent recurs d'alçada, davant de la persona titular de la conselleria competent en matèria de servicis socials, en el termini d'un mes, d'acord amb el que disposa la llei de procediment administratiu."

Vint-i-u. Es modifica la disposició addicional primera, que queda redactada de la manera següent:

"Primera. Entitats d'ensinistrament de gossos d'assistència

La conselleria competent en matèria de servicis socials podrà reconéixer com a entitats d'ensinistrament les entitats que, d'acord amb els seus estatuts, tinguen com a objecte social l'ensinistrament de gossos d'assistència per a persones amb discapacitat, inscrites en el Registre d'entitats de servicis socials, que compten amb professionals amb la qualificació professional d'instrucció de gossos d'assistència (nivell 3), que es troben donades d'alta en l'epígraf corresponent de l'impost d'activitats econòmiques i complisquen la resta de requisits exigits als centres d'ensinistrament, i podran eximir d'algun dels requisits exigits en el present decret per a les instal·lacions, si justifiquen que la major part de l'ensinistrament, educació i formació es realitza en l'entorn familiar o social de les persones amb discapacitat.

Així mateix, es reconeixeran les entitats o centres d'ensinistrament, les instal·lacions i l'activitat dels quals es troben homologades per l'òrgan competent de l'Administració, si tenen la seua seu social en una altra comunitat autònoma."

Vint-i-dos. Es modifica la disposició addicional segona, que queda redactada de la manera següent:

"Segona. Caràcter consultiu del Consell Valencià de Col·legis de Veterinaris

El Consell Valencià de Col·legis de Veterinaris té el caràcter d'entitat col·laboradora, com a òrgan consultiu, en totes les activitats relacionades amb esta normativa que afecten la participació de les persones veterinàries col·legiades en el desplegament i l'aplicació pràctica del que establix el present decret."

Vint-i-tres. Es modifica la disposició addicional tercera, que queda redactada de la manera següent:

"Tercera. Gossos d'alerta mèdica

Les persones amb diabetis, epilèpsia o una altra malaltia anàloga que no acrediten el grau de discapacitat del 33 % seran eximides d'esta condició, sempre que disposen de l'oportuna prescripció mèdica sobre la necessitat o conveniència terapèutica de disposar d'un gos d'alerta."

Vint-i-quatre. Es modifica la disposició transitòria primera, que queda redactada de la manera següent:

"Primera. Homologació de l'acreditació de gossos-guia

Les persones amb discapacitat residents en qualsevol municipi de la Comunitat Valenciana que tinguen assignat un gos-guia, ensinistrat per la Fundació ONCE del Gos-Guia, hauran d'acreditar, davant de l'òrgan encomanat de la conselleria competent en matèria de servicis socials, en el termini de tres mesos, a comptar de la formalització del contracte de cessió d'ús, el compliment de les condicions d'identificació i reconeixement veterinari, previstes en la Llei 12/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre gossos d'assistència per a persones amb discapacitats, per a la seua homologació."

*Article 76. Modificació del Decret 75/2016, de 17 de juny, del Consell, pel qual es regula el Consell Valencià de Cooperació al Desenvolupament*

El Decret 75/2016, de 17 de juny, del Consell, pel qual es regula el Consell Valencià de Cooperació al Desenvolupament, queda modificat com seguix:

Únic. Es modifica l'article 10, que queda redactat de la manera següent:

"Article 10. Transparència i rendició de comptes

1. Anualment, l'òrgan directiu amb competències en matèria de cooperació al desenvolupament elaborarà una memòria de gestió de l'exercici anterior, i esta es traslladarà al Ple del Consell Valencià de Cooperació al Desenvolupament perquè se l'informe i la publique posteriorment en la seu electrònica de la Generalitat.

2. Les ordes del dia, actes del Consell, informes anuals i informes emesos pel Consell seran d'accés públic en la seu electrònica de la Generalitat."

*Article 77. Modificació del Decret 94/2018, de 20 de juliol, del Consell, de creació d'òrgans d'assessorament i participació en matèria d'objectius de desenvolupament sostenible*

El Decret 94/2018, de 20 de juliol, del Consell, de creació d'òrgans d'assessorament i participació en matèria d'objectius de desenvolupament sostenible, queda modificat com seguix:

U. Es modifica l'article 3, que queda redactat de la manera següent:

"Article 3. Estratègia autonòmica de desenvolupament sostenible

1. L'Estratègia autonòmica de desenvolupament sostenible definix la política de la Generalitat de planificació, implementació i seguiment de les metes dels Objectius de Desenvolupament Sostenible, en el marc del Pla director de cooperació. Esta estratègia serà elaborada per la Comissió Interdepartamental per a la Cooperació Internacional al Desenvolupament, davall de la coordinació de la conselleria competent en matèria de cooperació internacional al desenvolupament, des d'un enfocament integrador de la dimensió econòmica, social i ambiental de la sostenibilitat del desenvolupament, en què es consideren les perspectives de gènere i d'infància amb caràcter transversal.

2. Correspon a la conselleria competent en matèria de cooperació internacional al desenvolupament el seguiment i l'avaluació de l'estratègia autonòmica de desenvolupament sostenible, així com elaborar tots els informes sobre la consecució dels Objectius de Desenvolupament Sostenible a la Comunitat Valenciana que haja de presentar la Generalitat, quan i en els termes en què li siga requerit."

Dos. Se suprimix el capítol II.

*Article 78. Modificació del Decret 59/2019, de 12 d'abril, del Consell, d'ordenació del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials*

El Decret 59/2019, de 12 d'abril, del Consell, d'ordenació del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials, queda modificat com seguix:

U. Es modifica l'apartat 2 de l'article 24, que queda redactat de la manera següent:

"Article 24. Sol·licitud

[...]

2. No obstant el que s'ha indicat, no serà preceptiva la presentació de la documentació a què fan referència les lletres a, b, i c de l'article 52.3.3.4 d'este decret quan esta es trobe en poder de la Generalitat, a conseqüència de la inscripció de les persones físiques o jurídiques sol·licitants en el Registre general de titulars d'activitats, de servicis i centres de servicis socials de la Comunitat Valenciana, sempre que en el moment de la sol·licitud no hagen variat les seues dades registrals respecte de quan es va produir la inscripció o siga interoperable, a través de la plataforma autonòmica d'interoperabilitat, i la persona interessada no s'haja oposat a la seua consulta o, si és el cas, l'haja autoritzada expressament. El que disposa este apartat serà aplicable també a tots els procediments que regula este decret."

Dos. Es modifica la lletra b de l'apartat 1.2 i el primer paràgraf de l'apartat 2 de l'article 25, que queden redactats de la manera següent:

"Article 25. Documentació

[...]

1.2. Documentació específica per a centres:

[...]

b) Projecte bàsic i d'execució de la construcció o reforma de l'edifici o local, juntament amb l'informe de compatibilitat urbanística redactat per la persona tècnica competent, incloent-hi els annexos justificatius de les disposicions aplicables als centres de servicis socials.

El visat col·legial podrà ser substituït, en el moment d'iniciar el procediment d'autorització de funcionament, per un certificat de col·legiació del personal tècnic firmant de la documentació tècnica aportada. Tanmateix, serà preceptiu el visat col·legial respecte del projecte bàsic i d'execució definitiu sobre el qual s'emeta l'informe de l'oficina tècnica per a la resolució d'autorització de funcionament, una vegada s'hagen esmenat totes les deficiències detectades, si n'hi ha.

En el cas que es tracte d'un edifici ja existent, s'efectuen o no reformes, s'aportarà, en qualsevol cas, la documentació tècnica en la qual es justifique, a més de les reformes, si n'hi ha, que l'edifici complix la normativa en matèria d'edificació i les disposicions aplicables als centres de servicis socials vigents en eixe moment, així com justificació que les condicions estructurals de l'edifici són correctes i adequades a l'ús a què es destinarà, segons el que establix la normativa que resulte aplicable.

[...]

2. Dins dels dos mesos següents a la notificació de la resolució per la qual es concedix l'autorització de funcionament i, en qualsevol cas, a partir del moment d'inici de les activitats del centre, la persona física o jurídica titular sol·licitant haurà de poder acreditar la seua posada en funcionament. En este sentit, s'haurà de tindre a la disposició de l'Administració i de la Inspecció de Serveis Socials els documents actualitzats següents:

[...]"

Tres. Es modifica la lletra d de l'apartat 2 de l'article 31, que queda redactada de la manera següent:

"Article 31. Sol·licitud i documentació de visat previ

[...]

2. La sol·licitud s'haurà de presentar electrònicament segons model normalitzat i adjuntar-hi la documentació següent, sense perjuí del que establix l'article 24.2:

[...]

d) El projecte tècnic bàsic i d'execució, o la documentació tècnica que corresponga, segons es tracte de construcció de nova planta o d'edificis ja construïts, amb el visat del col·legi oficial corresponent. El visat col·legial podrà ser substituït, en el moment d'iniciar el procediment de visat previ, per un certificat de col·legiació del personal tècnic firmant de la documentació tècnica aportada. No obstant això, serà preceptiu el visat col·legial respecte del projecte bàsic i d'execució definitiu sobre el qual s'emeta l'informe de l'oficina tècnica per a la resolució de visat previ, una vegada s'hagen esmenat totes les deficiències detectades, si n'hi ha.

Acompanyant el projecte o la documentació tècnica s'haurà d'aportar l'annex justificatiu del compliment dels requisits exigibles al centre el visat del qual se sol·licita segons la normativa que ho regule, segons el tipus de centre de què es tracte, així com justificació que les condicions estructurals de l'edifici són correctes i adequades a l'ús a què es destinarà, segons el que establix la normativa que resulte aplicable."

Quatre. Se suprimix l'apartat 4 de l'article 32.

Cinc. Es modifica l'apartat 2 de l'article 38, que queda redactat de la manera següent:

"Article 38. Procediment, resolució i desistiment sense efectes de l'autorització

[...]

2. Una vegada l'oficina tècnica responsable de projectes i obres haja informat favorablement el projecte tècnic, l'òrgan competent en matèria d'autorització requerirà la persona física o jurídica sol·licitant perquè, en el termini d'un mes, aporte la corresponent llicència municipal d'obres. Este termini es podrà prorrogar fins a la concessió de la llicència, amb el mateix efecte suspensiu, a petició de la persona sol·licitant. En tot cas, la llicència s'haurà de trobar en procés d'obtenció i la sol·licitud d'esta s'haurà de justificar documentalment.

Transcorregut un any des de la suspensió sense que s'haja aportat la llicència d'obres, l'òrgan competent en matèria d'autorització advertirà la persona sol·licitant que, transcorreguts tres mesos sense que esta s'haja aportat després de la seua concessió, es podrà procedir a la caducitat de l'expedient en els termes de l'article 95 de la Llei 39/2015, llevat que s'acredite la impossibilitat d'obtindre la llicència en el termini esmentat."

Sis. Es modifica l'apartat 4 de l'article 42, que queda redactat de la manera següent:

"Article 42. Instrucció, inscripció i notificació per canvi de titularitat

[...]

4. Una vegada instruït l'expedient, l'òrgan competent en matèria d'autorització emetrà la resolució corresponent, que s'haurà de dictar en el termini d'un mes a comptar de l'entrada de la sol·licitud en el registre electrònic de la Generalitat. Transcorregut el termini indicat en el paràgraf primer sense que es produïsca la notificació de la resolució a la persona interessada, s'entendrà desestimada la sol·licitud d'autorització per canvi de titularitat, d'acord amb el que disposa l'article 58.5 de la Llei 3/2019, sense perjuí de l'obligació de l'Administració de dictar una resolució expressa i notificar-la a la persona interessada."

Set. Es modifica l'article 46, que queda redactat de la manera següent:

"Article 46. Instrucció, inscripció i notificació

Per a la instrucció, la inscripció i la notificació de l'autorització per tancament, temporal o definitiu, s'haurà de seguir el procediment establit en l'article 42 d'esta norma, excepte el que establix respecte del termini màxim per a emetre la corresponent resolució, que en este cas serà de sis mesos.

Es procedirà també a la pràctica d'ofici de la inscripció que siga procedent en el llibre de registre corresponent, i es comunicarà dins del termini i en la forma corresponent a la part interessada juntament amb la resolució d'autorització per tancament del centre."

Huit. Es modifica l'article 63, que queda redactat de la manera següent:

"Article 63. Validesa, caducitat i renovació de l'acreditació

L'acreditació concedida a un servici o centre s'entendrà vàlida mentres es mantinguen les condicions i els requisits exigits per al seu atorgament."

*Article 79. Modificació del Decret 38/2020, de 20 de març, del Consell, de coordinació i finançament de l'atenció primària de servicis socials*

El Decret 38/2020, de 20 de març, del Consell, de coordinació i finançament de l'atenció primària de servicis socials, queda modificat com seguix:

Únic. Es modifica l'apartat 1 de l'article 25, que queda redactat de la manera següent:

"Article 25. Actualització i modificació del contracte programa

1. El contracte programa podrà ser actualitzat o modificat per acord de les parts mitjançant la incorporació de les addendes corresponents, sense que resulte necessària l'elaboració d'un nou contracte programa. Esta modificació es durà a terme per resolució de la persona titular de la conselleria competent en servicis socials amb la proposta prèvia dictada per l'òrgan directiu competent en gestió dels contractes programa, proposta que haurà de ser acceptada per l'entitat local afectada."

*Article 80. Modificació del Decret 35/2021, de 26 de febrer, del Consell, de regulació de l'acolliment familiar*

El Decret 35/2021, de 26 de febrer, del Consell, de regulació de l'acolliment familiar, queda modificat com seguix:

U. Es modifica l'article 12, que queda redactat de la manera següent:

"Article 12. Acolliment familiar especialitzat. Qualificació, formació específica o experiència

1. Les persones i les famílies que s'oferisquen per a fer acolliments especialitzats hauran de comptar, a més dels requisits comuns exigibles per a formalitzar qualsevol acolliment familiar, amb una qualificació, una experiència o una formació específica adequades per a assistir les persones menors d'edat esmentades en l'article anterior.

2. Les famílies acollidores especialitzades hauran de disposar de qualificació, formació específica o experiència, en els termes següents:

a) Qualificació: conjunt de qualitats, condicions específiques i preparació necessària en l'àmbit sanitari, sociocomunitari o socioeducatiu, que resulten pertinents i adequades al perfil de les persones menors d'edat indicats en l'article 10 d'este decret i per a l'acolliment del qual s'oferixen.

A este efecte, es valorarà la titulació oficial de diplomatura, llicenciatura, grau universitari o, en defecte d'això, altres graus formatius no universitaris que tinguen relació amb l'àmbit sanitari, sociocomunitari o socioeducatiu, que resulte pertinent i adequat al perfil de les xiquetes, xiquets o adolescents indicats en l'article 10 d'este decret, a l'acolliment dels quals s'oferixen o dels quals sol·liciten el reconeixement del caràcter especialitzat, així com altres titulacions de postgrau i/o màster universitari.

b) La formació específica estarà intrínsecament relacionada amb les necessitats i les circumstàncies especials de les persones menors d'edat per a acollir, que els permeta proporcionar el suport i l'atenció rehabilitadora, terapèutica, educativa o d'una altra mena que siga necessària. A estos efectes, hauran de comptar amb un mínim de 100 hores de formació específica, pertinent i adequada al perfil de les persones menors d'edat, rebudes en els cinc anys immediatament anteriors al de la valoració de la seua aptitud.

c) L'experiència pràctica serà com a mínim de dos anys dedicada a l'atenció de persones menors d'edat amb perfil similar a aquelles per a l'acolliment de les quals s'oferixen o estan desenvolupant. A estos efectes, computarà el temps treballat siga amb caràcter voluntari o mitjançant relació laboral."

Dos. Es modifica l'article 24, que queda redactat de la manera següent:

"Article 24. Oferiment per a acollir

1. Podran oferir-se per a acollir les persones majors d'edat residents a la Comunitat Valenciana. Els oferiments es realitzaran mitjançant la presentació d'un model normalitzat i, en el cas de família educadora, un qüestionari relatiu a l'oferiment. L'oferiment es presentarà, preferentment per via telemàtica, en els servicis socials d'atenció primària, en les direccions territorials competents en matèria de protecció de la infància i l'adolescència, en les oficines PROP, així com en els llocs i registres restants habilitats per a presentar documents dirigits a les administracions públiques d'acord amb l'article 16.4 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.

El model normalitzat d'oferiment estarà disponible en els llocs esmentats específicament en el paràgraf anterior i, a més, en la pàgina web de la Generalitat.

2. Per a poder tramitar l'oferiment s'haurà d'aportar la documentació següent:

a) Dades d'identificació (DNI, passaport, NIE).

b) Llibre de família o partida literal de naixement o registre individual en el qual consten els fets i actes relatius a la identitat, estat civil i altres circumstàncies de totes les persones integrants de la unitat familiar majors de 18 anys.

c) Última declaració de la renda.

d) Certificació negativa del Registre central de delinqüents sexuals de totes les persones integrants de la unitat familiar majors de 14 anys.

e) Certificat d'antecedents penals de totes les persones integrants de la unitat familiar majors de 18 anys.

f) Certificat d'empadronament de les persones que habiten en el domicili.

g) Autorització de residència a Espanya en vigor, en el cas de persones estrangeres.

h) informe de salut o la còpia d'història clínica actualitzada.

i) La documentació acreditativa de la seua qualificació, formació específica o experiència (només en cas d'acolliment especialitzat en família educadora).

3. La documentació prevista en l'apartat 2 d'este article serà requerida per part de l'òrgan competent per a la instrucció del procediment de declaració d'aptitud. No obstant això, de conformitat amb el que es disposa en l'article 28 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, no se sol·licitarà la documentació prevista anteriorment llevat que les persones interessades s'hagen oposat a la seua consulta o, si és el cas, no hagen autoritzat esta en el moment de presentar el seu oferiment.

La consulta s'efectuarà a través de les plataformes d'intermediació de dades o altres sistemes electrònics habilitats a este efecte.

No obstant això, si l'Administració no pot sol·licitar els documents per als quals compte amb autorització, podrà sol·licitar a la persona interessada que els aporte, la qual cosa tindrà, amb caràcter general, la consideració d'esmena de la sol·licitud, de conformitat amb l'article 68.1 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques."

Tres. Es modifica l'apartat 2 de l'article 26, que queda redactat de la manera següent:

"Article 26. Instrucció

[...]

2. La instrucció de l'expedient per a la declaració de l'aptitud comprén la formació i la valoració de les famílies o les persones en relació amb el seu oferiment concret. L'òrgan instructor podrà requerir l'aportació de tots els documents i els informes que estime necessaris, sense perjuí de la documentació que s'indica en l'article 24. Entre altres, es podran requerir certificats del Registre central per a la protecció de víctimes de violència domèstica i de gènere i del Registre central de mesures cautelars, requisitòries i sentències no fermes."

Quatre. Es modifica l'article 76, que queda redactat de la manera següent:

"Article 76. Verificació de la sol·licitud

L'òrgan instructor que corresponga segons l'article 72 d'este decret verificarà les sol·licituds i la documentació aportada i comprovarà les dades necessàries per a la instrucció.

Quan la sol·licitud no reunisca els requisits exigibles d'acord amb l'article 74 i 75 d'este decret o altres que la normativa vigent considere preceptius, es procedirà del mode previst en l'article 68 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques."

*Article 81. Modificació de l'Orde de 19 de novembre de 2001, de la Conselleria de Benestar Social, per la qual s'establix el procediment per al reconeixement, la declaració i la qualificació del grau de discapacitat en l'àmbit de la Comunitat Valenciana*

L'Orde de 19 de novembre de 2001, de la Conselleria de Benestar Social, per la qual s'establix el procediment per al reconeixement, la declaració i la qualificació del grau de minusvalidesa en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, queda modificada de la manera següent:

U. Es modifica l'article 6, que queda redactat de la manera següent:

"Article 6. Composició i règim de funcionament dels equips multiprofessionals de qualificació i reconeixement del grau de discapacitat

1. Els equips multiprofessionals s'organitzen d'acord amb criteris interdisciplinaris i hauran de comptar en la seua composició amb valoradors de discapacitat, que hauran de reunir el requisit de ser professionals de l'àrea sanitària i de l'àrea social, amb titulació mínima de grau universitari o equivalent, que els habilite per a l'acompliment de les seues funcions de treball en funció de la naturalesa dels expedients que s'hagen de valorar.

2. La coordinació de les actuacions de l'equip les durà a terme la direcció del centre de valoració i orientació o la persona que es trobe en l'exercici de les funcions de direcció.

3. L'equip multiprofessional de discapacitats es reunirà en junta de valoració per a l'emissió de dictàmens tècnics facultatius. Esta junta de valoració estarà composta per la presidenta o el president, la secretària o el secretari i les persones integrants de l'equip que hagen intervingut en la valoració.

4. En els casos d'absència, vacant o malaltia de les i dels vocals titulars, la direcció del centre podrà substituir-los per professionals de la mateixa titulació que presten els seus servicis en este centre.

5. El règim de funcionament dels equips multiprofessional de valoració de discapacitats s'ajustarà al que s'establix per als òrgans col·legiats de les distintes administracions públiques en les disposicions bàsiques de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic, i per les normes que dicte sobre este tema la conselleria competent en matèria de servicis socials a persones amb discapacitat."

Dos. S'afig un article 6 bis, que queda redactat de la manera següent:

"Article 6 bis. Equip multiprofessional de qualificació i reconeixement del grau de discapacitat d'àmbit autonòmic

1. A fi d'aconseguir una major coordinació i eficiència en la resolució de procediments de valoració de discapacitat, la direcció general competent en matèria de discapacitat, amb la seua dependència orgànica i funcional, un equip multiprofessional de qualificació i reconeixement del grau de discapacitat d'àmbit autonòmic.

En la seua composició comptarà amb els valoradors de discapacitat que es designen.

2. L'equip multiprofessional d'àmbit autonòmic tindrà les funcions següents:

a) Emetre un informe tècnic en les reclamacions prèvies contra la resolució del reconeixement del grau de discapacitat.

b) Assessorament sobre circumstàncies especials que cal tindre en compte per a la valoració, així com sobre criteris i mesures específiques de simplificació en el procediment per al reconeixement, la declaració i la qualificació del grau de discapacitat que permeten agilitzar la resolució, sobretot en el cas de persones amb pluripatologies i/o en situació de dependència.

c) Qualsevol altra funció d'assistència per a la coordinació, la millora de la gestió i la col·laboració per a la difusió i la formació sobre el procés de la valoració de la discapacitat.

d) Suport i auxili als òrgans de valoració d'àmbit provincial, quan el centre de valoració i orientació no dispose d'equips multiprofessionals suficients per a dur a terme valoracions tècniques, elevant el dictamen proposat a l'òrgan competent per a resoldre el procediment de reconeixement del grau de discapacitat."

Tres. Es modifica l'apartat 4 de l'article 8, que queda redactat de la manera següent:

"Article 8. Iniciació

[...]

4. La sol·licitud es presentarà, mitjançant el formulari normalitzat, preferentment, a través dels tràmits telemàtics específics per al reconeixement, la declaració i la qualificació del grau de discapacitat. El podrà presentar la persona interessada, la persona representant legal, el guardador/a de fet, la persona autoritzada per a la presentació o el funcionari/ària habilitat.

Així mateix, es podrà presentar en el centre de valoració i orientació de discapacitats de la província a on residisca o en qualsevol dels llocs i registres públics que establix l'article 16.4 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú.

La sol·licitud anirà dirigida al centre de valoració i orientació o a la direcció territorial de la conselleria competent en matèria de servicis socials de la província a on residisca la persona sol·licitant o a on s'acredite haver tingut l'últim domicili en el supòsit de residir a l'estranger."

*Article 82. Modificació de l'Orde de 21 de novembre de 2003, de la Conselleria de Benestar Social, per la qual es crea la Comissió de Coordinació i Seguiment de la Valoració del Grau de Minusvalidesa de la Comunitat Valenciana*

L'Orde de 21 de novembre de 2003, de la Conselleria de Benestar Social, per la qual es crea la Comissió de Coordinació i Seguiment de la Valoració del Grau de Minusvalidesa de la Comunitat Valenciana, queda modificada com seguix:

Únic. Es modifica el preàmbul, que queda redactat de la manera següent:

"Orde de 21 de novembre de 2003, de la Conselleria de Benestar Social, per la qual es crea la Comissió de Coordinació i Seguiment de la Valoració del Grau de Discapacitat de la Comunitat Valenciana."

CAPÍTOL II

*Igualtat*

*Article 83. Modificació de la Llei 9/2003, de 2 d'abril, per a la igualtat entre dones i hòmens*

La Llei 9/2003, de 2 d'abril, per a la igualtat entre dones i hòmens, queda modificada de la manera següent:

Únic. Es modifica l'article 20, que queda redactat de la manera següent:

"Article 20. Els plans d'igualtat en les empreses

1. Els plans d'igualtat de les empreses són un conjunt ordenat de mesures, adoptades després de fer un diagnòstic de situació, que tendixen a aconseguir en l'empresa la igualtat de tracte i d'oportunitats entre dones i hòmens i a eliminar la discriminació per raó de sexe.

Els plans d'igualtat hauran de fixar els objectius concrets d'igualtat que cal assolir, les estratègies i les pràctiques que s'han d'adoptar per a assolir-los, així com l'establiment de sistemes eficaços de seguiment i d'avaluació dels objectius fixats.

2. Com a mesura d'acció positiva, l'Administració autonòmica incentivarà les empreses o entitats que, sense estar obligades a fer-ho, elaboren i registren un pla d'igualtat o, si és el cas, mesures d'igualtat, d'acord amb el que s'establix en l'article 45 de la Llei orgànica 3/2007, de 22 de març.

3. Caldrà tindre en compte com a criteri de valoració i desempat en l'obtenció d'ajudes aquelles empreses i entitats que disposen del visat corresponent atorgat pel centre directiu de l'Administració de la Generalitat amb competències en matèria de dones i igualtat de gènere.

El visat es podrà obtindre amb la sol·licitud prèvia per part de les empreses, que, en cas que l'obtinguen, hauran de presentar un informe d'avaluació intermedi i un altre quan finalitze, si sol·liciten la renovació del visat. Transcorregut el termini de tres mesos sense que s'haja dictat una resolució expressa, s'entendrà estimada la sol·licitud.

4. Les empreses o organitzacions participades majoritàriament amb capital públic hauran d'elaborar un pla d'igualtat."

*Article 84. Modificació del Decret 133/2007, de 27 de juliol, del Consell, sobre condicions i requisits per al visat dels plans d'igualtat de les empreses de la Comunitat Valenciana*

El Decret 133/2007, de 27 de juliol, del Consell, sobre condicions i requisits per al visat dels plans d'igualtat de les empreses de la Comunitat Valenciana, queda modificat com seguix:

U. Es modifica el preàmbul, que queda redactat de la manera següent:

"Preàmbul

La Constitució Espanyola establix la igualtat com a valor superior de l'ordenament jurídic, de tal manera que les situacions de desigualtat són incompatibles amb l'orde de valors que proclama la Constitució.

La Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, per a la igualtat efectiva de dones i hòmens regula en els articles 45 al 49 els plans d'igualtat en les empreses i altres mesures de promoció de la igualtat, i establix el deure general de les empreses de respectar el principi d'igualtat en l'àmbit laboral per mitjà de la previsió específica del deure de negociar plans d'igualtat en les empreses de 50 o més treballadors o treballadores. La rellevància de l'instrument dels plans d'igualtat explica també la previsió del foment de la implantació voluntària d'estos en les xicotetes i mitjanes empreses.

L'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que s'establix en la Constitució Espanyola, en l'article 10.3 determina que l'actuació de la Generalitat se centrarà primordialment en determinats àmbits, entre els quals es troba la "igualtat de drets d'hòmens i dones en tots els àmbits, en particular en matèria d'ocupació i treball".

D'altra banda, igualment en l'Estatut d'Autonomia, en l'article 11, es determina que la Generalitat vetlarà, en tot cas, perquè les dones i els hòmens puguen participar plenament en la vida laboral, social, familiar i política sense discriminacions de cap mena i garantirà que ho facen en igualtat de condicions. A este efecte, es garantirà la compatibilitat de la vida familiar i laboral.

La Llei 9/2003, de 2 d'abril, de la Generalitat, per a la igualtat entre dones i hòmens, pretén establir una sèrie de mesures i garanties a la Comunitat Valenciana, dirigides a l'eliminació de la discriminació i a la consecució de l'exercici dels drets humans i les llibertats fonamentals per a les dones sobre la base de la igualtat. Per tant, les actuacions en l'àmbit laboral són considerades de la màxima importància, en la mesura que la incorporació de les dones al mercat de treball els procura independència econòmica, un dels factors fonamentals per a la igualtat, juntament amb altres mesures com la igualtat de retribució, les condicions de treball, la promoció professional i la conciliació de la vida familiar amb l'activitat laboral.

L'article 20.3 de l'esmentada Llei 9/2003 establix que caldrà tindre en compte com a criteri de valoració i desempat en l'obtenció d'ajudes aquelles empreses i entitats que disposen del visat corresponent atorgat pel centre directiu de l'Administració de la Generalitat amb competències en matèria de dones i igualtat de gènere. El punt 4 de l'article esmentat disposa que les empreses o les organitzacions participades majoritàriament amb capital públic hauran d'elaborar un pla d'igualtat.

Exercint el Consell la potestat reglamentària, d'acord amb l'article 18.f de la Llei del Consell, a proposta del conseller de Benestar Social, d'acord amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 27 de juliol de 2007,

DISPOSE"

Dos. Es modifica l'article 2, que queda redactat de la manera següent:

"Article 2. Àmbit d'aplicació

Les normes establides en este decret són aplicables a les empreses i entitats que desenvolupen l'activitat en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana i sol·liciten el visat dels plans d'igualtat que s'hi implanten."

Tres. Es modifica l'article 3, que queda redactat de la manera següent:

"Article 3. Requisits dels visats de plans i mesures d'igualtat

1. Els plans d'igualtat són un conjunt ordenat de mesures adoptades després de fer un diagnòstic de situació, que tendixen a aconseguir en l'empresa la igualtat de tracte i d'oportunitats entre dones i hòmens i a eliminar la discriminació per raó de sexe. Els plans d'igualtat es tramitaran d'acord amb el que s'establix en la normativa estatal competent que regula els plans d'igualtat i el seu registre.

2. El visat és un procediment en el qual s'examinen i s'avaluen la qualitat i l'adequació de les mesures d'igualtat proposades en relació amb l'estructura, la naturalesa de l'empresa i els objectius perseguits. Amb la concessió del visat del pla d'igualtat s'obté l'ús del segell "Fent Empresa. Iguals en Oportunitats".

3. Podrà sol·licitar el visat qualsevol entitat o empresa, de capital públic o privat, que exercisca la seua activitat en territori de la Comunitat Valenciana. A este efecte els termes entitat o empresa s'han d'entendre d'acord amb el que es preveu en l'article 1.2 del text refós de la Llei de l'Estatut dels Treballadors, aprovat mitjançant el Reial decret legislatiu 2/2015, de 23 d'octubre.

4. Totes les entitats o empreses candidates hauran de reunir els requisits següents:

a) Trobar-se al corrent en el compliment de les obligacions en matèria tributària i de Seguretat Social.

b) Disposar del registre retributiu d'acord amb el que preveu l'article 28 de l'Estatut dels Treballadors i els articles 5 i 6 del Reial decret 902/2020, de 13 d'octubre.

c) Promoure condicions de treball que eviten la comissió de delictes i altres conductes contra la llibertat sexual i la integritat moral en el treball, i incidir especialment en l'assetjament sexual i en l'assetjament per raó de sexe, inclosos els comesos en l'àmbit digital.

d) No haver sigut sancionada amb caràcter ferm per infraccions greus o molt greus en les matèries següents:

1r. Matèria d'igualtat i no-discriminació, en els tres anys anteriors a la data de la presentació de la sol·licitud, d'acord amb el que es disposa en el text refós de la Llei sobre infraccions i sancions de l'orde social, aprovat pel Reial decret legislatiu 5/2000, de 4 d'agost.

2n. Matèria d'igualtat i no-discriminació en l'accés als béns i servicis, en els tres anys anteriors a la data de la presentació de la sol·licitud, d'acord amb el que s'establix en el text refós de la Llei general per a la defensa dels consumidors i usuaris i altres lleis complementàries, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2007, de 16 de novembre.

3r. Matèria d'igualtat d'oportunitats, no-discriminació i accessibilitat universal de les persones amb discapacitat, en els tres anys anteriors a la data de la presentació de la sol·licitud, d'acord amb el que es disposa en el text refós de la Llei general de drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2013, de 16 de novembre."

Quatre. S'afig l'article 3 bis, que queda redactat de la manera següent:

"Article 3 bis. Modalitats de visat

1. En relació amb el que s'establix en l'article 45 de la Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, per a la igualtat efectiva de dones i hòmens, les modalitats per a la concessió del visat es dividixen en:

a) Empreses obligades a elaborar i aplicar un pla d'igualtat.

b) Empreses no obligades a elaborar i aplicar un pla d'igualtat.

2. A més de reunir els requisits establits en l'article 3, les entitats o empreses candidates que tinguen l'obligació d'elaborar i aplicar un pla d'igualtat, d'acord amb el que s'establix en l'article 45 de la Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, en el moment de la presentació de la sol·licitud, hauran de:

a) Tindre vigent i registrat un pla d'igualtat, que incloga una auditoria retributiva, d'acord amb la normativa aplicable.

b) Haver fet l'avaluació i el seguiment del pla d'igualtat durant un període mínim d'un any. La concurrència d'este requisit s'acreditarà mitjançant un informe de seguiment que avaluarà les mesures i els objectius establits en el pla d'igualtat referit a l'últim any natural anterior a la sol·licitud.

3. Les entitats o empreses candidates que no tinguen l'obligació d'elaborar i aplicar un pla d'igualtat, d'acord amb el que s'establix en l'article 45 de la Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, a més de reunir els requisits establits en l'article 3, en el moment de la presentació de la seua sol·licitud, hauran de:

a) Tindre mesures d'igualtat depositades en el Registre i depòsit de convenis i acords col·lectius de treball i plans d'igualtat, o, si és el cas, comptar amb un pla d'igualtat voluntari d'acord amb el que s'establix en l'article 45 i 46 de la Llei orgànica 3/2007, de 22 de març.

b) Haver implantat mesures d'igualtat durant un període mínim d'un any. La concurrència d'este requisit s'acreditarà mitjançant un informe d'avaluació i seguiment de les mesures d'igualtat implantades o, si és el cas, del pla d'igualtat voluntari, referit a l'últim any natural anterior a la sol·licitud."

Cinc. Es modifica l'article 4, que queda redactat de la manera següent:

"Article 4. Sol·licituds i documentació

1. La sol·licitud de visat es presentarà mitjançant el model normalitzat, per mitjans electrònics, en virtut de l'article 14.2 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques. Les sol·licituds es presentaran en el tràmit habilitat a este efecte, en la seu electrònica de la Generalitat.

2. Per a tramitar el visat serà necessària la documentació següent:

a) Autorització a l'òrgan instructor del procediment perquè realitze les comprovacions del compliment de requisits.

b) Pla d'igualtat o mesures d'igualtat proposades degudament registrat.

c) Informe d'avaluació anual."

Sis. Es modifica l'article 6, que queda redactat de la manera següent:

"Article 6. Resolució

1. En el cas que l'anàlisi duta a terme pel personal tècnic de la direcció general competent en matèria d'igualtat siga positiu, s'elevarà la proposta de resolució a la persona titular de la direcció general indicada, qui resoldrà sobre la base del que es disposa en l'article 20.3 de la Llei 9/2003, de 2 d'abril, de la Generalitat, per a la igualtat entre dones i hòmens.

2. Quan de l'anàlisi tècnica duta a terme es deduïsca que, en algun dels seus termes o íntegrament, el pla d'igualtat objecte de visat no s'ajusta al que s'establix en l'article 3 del present decret, es remetrà a l'empresa sol·licitant un informe en el qual s'especificaran els aspectes que ha d'esmenar per al seu visat posterior.

3. En qualsevol cas, el termini màxim per a resoldre i notificar, tant per a la resolució del visat com per a l'informe relatiu als aspectes que s'haja d'esmenar en el pla d'igualtat, serà de tres mesos a comptar de la data en què la sol·licitud s'haja registrat en el registre de l'òrgan competent per a tramitar-la, i s'entendrà estimada quan haja transcorregut este termini.

4. Contra esta resolució, que no posa fi a la via administrativa, podrà interposar-se un recurs d'alçada, en el termini d'un mes, davant de la secretaria autonòmica competent en matèria d'igualtat de dones i hòmens, d'acord amb el que es disposa en la normativa del procediment administratiu vigent."

Set. Es modifica l'article 7, que queda redactat de la manera següent:

"Article 7. Vigència i pròrroga

El visat i l'ús del segell "Fent Empresa. Iguals en Oportunitats" coincidirà amb la vigència del pla o de les mesures d'igualtat, i la seua vigència no excedirà de 4 anys.

Amb la comunicació prèvia de l'empresa o de l'entitat interessada, efectuada el mes anterior a la finalització de la vigència del pla o de les mesures d'igualtat, es podran prorrogar els efectes de visat durant el temps que transcórrega entre la negociació, l'aprovació i la inscripció en el registre corresponent d'un nou pla d'igualtat i que en cap cas superarà l'any, comptat des de la finalització de la vigència del visat. En este supòsit s'aportarà, al costat de la sol·licitud de pròrroga, l'informe final del pla o les mesures d'igualtat."

*Article 85. Modificació del Decret 63/2014, de 25 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per al reconeixement de les indemnitzacions i les ajudes econòmiques a les víctimes de violència sobre la dona, previstes en la Llei 7/2012, de 23 de novembre, de la Generalitat, integral contra la violència sobre la dona en l'àmbit de la Comunitat Valenciana*

El Decret 63/2014, de 25 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per al reconeixement de les indemnitzacions i les ajudes econòmiques a les víctimes de violència sobre la dona, previstes en la Llei 7/2012, de 23 de novembre, de la Generalitat, integral contra la violència sobre la dona en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, queda redactat de la manera següent:

U. Es modifica l'apartat 1 de l'article 13 del Reglament, que queda redactat de la manera següent:

"Article 13. Termini màxim per a resoldre i notificar

1. El termini màxim per a dictar i notificar la resolució expressa serà de dos mesos, a comptar de la data en què la sol·licitud s'haja registrat en qualsevol dels registres de l'òrgan competent per a resoldre."

Dos. Es modifiquen els apartats 4 i 5 de l'article 20 del Reglament, que queden redactats de la manera següent:

"Article 20. Sol·licituds i documentació

La documentació a aportar per les interessades en este tipus d'ajuda ha de ser la següent:

[...]

4. Informe del recurs d'atenció a dones, bé siga ambulatori o residencial, dependent de la direcció general amb competència en violència sobre la dona, que motive la situació de necessitat o d'emergència social de la dona sol·licitant.

5. La conselleria competent en la matèria comprovarà les dades d'identitat de la persona sol·licitant, llevat que esta s'hi opose, i en este cas haurà d'aportar una còpia del document nacional d'identitat, del passaport o del número d'identificació d'estranger, segons corresponga.

Si de la comprovació efectuada resulta alguna discordança amb les dades facilitades per la sol·licitant, l'Administració li requerirà la corresponent documentació acreditativa de la identitat."

Tres. Es modifica l'apartat 1 de l'article 26 del Reglament, que queda redactat de la manera següent:

"Article 26. Termini màxim per a resoldre i notificar

1. El termini màxim per a dictar i notificar la resolució expressa serà de dos mesos, a comptar de la data en què la sol·licitud s'haja registrat en qualsevol dels registres de l'òrgan competent per a resoldre."

*Article 86. Modificació de l'Orde de 3 de maig de 2007, de la Conselleria de Benestar Social, per la qual es regula l'ajuda econòmica a favor de les víctimes de violència de gènere, establida en l'article 27 de la Llei orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de mesures de protecció integral contra la violència de gènere*

L'Orde de 3 de maig de 2007, de la Conselleria de Benestar Social, per la qual es regula l'ajuda econòmica a favor de les víctimes de violència de gènere, establida en l'article 27 de la Llei orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de mesures de protecció integral contra la violència de gènere, queda redactada de la manera següent:

Únic. Es modifiquen els apartats 2 i 3 de l'article 8, que queden redactats de la manera següent:

"Article 8. Sol·licitud i documentació

[...]

2. Per a tramitar les ajudes regulades en la present orde serà necessària la documentació següent:

a) Formulari de sol·licitud

b) Còpia del DNI de la sol·licitant o permís de residència en vigor.

c) Certificat d'empadronament de la sol·licitant en algun municipi de la Comunitat Valenciana.

d) En el cas que la sol·licitant tinga fills o filles a càrrec seu, còpia del llibre de família i sentència judicial en ferm sobre tutela quan n'hi haja. En els supòsits d'adopció, tutoria o acolliment dels fills o filles o assimilats, resolució administrativa o judicial que ho acredite.

e) Certificat de l'Agència Estatal de l'Administració Tributària acreditativa de les rendes de la sol·licitant o, en defecte d'això, documentació que acredite els ingressos que per qualsevol concepte perceba o, en defecte d'això, declaració de la no percepció d'ingressos.

f) Sentència condemnatòria per un delicte de violència de gènere, una orde de protecció o qualsevol altra resolució judicial que acorde una mesura cautelar a favor de la víctima, o bé per l'informe del Ministeri Fiscal que indique l'existència d'indicis que la demandant és víctima de violència de gènere. També podran acreditar-se les situacions de violència de gènere mitjançant un certificat dels servicis centrals o de les direccions territorials de la conselleria competent en matèria de prevenció i atenció integral a les dones víctimes de violència i als seus fills i filles.

g) Certificat de discapacitat expedit pels centres de valoració i orientació de la discapacitat.

h) Quan s'al·leguen responsabilitats familiars i hi haja convivència, document d'assistència sanitària de la Seguretat Social estés a nom de la sol·licitant en el qual aparega com a persona beneficiària el familiar a càrrec. Si no hi ha convivència, conveni o resolució judicial en el qual la sol·licitant estiga obligada a la prestació d'aliments.

i) Model de domiciliació bancària, degudament omplit, en el qual la persona titular del compte haurà de coincidir amb la sol·licitant de l'ajuda.

j) Informe de baixa ocupabilitat.

3. L'òrgan competent consultarà les dades que siguen interoperables. Només en cas de falta d'autorització expressa o oposició a esta consulta o quan la informació no estiga disponible per a consultar-la, les persones interessades hauran d'aportar la informació requerida en l'apartat anterior. De tot això s'informarà degudament en el formulari de sol·licitud."

**TÍTOL V**

**Mesures en matèria d'hisenda, economia, administració pública i administració electrònica**

CAPÍTOL I

*Hisenda*

*Article 87. Modificació de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions*

La Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, queda modificada com seguix:

U. Es modifiquen les lletres b) i c) de l'apartat 1 i la lletra i la lletra b) de l'apartat 2, de l'article 160, que queden redactades de la manera següent:

"Article 160. Òrgans competents

1. El Consell serà l'òrgan competent per a:

[...]

b) L'autorització del conveni corresponent, quan les subvencions de concessió directa s'instrumenten mitjançant esta fórmula jurídica, quan la quantia siga superior a un milió d'euros o quan es tracte de convenis amb l'Estat, amb altres comunitats autònomes i amb institucions públiques, de conformitat amb el que preveu l'article 17.f de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell.

c) L'autorització prèvia per a concedir les subvencions de concurrència competitiva si se supera la quantia de sis milions d'euros per subjecte beneficiari. Esta autorització no implicarà l'aprovació del gasto, que, en tot cas, correspondrà a l'òrgan competent per a la concessió.

[...]

2. Les persones titulars de les conselleries, tant en l'àmbit dels seus departaments com en el dels organismes públics vinculats o dependents, són els òrgans competents per a:

[...]

b) Aprovar mitjançant orde o resolució, segons siga procedent, les bases reguladores oportunes de la concessió de les subvencions."

Dos. Es modifica la lletra e) de l'article 164, que queda redactada de la manera següent:

"Article 164. Procediment per a la concessió de subvencions en règim de concurrència competitiva

[...]

e) Una vegada efectuada la comprovació anterior, es procedirà a la convocatòria de la subvenció mitjançant resolució. En el cas que les bases tinguen naturalesa d'acte administratiu, es podran aprovar conjuntament les bases i la convocatòria quan així ho considere el centre directiu proponent, amb l'informe previ justificatiu, en atenció a l'especificitat, material o temporal, de les ajudes que s'han d'atorgar."

Tres. Es modifiquen els apartats 1 i 3 de l'article 165, que queden redactats de la manera següent:

"Article 165. Bases reguladores de la concessió de subvencions

1. Quan les bases reguladores prevegen un contingut normatiu que desplegue o complemente una llei sectorial o una norma comunitària, tindran naturalesa de disposició normativa de caràcter general i s'aprovaran mitjançant una orde de la persona titular de la conselleria competent per raó de la matèria. Tots els tràmits d'este procediment s'evacuaran per via d'urgència, en atenció a la seua naturalesa especial. La resta de les bases reguladores tindran naturalesa d'acte administratiu i s'aprovaran mitjançant una resolució de la persona titular de la conselleria competent per raó de la matèria, sense que els seus efectes puguen superar la vigència del pla estratègic de subvencions en el qual s'integren. En tot cas, serà preceptiu l'informe de l'Advocacia i de la Intervenció Delegada.

[...]

3. Les bases reguladores d'ajudes poden establir que, per a concedir-les, només siga necessària una declaració responsable del compliment de tots o de part dels requisits exigits per a sol·licitar la subvenció, sempre que la concessió no implique un pagament anticipat superior al percentatge del 30 per cent previst en l'article 171.3 a i b. No obstant això, en el cas que les ajudes es concedisquen per raó d'un estat, d'una situació o d'un fet imprevisible, les bases reguladores podran establir que per a concedir-les només siga necessària una declaració responsable del compliment dels requisits exigits per a sol·licitar la subvenció, amb independència del percentatge que s'avance. Tot això, sense perjuí de les verificacions i dels controls que es puguen efectuar amb posterioritat al pagament."

Quatre. Es modifica la lletra a de l'article 166, que queda redactada de la manera següent:

"Article 166. Contingut de la convocatòria

[...]

a) Indicació de les bases reguladores i del diari oficial en què estan publicades."

Cinc. Es modifica la disposició addicional dotzena, que queda redactada de la manera següent:

"Disposició addicional dotzena. Persones interventores habilitades

1. Quan les necessitats del servici ho requerisquen, la persona titular de la Intervenció General de la Generalitat podrà habilitar personal funcionari de l'Administració de la Generalitat, del grup A1 de titulació, que tinga el nivell de titulació exigit per a ingressar en el cos superior d'Intervenció i Auditoria de la Generalitat, a l'efecte que puga dur a terme determinades actuacions en substitució d'estos en l'exercici de les funcions de control intern que legalment els corresponen.

Esta possibilitat també es donarà respecte del personal funcionari amb destinació definitiva en l'Administració de la Generalitat, encara que no estiga integrat en els cossos o escales propis d'esta, sempre que, a més, pertanga a alguna de les escales, subescales, classes o cossos superiors d'intervenció de qualsevol administració pública.

En qualsevol cas, les persones interventores habilitades actuaran davall de la direcció i la coordinació de la persona titular de la Direcció General de la Intervenció.

L'habilitació prevista en el paràgraf anterior ho serà només per a actuacions o classes d'estes concretes i determinades, relacionades amb les funcions ordinàries de les persones habilitades, i tindrà caràcter temporal. Este personal continuarà percebent les retribucions corresponents al lloc de treball que ocupa. No obstant això, quan l'habilitació exigisca la dedicació exclusiva durant tota la jornada laboral per a dur a terme les funcions esmentades i les retribucions del seu lloc de treball siguen de nivell inferior, el personal habilitat tindrà dret a percebre les retribucions assignades als llocs de treball de nivell mínim reservats al cos superior d'intervenció i auditoria de la Generalitat, per mitjà de l'abonament de les diferències retributives corresponents.

2. L'habilitació serà conferida amb un informe previ favorable de la persona titular de la subsecretaria del departament al qual pertanga tal funcionari o funcionària i la podrà revocar en qualsevol moment la persona titular de la Intervenció General de la Generalitat.

3. En tot cas, les persones habilitades actuaran sota l'expressa denominació de "interventors habilitats o interventores habilitades de la Intervenció General de la Generalitat."

Sis. S'afig un nou apartat 4 a la disposició transitòria novena, que queda redactat de la manera següent:

"Disposició transitòria novena. Subvencions per raons d'interés públic, social o humanitari

[...]

4. Les bases reguladores de subvencions, el contingut de les quals siguen concursos escolars, premis o convocatòries de sentit similar, els destinataris finals de les quals siga alumnat en edat escolar o persones menors sotmeses a tutela, podran preveure que no siga exigible el requisit d'estar al corrent en el compliment de les obligacions tributàries i davant de la Seguretat Social per a obtindre la condició de persona beneficiària de les ajudes, siguen quines siguen la naturalesa i les característiques d'estes. Igualment, les bases esmentades podran preveure'n el pagament i, si és el cas, abonaments a compte i pagaments anticipats, encara que els sol·licitants de la subvenció no estiguen al corrent en el compliment de les seues obligacions tributàries i davant de la Seguretat Social, tinguen la condició de subjecte deutor mitjançant una resolució de procedència de reintegrament o es troben incurses en alguna de les situacions establides en l'apartat 6 de l'article 171 d'esta llei.

El règim excepcional previst en el paràgraf anterior s'aplicarà amb independència que la sol·licitud s'haja realitzat per les persones tutores, responsables o coordinadores dels centres educatius, esportius o entitats jurídiques similars en nom dels equips o grups participants que estiguen formats per les persones beneficiàries finals, menors d'edat o sotmeses a tutela."

Set. S'afig una nova disposició addicional quinzena, que queda redactada de la manera següent:

"Disposició addicional quinzena. Deure de col·laboració de les persones auditores internes de les entitats del sector públic instrumental de la Generalitat amb la Intervenció General de la Generalitat

Les persones auditores internes de les entitats del sector públic instrumental de la Generalitat col·laboraran amb la Intervenció General de la Generalitat en els termes establits en la normativa del sector públic i s'hauran d'ajustar a les normes i a les instruccions que a este efecte determine aquella."

Huit. S'afig una nova disposició addicional setzena, que queda redactada de la manera següent:

"Disposició addicional setzena. Règim de control intern i comptabilització aplicable a les prestacions econòmiques en matèria de dependència i renda valenciana d'inclusió

La fiscalització i intervenció de les prestacions econòmiques en matèria de dependència i renda valenciana d'inclusió es realitzarà, en cada una de les fases del procediment de gasto, en el moment de la comptabilització una vegada examinada la documentació justificativa."

*Article 88. Modificació del Decret llei 1/2011, de 30 de setembre, del Consell, de mesures urgents de règim economicofinancer del sector públic empresarial i fundacional*

El Decret llei 1/2011, de 30 de setembre, del Consell, de mesures urgents de règim economicofinancer del sector públic empresarial i fundacional, queda modificat com seguix:

Únic. Es modifica l'apartat 2 de l'article 9, que queda redactat de la manera següent:

"Article 9. Auditoria interna

[...]

2. L'auditor intern col·laborarà amb la Intervenció General de la Generalitat en les tasques de control intern assignades a esta en el títol VI de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, i verificarà el bon funcionament dels sistemes i dels procediments d'execució del pressupost de l'ens, així com l'equilibri adequat i la correspondència entre gastos i ingressos."

*Article 89. Modificació de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes*

La Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, queda modificada com seguix:

U. Es modifica l'apartat 3 de l'article 13.1-1, que queda redactat de la manera següent:

"Article 13.1-1. Fet imposable

[...]

3. No es durà a terme el fet imposable quan l'ocupació, l'ús comú especial o l'ús privatiu dels béns de domini públic autonòmic porten aparellats el desplegament o l'explotació d'una xarxa pública de telecomunicacions que permeta oferir servicis de banda ampla.

Qualsevol referència en l'article 13.1-7 sobre la quota íntegra d'esta taxa, a l'obertura de rases i l'encreuament, la utilització d'infraestructures, la col·locació o qualsevol altra actuació per a la construcció o instal·lació de conduccions o línies de telecomunicacions o comunicacions, s'entendrà que es referix a conduccions o línies que no estiguen dedicades a la prestació de servicis de banda ampla."

Dos. Es modifica l'apartat d de l'article 14.4-2, que queda redactat de la manera següent:

"Article 14.4-2 Exempcions

[...]

d) En els supòsits dels punts 7 i 8 de l'article 14.4-5, les persones contribuents que es troben inscrites com a demandants legals d'ocupació, amb una antiguitat mínima de tres mesos, referida a la data de la respectiva inscripció, i aquelles previstes en el procés d'acreditació per l'Institut Valencià de Qualificacions Professionals, mentres les seues comissions d'acreditació siguen finançades amb els fons del Pla de modernització de Formació Professional, en el marc del Mecanisme de Recuperació i Resiliència, associat al programa de cooperació territorial C20.I01.P01, Avaluació i acreditació de competències professionals."

CAPÍTOL II

*Economia*

*Article 90. Modificació del Decret 118/2022, de 5 d'agost, del Consell, pel qual es regula la inclusió de clàusules de responsabilitat social en la contractació pública i en les convocatòries d'ajudes i subvencions*

El Decret 118/2022, de 5 d'agost, del Consell, pel qual es regula la inclusió de clàusules de responsabilitat social en la contractació pública i en les convocatòries d'ajudes i subvencions, queda modificat com seguix:

U. Es modifica l'article 3, que queda redactat de la manera següent:

"Article 3. Definició de l'objecte del contracte

Es podran incorporar finalitats de contractació socialment responsable en la definició mateixa de l'objecte del contracte, afegint criteris socials o mediambientals al contingut d'este. Estes consideracions en l'objecte hauran d'estar realment vinculades al subministrament, servici o obra que conforma l'objecte del contracte."

Dos. Es modifica l'apartat 1 de l'article 4, que queda redactat de la manera següent:

"Article 4. Inserció de clàusules de responsabilitat social en la contractació pública

1. Els criteris o clàusules de responsabilitat social que es puguen incorporar en les diferents fases d'un mateix procediment seran compatibles entre si. En tot cas, i en aplicació de l'article 13.1 de la Llei 18/2018, de 13 de juliol, de la Generalitat, per al foment de la responsabilitat social:

a) En els contractes subscrits per l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental, es podran incloure criteris d'adjudicació dels previstos en l'annex I sempre que es troben vinculats a l'objecte del contracte. Així mateix, s'haurà d'incorporar una condició especial d'execució de les previstes en l'annex II, d'acord amb l'article 202 de la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic.

b) En els contractes de les entitats integrants de l'Administració local de la Comunitat Valenciana, les universitats públiques valencianes i els consorcis adscrits a estes, podran incloure's criteris d'adjudicació dels previstos en l'annex I. Així mateix, s'haurà d'incorporar una condició especial d'execució de les previstes en l'annex II, d'acord amb l'article 202 de la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic.

Així mateix, l'òrgan de contractació podrà incloure altres criteris d'adjudicació o altres condicions especials d'execució similars als previstos en els annexos I i II, sempre que estiguen vinculats a l'objecte del contracte, de conformitat amb els articles 145 i 202 de la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic."

Tres. Se suprimix l'apartat 5 i es modifiquen els apartats 1 i 2, de l'article 10, que queden redactats de la manera següent:

"Article 10. Incorporació de criteris de responsabilitat social en la fase d'adjudicació

1. En els termes de l'article 4 d'este decret, la inclusió de criteris d'adjudicació de caràcter social, de transparència, ètics i ambientals per a la valoració de les proposicions i la determinació de la millor oferta tindrà en compte la millor relació qualitat-preu, que integren o es referisquen a les prestacions que s'hagen de dur a terme amb este contracte en qualsevol dels seus aspectes i en qualsevol etapa del seu cicle de vida, inclosos els factors que intervenen en els processos següents:

– en el procés específic de producció, prestació o comercialització, si és el cas, de les obres, dels subministraments o dels servicis, o

– en el procés específic d'una altra etapa del seu cicle de vida, encara que no pertanguen a la part substancial d'estos.

2. L'òrgan de contractació podrà seleccionar els criteris d'adjudicació que, vinculats a l'objecte del contracte, queden establits en l'annex I. En tot cas, han d'estar referits a les ofertes de les empreses o entitats licitadores i han de suposar una millora en les condicions de prestació del servici. Els criteris hauran de ser objectius i quantificables.

[...]

5. [Suprimit]"

Quatre. Es modifica l'apartat 2 de l'article 19, que queda redactat de la manera següent:

"Article 19. Incorporació de clàusules de responsabilitat social en les subvencions

[...]

2. Així mateix, en les bases reguladores i en les convocatòries de subvencions respectives es podran incloure, per a la ponderació i la puntuació de les sol·licituds, amb l'adaptació prèvia, algun o alguns dels criteris establits en els annexos I i II d'este decret, quan estiguen vinculats a l'objecte de l'ajuda."

Cinc. Es modifica l'apartat 1 de l'article 21, que queda redactat de la manera següent:

"Article 21. Instrumentació d'exigències i compromisos de responsabilitat social

1. En els termes previstos en este decret, les bases reguladores, les convocatòries i, si és el cas, els convenis i resolucions pels quals s'instrumente la concessió directa de les subvencions podran establir compromisos específics de caràcter mediambiental, de transparència, socials i ètics, quan estiguen vinculats a fi de l'ajuda. En particular, quan el gasto subvencionable es projecte sobre adquisicions de béns mobles o productes, podrà exigir-se que estos complisquen amb els criteris de comerç just i amb requisits vinculats a la sostenibilitat energètica i ambiental".

CAPÍTOL III

*Administració pública*

*Article 91. Modificació de la Llei 4/2021, de 16 d'abril, de la funció pública valenciana*

La Llei 4/2021, de 16 d'abril, de la funció pública valenciana, queda modificada de la manera següent:

U. Es modifica, en el preàmbul, el paràgraf quint de l'apartat II i els paràgrafs primer i tercer de l'apartat III, que queden redactats de la manera següent:

"Preàmbul

II

[...]

La llei finalment no obvia que una reforma d'esta índole, per a ser efectiva, a més d'establir noves regles del joc, ha de proporcionar les capacitats organitzatives que són imprescindibles. Per a això, s'establix un potent òrgan de gestió horitzontal de la funció pública de la Generalitat; s'asseguren els mecanismes de coordinació necessaris entre els diversos sectors; es dota l'Administració de la Generalitat, els seus organismes autònoms i els consorcis de la possibilitat de comptar amb una direcció pública professionalitzada, basada en els requisits d'idoneïtat, competència i publicitat; es reforça el paper de l'Institut Valencià d'Administració Pública o, en fi, es possibilita una major comunicació de l'ocupació pública a la Comunitat Valenciana.

III

La llei es promulga per a desplegar el text refós de la Llei de l'Estatut bàsic de l'empleat públic, aprovat pel Reial decret legislatiu 5/2015, de 30 d'octubre, els límits materials i formals del qual respecta d'acord amb el que el Tribunal Constitucional ha determinat en esta matèria (Sentència número 39/2014, d'11 de març, fonament 5t), i en els termes de l'article 50.1 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, que atorga a la Generalitat la competència en matèria de desplegament legislatiu del règim estatutari dels seus funcionaris, de l'article 49.1.8u, d'acord amb el qual la Generalitat té competència exclusiva en "règim local, sense perjuí del que disposa el número 18 de l'apartat 1 de l'article 149 de la Constitució Espanyola" i de l'article 73 de la Llei orgànica 6/2001, de 21 de desembre, d'universitats. El text s'estructura en onze títols, amb 190 articles, trenta-una disposicions addicionals, onze transitòries, una derogatòria i quatre finals. En la redacció incorporen, de manera transversal, principis, valors i regles que perseguixen fer real i efectiva la igualtat de dones i hòmens en totes les esferes i àmbits de la gestió.

[...]

El títol II busca dotar el sistema d'ocupació pública d'òrgans coordinats i prou regulats en les seues competències. Es crea la Comissió Intersectorial de l'Ocupació Pública de la Generalitat, òrgan de coordinació i interlocució entre els àmbits de l'Administració de la Generalitat, sanitat, educació i justícia i el sector públic instrumental de la Generalitat. Així mateix, es preveu, de manera innovadora, la cooperació tècnica en matèria d'ocupació pública entre la Generalitat i les entitats locals."

Dos. Es modifica l'apartat 1 de l'article 8, que queda redactat de la manera següent:

"Article 8. La consellera o conseller competent en matèria de funció pública

1. Correspon a la consellera o conseller competent en matèria de funció pública:

a) Proposar al Consell l'aprovació dels projectes de llei i decrets en matèria de personal, funció pública i, conjuntament amb la consellera o conseller competent en matèria d'hisenda, del sistema retributiu, així com dictar la resta de les disposicions i directrius que li corresponguen en estes matèries, d'acord amb la normativa vigent.

b) Informar amb caràcter preceptiu els avantprojectes de llei i projectes de disposicions generals elaborats per la Presidència de la Generalitat o les conselleries que es referisquen a estructura orgànica, mètodes de treball i personal corresponents a l'Administració de la Generalitat.

c) Atorgar els títols de personal funcionari de la Generalitat.

d) Aprovar les relacions de llocs de treball i altres instruments complementaris de gestió de l'Administració de la Generalitat.

e) Aprovar les relacions de llocs de treball del personal directiu públic professional de la Presidència de la Generalitat, de cada una de les conselleries, així com dels seus organismes autònoms i consorcis.

f) Aprovar les agrupacions de llocs de treball de l'Administració de la Generalitat amb la finalitat d'ordenar el sistema de carrera professional, la mobilitat i la formació del personal empleat públic.

g) Proposar l'oferta d'ocupació pública i els instruments de planificació de personal de l'Administració de la Generalitat que haja d'aprovar el Consell.

h) Classificar els llocs de treball de l'Administració de la Generalitat mitjançant el sistema que es determine reglamentàriament.

i) Dissenyar i organitzar els processos d'avaluació de l'acompliment.

j) Promoure i coordinar l'elaboració dels plans i de les mesures en matèria d'igualtat en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat.

k) Intervindre en les negociacions amb les organitzacions sindicals, segons es dispose reglamentàriament.

l) Impulsar, coordinar i, si és el cas, establir i executar la formació, així com els plans i les mesures en matèria de personal de l'Administració de la Generalitat.

m) Establir els programes i el contingut de les proves de selecció de personal, convocar-les i designar-ne els òrgans tècnics de selecció, en els termes establits en el capítol I del títol V d'esta llei. Correspon organitzar-les a l'òrgan competent en matèria de selecció de personal.

n) Crear, mantindre i gestionar el Registre de personal de l'Administració de la Generalitat i el Registre de personal directiu públic professional.

o) Efectuar o autoritzar, si és el cas, els nomenaments del personal funcionari i la contractació del personal laboral, d'acord amb el que s'establix reglamentàriament.

p) Resoldre les jubilacions del personal de l'Administració de la Generalitat.

q) Resoldre la pèrdua de la condició de personal funcionari, siga de carrera o interí, excepte a conseqüència de separació del servici. Així mateix, li correspon extingir els contractes del personal laboral de l'Administració de la Generalitat.

r) Exercir la supervisió, el control intern i l'avaluació del personal de l'Administració de la Generalitat.

s) Impulsar que, l'òrgan competent, desenvolupe i execute l'activitat preventiva en matèria de salut laboral del personal de l'Administració de la Generalitat.

t) Impulsar la investigació, l'estudi, la informació i la difusió de les matèries relacionades amb l'Administració i la gestió pública."

Tres. Se suprimix l'article 11.

Quatre. Es modifica l'apartat 3 de l'article 40, que queda redactat de la manera següent:

"Article 40. Agrupació de llocs de treball (ALT)

[...]

3. A l'efecte de la provisió dels llocs de treball i sense perjuí del que s'establix en la present llei en la regulació de cada forma de provisió, s'entendrà que es complix el requisit per a poder participar en els processos de provisió de llocs adscrits a una agrupació de llocs d'un cos, d'una escala o d'una agrupació professional funcionarial quan el personal funcionari de carrera pertanga al mateix cos, escala o agrupació professional funcionarial en què estiguen classificats els llocs convocats i acredite la superació dels cursos específics de formació que amb esta finalitat organitze l'òrgan competent en matèria de formació.

Així mateix, s'entendrà que es complix el requisit per a poder participar en els processos de provisió de llocs adscrits a un cos, a una escala o a una agrupació professional funcionarial des d'un lloc adscrit a una agrupació de llocs de treball pertanyent al mateix cos, escala o agrupació professional funcionarial en què estiguen classificats els llocs convocats quan el personal funcionari de carrera acredite la superació dels cursos específics de formació que amb esta finalitat organitze l'òrgan competent. No serà necessària la superació dels cursos específics quan el personal haja acreditat estos coneixements en les proves d'accés corresponents."

Cinc. Es modifica l'apartat 2 de l'article 62, que queda redactat de la manera següent:

"Article 62. Requisits d'accés

[...]

2. Així mateix, els qui superen les proves selectives aportaran una declaració responsable en la qual manifestaran tindre les capacitats i aptituds físiques i psíquiques necessàries per a l'acompliment de les funcions o tasques que corresponguen al lloc de treball. Esta declaració constituirà la presumpció de disposar d'estes capacitats i requisits d'aptitud per part de la persona declarant i podrà ser verificada, si és el cas, amb els informes mèdics que emeta el servici de prevenció corresponent."

Sis. Es modifica l'article 66, que queda redactat de la manera següent:

"Article 66. Ajudes per a l'accés a l'ocupació pública

L'Administració de la Generalitat ha d'impulsar, mitjançant l'òrgan competent en matèria de formació, una política d'ajudes econòmiques destinades a fomentar la preparació de persones joves que aspiren a ingressar en els cossos, escales o agrupació professional funcionarial, que posseïsquen un bon expedient acadèmic i manquen de recursos per a la preparació de les proves selectives, i es prioritzaran els qui es troben en situació de violència de gènere, o hagen estat tutelats o tutelades per una entitat pública. Esta política d'ajudes s'aplicarà en el marc dels principis d'igualtat, mèrit i capacitat consagrats pels articles 23.2 i 103.3 de la Constitució per a orientar l'accés de la ciutadania a les funcions públiques, i amb la finalitat d'atendre el mandat de l'article 9.2 de la Constitució que obliga els poders públics a remoure els obstacles que impedisquen o dificulten que les condicions d'igualtat dels individus siguen reals o efectives. A este efecte, s'elaborarà un programa d'ajudes per a la preparació d'oposicions per a l'accés a un cos, escala o agrupació professional funcionarial, mitjançant l'aprovació de les bases reguladores de la concessió d'ajudes econòmiques, i de les seues corresponents convocatòries, per a contribuir en els gastos ocasionats per la preparació dels processos selectius."

Set. Es modifiquen els apartats 2 i 7 de l'article 67, que queden redactats de la manera següent:

"Article 67. Òrgans tècnics de selecció

[...]

2. En l'àmbit de l'Administració de la Generalitat, correspondrà a la persona titular de la direcció general amb competències en matèria de funció pública la proposta de designació dels membres dels òrgans tècnics de selecció. La composició i el funcionament d'estos òrgans s'establirà reglamentàriament.

En qualsevol cas, es garantirà la imparcialitat dels seus membres, la seua idoneïtat i professionalitat quant al coneixement del contingut funcional propi dels llocs dels cossos, escales, agrupació professional funcionarial, agrupació de llocs de treball o grup professional, de les tècniques de selecció, de les matèries que són objecte de les proves, la seua formació en igualtat de gènere i en discapacitat, a l'efecte del que es preveu en l'article 64, i de l'adopció d'adaptacions i dispositius de suport, així com la presència equilibrada de dones i hòmens, excepte per raons fundades i objectives, degudament motivades.

[...]

7. En l'àmbit de l'Administració de la Generalitat, i adscrit a la direcció general amb competències en matèria de funció pública, es podrà constituir una comissió especialitzada i permanent per a la selecció del seu personal."

Huit. Es modifica la lletra d de l'apartat 1 de l'article 76, que queda redactada de la manera següent:

"Article 76. Drets individuals

1. El personal empleat públic té els drets individuals següents en correspondència amb la naturalesa jurídica de la seua relació de servici:

[...]

d) A l'orientació i assessorament professional per a avançar en el curs de la seua carrera, a fi que puga visualitzar les seues opcions i els itineraris d'acompliment, promoció i formació necessaris. Amb este objectiu, l'òrgan competent en matèria de formació elaborarà un protocol d'actuacions que cal seguir quan es produïsca tant l'ingrés d'un nou empleat públic, com un canvi de destinació o la provisió d'un nou lloc."

Nou. Es modifica l'article 104, que queda redactat de la manera següent:

"Article 104. La formació en l'ocupació pública

1. Les polítiques de formació són part integrant de les polítiques de recursos humans de l'Administració de la Generalitat.

2. S'entén per formació l'aprenentatge planificat per a l'adquisició, la retenció i la transferència de coneixements, destreses, actituds i valors que milloren el servici públic i el desenvolupament del personal empleat públic. La formació perseguirà els objectius de millora de l'acompliment del lloc de treball i el desenvolupament i la promoció professional del personal empleat públic.

3. L'òrgan competent per a coordinar, programar i executar la formació serà la direcció general que tinga atribuïdes les competències en matèria de funció pública, a través de l'Institut Valencià d'Administració Pública (IVAP).

L'IVAP serà el centre encarregat de gestionar les accions formatives de l'Administració de la Generalitat, així com de coordinar-les amb les planificades per altres centres de formació de personal empleat públic existents en la Generalitat.

4. Amb esta finalitat, per al compliment dels seus objectius, correspondrà a l'IVAP:

a) Dissenyar, organitzar, coordinar i homologar les accions formatives del personal empleat públic de l'Administració de la Generalitat, que inclouran els cursos d'habilitació necessaris per a l'acompliment de determinats llocs de treball, els cursos específics de formació per a la pertinença a una agrupació de llocs, la capacitació per competències professionals, així com els cursos de capacitació per a l'acompliment de noves funcions en els casos en què siga procedent, i fomentar i prioritzar la formació en línia perquè l'aprofite tot el personal empleat públic en igualtat d'oportunitats.

b) Coordinar i, si és el cas, homologar les accions formatives impartides per altres òrgans o centres de la Generalitat amb competències en matèria de formació, així com d'altres administracions públiques i de les organitzacions sindicals que subscriguen els acords corresponents.

c) Coordinar i desenvolupar, si és el cas, directament o indirectament, activitats de preparació d'aspirants a participar en les proves selectives per a la promoció interna o l'accés a la funció pública.

d) Planificar, convocar i gestionar els cursos de formació derivats dels processos de selecció i promoció del personal empleat públic de l'Administració de la Generalitat.

e) Col·laborar en la formació i el perfeccionament del personal laboral propi al servici dels ens del sector públic instrumental de la Generalitat, així com de les institucions de la Generalitat esmentades en l'article 20.3 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana i d'altres administracions públiques, en els termes que s'establisquen en els instruments de col·laboració que puguen subscriure's o per encàrrec del Consell.

f) Gestionar i coordinar les ajudes destinades al finançament de plans de formació per a l'ocupació promogudes per les entitats locals de la Comunitat Valenciana, en el marc de l'Acord de formació per a l'ocupació de les administracions públiques (AFEDAP).

5. La formació del personal directiu públic professional previst en l'article 21.1 d'esta llei serà competència de l'IVAP, que dissenyarà, convocarà, gestionarà i homologarà accions de formació específica de conformitat amb la normativa que resulte aplicable i d'acord amb les directrius que establisca la conselleria competent en matèria de funció pública sobre este tema. Si és el cas, esta formació es podrà fer també a través de programes homologats prèviament per l'IVAP. La formació de la resta de personal directiu públic professional podrà ser, així mateix, organitzada i certificada per l'IVAP amb un conveni previ subscrit a este efecte.

6. En els supòsits en què les entitats locals prevegen una fase de formació com a part del procés selectiu del seu personal empleat públic, podran convindre, amb la conselleria competent en matèria de funció pública la participació de l'IVAP en la realització d'estos cursos selectius, que podran ser comuns per a diversos ajuntaments.

7. L'IVAP fomentarà la col·laboració amb les entitats locals de la Comunitat Valenciana i els ens del sector públic instrumental en la formació i el perfeccionament del seu personal empleat públic.

8. Així mateix, per a facilitar l'accés de la ciutadania a la formació especialitzada en les matèries relacionades amb l'administració, la gestió i les polítiques públiques, i sense perjuí dels convenis i acords que s'establisquen amb les universitats públiques valencianes, l'IVAP oferirà en els seus plans de formació la possibilitat d'accedir a la seua oferta formativa als qui no tinguen la condició de personal empleat públic, per a la qual cosa podrà percebre les taxes i els preus públics que es determinen en el seu moment.

9. L'IVAP fomentarà la formació en igualtat tant en l'accés a l'ocupació pública com al llarg de la carrera professional. Per a això, la formació haurà d'incloure continguts sobre igualtat efectiva i prohibició de qualsevol tipus de discriminació de dones i hòmens.

10. Per a la millor consecució de les finalitats que té, l'IVAP podrà convocar i atorgar beques, ajudes i altres mesures de foment, així com promoure la col·laboració de personal docent i de professionals aliens a l'Administració de la Generalitat per al desenvolupament de les seues accions formatives o divulgatives.

11. Tot el personal empleat públic tindrà l'oportunitat de fer aportacions en el disseny dels plans formatius per a millorar els mètodes de treball i els processos administratius, a través d'un mecanisme de participació lliure i no jerarquitzat.

12. La selecció dels professors i professores que impartisquen cursos en l'IVAP es regirà pels principis de lliure concurrència, igualtat, mèrit, capacitat i publicitat. La convocatòria i els resultats d'estos procediments de selecció es publicaran en la web de la conselleria, així com l'avaluació anual del compliment dels objectius del pla estratègic.

13. L'IVAP posarà en marxa un pla de transferència de coneixement que continga mesures eficaces per a transferir i retindre el coneixement dels empleats i de les empleades amb més experiència, en particular, d'aquells empleats que tinguen més pròxima la seua jubilació."

Deu. Es modifica l'apartat 2 de l'article 105, que queda redactat de la manera següent:

"Article 105. Dret a la formació

[...]

2. A este efecte, i com a element d'interés públic destinat a millorar la seua eficàcia i eficiència, l'Administració de la Generalitat programarà i regularà amb càrrec als seus pressupostos accions formatives per a millorar l'eficiència i la qualitat del servici públic i per a la promoció professional del personal.

L'oferta, la programació, els continguts, el professorat o el personal destinatari de les activitats formatives no incorreran en discriminació directa o indirecta per raó de sexe, orientació sexual o qualsevol tipus de discriminació.

L'IVAP elaborarà la seua programació formativa en funció de les necessitats del servici i dels perfils de competències dels llocs de treball com a elements principals del seu diagnòstic de necessitats. En els plans de formació s'haurà de garantir un equilibri territorial adequat, per a la qual cosa es durà a terme, periòdicament, l'avaluació oportuna de racionalitat, eficàcia, eficiència i impacte de la política de formació del personal empleat públic."

Onze. Es modifica l'apartat 2 de l'article 106, que queda redactat de la manera següent:

"Article 106. Deure de formació

[...}

2. Correspondrà a l'IVAP l'acreditació dels cursos i les accions formatives, que inclouran, com a regla general, una avaluació final que farà el personal formador, que podrà consistir en l'elaboració d'un treball, memòria o similar, o bé en la superació de proves de coneixements, teòrics o pràctics."

Dotze. Es modifica la lletra i de l'apartat 2 de l'article 111, que queda redactada de la manera següent:

"Article 111. Concurs

[...]

2. En els termes que es disposen reglamentàriament, es podran valorar, entre altres, els mèrits següents:

[...]

i) L'acreditació de l'aprofitament dels cursos de formació i perfeccionament adequats al lloc de treball. En l'Administració de la Generalitat, s'atorgarà més valoració a les accions formatives organitzades o homologades per l'IVAP, per centres de formació del personal empleat públic de la Generalitat o en el marc dels acords de formació per a l'ocupació de les administracions públiques, i es valorarà especialment la formació oficial acreditada en matèria d'igualtat d'oportunitats."

Tretze. Es modifica l'apartat 1 de l'article 114, que queda redactat de la manera següent:

"Article 114. Convocatòries de concurs

1. Les convocatòries per a proveir llocs de treball pels procediments de concurs ordinari o concurs específic, així com les resolucions corresponents, les haurà de fer públiques en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, o en el butlletí oficial corresponent, la direcció general competent en matèria de funció pública."

Catorze. Es modifica l'apartat 1 de l'article 127, que queda redactat de la manera següent:

"Article 127. Reassignació d'efectius

1. El personal funcionari el lloc del qual siga objecte de supressió a conseqüència d'un pla d'ordenació de personal o altres mesures de racionalització de l'organització administrativa i de personal podrà ser destinat a un altre lloc de treball pel procediment de reassignació d'efectius. La reassignació d'efectius es farà a llocs de treball adscrits al seu cos, escala o agrupació professional funcionarial.

En el cas que els llocs estiguen adscrits a una agrupació de llocs de treball, perquè la reassignació puga fer-se, serà necessària la realització prèvia dels cursos específics de formació que amb este objectiu organitze l'IVAP, llevat que el personal afectat haja acreditat estos coneixements en les proves d'accés corresponents.

La reassignació d'efectius a conseqüència d'un pla d'ocupació s'efectuarà, amb una negociació prèvia amb les organitzacions sindicals, aplicant criteris objectius relacionats, entre altres, amb les aptituds, la formació, l'experiència i l'antiguitat que es concretaran en este.

L'adscripció al lloc adjudicat per reassignació tindrà caràcter definitiu per al personal titular de llocs afectats."

Quinze. Se suprimix la disposició transitòria primera.

Setze. Se suprimix la disposició transitòria sèptima.

Dèsset. Es modifica la disposició final primera, que queda redactada de la manera següent:

"Disposició final primera. Cursos específics de formació

En el termini d'un any es duran a terme els cursos específics de formació previstos en l'article 40.3 d'esta llei per al personal funcionari de carrera dels cossos, les escales o les agrupacions professionals funcionarials que incloguen una agrupació de llocs de treball. Cada any l'IVAP programarà un nombre suficient de cursos perquè el personal funcionari de carrera hi puga participar."

Díhuit. Es modifica la disposició final segona, que queda redactada de la manera següent:

"Disposició final segona. Política de formació del personal empleat públic valencià

El Consell, prèvia negociació o debat, segons siga procedent, en les taules o fòrums de diàleg corresponents, desplegarà reglamentàriament la participació i la cooperació de l'IVAP en la coordinació de les polítiques de formació de tot el personal de la Generalitat, de les entitats locals i del sector públic instrumental, així com la concreció de les estratègies formatives transversals i la detecció de necessitats i definició dels models formatius comuns al personal empleat públic valencià."

CAPÍTOL IV

*Administració electrònica*

*Article 92. Modificació del Decret 220/2014, de 12 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'administració electrònica de la Comunitat Valenciana*

El Decret 220/2014, de 12 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'administració electrònica de la Comunitat Valenciana, queda modificat de la manera següent:

Únic. Es modifica l'apartat 1 de l'article 94, que queda redactat de la manera següent:

"Article 94. L'informe preceptiu. Procediment i requisits

1. L'aprovació o modificació de tota normativa reguladora d'un procediment administratiu competència de la Generalitat, relatiu als subjectes referits en el número 1 de l'article 2, requerirà informe preceptiu de coordinació informàtica amb la finalitat d'assegurar la regulació, la coordinació i la planificació de les conseqüències informàtiques derivades d'estos projectes i actes. Este informe serà emés:

a. Per l'òrgan directiu amb competències horitzontals en matèria de tecnologies de la informació quan el projecte de norma comporte impactes tecnològics transversals o que afecten o puguen afectar aplicacions d'ús comú en diverses conselleries.

b. Pels òrgans directius en matèria de tecnologies de la informació de les conselleries amb competències en matèria de sanitat o educació –si n'hi ha– quan el projecte de norma comporte un impacte tecnològic que afecte o puga afectar únicament aplicacions pròpies dels àmbits sanitari o educatiu no universitari.

c. Per l'òrgan directiu amb competències horitzontals en matèria de tecnologies de la informació i pels òrgans directius en matèria de tecnologies de la informació de les conselleries amb competències en matèria de sanitat o educació quan el projecte de norma comporte impacte tecnològic que afecte o puga afectar aplicacions d'ús comú en diverses conselleries i a les dels àmbits sanitari o educatiu. En este supòsit els dos informes hauran d'estar coordinats per a assegurar una planificació coherent i eficaç de les conseqüències informàtiques derivades de l'entrada en vigor de les normes."

**TÍTOL VI**

**Mesures en matèria d'interior**

*Article 93. Modificació de la Llei 8/2012, de 23 de novembre, per la qual es regulen els organismes de certificació administrativa*

La Llei 8/2012, de 23 de desembre, de la Generalitat, per la qual es regulen els organismes de certificació administrativa queda modificada de la manera següent:

U. Es modifiquen els apartats 1 i 2 de l'article 1, que queden redactats de la manera següent:

"Article 1. Objectiu i àmbit d'aplicació

1. És objecte de la present norma la regulació de les condicions, els requisits i les funcions i la creació del registre dels organismes de certificació administrativa (OCA) que, amb independència del lloc del seu domicili, efectuen les funcions de comprovació, informe i certificació en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.

2. L'àmbit d'actuació dels OCA atendrà el que es disposa en Llei 14/2010, de 3 de desembre, d'espectacles públics, activitats recreatives i establiments públics, en la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats en la Comunitat Valenciana i en la resta de normativa que els resulte aplicable."

Dos. Es modifica l'apartat 1 i s'afigen els nous apartats 3, 4 i 5 en l'article 2, que queda redactat de la manera següent:

"Article 2. Concepte

1. A l'efecte d'esta norma, s'entendrà per organisme de certificació administrativa (OCA) qualsevol persona física o jurídica amb capacitat d'obrar que exercisca funcions de comprovació, informe i certificació dins de l'àmbit d'aplicació de la present llei.

2. Els OCA, a més del que s'establix en la present llei sobre els seus mitjans personals i materials, hauran d'estar acreditats per organisme oficial per a cada un dels àmbits i actuacions que constituïsquen el seu contingut d'actuació atesos els requisits i condicions que dispose cada un d'estos.

3. Els OCA, una vegada atés a l'indicat en l'apartat anterior, hauran d'inscriure's en el registre oficial que es cree a este efecte. Esta inscripció tindrà caràcter constitutiu.

4. Els OCA podran comprovar i certificar totes o part de les condicions o àmbits de control dels establiments, els espectacles, les activitats, les instal·lacions i altres elements que constituïsquen el seu objecte.

5. Les funcions dels OCA no substituïxen les potestats de comprovació pròpies de l'Administració. En este sentit, tant l'Administració local com l'autonòmica podran, en qualsevol moment, verificar les funcions i actuacions desenvolupades per aquells."

Tres. Es modifica la lletra a de l'apartat 2 de l'article 9, que queda redactada de la manera següent:

"Article 9. Funcions dels OCA

[...]

"2. Són funcions dels OCA les següents:

a) Realitzar les comprovacions, informes i certificacions que constituïsquen el seu objecte, d'acord amb el que s'establix en la Llei 14/2010, de 3 de desembre, d'espectacles públics, activitats recreatives i establiments públics, i en la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats en la Comunitat Valenciana i en la resta de normativa aplicable inclosa en el seu àmbit d'aplicació d'acord amb l'indicat en l'article 1 d'esta llei.

L'informe derivat de la visita de comprovació haurà d'anar firmat per persona tècnica competent d'acord amb la titulació exigida.

El certificat derivat de la comprovació i l'informe estarà firmat per persona tècnica competent que efectue la comprovació i per la persona gerent o màxima responsable de l'OCA.

En el supòsit dels establiments regulats en l'article 10 de la Llei 14/2010, de 3 de desembre, de la Generalitat, i les activitats contingudes en els articles 24 i 51 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, este certificat constituirà un títol habilitant suficient a l'efecte de l'obertura i el funcionament de les activitats, les instal·lacions i els establiments."

Quatre. Es modifica l'article 11, que queda redactat de la manera següent:

"Article 11. Supòsits de comprovació

Seran supòsits de comprovació, a l'efecte de certificació per part dels OCA als quals es referix la present norma, els referits a condicions de seguretat d'utilització i accessibilitat en les activitats, establiments i espectacles; protecció contra incendis activa i passiva; evacuació; dotacions higienicosanitàries; aforament; compatibilitat urbanística; impacte ambiental, si escau; contaminació acústica, i seguretat industrial, sense perjuí del que s'indica en l'article 9, així com els altres elements exigits per la normativa sectorial per a l'obertura dels establiments públics."

Cinc. Es modifica l'article 13, que queda redactat de la manera següent:

"Article 13. Contingut mínim del document resum emés per l'OCA

El contingut mínim del document resum previst en l'article 9.2.b d'esta llei és el següent:

1. Nom, raó social i domicili de les persones titulars o promotores.

2. Emplaçament de l'establiment, la indústria o la instal·lació.

3. Objecte, activitat o espectacle que es preste.

4. Si és el cas, aforament màxim de l'establiment.

5. La resta dels requisits i condicions considerades essencials segons la tipologia de l'establiment, la indústria o la instal·lació."

Sis. Es modifica l'apartat 1 de l'article 16, que queda redactat de la manera següent:

"Article 16. Incompatibilitats

1. En cap cas, l'OCA podrà tindre relació de dependència o associació respecte a les persones, entitats o empreses que el contracten, a l'efecte del menyscapte de la seua capacitat o independència professional. Esta circumstància serà aplicable, així mateix, respecte a la persona redactora del projecte d'activitat, a l'executora de les obres i a les entitats o organismes de control en matèria de contaminació acústica i seguretat industrial que, si és el cas, se subcontracten, i es garantirà que, a títol personal o societari, l'OCA o algun dels seus components no puga coincidir o tindre alguna relació de dependència o interessos societaris amb la persona tècnica o societat redactora del projecte o executora de les obres. A este efecte, es considerarà que hi ha esta dependència quan es donen les causes d'abstenció i recusació previstes en la normativa reguladora del règim jurídic del sector públic."

Set. Es modifica l'article 17, que queda redactat de la manera següent:

"Article 17. Control dels OCA

D'acord amb el que s'ha indicat en esta norma, els òrgans competents de les administracions local i autonòmica podran requerir a l'OCA, en qualsevol moment, i a l'efecte de la verificació i el control oportuns, informació sobre l'activitat objecte de certificació efectuada. L'OCA haurà de permetre l'accés de les persones representants de l'Administració autonòmica o local a les seues instal·lacions i oficines i facilitar-los la documentació requerida."

Huit. S'introduïx una disposició transitòria, amb la següent redacció:

"Disposició transitòria única.

Mentres no s'adapte el Decret 7/2014, de 10 de gener, del Consell, al que es disposa en la present llei, les entitats col·laboradores OCA podran realitzar les funcions previstes en la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats de la Comunitat Valenciana".

**TÍTOL VII**

**Mesures en matèria de sanitat**

CAPÍTOL I

*Personal del Sistema Valencià de Salut*

*Article 94. Modificació del Decret 192/2017, d'1 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de selecció i provisió de personal estatutari al servici d'institucions sanitàries públiques del Sistema Valencià de Salut, conseqüència del compliment dels objectius previstos en la Llei 20/2021, de 28 de desembre, de mesures urgents per a la reducció de la temporalitat en l'ocupació pública*

El Decret 192/2017, d'1 de desembre del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de selecció i provisió de personal estatutari al servici d'institucions sanitàries públiques del Sistema Valencià de Salut, conseqüència del compliment dels objectius previstos en la Llei 20/2021, de 28 de desembre, de mesures urgents per a la reducció de la temporalitat en l'ocupació pública, queda modificat com seguix:

Únic. S'afig la disposició addicional sèptima al Reglament de selecció i provisió de personal estatutari al servici d'institucions sanitàries públiques del Sistema Valencià de Salut, que queda redactada de la manera següent:

"Disposició addicional sèptima

Amb la finalitat de complir els objectius marcats per la Llei 20/2021, de 28 de desembre, de mesures urgents per a la reducció de la temporalitat en l'ocupació pública, per a la resolució dels processos selectius derivats dels processos d'estabilització d'ocupació temporal previstos en les ofertes d'ocupació pública de la conselleria competent en matèria de sanitat, dels anys 2017, 2018, 2019, 2022 i 2023, i els processos de concurs de trasllats previs a estos, s'establix el següent:

1. La publicació del llistat provisional de puntuació del concurs i de la resolució que aprove la relació definitiva de puntuació, previstes en els articles 31.1 i 31.2, respectivament, del Reglament de selecció i provisió de personal estatutari al servici d'institucions sanitàries públiques del Sistema Valencià de Salut, aprovat pel Decret 192/2017, d'1 de desembre, del Consell, es realitzarà en la pàgina web de la conselleria amb competència en matèria de sanitat, en substitució de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana prevista en els mencionats preceptes. Esta previsió s'aplicarà a les convocatòries que es publiquen després de l'entrada en vigor del present decret llei, així com a aquelles publicades amb anterioritat, les bases de les quals no continguen una regulació expressa contrària a esta previsió.

2. Se suprimix el requisit relatiu al grau de carrera professional previst l'article 35.2 del Reglament de selecció i provisió de personal estatutari al servici d'institucions sanitàries públiques del Sistema Valencià de Salut, aprovat pel Decret 192/2017, d'1 de desembre, del Consell.

3. El període màxim de dos anys de comissió de servici previst en l'article 44.3 del Reglament de selecció i provisió de personal estatutari al servici d'institucions sanitàries públiques del Sistema Valencià de Salut, aprovat pel Decret 192/2017, d'1 de desembre, del Consell, es prorroga fins a la resolució definitiva dels concursos de trasllats de la categoria i/o especialitat del lloc convocats amb caràcter previ a la resolució dels processos selectius d'estabilització d'ocupació temporal previstos en les ofertes d'ocupació pública de la conselleria competent en matèria de sanitat, dels anys 2017, 2018, 2019, 2022 i 2023."

CAPÍTOL II

*Farmàcia*

*Article 95. Modificació de la Llei 6/1998, de 22 de juny, d'ordenació farmacèutica de la Comunitat Valenciana*

La Llei 6/1998, de 22 de juny, d'ordenació farmacèutica de la Comunitat Valenciana, queda modificada com seguix:

Únic. Es modifica l'article 33, que queda redactat de la manera següent:

"Article 33. Autorització d'infermeries farmacèutiques

Per raons d'urgència, emergència, llunyania o períodes estacionals d'augment de població, es podrà autoritzar excepcionalment l'establiment d'infermeries en aquells municipis, entitats locals d'àmbit inferior al municipi o nuclis de població que no disposen d'una oficina de farmàcia i estiguen situats a més de 2 quilòmetres de l'oficina de farmàcia més pròxima, quan les condicions de falta d'assistència farmacèutica i de població que cal atendre queden justificades.

Es podrà autoritzar l'obertura d'una infermeria farmacèutica sense que concórreguen els requisits establits en el paràgraf anterior en aquells municipis, entitats locals menors i pedanies amb població inferior a 500 habitants, i en aquells municipis, entitats locals menors i pedanies en què s'haja produït el tancament d'una oficina de farmàcia, bé siga perquè s'ha clausurat o perquè s'ha traslladat fora del seu àmbit territorial. En estos supòsits, la superfície del local proposat podrà ser de 20 metres quadrats, i es podrà compartir la zona destinada a dispensació amb el local destinat al consultori auxiliar del municipi, sempre que no coincidisquen les activitats dels dos en el temps."

*Article 96. Modificació de l'Orde d'1 de juny de 2000, de la Conselleria de Sanitat, per la qual es regulen les infermeries farmacèutiques de la Comunitat Valenciana*

L'Orde d'1 de juny de 2000, de la Conselleria de Sanitat, per la qual es regulen les infermeries farmacèutiques de la Comunitat Valenciana, queda modificada de la manera següent:

Únic. Es modifica l'apartat 1 de l'article 4, que queda redactat de la manera següent:

"Article 4. Condicions de funcionament de les infermeries farmacèutiques

4.1 El local, dedicat a ús exclusiu de la infermeria farmacèutica, serà apropiat a la seua finalitat, disposarà d'una superfície mínima de 30 metres quadrats, en el qual s'hauran de diferenciar les zones de dispensació i d'emmagatzematge, i haurà de comptar amb les mesures adequades de seguretat i condicions d'emmagatzematge i conservació de medicaments.

En els municipis, entitats locals menors i pedanies amb població inferior a 500 habitants, la superfície del local proposat podrà ser de 20 metres quadrats, i es podrà compartir la zona destinada a dispensació amb el local destinat al consultori auxiliar del municipi, sempre que no coincidisquen les activitats dels dos en el temps."

**TÍTOL VIII**

**Mesures en matèria d'educació i ocupació**

CAPÍTOL I

*Centres docents*

*Article 97. Modificació del Decret 2/2009, de 9 de gener, del Consell, pel qual s'establixen els requisits mínims que han de complir els centres que impartisquen el primer cicle de l'Educació Infantil a la Comunitat Valenciana*

El Decret 2/2009, de 9 de gener, del Consell, pel qual s'establixen els requisits mínims que han de complir els centres que impartisquen el primer cicle de l'Educació Infantil a la Comunitat Valenciana, es modifica de la manera següent:

Únic. Se suprimix l'apartat 1 de la disposició addicional segona.

CAPÍTOL II

*Treball, cooperativisme i seguretat laboral*

*Article 98. Modificació de l'Orde 28/2016, de 28 de novembre, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per la qual s'establixen les bases reguladores per a la concessió de subvencions als sindicats i les organitzacions sindicals, en proporció a la seua representativitat, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana*

L'Orde 28/2016, de 28 de novembre, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per la qual s'establixen les bases reguladores per a la concessió de subvencions als sindicats i les organitzacions sindicals, en proporció a la seua representativitat, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, es modifica de la manera següent:

Únic. Es modifica la lletra b de l'apartat 1 de l'article 7, que queda redactada de la manera següent:

"Article 7. Documentació

1. Les sol·licituds s'han de presentar acompanyades de la documentació següent:

[...]

b) Respecte dels resultats obtinguts en les eleccions a òrgans de representació del personal al servici d'altres administracions públiques en l'àmbit territorial d'esta comunitat autònoma, el total de representants atribuïts a la sol·licitant s'acreditarà mitjançant un certificat emés, d'ofici, per l'Oficina Pública Autonòmica de Registre d'Actes d'Eleccions Sindicals, respecte dels mandats vàlids vigents i no prorrogats en la data indicada en l'article 2 de les presents bases, per la qual cosa no l'haurà d'aportar la persona sol·licitant."

*Article 99. Modificació de l'Orde 5/2020, de 10 de setembre, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per la qual s'aproven les bases reguladores i s'establix el procediment de concessió de les ajudes del Programa de foment del treball autònom a la Comunitat Valenciana*

L'Orde 5/2020, de 10 de setembre, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per la qual s'aproven les bases reguladores i s'establix el procediment de concessió de les ajudes del Programa de foment del treball autònom a la Comunitat Valenciana, modificada per l'Orde 5/2023, de 10 de juliol, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, es modifica de la manera següent:

Únic. Es modifica l'article 23 de l'Orde 5/2020, de 10 de setembre, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per la qual s'aproven les bases reguladores i s'establix el procediment de concessió de les ajudes del Programa de foment del treball autònom a la Comunitat Valenciana, que queda redactat de la manera següent:

"Article 23. Documentació que cal adjuntar a la sol·licitud

1. La sol·licitud general de subvenció i annex I a esta. Després d'omplir els dos formularis web, s'han de firmar electrònicament en el mateix tràmit telemàtic.

2. Per a tramitar l'ajuda és necessària la documentació següent:

a) Certificat de situació censal d'activitats econòmiques de l'Agència Estatal d'Administració Tributària (AEAT), en el qual conste el domicili fiscal i el lloc de desenvolupament de l'activitat de la persona sol·licitant, actualitzat a la data de la publicació de la corresponent convocatòria. En el cas de l'autònom/a col·laborador/a, s'aportarà el certificat de situació censal de la persona treballadora autònoma titular del negoci.

b) Dades de domiciliació bancària que, en tot cas, s'han d'indicar en el formulari web de sol·licitud general de subvenció del tràmit telemàtic.

Caldrà formalitzar-ho a través del tràmit telemàtic denominat "Procediment per a tramitar les altes, modificacions i baixes de les domiciliacions bancàries (domiciliació bancària). Tràmit automatitzat", en el cas que no s'hagen presentat les dades de domiciliació bancària amb anterioritat davant de la Generalitat o si, amb posterioritat, eixes dades han experimentat qualsevol variació.

c) La documentació que, si és el cas, permeta a la persona sol·licitant acreditar que es troba en algun dels supòsits inclosos en l'article 19.1.a, d'acord amb el que s'hi indique.

3. Si en el formulari web d'estes ajudes la persona interessada s'oposa o no autoritza l'òrgan instructor perquè obtinga de manera directa l'informe de vida laboral, el certificat d'empadronament, actualitzats a la data de la convocatòria, així com la declaració d'IRPF (impost sobre la renda de les persones físiques) de l'exercici anterior a la data de la convocatòria, la persona interessada haurà d'annexar la documentació esmentada al costat de la sol·licitud de subvenció.

4. La persona sol·licitant haurà d'aportar, així mateix, les declaracions responsables relatives als aspectes següents:

a) Compliment dels requisits establits en l'article 13 de l'LGS per a obtindre la condició de persona beneficiària de subvencions públiques.

b) Concurrència de qualsevol altra ajuda rebuda o sol·licitada amb el mateix objecte.

c) Compromís de comunicar totes les sol·licituds de subvenció que tramite en qualsevol organisme públic, relacionades amb l'activitat subvencionada en la present convocatòria, a partir de la data de sol·licitud.

d) Ajudes rebudes o sol·licitades en concepte de minimis durant els dos exercicis fiscals anteriors i durant l'exercici fiscal en curs.

e) Compromís de comunicar les ajudes en concepte de minimis rebudes de qualsevol organisme públic a partir de la data de sol·licitud.

5. L'òrgan instructor podrà, així mateix, sol·licitar en qualsevol moment la documentació original o complementària que considere necessària per a acreditar el compliment exacte de les condicions exigides en les presents bases reguladores."

**TÍTOL IX**

**Mesures en matèria d'agricultura, ramaderia i pesca**

CAPÍTOL I

*Agricultura i ramaderia*

*Article 100. Modificació de la Llei 5/2019, de 28 de febrer, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana*

La Llei 5/2019, de 28 de febrer, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana, es modifica de la manera següent:

Únic. Es modifica l'apartat 6 de l'article 4, que queda redactat de la manera següent:

"Article 4. Definicions

[...]

6. Persona agricultora professional: la persona física que siga titular d'una explotació agrària i obtinga almenys el 50 % de la seua renda total d'activitats agràries o d'activitats agràries complementàries, sempre que la part de renda procedent directament de l'activitat agrària duta a terme en la seua explotació no siga inferior al 25 % de la seua renda total, el temps de treball dedicat a activitats agràries o agràries complementàries siga igual o superior a la mitat d'una unitat de treball agrari (UTA) i que estiga donada d'alta en el règim de la seguretat social que li corresponga en funció de la seua activitat agrària."

*Article 101. Modificació del Decret 99/2012, de 22 de juny, del Consell, pel qual es crea la Comissió Tècnica de Seguretat de Basses per a Reg de la Comunitat Valenciana*

El Decret 99/2012, de 22 de juny, del Consell, pel qual es crea la Comissió Tècnica de Seguretat de Basses per a Reg de la Comunitat Valenciana, queda modificat de la manera següent:

U. Es modifica l'apartat 5 de l'article 3, que queda redactat de la manera següent:

"Article 3. Competència i funcions de la comissió

[...]

5. Conéixer els plans d'emergència i les normes d'explotació aprovats per l'òrgan competent en matèria de seguretat de basses per a reg."

Dos. Es modifica l'apartat 1 de l'article 4, que queda redactat de la manera següent:

"Article 4. Composició de la comissió

1. La comissió tècnica estarà presidida per la persona titular de la direcció general amb competències en matèria de seguretat de basses per a reg de la Generalitat. Actuarà com a secretari o secretària de la comissió una de les persones vocals designades per la persona titular de la direcció general amb competències en matèria de seguretat de basses per a reg que, amb esta finalitat, serà nomenat per esta.

La comissió tindrà els vocals següents:

a) Dos vocals que es designaran per la persona titular de la direcció general amb competències en matèria de seguretat de basses per a reg.

b) Dos vocals que es designaran per la persona titular de la direcció general amb competències en matèria de protecció civil i gestió d'emergències

c) Dos vocals que es designaran per la persona titular de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.

d) Dos vocals que es designaran per la persona titular de la Federació de Comunitats de Regants de la Comunitat Valenciana.

Per cada una de les persones membres de la comissió es nomenaran les persones membres suplents corresponents.

El règim jurídic i l'actuació de la comissió s'ajustarà al que es disposa en la secció tercera del capítol II del títol preliminar de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic."

CAPÍTOL II

*Pesca*

*Article 102. Modificació del Decret 41/2013, de 22 de març, del Consell, pel qual s'establixen les normes sobre la pesca marítima de recreació de la Comunitat Valenciana*

El Decret 41/2013, de 22 de març, del Consell, pel qual s'establixen les normes sobre la pesca marítima de recreació de la Comunitat Valenciana, queda modificat de la manera següent:

Únic. Es modifica l'article 14, que queda redactat de la manera següent:

"Article 14. Expedició de les llicències

1. Les sol·licituds d'expedició de les llicències i la documentació que les acompanya es presentaran preferentment per mitjans electrònics a través de la seu electrònica de la Generalitat, d'acord amb el que es preveu en l'article 14 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.

2. Les llicències per a la pesca marítima de recreació des de terra s'expediran quan es presente la sol·licitud i es pague la taxa que, si és el cas, corresponga, i es podrà fer mitjançant actuacions administratives automatitzades, en els termes previstos en la normativa bàsica sobre règim jurídic del sector públic.

Les persones menors d'edat que practiquen la pesca marítima d'esbarjo des de terra podran realitzar esta activitat:

a) Emparades per la llicència de la persona que exercisca la pàtria potestat i/o tutela quan vagen acompanyats d'esta.

b) Emparades per una llicència al seu nom sol·licitada pel mateix menor, amb autorització expressa de la persona que exercisca la pàtria potestat i/o tutela, o bé sol·licitada en representació del menor per la persona que exercisca esta pàtria potestat i/o tutela.

3. Les llicències per a la pesca marítima de recreació des d'embarcació s'expediran quan es presente la sol·licitud i es pague la taxa que, si és el cas, corresponga. La sol·licitud haurà d'anar acompanyada de la documentació acreditativa de la titularitat o ús de l'embarcació, del certificat del Registre marítim espanyol i del certificat de navegabilitat, o documentació equivalent.

4. Les llicències per a la pesca marítima de recreació submarina s'expediran quan es presente la sol·licitud, juntament amb el certificat mèdic justificatiu previst en l'article 10.2 del present decret, i es pague la taxa que, si és el cas, corresponga.

5. Les llicències per a la pesca marítima de recreació les expedirà la persona titular de la direcció territorial de la conselleria competent en matèria de pesca marítima de recreació de la província en la qual es tramiten, en el termini de tres mesos des de la presentació de la sol·licitud per part de la persona interessada. En compliment del que es preveu en l'article 24.1 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, el venciment del termini màxim indicat anteriorment sense que s'haja dictat i notificat una resolució expressa s'entendrà com a silenci administratiu negatiu, atés que l'estimació d'estes sol·licituds implicaria un possible dany o afecció sobre el medi ambient.

6. Tindran plens efectes a la Comunitat Valenciana, per a la modalitat o modalitats autoritzades, segons la normativa que els establisca, les llicències de pesca marítima recreativa emeses per altres comunitats autònomes, o per altres països de la Unió Europea, sense perjuí que els seus titulars hagen de complir, en l'exercici de la pesca recreativa en les aigües interiors de la Comunitat Valenciana, les disposicions autonòmiques que la regulen."

**TÍTOL X**

**Mesures en matèria de medi ambient, infraestructures i territori**

CAPÍTOL I

*Qualitat ambiental*

*Article 103. Modificació de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana*

La Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, queda modificada de la manera següent:

U. Es modifica el paràgraf octau de l'apartat V i el paràgraf quint de l'apartat VII del preàmbul, que queden redactats de la manera següent:

"PREÀMBUL

[...]

V

[…]

Per això, amb la present llei es pretén fer un pas més pel que fa a eficàcia i racionalització de procediments que requerisquen obtindre la declaració d'interés comunitari o, si és el cas, la llicència urbanística municipal en relació amb els usos i aprofitaments urbanístics, amb caràcter previ a la sol·licitud d'autorització o llicència ambiental o a la formalització dels instruments d'intervenció ambiental restants regulats en la llei.

[…]

VII

[…]

La llei regula també íntegrament el procediment de concessió de la llicència ambiental, aplicable a aquelles activitats no subjectes a autorització ambiental integrada, i la tramitació i la resolució de les quals competix als ajuntaments. En este procediment s'inclou un tràmit de dictamen ambiental que ha de precedir l'atorgament de la llicència ambiental, dictamen que ha d'emetre el mateix ajuntament en el cas de municipis amb població de dret igual o superior a 50.000 habitants. Este dictamen el formularan també els ajuntaments amb població de dret inferior a 50.000 habitants i igual o superior a 10.000, si bé es preveu, amb caràcter excepcional, que puguen sol·licitar que l'emeta la direcció territorial amb competències en matèria de medi ambient, en el cas de no disposar dels mitjans personals i tècnics precisos per a emetre'l. Per als municipis de població inferior a 10.000 habitants, el dictamen ambiental l'emet la direcció territorial esmentada, llevat que se sol·licite la delegació de l'exercici d'esta competència en el cas que s'acredite disposar dels mitjans personals i tècnics suficients. El dictamen ambiental ha de completar-se amb el pronunciament de l'ajuntament corresponent en les matèries de la seua competència."

Dos. Es modifica el títol i el contingut de l'article 7, que queda redactat de la manera següent:

"Article 7. Accés a la informació sobre instal·lacions de la Comunitat Valenciana. Registre ambiental d'instal·lacions

1. El contingut de les autoritzacions ambientals integrades i les llicències ambientals serà públic, amb les úniques excepcions relatives a la protecció de dades i confidencialitat.

2. L'òrgan amb competències per a atorgar l'autorització ambiental integrada serà el competent per a la inscripció, la gestió i el manteniment del Registre ambiental d'instal·lacions de la Comunitat Valenciana.

Els ajuntaments habilitaran un espai en la seua pàgina web a on es done publicitat als instruments d'intervenció ambiental de la seua competència, amb actualització, revisió i/o modificació de les llicències i les altes i les baixes.

3. Serà objecte d'inscripció en el registre la informació següent:

a) Instal·lacions i autoritzacions ambientals integrades atorgades (amb el contingut mínim establit en l'annex IV del Reial decret 508/2007, de 20 d'abril, pel qual es regula el subministrament d'informació sobre emissions del Reglament E-PRTR i de les autoritzacions ambientals integrades, o normes que els substituïsquen) o, si és el cas, actualització, revisió i/o modificació de l'autorització, les altes i les baixes causades en el registre.

b) Les principals emissions i els focus generadors d'estes.

c) Els informes d'inspecció mediambiental de les visites in situ amb les conclusions pertinents respecte al compliment de les condicions de l'autorització ambiental integrada per part de la instal·lació, així com les actuacions en relació amb qualsevol actuació ulterior que fora necessària.

d) El número d'identificació mediambiental (NIMA), generat en la inscripció en el Registre de producció i gestió de residus.

4. La inscripció, així com les modificacions i les actualitzacions dels seients que siga procedent efectuar, es faran d'ofici. La inscripció serà objecte de cancel·lació quan concórrega qualsevol causa d'extinció de l'instrument d'intervenció ambiental corresponent, declarada per una resolució ferma en via administrativa o per una resolució judicial ferma.

5. Els titulars de les instal·lacions amb autorització ambiental integrada notificaran a l'òrgan substantiu ambiental, almenys una vegada a l'any, les dades sobre les emissions corresponents a la instal·lació, amb especificació de la metodologia emprada en els mesuraments, la seua freqüència i els procediments emprats per a avaluar els mesuraments, i en tot cas la informació inclosa en l'autorització concedida respecte als valors límit d'emissió.

6. La informació regulada en este article serà pública d'acord amb el que es preveu en la Llei 27/2006, de 18 de juliol, per la qual es regulen els drets d'accés a la informació, de participació pública i d'accés a la justícia en matèria de medi ambient.

7. S'habilitaran les ferramentes precises per a la interoperabilitat del Registre ambiental d'instal·lacions de la Comunitat Valenciana amb altres registres ambientals autonòmics, en particular en matèria de residus, emissions a l'atmosfera, compostos orgànics volàtils i instal·lacions subjectes a comerç de drets d'emissió de gasos d'efecte d'hivernacle, amb la finalitat de reduir càrregues i evitar als operadors econòmics la remissió d'informació que ja estiga en poder de l'Administració."

Tres. Es modifica el títol i el contingut de l'article 20, que queda redactat de la manera següent:

"Article 20. Òrgan col·legiat

1. Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada.

a) La Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada és l'òrgan superior col·legiat en matèria de prevenció i control ambiental, compost per representants dels distints òrgans i administracions públiques intervinents en el procediment d'autorització ambiental integrada, adscrit a la conselleria competent en matèria de medi ambient a través de la direcció general amb competències en prevenció i control integrats de la contaminació i dependent d'esta.

b) Correspon a la Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada formular el dictamen ambiental del projecte en el seu conjunt i elevar una proposta de resolució a l'òrgan substantiu ambiental competent per a resoldre el procediment d'autorització ambiental integrada i, si és el cas, la revisió d'esta.

Són també funcions d'esta comissió les següents:

– En cas de modificació substancial de l'autorització ambiental integrada, les indicades en l'apartat b del present article.

– Avaluar i proposar les mesures que s'han d'incloure en l'autorització ambiental integrada per a la concessió d'excepcions temporals dels valors límit d'emissió aplicables en els casos en què siga procedent, de conformitat amb el que s'establix en la normativa vigent en la matèria.

– Establir els criteris d'elaboració dels dictàmens ambientals de les direccions territorials i evacuar les consultes que els eleven.

– Qualssevol altres que guarden relació amb l'anàlisi ambiental del projecte en el seu conjunt.

c) La Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada podrà designar ponències tècniques en el seu si per a la formulació de propostes de dictamen ambiental.

2. Composició de la Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada.

La Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada tindrà la composició següent:

1. President o presidenta: la persona titular de la direcció general de la conselleria amb competències en matèria de prevenció i control integrat de la contaminació.

2. Vicepresident o vicepresidenta: el cap o la cap d'àrea o el subdirector o subdirectora amb competències en matèria de control integrat de la contaminació.

3. Vocals:

a) Set membres de la conselleria amb competències en cada cas, que seran designats o designades per la persona titular de la direcció general corresponent, una persona de cada una de les àrees funcionals següents: residus, atmosfera, aigües, impacte ambiental, inspecció, a més del cap o la cap de servici competent en matèria de prevenció i control integrat de la contaminació, que serà qui actue com a secretari o secretària.

b) Una persona representant de la conselleria amb competències en matèria de patrimoni cultural, designat per esta.

c) Una persona representant de la direcció general amb competències en matèria de planificació i ordenació del territori, designat per esta.

d) Una persona representant de la conselleria competent en matèria de sanitat, designat per esta.

e) Una persona representant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, designada per esta.

f) Una persona representant de la Confederació Hidrogràfica del Segura, designada per esta.

g) Una persona representant de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre, designada per esta.

h) Una persona representant de la conselleria competent en matèria d'agricultura i ramaderia, designada per esta.

i) Una persona representant de la conselleria competent en matèria d'indústria, designada per esta.

j) Una persona representant de la conselleria competent en matèria d'emergències, designada per esta.

k) Una persona representant de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana.

4. En funció de la naturalesa de les matèries que haja de tractar la comissió, es podran convocar representants d'altres òrgans que hagen d'expressar-se amb vista a les competències que tenen assignades.

3. Règim de suplències.

En els supòsits de vacant, absència o malaltia, la persona titular de la presidència serà substituïda per la persona titular de la vicepresidència o, si és el cas, per una persona vocal de la Comissió, segons l'orde establit en l'article 20.2.

En els supòsits de vacant, absència, o malaltia, la persona titular de la secretaria serà substituïda per una persona funcionària d'Administració general designada per la presidència.

Les distintes administracions amb representació en la comissió designaran, si és el cas, a les persones suplents que hagen d'intervindre en el cas que, per motius justificats, no pogueren acudir les persones membres designades.

4. Règim de funcionament

El règim de funcionament de l'òrgan col·legiat previst en el present article serà el previst amb caràcter general per la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic, sense perjuí de les normes de funcionament que puguen establir-se d'acord amb l'article 15.2 d'esta llei."

Quatre. Es modifica l'apartat 1 de l'article 23, que queda redactat de la manera següent:

"Article 23. Certificació documental acreditada.

1. Amb la finalitat d'agilitzar els tràmits d'autorització ambiental integrada, amb caràcter previ a la presentació de la sol·licitud, es podrà obtindre una certificació documental acreditada de la documentació, emesa pels col·legis professionals, els instituts tecnològics de la Comunitat Valenciana (REDIT) i les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental, d'acord amb el procediment que reglamentàriament s'establisca. A falta d'este, s'hauran de subscriure els convenis oportuns amb els col·legis professionals i els instituts tecnològics."

Cinc. Es modifica l'apartat 3 de l'article 37, que queda redactat de la manera següent:

"Article 37. Altres informes

[...]

3. En particular, si durant la tramitació de l'expedient d'autorització ambiental integrada s'observa alguna discrepància entre el projecte sotmés a autorització i la declaració d'interés comunitari, l'òrgan substantiu ambiental remetrà una còpia del projecte i sol·licitarà a l'òrgan competent en matèria d'urbanisme i ordenació del territori que emeta un informe en el termini màxim de vint dies.

L'informe es pronunciarà sobre la conformitat del projecte amb la declaració d'interés comunitari emesa i, si és el cas, la necessitat o no de la seua revisió i documentació que haja de presentar el sol·licitant a este efecte.

La necessitat de revisió i els termes en què siga procedent efectuar l'adequació de la declaració d'interés comunitari serà comunicada per l'òrgan substantiu ambiental a les persones interessades en el procediment."

Sis. Es modifiquen els apartats 3 i 8 de l'article 46, que queden redactats de la manera següent:

"Article 46. Modificació de la instal·lació

[...]

3. Quan el titular considere que la modificació projectada no és substancial podrà dur-la a terme, sempre que l'òrgan que haja atorgat l'autorització ambiental integrada no manifeste el contrari en el termini d'un mes, ni la modificació implique activitats que puguen danyar el medi ambient. En cas que siga necessària una modificació de l'autorització ambiental integrada a conseqüència de la modificació no substancial de la instal·lació, l'òrgan substantiu ambiental publicarà una ressenya d'esta en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, en la qual indicarà l'adreça de la pàgina web en la qual es podrà consultar.

[...]

8. Quan la modificació d'una instal·lació supose una disminució de la seua capacitat de producció fins a quedar per davall dels llindars de l'annex I deixarà de ser exigible l'autorització ambiental integrada. El titular ho comunicarà a l'òrgan que va atorgar l'autorització ambiental integrada perquè procedisca a remetre a l'ajuntament una còpia de l'expedient instruït i de la resolució d'autorització ambiental integrada atorgada, de la qual cosa es generarà un apunt en el Registre ambiental d'instal·lacions de la Comunitat Valenciana, fins a l'obtenció de la llicència ambiental o la formalització de l'instrument d'intervenció ambiental corresponent, que serà baixa en el registre esmentat. Estes modificacions seran objecte de publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.

Per a l'adaptació al règim d'intervenció administrativa ambiental que corresponga, caldrà ajustar-se al que s'establix en la disposició addicional sexta de la present llei."

Set. S'afig la lletra j al subapartat 2.1 de l'article 53, que queda redactada de la manera següent:

"Article 53. Sol·licitud

[...]

2. Documentació annexa a la sol·licitud.

2.1. La sol·licitud s'acompanyarà, com a mínim, de la documentació següent, sense perjuí de la que puguen establir els ajuntaments mitjançant ordenança:

[...]

j) Número d'identificació mediambiental (NIMA) obtingut amb la presentació de la comunicació prèvia a l'inici d'activitats de producció de residus, per als residus perillosos i no perillosos generats en l'activitat."

Huit. Se suprimixen els apartats 2 i 3 de l'article 57 bis.

Nou. Es modifiquen els apartats 2, 4 i 5 i s'afigen els apartats 7 i 8 en l'article 58, que queden redactats de la manera següent:

"Article 58. Dictamen ambiental

[...]

2. En els municipis amb població de dret igual o superior a 50.000 habitants, es procedirà a ratificar la proposta de dictamen ambiental emesa per un OCA, juntament amb l'informe tècnic de l'administració competent, o el dictamen ambiental serà elaborat per la ponència de caràcter tècnic de l'ajuntament.

Este dictamen serà també formulat pels ajuntaments de municipis amb població de dret inferior a 50.000 habitants i superior o igual a 10.000 habitants. No obstant això, excepcionalment, quan manquen de mitjans personals i tècnics precisos per a la seua emissió, podran, bé sol·licitar que el dictamen ambiental siga formulat per la direcció territorial de la conselleria amb competències en matèria de medi ambient conforme al que es disposa en l'apartat 4 del present article, o bé ratificar la proposta de dictamen ambiental emesa, per un OCA, juntament amb l'informe del tècnic de l'administració competent.

[...]

4. En els municipis amb població de dret inferior a 10.000 habitants el dictamen ambiental serà emés amb caràcter preceptiu per la direcció territorial de la conselleria amb competències en matèria de medi ambient, amb informe previ de l'ajuntament en què es situe la instal·lació o activitat en què es valore la incidència de l'activitat sobre les matèries que són de competència municipal. Emés este informe, es remetrà a la direcció territorial de la conselleria amb competències en matèria de medi ambient, adjuntant còpia de l'expedient complet, incloent-hi certificat acreditatiu de la compatibilitat del projecte amb el planejament urbanístic i els informes sectorials demanats per l'ajuntament en qualitat d'òrgan substantiu per a atorgar la llicència. La direcció territorial verificarà que s'han emés les autoritzacions ambientals sectorials o informes ambientals exigibles per a l'exercici de l'activitat, efectuarà una anàlisi ambiental del projecte en el seu conjunt i emetrà dictamen ambiental, i podrà determinar la imposició de mesures correctores per a garantir les condicions ambientals de la instal·lació o activitat objecte de llicència.

Quan els municipis referits en el present apartat acrediten suficiència de mitjans personals i tècnics, podran sol·licitar la delegació de l'exercici de la competència per a l'emissió del dictamen ambiental pels mateixos servicis tècnics municipals. La delegació haurà de ser sol·licitada per l'òrgan competent de l'ajuntament conforme a la normativa bàsica de règim local, i serà remesa al Consell a través de la conselleria competent en matèria de medi ambient. L'autorització de la delegació correspondrà al Consell, mitjançant decret, a proposta de la conselleria esmentada, i haurà de publicar-se en el "Diari Oficial de la Comunitat Valenciana". Este decret inclourà les mesures de control que es reserva la Generalitat.

5. En els casos en què l'emissió del dictamen ambiental corresponga a la direcció territorial de la conselleria amb competències en matèria de medi ambient, este s'emetrà en el termini màxim de dos mesos des que reba la documentació remesa per l'ajuntament. Este termini s'entendrà suspés quan s'haja de requerir la persona interessada perquè aporte documents i altres elements de juí necessaris en el temps que transcórrega entre la notificació del requeriment i el seu compliment efectiu per part del destinatari.

[...]

7. El dictamen ambiental no serà objecte de recurs, sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.

8. Quan, de la revisió de l'expedient, es comprove que no s'han sol·licitat les autoritzacions o no s'han efectuat les comunicacions o notificacions en matèria de residus o contaminació atmosfèrica, es posarà en coneixement de l'òrgan competent."

Deu. Es modifica l'apartat 5 de l'article 60, que queda redactat de la manera següent:

"Article 60. Resolució i notificació

[...]

5. L'ajuntament haurà de notificar la resolució de llicència ambiental a les persones interessades, a la direcció territorial amb competències en matèria de medi ambient quan esta haja emés o intervingut en l'emissió del dictamen ambiental i, si és el cas, a l'òrgan competent en matèria d'accidents greus quan haja emés un informe vinculant en el procediment."

Onze. Es modifica l'apartat 9 de l'article 63, que queda redactat de la manera següent:

"Article 63. Modificació de la instal·lació

[...]

9. Quan la modificació d'una instal·lació supose una disminució de la seua capacitat de producció fins a quedar per davall dels llindars de l'annex II, deixarà de ser exigible la llicència ambiental, i l'ajuntament procedirà a l'adaptació al règim d'intervenció ambiental que corresponga conforme a la disposició addicional sexta de la present llei."

Dotze. Es modifica la disposició addicional quarta, que queda redactada de la manera següent:

"Disposició addicional quarta. Règim aplicable a les instal·lacions ramaderes.

1. A causa de les característiques especials d'estes instal·lacions, s'exclou de l'obligació d'efectuar estudi acústic i auditoria arreplegada en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat, de protecció contra la contaminació acústica i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, que la desplega parcialment, o normes que les substituïsquen.

2. Quant a l'anàlisi i avaluació dels projectes tècnics presentats d'instal·lacions ramaderes porcines, s'hauran de tindre en compte per a l'autorització o llicència de noves instal·lacions, modificacions o ampliacions, les condicions següents:

a) En municipis designats com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries per part de l'organisme competent autonòmic, únicament es podran ampliar instal·lacions existents o autoritzar noves en els casos següents:

i. Quan els fems generats es destinen a un gestor autoritzat de residus.

ii. Quan practique l'autogestió si es disposa de parcel·les agrícoles suficients per a assumir la producció total de fems, d'acord amb la normativa vigent a fi de no agreujar la vulnerabilitat de la zona.

iii. Quan es produïsca la valorització dels fems mitjançant agrocompostatge, producció de biogàs o altres similars.

iv. Quan concórrega més d'una de les causes anteriors.

b) En municipis distints dels designats com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries per part de l'organisme competent autonòmic, es podran ampliar instal·lacions existents o autoritzar noves, aplicant les millors tècniques disponibles de tractament dels fems generats.

3. La conselleria competent en matèria de ramaderia, adoptarà les mesures necessàries per a incentivar la implantació de sistemes de geolocalització per GPS o similar en els tancs d'aplicació de purins, així com el desenvolupament d'una aplicació de sistema d'informació geogràfica per a l'àmbit de la Comunitat Valenciana que permeta el seu seguiment.

4. L'Administració de la Generalitat, en l'àmbit de les seues competències, promourà l'increment de gestors autoritzats de residus que permeten valoritzar de manera adequada els fems de la cabanya porcina en la Comunitat Valenciana, de manera sostenible des de la perspectiva ambiental i econòmica.

Els fems podran gestionar-se de manera combinada amb altres efluents i residus compatibles, de manera que generen les economies d'escala suficients que permeten el sosteniment de les noves instal·lacions de gestió de residus, així com la sostenibilitat del sector ramader porcí en la Comunitat Valenciana.

5. Les condicions indicades en l'apartat 2 d'esta disposició resultaran exigibles a partir de l'1 de gener de 2023, amb la finalitat de permetre l'adaptació dels ramaders a estes restriccions."

Tretze. Se suprimix la disposició addicional octava.

Catorze. Es modifiquen els apartats 1 i 5 de la disposició addicional sexta, que queden redactats de la manera següent:

"Disposició addicional sexta. Canvi de règim d'intervenció administrativa ambiental aplicable

1. Quan en una instal·lació amb autorització ambiental integrada concedida es produïsca una modificació de les característiques o del funcionament, o qualsevol reducció o disminució que implique que l'activitat deixe d'assolir els llindars de capacitat establits en l'annex I de la present llei i, per tant, passe a estar sotmesa a un instrument d'intervenció ambiental inferior, el titular ho comunicarà a l'òrgan que va atorgar l'autorització ambiental integrada perquè procedisca a remetre a l'ajuntament una còpia de l'expedient instruït i de la resolució d'autorització ambiental integrada atorgada, i es generarà un apunt en el Registre ambiental d'instal·lacions de la Comunitat Valenciana.

En este cas, l'ajuntament conservarà tots els tràmits i els informes elaborats per l'òrgan autonòmic amb anterioritat a la remissió de l'expedient de concessió de l'autorització ambiental integrada, si bé es realitzarà, en els termes establits en l'article 63, un nou dictamen ambiental a l'efecte d'adaptar, si és el cas, a les noves capacitats i característiques de l'activitat, les condicions i les mesures correctores que es van determinar en l'autorització ambiental integrada concedida. Fins que transcórrega el termini de resolució de la llicència ambiental, l'activitat continuarà en funcionament emparada per l'autorització ambiental integrada concedida i, després d'això, es dictarà una resolució que deixarà sense efecte l'autorització ambiental integrada. Una vegada feta l'adaptació al nou instrument jurídic d'intervenció ambiental que siga procedent, l'ajuntament ho comunicarà a l'òrgan substantiu ambiental.

[...]

5. En el cas d'instal·lacions amb autorització ambiental integrada atorgada d'acord amb l'annex II de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i la qualitat ambiental, l'activitat podrà continuar en funcionament emparada per esta autorització mentres no es produïsca cap modificació, ni en l'activitat ni en el títol habilitant, i no haja transcorregut el termini de huit anys de vigència previst en la llei esmentada. El transcurs d'este termini, així com qualsevol modificació, bé siga d'ofici o a instàncies de la mateixa persona interessada, comportarà l'obligatorietat d'adaptar-se al nou règim jurídic previst en la llei esmentada. Una vegada iniciada la tramitació, fins que transcórrega el termini de resolució de la llicència ambiental, les facultats de vigilància, control, inspecció i sanció les durà a terme la conselleria competent en medi ambient d'acord amb la present llei. Una vegada transcorregut este termini, es declararà la caducitat de l'autorització ambiental integrada, que serà objecte de publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i serà baixa en el Registre ambiental d'instal·lacions de la Comunitat Valenciana."

Quinze. S'afig la disposició addicional onzena.

"Disposició addicional onzena. Règim aplicable al control preventiu dels projectes d'interés autonòmic.

L'admissió a tràmit, per part de la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme, d'una iniciativa, com a Projecte d'Interés Autonòmic, suposarà el sotmetiment d'esta al règim establit en el títol II d'esta llei per a autoritzacions ambientals integrades amb despatx preferent i tràmit d'urgència"

Setze. Es modifica l'apartat 2 de la disposició derogatòria única, que queda redactat de la manera següent:

"Disposició derogatòria única

[...]

2. Així mateix, queden derogats:

– El Decret 54/1990, de 26 de març, del Consell, pel qual s'aprova el nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses.

– Els annexos del Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell, que desplegava el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana, que estaven en vigor en virtut de la disposició transitòria segona del Decret 127/2006, de 15 de setembre, del Consell, pel qual es desplega la Llei 2/2006, de 5 de maig, de la Generalitat, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.

– El Decret 127/2006, de 15 de setembre, del Consell, pel qual es desplega la Llei 2/2006, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental."

Dèsset. Es modifica el contingut de l'annex II, que queda redactat de la manera següent:

"Annex II. Categories d'activitats subjectes a llicència ambiental

1. Indústries energètiques/energia.

1.1. Instal·lacions de combustió amb una potència tèrmica nominal total superior a 2 MW i fins a 50 MW:

a) Instal·lacions de producció d'energia elèctrica en règim ordinari o en règim especial, en les quals es produïsca la combustió de combustibles fòssils, residus o biomassa.

b) Instal·lacions de cogeneració, calderes, forns, generadors de vapor o qualsevol altre equipament o instal·lació de combustió existent en una indústria, tant si esta és la seua activitat principal com si no ho és.

1.2. Generadors de vapor de capacitat superior a 4 tones per hora.

1.3. Generadors de calor de potència superior a 2.000 tèrmies per hora.

1.4. Instal·lacions industrials, i d'altres tipus, per a la producció d'energia elèctrica, vapor i aigua calenta amb una potència tèrmica superior a 0,5 MW i fins a 50 MW.

1.5. Secatge amb llit fluid, forn rotatori i altres. Instal·lacions amb una potència superior a 1.000 tèrmies per hora.

1.6. Instal·lacions l'activitat principal de les quals siga l'emmagatzematge de productes petrolífers o combustibles amb una capacitat superior a 100 tones.

1.7. Instal·lacions en les quals hi haja emmagatzematge a la intempèrie de combustibles sòlids amb una capacitat superior a 50 tones.

1.8. Fabricació de briquetes d'hulla i de lignit l'activitat de la qual es realitze amb finalitats comercials.

1.9. Producció de carbó vegetal quan es tracte d'una activitat fixa.

2. Producció i transformació de metalls.

2.1. Producció de ferro colat o d'acers bruts (fusió primària o secundària), incloses les corresponents instal·lacions de fusió contínua d'una capacitat de fins a 2,5 tones per hora.

2.2. Transformació de metalls ferrosos:

a) procés de laminatge en calent amb una capacitat de fins a 20 tones d'acer en brut per hora;

b) procés de forjat amb martells l'energia d'impacte dels quals siga fins a 50 quilojoules per martell o quan la potència tèrmica utilitzada siga fins a 20 MW;

c) aplicació de capes de protecció de metall fos amb una capacitat de tractament de fins a 2 tones d'acer en brut per hora.

2.3. Procés de fosa de metalls ferrosos amb una capacitat de producció superior a 2 tones per dia i fins a 20 tones per dia.

2.4. Transformació de metalls no ferrosos:

Fusió de metalls no ferrosos, inclusivament l'aliatge, inclosos els productes de recuperació i altres processos en les foses de metalls no ferrosos (refinat, modelat en fosa) amb una capacitat de fusió de fins a 4 tones diàries per al plom i el cadmi, i superior a 2 tones i fins a 20 tones diàries per a tots els altres metalls.

2.5. Tractament de superfície de metalls i materials plàstics per processos electrolítics o químics, quan el volum de les cubetes utilitzades o de les línies completes destinades al tractament siga de fins a 30 m3.

2.6. Tractament d'escòria siderúrgica i de fosa l'activitat del qual es realitze amb finalitats comercials.

2.7. Preparació, emmagatzematge a la intempèrie, càrrega, descàrrega i transport de minerals dins de les plantes metal·lúrgiques.

2.8. Electròlisi de zinc.

2.9. Instal·lacions per a l'aïllament o el recobriment de fils, superfícies i conductors de coure o similars, mitjançant resines o processos d'esmaltat.

2.10. Aliatges de metall amb injecció de fòsfor.

2.11. Forja, estampació, embotició de metalls, sinterització, encunyació, tall i repulsat amb finalitats comercials.

2.12. Decapatge de peces metàl·liques amb finalitats comercials mitjançant processos tèrmics.

2.13. Fabricació d'armes i/o municions.

2.14. Fabricació d'electrodomèstics.

2.15. Fabricació d'acumuladors elèctrics, piles i bateries.

2.16. Fabricació de maquinària i/o productes metàl·lics diversos, inclosos elements estructurals.

2.17. Fabricació de caldereria (cisternes, recipients, radiadors, calderes d'aigua calenta i generadors de vapor).

2.18. Fabricació de materials, maquinària i equips elèctrics, electrònics i òptics, joieria i bijuteria amb finalitats comercials.

2.19. Fabricació de motors, vehicles de motor i similars.

2.20. Instal·lacions per a la construcció i la reparació d'aeronaus.

2.21. Instal·lacions de construcció i reparació naval.

2.22. Fabricació de material ferroviari mòbil.

3. Indústries minerals.

3.1. Producció de ciment i/o clínquer en forns rotatoris, producció de calç i/o algeps en forns, i producció d'òxid de magnesi en forns, siga quina siga la seua capacitat de producció, sempre que no es trobe inclosa en l'annex I.

3.2. Fabricació de vidre, incloent-hi la fibra de vidre, amb una capacitat de fusió superior a 20 tones per dia.

3.3. Fosa de materials minerals, incloent-hi la fabricació de fibres minerals amb una capacitat de fusió superior a 1 tona per dia i fins a 20 tones per dia.

3.4. Fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornat, en particular de teules, rajoles, rajoles refractàries, taulells, gres ceràmic o productes ceràmics ornamentals o d'ús domèstic no inclosos en l'annex I.

3.5. Explotacions i fronts d'una mateixa autorització o concessió a cel obert de jaciments minerals i altres recursos geològics de les seccions A, B, C i D, l'aprofitament de les quals està regulat per la Llei de mines i per la normativa complementària, quan es done alguna de les circumstàncies següents:

a) Explotacions de substàncies que puguen patir alteracions per oxidació, hidratació, etc., i que induïsquen, en límits superiors als inclosos en les legislacions vigents, a acidesa, toxicitat o altres paràmetres en concentracions que suposen un risc per a la salut humana o el medi ambient, com les menes amb sulfurs, explotacions de combustibles sòlids, explotacions que requerisquen tractament per lixiviació in situ i minerals radioactius.

b) Explotacions que estiguen situades en terreny de domini públic hidràulic o en zona de policia d'un llit quan es desenvolupen en zones especialment sensibles, designades en aplicació de les directives 79/409/CEE i 92/43/CEE, o en aiguamolls inclosos en la llista del Conveni Ramsar.

3.6. Activitats extractives i instal·lacions dels recursos explotats no incloses en els epígrafs anteriors.

3.7. Extracció de petroli i gas natural amb finalitats comercials.

3.8. Instal·lacions industrials en l'exterior per a l'extracció de carbó, minerals i pissarres bituminoses.

3.9. Instal·lacions d'atomització de productes minerals.

3.10. Extracció de sal marina.

3.11. Fabricació de formigó i/o elements de formigó, algeps i ciment.

3.12. Fabricació de productes de fibrociment.

3.13. Plantes d'aglomerat asfàltic.

3.14. Plantes de preparació i ensacat de ciments especials i/o morters.

3.15. Emmagatzematge de productes pulverulents o granulats, amb una capacitat superior a 1.000 tones.

3.16. Tall, serrat i poliment per mitjans mecànics de roques i pedres, amb una capacitat de producció superior a 50 tones per dia.

3.17. Fabricació de materials abrasius a base d'alúmina, carbur de silici i altres productes similars.

3.18. Tractaments superficials de vidre, per mètodes químics.

3.19. Activitats de classificació i tractament d'àrids quan l'activitat es desenvolupa fora del recinte miner.

3.20. Fabricació d'elements per a la construcció no inclosos en un altre epígraf específic.

4. Indústria química.

4.1. Instal·lacions químiques per a la fabricació de biocombustibles l'activitat de les quals es realitze amb finalitats comercials.

4.2. Fabricació de pintures, tintes, laques, vernissos i revestiments similars a partir de productes químics de base l'activitat de la qual es realitze amb finalitats comercials.

4.3. Fabricació de mescles bituminoses a base d'asfalt, betum, quitrans i brees.

4.4. Fabricació de sabons, detergents i altres productes de neteja i abrillantat l'activitat de la qual es realitze amb finalitats comercials.

4.5. Fabricació de perfums i productes de bellesa i higiene l'activitat de la qual es realitze amb finalitats comercials.

4.6. Fabricació de material fotogràfic verge i preparats químics per a la fotografia.

4.7. Fabricació de productes de matèries plàstiques termoestables.

4.8. Tractament químic d'olis i greixos.

4.9. Fabricació, extracció i/o preparació d'altres productes químics no inclosos en altres epígrafs d'este annex ni en l'annex I.

5. Gestió de residus

5.1. Instal·lacions de valorització i/o eliminació de residus perillosos i/o no perillosos no inclosos en l'annex I, excloent-ne les incloses en el Reial decret llei 11/1995, de 28 de desembre, pel qual s'establixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes.

5.2. Instal·lacions per a l'emmagatzematge de residus, perillosos i/o no perillosos, no incloses en l'annex I, excloent-ne l'emmagatzematge temporal en espera d'arreplega en el lloc en què el residu s'ha generat (emmagatzematge en l'àmbit de la producció).

Cal exceptuar del que s'ha esmentat anteriorment les instal·lacions denominades "àrees d'aportació" previstes en la normativa sectorial de residus per a l'emmagatzematge temporal de residus no perillosos en espera d'arreplega, amb una capacitat màxima d'emmagatzematge de 60 m3, que estan subjectes a declaració responsable ambiental.

5.3. Instal·lacions de tractament de dejeccions ramaderes líquides (purins) per incineració o coincineració, compostatge, eliminació en abocador o utilització en planta de biogàs.

5.4. Qualssevol altres instal·lacions de tractament de residus no incloses en els epígrafs anteriors ni en l'annex I.

6. Indústria del paper, cartó, suro, fusta i mobles.

6.1. Fabricació, amb finalitats comercials, de:

a) Paper o cartó amb una capacitat de producció superior a 5 i fins a 20 tones diàries.

b) Taulers derivats de la fusta: taulers d'encenalls de fusta orientats, taulers aglomerats o taulers de cartó comprimit, amb una capacitat de producció de fins a 600 m3 diaris.

6.2. Producció i tractament de cel·lulosa amb una capacitat de producció de fins a 20 tones diàries amb finalitats comercials.

6.3. Elaboració de productes de paper i cartó amb una capacitat de producció de més de 20 tones al dia.

6.4. Fabricació de cel·lofana i linòleums amb finalitats comercials.

6.5. Serrat, especejament i preparació industrial de la fusta i del suro.

6.6. Impregnació o tractament de la fusta amb oli de creosota o quitrà o altres conservants no inclosos en altres epígrafs.

6.7. Fabricació de mobles en instal·lacions amb una superfície superior a 2.500 m2.

6.8. Fabricació de xapes, taulons i altres elements de fusta amb finalitats comercials, no inclosos en altres epígrafs.

6.9. Fabricació d'articles diversos de jonc, canya, suro, cistelleria, brotxes, raspalls, etc. amb finalitats comercials.

6.10. Acabat de mobles i elements de fusta, jonc, canya, suro, cistelleria, brotxes, raspalls, etc. (envernissat, entapissat, daurat, pintat, etc.) amb finalitats comercials.

7. Indústria tèxtil.

7.1. Tractament previ (operacions de rentada, blanqueig, mercerització) o per al tint de fibres tèxtils o de productes tèxtils, quan la capacitat de tractament siga superior a 2 i fins a 10 tones diàries.

8. Indústria del cuir.

8.1. Adobat de cuirs i pells amb capacitat de tractament de fins a 12 tones de productes acabats per dia.

8.2. Tallers de confecció d'articles de cuir, pell i similars amb una superfície superior a 1.000 m2.

9. Indústries agroalimentàries i explotacions ramaderes.

9.1. Escorxadors amb una capacitat de producció de canals superior a 2 i fins a 50 tones per dia.

9.2. Tractament i transformació, distints del mer envasament, de les matèries primeres següents, tractades o no prèviament, destinades a la producció d'aliments o pinsos procedents de:

i. només matèria primera animal (que no siga exclusivament la llet), amb una capacitat de producció de productes acabats superior a 10 tones per dia i fins a 75 tones per dia,

ii. només matèria primera vegetal, amb una capacitat de producció de productes acabats superior a 5 tones per dia i fins a 300 tones per dia, o 600 tones per dia en cas que la instal·lació funcione durant un període no superior a 90 dies consecutius en un any qualsevol,

iii. matèries primeres animals i vegetals, tant en productes combinats com per separat, amb una capacitat de producció de productes acabats en tones per dia fins a:

– 75 si A és igual o superior a 10, o

– [300 – (22,5 × A)] en qualsevol altre cas, en què A és la porció de matèria animal (en percentatge del pes) de la capacitat de producció de productes acabats.

L'envàs no s'inclourà en el pes final del producte.

Esta subsecció no serà aplicable quan la matèria primera siga només llet.

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/7/9/1200451/83_1720544172128_3978056143742217295_imagen.jpg)

Matèria prima animal (percentatge de capacitat de producció de productes acabats)

9.3. Tractament i transformació de llet només, quan la quantitat de llet rebuda siga superior a 2 i fins a 200 tones per dia (valor mitjà anual).

9.4. Eliminació o aprofitament de canals o deixalles d'animals amb una capacitat de tractament igual o inferior a 10 tones per dia.

9.5. Instal·lacions per a la cria intensiva d'aus de corral o de porcs que disposen:

a) d'entre 2.000 i fins a 40.000 places per a aus de corral, si es tracta de gallines ponedores, o del nombre equivalent per a altres orientacions productives d'aus;

b) de més de 800 i fins a 2.000 places per a porcs de cria de més de 30 kg;

c) de més de 800 i fins a 2.500 places per a porcs de cria de més de 20 kg;

d) de més de 280 i fins a 750 places per a truges;

e) de més de 200 i fins a 530 places per a porques en cicle tancat (530 porques en cicle tancat equivalen a les 750 reproductores);

f) de més de 75 URM.

(1 URM = 1 plaça de boví de llet).

En el cas d'explotacions mixtes, en les quals coexistisquen animals dels apartats b a e d'este epígraf, el nombre d'animals per a considerar la inclusió de la instal·lació en este annex es determinarà d'acord amb les equivalències en unitat ramadera major (URM) dels distints tipus de bestiar porcí, arreplegades en l'annex I del Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'establixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, o la norma que el substituïsca.

9.6. Instal·lacions per a la cria intensiva d'altres animals que alberguen:

– Places de porquets a partir de 1.500 places inclusivament.

– Places de boví d'engreix per damunt de 100 places.

– Places de boví de llet per damunt de 75 places.

– Places d'oví i/o caprí per damunt de 500 places.

– Places d'equí per damunt de 75 places.

– Places de conills per damunt de 10.000 places.

– Places de qualsevol altra espècie animal, fins i tot instal·lacions mixtes de la mateixa espècie o de diferent, no especificades en els epígrafs anteriors, a partir de 75 unitats ramaderes majors (URM)

(1 URM = 1 plaça de boví de llet).

9.7. Instal·lacions per a l'aqüicultura intensiva (excloses les instal·lacions de mar oberta) que tinga una capacitat de producció superior a 25 tones any.

9.8. Instal·lacions per a l'emmagatzematge o condicionament de matèries fecals i altres esmenes orgàniques independents de l'activitat principal, amb superfície superior a 100 m2.

9.9. Tractament, manipulació i processament de productes del tabac, amb una capacitat de producció superior a 1 tona per dia.

9.10. Desmuntatge de cotó amb finalitats comercials.

9.11. Tractament i transformació de matèria primera animal i/o vegetal no inclosos en altres epígrafs amb una capacitat de producció superior a 10 tones per dia.

9.12. Almàsseres i instal·lacions per a elaborar greixos i olis vegetals i/o animals l'activitat de les quals es realitze amb finalitats comercials.

9.13. Instal·lacions per a l'elaboració de vi l'activitat de les quals es realitze amb finalitats comercials.

9.14. Instal·lacions per a l'elaboració de cervesa i/o malta cervesera l'activitat de les quals es realitze amb finalitats comercials.

9.15. Instal·lacions per a l'obtenció de fècules, farina o oli de peix l'activitat de les quals es realitze amb finalitats comercials.

9.16. Instal·lacions per a elaborar confitures i almívars l'activitat de les quals es realitze amb finalitats comercials.

9.17. Instal·lacions per al secatge de gra i altres matèries vegetals per mitjà de procediments artificials l'activitat de les quals es realitze amb finalitats comercials.

10. Consum de dissolvents.

10.1. Tractament de superfície de materials, d'objectes o de productes amb l'ús de dissolvents orgànics, en particular per a aprestar-los, estampar-los, revestir-los i desgreixar-los, impermeabilitzar-los, apegar-los, lacar-los, netejar-los o impregnar-los, amb una capacitat de consum de dissolvents orgànics igual o inferior a l'establida en l'annex I.

11. Conservació de fustes i productes derivats.

11.1. Conservació de la fusta i dels productes derivats de la fusta utilitzant productes químics, amb una capacitat de producció igual o inferior a 75 m3 diaris, diferent del tractament per a combatre l'albeca exclusivament.

12. Projectes de gestió de l'aigua.

12.1. Instal·lacions de dessalació o dessalobració d'aigua, excloent-ne les d'interés comunitari.

13. Altres activitats no incloses en epígrafs anteriors.

13.1. Aquelles activitats que requerisquen una autorització sectorial, prèvia a l'obertura, de qualsevol altra administració, com les següents:

13.1.1. Les activitats subjectes a una avaluació d'impacte ambiental prèvia d'acord amb el que es disposa en la normativa estatal i autonòmica, a excepció de les infraestructures hidràuliques d'interés comunitari.

13.1.2. Activitats subjectes a l'aplicació del Reial decret 840/2015, de 21 de setembre, pel qual s'aproven les mesures de control de riscos inherents als accidents greus en els quals intervinguen substàncies perilloses.

13.1.3. Activitats i instal·lacions que es pretenguen implantar en la zona de servitud de protecció que requerisquen una autorització d'acord amb la legislació estatal de costes.

13.1.4. Les activitats que es pretenguen implantar en edificis que estiguen catalogats o en tràmit de catalogació com a bé d'interés cultural i impliquen canvi d'ús.

13.1.5. Activitats relacionades en el Reglament sobre protecció sanitària contra radiacions ionitzants.

13.1.6. Les activitats subjectes a autorització prèvia de la Delegació del Govern perquè estan compreses en el control d'explosius i armes.

13.1.7. Activitats subjectes a autorització prèvia relacionades com a activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.

13.1.8. Qualsevol altra que per la legislació estatal o autonòmica requerisca una autorització sectorial prèvia.

No obstant això, les activitats relacionades anteriorment podran tramitar-se mitjançant el procediment de declaració responsable ambiental si, al costat d'esta declaració i de la documentació exigible, la persona interessada aporta l'autorització corresponent o l'instrument d'intervenció sectorial prèvia.

13.2. Com que impliquen un cert grau de risc, estaran també sotmeses a llicència ambiental les següents:

13.2.1. Activitats amb càrrega tèrmica ponderada superior a 200 Mcal/m² (800 MJ/m² segons CTE DB-SI i RSIEI 800 MJ/m²).

13.2.2. Comerços i grans magatzems de superfície comercial superior a 2.500 m².

13.2.3. Activitats d'ús hospitalari (hospitals, clíniques, centres d'assistència primària o altres establiments sanitaris) amb una altura d'evacuació superior a 20 metres o que la superfície total construïda siga major de 2.000 m².

13.2.4. Activitats d'ús administratiu amb una altura d'evacuació superior a 28 metres o que la superfície total construïda siga major de 5.000 m².

13.2.5. Activitats d'ús docent amb una altura d'evacuació superior a 28 metres o que la superfície total construïda siga major de 5.000 m².

13.2.6. Activitats d'ús residencial públic (residències i centres de dia) amb una altura d'evacuació superior a 28 metres o que la superfície total construïda siga major de 1.500 m².

13.2.7. Hotels, establiments d'allotjament turístic rural, blocs i conjunts d'apartaments turístics, establiments de restauració i establiments de turisme, amb una altura d'evacuació superior a 28 metres o que la superfície total construïda siga major de 1.500 m², llevat que s'incloguen en normativa específica.

13.2.8. Qualsevol altra que determine la legislació estatal o autonòmica.

13.3. [Suprimit]

13.4. Altres activitats.

13.4.1. Aplicació, amb finalitats comercials, de vernissos no grassos, pintures, laques i tints d'impressió sobre qualsevol suport, i la cocció i el secatge corresponents.

13.4.2. Instal·lacions de rentada amb dissolvents clorats que utilitzen més d'1 tona per any d'estos dissolvents.

13.4.3. Fabricació de gel amb finalitats comercials.

13.4.4. Envasament en forma d'aerosols que utilitzen, com a propel·lent, gasos liquats del petroli.

13.4.5. Tallers i/o instal·lacions a on es realitzen operacions de pintura i/o tractament de superfícies.

13.4.6. Venda al detall de carburants/estacions de servici.

13.4.7. Indústria de manufactura de cautxú i similars.

13.4.8. Laboratoris d'anàlisis i d'investigació amb una superfície superior a 75 m2 (excloent-ne despatxos, magatzems i altres àrees auxiliars).

13.4.9. Laboratoris industrials de fotografia.

13.4.10. Forns crematoris.

13.4.11. Càmpings i similars.

13.4.12. Bugaderies industrials.

13.4.13. Instal·lacions per a la neteja en sec, amb una superfície superior a 500 m².

13.4.14. Fabricació de circuits integrats i circuits impresos.

13.4.15. Instal·lacions i activitats per a la neteja de vehicles utilitaris.

13.4.16. [Suprimit]

13.4.17. Depuració de gas natural.

13.4.18. Depuradores d'aigües residuals no incloses en l'annex I, excloent-ne les estacions depuradores d'aigües residuals d'interés comunitari.

13.4.19. Fabricació de llums i material d'enllumenat amb finalitats comercials.

13.4.20. Plantes embotelladores, envasadores, i/o dosificadores amb finalitats comercials.

13.4.21. Impressió gràfica i/o edició amb finalitats comercials.

13.4.22. Instal·lacions per a la rentada i greixatge de camions, vehicles pesants i maquinària industrial.

13.4.23. Activitat d'explotació per a l'estacionament de camions, vehicles pesants i maquinària industrial."

*Article 104. Modificació de la Llei 6/2022, de 5 de desembre, de la Generalitat, del canvi climàtic i la transició ecològica de la Comunitat Valenciana.*

Llei 6/2022, de 5 de desembre, de la Generalitat, del canvi climàtic i la transició ecològica de la Comunitat Valenciana queda modificada de la manera següent:

Únic. Es modifica l'article 76, que queda redactat de la manera següent:

"Article 76. Xarxa d'espais climàtics

La Generalitat impulsarà, en col·laboració amb la resta de les administracions, una xarxa d'espais de confort climàtic en emplaçaments i equipaments tant públics com privats, que s'activaran com a llocs d'acolliment de la ciutadania que ho necessite durant els fenòmens meteorològics adversos i temperatures extremes.

Reglamentàriament, s'ha de desenvolupar un catàleg amb estos emplaçaments i equipaments, les característiques que han de complir, que han de romandre oberts i accessibles a la ciutadania durant estos fenòmens."

CAPÍTOL II

*Medi natural i animal*

*Article 105. Modificació de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana*

La Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana queda modificada de la manera següent:

U. Es modifica l'article 19, que queda redactat de la manera següent:

"Article 19. Drets de tanteig i retracte

1. La declaració d'espai natural protegit faculta la Generalitat per a l'exercici dels drets de tanteig i retracte respecte dels actes o negocis jurídics de caràcter onerós i celebrats inter vivos que comporten la creació, la transmissió, la modificació o l'extinció de drets reals que recaiguen sobre béns immobles situats en el seu interior.

En el cas dels paratges naturals municipals, les entitats locals promotores de la declaració podran també exercir els drets de tanteig i retracte, sempre que es reconega en el decret de creació i en les condicions que este determine.

2. Serà el transmitent el que haurà de notificar, de manera fefaent, les condicions essencials de la transmissió pretesa i, si és el cas, aportar una còpia fefaent de l'escriptura pública en la qual s'haja instrumentalitzat la transmissió esmentada.

3. El dret de tanteig només es podrà exercir en el termini de tres mesos comptats a partir de la notificació prèvia de la transmissió a la Generalitat o a les entitats locals gestores dels espais naturals.

4. El dret de retracte es podrà exercir en el termini d'un any comptat a partir del moment en què es tinga constància fefaent de la transmissió.

5. Els registradors de la propietat i mercantils no inscriuran cap document pel qual es transmeta qualsevol dret real sobre els béns referits sense que s'acredite haver complit amb els requisits assenyalats en este article."

Dos. Es modifica l'article 34, que queda redactat de la manera següent:

"Article 34. Contingut documental

Els plans d'ordenació de recursos naturals hauran de tindre el contingut documental següent:

1) Memòria descriptiva i justificativa en la qual s'inclouran, com a mínim, els continguts següents:

a) Delimitació de l'àmbit territorial del pla.

b) Descripció de característiques físiques i socioeconòmiques.

c) Informació detallada d'altres espais naturals presents i estat de conservació dels hàbitats i espècies presents en l'àrea.

d) Estat de conservació i diagnòstic de la situació dels recursos naturals, biodiversitat, hàbitats, ecosistemes i paisatges, i previsió sobre la seua evolució futura.

e) Descripció i/o proposta d'elements de connectivitat ecològica.

2) Propostes de gestió, que inclouran:

a) Objectius de conservació i gestió

b) Criteris d'actuació en relació amb el planejament territorial i urbanístic, polítiques, plans i actuacions sectorials.

3) Model de zonificació i ordenació, que haurà de contindre:

a) Delimitació, si és el cas, de l'àrea d'amortiment d'impactes segons l'article 29 d'esta llei.

b) Declaració, si és el cas, de l'àrea d'influència socioeconòmica, d'acord amb el que es disposa en l'article 21 d'esta llei.

c) Zonificació.

d) Normes d'aplicació directa per a la regulació d'usos i activitats, la conservació i la protecció dels recursos, espais i espècies que cal protegir.

4) Programa d'actuacions

5) Memòria econòmica."

Tres. Es modifica l'article 48, que queda redactat de la manera següent:

"Article 48. Òrgans de gestió

1. En l'acte de declaració de cada espai natural protegit, s'establirà el règim de gestió aplicable a este.

2. La gestió dels espais naturals protegits i els espais protegits Xarxa Natura 2000, amb l'excepció del que s'indica en el punt 5 d'este article, correspon a la direcció general competent en la matèria. Les normes de desenvolupament orgànic i funcional determinaran l'estructura administrativa i de gestió d'estos espais naturals.

3. L'òrgan competent en la matèria nomenarà la persona que s'encarregue de la direcció i conservació de l'espai natural protegit, que podrà desenvolupar les seues funcions sobre diversos espais naturals protegits.

4. Les funcions que s'atribuïxen a la persona encarregada de la direcció i conservació seran les següents:

a) Aplicar els instruments d'ordenació, planificació i gestió de l'espai natural.

b) Col·laborar en l'elaboració del pressupost i el programa anual d'inversions i actuacions.

c) Proposar accions en benefici de l'espai natural protegit.

d) Elaborar la memòria anual d'activitats i resultats.

e) Totes aquelles que li siguen encomanades per l'òrgan gestor de l'espai natural protegit.

5. La gestió dels paratges naturals municipals correspondrà a les corporacions locals que els hagen promogut, excepte en el cas que incloguen forests declarades d'utilitat pública, la gestió de les quals correspon a la conselleria competent en matèria forestal. La sol·licitud municipal haurà de contindre el compromís d'afectar recursos suficients per a assumir la seua gestió, sense perjuí de la col·laboració de la Generalitat.

6. Per a col·laborar en la gestió d'aquells espais naturals protegits que tinguen aprovat un pla d'ordenació dels recursos naturals, es crearà un òrgan col·legiat de caràcter consultiu. La seua composició s'especificarà en la norma de creació de cada un d'estos espais.

7. La gestió pressupostària i administrativa dels espais naturals protegits podrà individualitzar-se mitjançant la creació de programes separats per a cada un d'estos.

8. En el finançament de la gestió dels espais naturals protegits podran col·laborar altres organismes, entitats o persones, i s'adscriuran les seues aportacions directament al programa corresponent a cada espai.

9. La gestió parcial o total dels parcs naturals, paratges naturals, reserves naturals, monuments naturals o paisatges protegits podrà delegar-se d'acord amb el que es preveu en la legislació de règim local. Esta gestió també podrà encomanar-se a altres entitats de dret públic o concertar-se amb institucions o entitats vinculades a la protecció."

Quatre. S'afig la nova disposició addicional octava, que queda redactada de la manera següent:

"Disposició addicional octava. Funcions del cos d'agents mediambientals.

Els i les agents mediambientals tindran la consideració d'agent de l'autoritat en les matèries a les quals es referix esta llei."

*Article 106. Modificació de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana*

La Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana, queda modificada com seguix:

U. Es modifica l'apartat 2 de l'article 2, que queda redactat de la manera següent:

"Article 2. Acció de caçar

[...]

2. S'exclou de la consideració d'acció de caça, el tir al colom, guatla o faisà, quan es faça en instal·lacions esportives permanents, així com la rematada de peces de caça ferides en accidents."

Dos. Es modifica la lletra h i s'afig la lletra q en l'apartat 2 de l'article 12, que queden redactades de la manera següent:

"Article 12. Prohibicions en l'exercici de les modalitats esportives

[...]

2. En la pràctica de les modalitats esportives de caça o en ocasió d'estes, queden prohibits els següents usos i accions:

[...]

h) L'ús de fars, llanternes, espills i qualsevol altra font lluminosa artificial. S'exclou d'esta prohibició l'ús de fonts lluminoses en trànsit d'anada o tornada als llocs de caça amb l'arma enfundada o desmuntada, així com per a la caça a l'espera en l'instant previ al tret, a fi de garantir la seguretat de les caceres.

[...]

q) L'ús d'explosius, esquers enverinats o qualsevol altra substància, inclosos els gasos i fums, que altere la capacitat de fugida dels animals o provoque asfíxia."

Tres. Es modifica l'article 13, que queda redactat de la manera següent:

"Article 13. Tècniques de caça per raons de control, de gestió, científiques o educatives

1. La conselleria competent en matèria de caça a través de les direccions territorials, o l'ajuntament corresponent, quan siga procedent, en zones urbanes, amb un informe tècnic previ que ho justifique, podrà excloure —mitjançant una resolució expressa, en qualsevol classe de terrenys— les prohibicions anteriors, quan concórrega alguna de les circumstàncies següents i no hi haguera una altra solució satisfactòria.

a) Quan puga haver-hi efectes perjudicials a la salut i seguretat de les persones o per a la seguretat del trànsit terrestre o aeri.

b) Quan puga haver-hi efectes perjudicials per a espècies protegides.

c) Per a previndre perjuís importants als cultius, al bestiar, als boscos, a la fauna, ja siga cinegètica o no, i pescable o no, o la qualitat de les aigües.

d) Per a combatre malalties o epizoòties que afecten les espècies silvestres.

e) Quan siga necessari per raó d'investigació, educació, repoblació o reintroducció, o quan es precise per a la cria en captivitat orientada a estes accions.

2. La resolució administrativa a la qual fa referència l'apartat anterior haurà de ser motivada i ha d'especificar:

a) Les espècies que seran objecte de les excepcions.

b) Els mitjans, els sistemes o mètodes que han d'emprar i els seus límits, així com el personal qualificat.

c) Les condicions de risc i les circumstàncies de temps i lloc.

d) Els controls que s'exerciran.

e) L'objectiu o raó de l'acció.

f) La llista de responsables i col·laboradors de dur a terme este tipus acció.

3. Quan la resolució administrativa anterior afecte zones de seguretat només podran emprar-se armes de foc davant de la inexistència d'una altra solució satisfactòria. En este cas, la resolució establirà aquelles garanties necessàries per a la protecció dels béns i persones.

4. Les situacions d'emergència que impliquen risc per a la seguretat de les persones no requeriran una resolució prèvia per a l'alçament de les prohibicions de l'article 12. Se sotmetran a declaració responsable posterior en la qual s'indicarà el mateix contingut definit per a les resolucions en l'apartat 2, així com els resultats de l'acció de control.

5. Sense perjuí de les competències dels ajuntaments en el control d'animals domèstics abandonats o sense amo, la conselleria competent en matèria de caça podrà autoritzar, als titulars dels espais cinegètics, el control d'estos animals per mitjà de captura en viu, amb mètodes selectius que no provoquen dolor, d'aquells animals domèstics assilvestrats que puguen causar danys o que puguen constituir-se un perill per a les persones, els bens o les espècies silvestres. En cas de captura, es posaran a la disposició de l'administració competent. Estes mateixes autoritzacions podran prevore el seu control mitjançant abatiment per arma de foc quan la seua captura en viu no permeta donar, dins del termini i en la forma corresponent, una solució satisfactòria en relació amb els perills potencials que generen els animals assilvestrats, bé per la dificultat de la seua captura en viu, bé per l'elevat nombre d'exemplars existents."

Quatre. Es modifica l'apartat 4 de l'article 39, que queda redactat de la manera següent:

"Article 39. Zones de seguretat

[...]

4. Queda prohibida tant l'ocupació com la tinença d'armes carregades en les zones de seguretat, així com disparar cap a estes quan els projectils hi puguen arribar. S'exceptuen d'esta prohibició la rematada de les peces de caça ferides per accidents i les accions de control en les quals quede expressament autoritzat."

Cinc. Es modifiquen els apartats 1 i 3 de l'article 44, que queden redactats de la manera següent:

"Article 44. Directrius d'ordenació cinegètica de la Comunitat Valenciana

1. Les directrius d'ordenació cinegètica de la Comunitat Valenciana fixaran el model d'ordenació cinegètica per a un àmbit territorial determinat.

[...]

3. Les directrius d'ordenació cinegètica de la Comunitat Valenciana seran aprovades per resolució del director general competent en matèria de caça."

Sis. Es modifica el punt 15 de l'apartat 1 de l'article 58, que queda redactat de la manera següent:

"Article 58. Classificació d'infraccions

1. Són infraccions administratives molt greus:

[...]

15é L'incompliment de la prohibició d'ús d'esquers enverinats previstos en l'article 12, punt 2, apartat q, i ceps."

Set. Se suprimix l'apartat 2 de l'article 60.

*Article 107. Modificació de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana*

La Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, queda modificada com seguix:

U. Es modifica l'apartat 4 de l'article 33, que queda redactat de la manera següent:

"Article 33. Autoritzacions d'ocupacions temporals

[...]

4. Les persones autoritzades estaran obligades al pagament del cànon d'ocupació que es determinarà en la llei de taxes corresponent. La conselleria competent per raó de la matèria podrà exigir el depòsit d'una garantia per a la restitució, al seu estat original, del domini públic afectat, una vegada finalitzades les obres d'instal·lació. La quantia d'esta garantia, que s'establirà durant la instrucció de l'expedient en funció del cost de reposició, haurà de ser depositada en el termini d'un mes des de la notificació de la concessió.

En cas que es produïren danys i perjuís, l'Administració pública podrà executar la garantia per a la seua reparació.

En el supòsit que el promotor de l'obra pública siga un òrgan de la Generalitat, se l'exceptuarà del pagament del cànon d'ocupació i, pel que fa al depòsit de garantia, serà exigit, si és el cas, a l'adjudicatari de l'obra pública encarregat de la seua execució."

Dos. Es modifiquen els apartats 1 i 3 de l'article 34, que queden redactats de la manera següent:

"Article 34. Concessions demanials per a ocupació del subsol:

1. Es tramitaran com a concessió demanial per a l'ocupació del subsol els supòsits d'infraestructures, instal·lacions o obres públiques considerades d'interés general, l'ocupació física del subsol de la via pecuària de les quals, encara que limitada en el temps, tinga un caràcter de major permanència, que requerirà resolució de la conselleria competent per raó de la matèria.

En estos casos, l'administració actuant o promotora de les obres o el concessionari hauran d'executar les actuacions de condicionament mediambiental que exigisca l'ocupació del subsol.

La concessió demanial per a l'ocupació del subsol s'aprovarà mitjançant resolució de la direcció general competent en matèria de vies pecuàries en un termini d'un any des de l'acord d'inici per part de la persona titular de la direcció territorial competent per raó del lloc.

[...]

3. Les persones autoritzades estaran obligades al pagament d'un cànon que es determinarà en la llei de taxes corresponent. La conselleria competent per raó de la matèria podrà exigir el depòsit d'una garantia per a la restitució, al seu estat original, del domini públic afectat, una vegada finalitzades les obres d'instal·lació. La quantia d'esta garantia, que s'establirà durant la instrucció de l'expedient en funció del cost de reposició, haurà de ser depositada en el termini d'un mes des de la notificació de la concessió.

En cas que es produïren danys i perjuís, l'Administració pública podrà executar la garantia per a la seua reparació.

En el supòsit que el promotor de l'obra pública siga un òrgan de la Generalitat, se l'exceptuarà del pagament de la indemnització i, pel que fa al depòsit de garantia, este serà exigit, si és el cas, a l'adjudicatari de l'obra pública encarregat de la seua execució."

*Article 108. Modificació de la Llei 2/2023, de 13 de març, de protecció, benestar i tinença d'animals de companyia i altres mesures de benestar animal*

La Llei 2/2023, de 13 de març, de protecció, benestar i tinença d'animals de companyia i altres mesures de benestar animal, queda modificada com seguix:

U. Es modifica el primer paràgraf de l'article 5, que queda redactat de la manera següent:

"Article 5. Definicions a efectes d'esta llei

Són definicions a l'efecte d'esta llei les contingudes en la normativa vigent de l'Estat i de la Unió Europea en matèria de protecció animal, sanitat i benestar animal, i les següents:"

Dos. Es modifica l'apartat 1 de l'article 9, que queda redactat de la manera següent:

"Article 9. Tractaments obligatoris dels animals de companyia

1. La conselleria competent en matèria de sanitat i benestar animal pot ordenar la realització de tractaments preventius, pal·liatius, excepte quan el tractament pal·liatiu no evite l'agonia o sofriment crònic incapacitant per a la vida de l'animal, o curatius, per raons de sanitat, de benestar animal o de salut pública."

Tres. Es modifica l'apartat 2 de l'article 10, que queda redactat de la manera següent:

"Article 10. Animals subjectes a identificació

[...]

2. Estan obligatòriament subjectes a identificació els animals de l'espècie canina, felina, mustèlids domèstics, els animals que habiten en santuaris que no estiguen subjectes a identificació individual, les aus i les espècies d'animals que es determine reglamentàriament."

Quatre. Es modifiquen els apartats 3 i 6 de l'article 14, que queden redactats de la manera següent:

"Article 14. Registre Supramunicipal d'Identificació d'Animals de Companyia de la Comunitat Valenciana

[...]

3. El Registre Supramunicipal d'Identificació d'Animals de Companyia de la Comunitat Valenciana estarà adscrit a la conselleria competent en matèria de protecció animal com a actuació administrativa automatitzada, i podrà ser gestionat, sense que per això comporte l'exercici de funcions que impliquen l'exercici d'autoritat pública, per una entitat degudament autoritzada, que serà la responsable d'emetre, arreplegar, processar i emmagatzemar els codis identificadors que s'assignen a cada responsable legal dels animals identificats.

[...]

6. Podrà retirar-se la gestió en el cas que s'incomplisquen les directrius fixades reglamentàriament o les estipulades en el conveni de col·laboració. En este cas, l'assumirà la conselleria amb competència en matèria de protecció animal."

Cinc. Es modifiquen els apartats 9 i 10 de l'article 21, que queden redactats de la manera següent:

"Article 21. Arreplegada d'animals de companyia perduts, abandonats i errants

[...]

9. Els ajuntaments, en els seus termes municipals, han de dur a terme campanyes periòdiques, almenys anuals, de promoció de l'esterilització d'animals de companyia com a mesura preventiva contra l'abandó, així com el foment de l'adopció dels animals declarats abandonats, amb l'ajuda financera o les subvencions de les diputacions i la conselleria competent en matèria de protecció animal, sempre que es dispose d'estes ajudes per a estes finalitats.

10. Les administracions públiques podran concedir ajudes a les entitats autoritzades de caràcter protector per al foment de les adopcions, la prevenció de l'abandó, les actuacions l'objecte de les quals siga la protecció dels animals i el manteniment dels establiments destinats a arreplegar i acollir animals perduts, abandonats, errants, confiscats o decomissats, sempre que estos complisquen els requisits legals que s'establisquen, de conformitat amb el que es preveu en els corresponents pressupostos."

Sis. Es modifica l'apartat 2 de l'article 23, que queda redactat de la manera següent:

"Article 23. Dels centres i cases d'acolliment

[...]

2. Els centres d'acolliment han de vetlar pel benestar dels animals durant la seua estada mitjançant plans d'enriquiment social i ambiental. Estos centres faran una valoració del benestar dels animals i dels problemes de conducta que podria haver-hi, així com establiran els tractaments necessaris en cada cas per a la millora del benestar d'estos animals. La conselleria competent en matèria de protecció animal establirà les condicions mínimes exigibles en els plans d'enriquiment social i ambiental."

Set. Es modifica l'apartat 2 de l'article 25, que queda redactat de la manera següent:

"Article 25. Entitats col·laboradores de protecció animal i defensa animal i Registre d'Entitats Col·laboradores

[...]

2. Es crea el Registre d'Entitats Col·laboradores de Protecció i Defensa dels Animals de Companyia, el qual, consegüentment, assumix tota la informació i la base de dades del Registre d'Associacions per a la Protecció dels Animals, creat pel Decret 158/1996, de 13 d'agost, del Consell. El Registre d'Entitats Col·laboradores de Protecció i Defensa dels Animals de Companyia de la Comunitat Valenciana estarà adscrit a la conselleria competent en matèria de protecció animal."

Huit. Es modifica l'apartat 2 de l'article 26, que queda redactat de la manera següent:

"Article 26. Requisits de les entitats col·laboradores de protecció i defensa dels animals de companyia

[...]

2. La conselleria competent en matèria de protecció animal podrà fer convenis de col·laboració amb les entitats inscrites per a dur a terme activitats encaminades a la protecció i defensa dels animals, a través de la direcció general competent en matèria de protecció animal."

Nou. Es modifica l'apartat 2 de l'article 28, que queda redactat de la manera següent:

"Article 28. Composició i funcionament

[...]

2. Seran vocals d'este consell els nomenats per la persona que exercisca la presidència del consell amb la composició següent: dos persones funcionàries vinculades a l'àmbit competencial de la protecció animal, proposades per la direcció general competent en matèria de protecció animal, dos representants a proposta d'institucions científiques o universitàries el treball de les quals se centre en la teoria o la pràctica de la protecció animal, tres persones representants proposades per entitats col·laboradores de protecció i defensa dels animals (una per província), una persona representant a proposta del Consell Valencià de Col·legis Veterinaris de la Comunitat Valenciana, una persona representant a proposta de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, una persona representant a proposta d'entitats associatives que exercisquen funcions específiques amb animals de companyia, una persona representant designada per entitats associatives d'establiments de cria i venda d'animals de companyia, una persona representant a proposta d'entitats associatives de persones educadores d'animals de companyia, una persona representant de la secció de dret animal del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats de la Comunitat Valenciana, dos representants a proposta de les forces i cossos de seguretat pertanyents a unitats especialitzades en matèria de protecció i benestar animal i dos representants del cos d'agents mediambientals de la Generalitat."

Deu. Es modifica l'apartat 1 de l'article 30, que queda redactat de la manera següent:

"Article 30. Formació

1. La conselleria competent en protecció animal regularà la formació en matèria de protecció d'animals de companyia, incloent-hi la que siga necessària per a la qualificació de les persones que treballen amb animals de companyia, i fixarà els requisits dels programes, els cursos i les entitats que la impartisquen, així com els criteris de convalidació per experiència per a les persones professionals amb trajectòria professional acreditada sense antecedents penals en maltractament animal i/o violència interpersonal.

Quan la formació a què fa referència el paràgraf anterior poguera tindre com a destinatari al personal empleat públic de la Generalitat, la conselleria amb competències en matèria de protecció animal podrà proposar a l'òrgan competent en matèria de formació del personal empleat públic la impartició d'accions formatives per a la seua qualificació en matèria de protecció d'animals de companyia."

Onze. Es modifica l'apartat 2 de l'article 34, que queda redactat de la manera següent:

"Article 34. Competències i obligacions de l'Administració local i autonòmica

[...]

2. En l'àmbit de la Generalitat, la distribució de competències i funcions en matèria de protecció, sanitat i benestar animal determinades en esta llei es farà d'acord amb la previsió següent:

a) Correspon a la conselleria competent en matèria de protecció animal:

– Garantir el funcionament adequat del Registre Supramunicipal d'Identificació d'Animals de Companyia de la Comunitat Valenciana i la fluïdesa i operativitat de comunicació amb les administracions i entitats relacionades per a les quals s'establisca accés.

– Contribuir, ateses les disponibilitats pressupostàries de gasto assignades anualment en el pressupost de la Generalitat, a establir mesures d'ajuda econòmica i suport a les entitats locals i entitats de protecció i defensa d'animals de companyia. Les ajudes de caràcter econòmic que concedisquen les administracions públiques estaran condicionades, en tot cas, a l'existència de partides específiques en els seus pressupostos destinades a la protecció animal.

– Gestionar el Registre d'Entitats Col·laboradores.

b) Correspon a la conselleria competent en matèria de sanitat i benestar animal inspeccionar els nuclis zoològics i centres d'acolliment amb les cases d'acolliment dependents, establiments de venda, allotjament o estada o cria d'animals de companyia d'acord amb les competències assignades; així com gestionar el Registre de Nuclis Zoològics.

c) La coordinació per a la realització d'un informe sobre la consecució dels objectius d'esta llei, així com la gestió d'un registre de persones i entitats inhabilitades que hagen comés infraccions i delictes de maltractament cap als animals a la Comunitat Valenciana, correspondrà a les conselleries competents en matèria de protecció animal i en matèria de sanitat i benestar animal, en l'àmbit de les competències respectives. Este registre s'haurà de desenvolupar reglamentàriament.

d) Totes les altres competències i funcions en matèria de protecció, sanitat i benestar animal determinades en esta llei seran exercides coordinadament per les conselleries que les tinguen atribuïdes, dins del seu àmbit competencial."

Dotze. Es modifica l'apartat 1 de la disposició addicional quarta, que queda redactat de la manera següent:

"Disposició addicional quarta. Incidència pressupostària i destinació d'ingressos

1. La Generalitat podrà dotar econòmicament a les diputacions i entitats locals, a fi de complir el principi de suficiència financera en garantia de l'autonomia local des de la perspectiva de l'atribució de noves responsabilitats i funcions que es qualificaran de competències pròpies dels municipis, en matèria de protecció i benestar animal, sempre que hi haja crèdit adequat i suficient en la llei del pressupost."

*Article 109. Modificació del Decret 188/2014, de 7 de novembre, de Consell, pel qual es regula la figura de guarda jurat de caça a la Comunitat Valenciana i l'habilitació per al control de depredadors*

El Decret 188/2014, de 7 de novembre, del Consell, pel qual es regula la figura de guarda jurat de caça a la Comunitat Valenciana i l'habilitació per al control de predadors, queda modificat com seguix:

U. Es modifica el primer paràgraf de l'article 13, que queda redactat de la manera següent:

"Article 13. Requisits per a l'habilitació o renovació per al control de predadors

Les persones interessades a obtindre l'habilitació per a la realització del control de predadors d'espècies cinegètiques mitjançant paranys de retenció i mètodes homologats hauran de presentar una sol·licitud davant de la direcció general amb competències en matèria de caça, juntament amb la documentació que acredite el compliment dels requisits següents:"

Dos. Es modifica l'article 14, que queda redactat de la manera següent:

"Article 14. Competència, habilitació i renovacions

1. La direcció general amb competències en matèria de caça tindrà atribuïdes les competències per a l'habilitació de persones per a la realització del control de predadors d'espècies cinegètiques mitjançant paranys de retenció i mètodes homologats.

2. L'habilitació requerirà la realització prèvia d'un curs formatiu i tindrà una validesa màxima de cinc anys. Una vegada transcorregut este període, l'habilitació s'haurà de renovar amb la sol·licitud prèvia de la persona interessada.

3. La sol·licitud de renovació de l'habilitació es farà davant de la direcció general competent en matèria cinegètica amb una antelació mínima de trenta dies pel que fa a la data de finalització del termini de vigència.

4. Les habilitacions seran nominatives, intransferibles i revocables. En estes es faran constar els mètodes de captura homologats per als quals s'autoritze. A cada persona habilitada se li assignarà un número identificador.

5. Els cursos formatius, que tindran una duració mínima de 40 hores i el contingut bàsic de les quals s'arreplega en l'annex VI d'este decret, així com els cursos de reciclatge, es podran fer únicament en les entitats homologades a les quals fa referència l'article 4 d'este decret. L'aprovació del programa formatiu i l'obtenció dels certificats se subjectaran al que s'establix en este article."

Tres. Es modifica l'article 15, que queda redactat de la manera següent:

"Article 15. Identificació dels paranys o elements de captura

1. Tots els paranys o elements de retenció hauran d'estar identificats amb un precinte amb el número d'orde que identifique l'element de captura que es vol registrar.

2. La direcció general amb competències en matèria de caça establirà el procediment i contingut del registre d'elements de captura. El precintament dels elements de captura el faran els agents mediambientals. En cas de no renovar-se l'habilitació a una persona, esta haurà de sol·licitar que se li retiren els precintes dels elements de captura. La persona habilitada actuarà de la mateixa manera amb els paranys en desús o amb mal funcionament i que vulga retirar.

3. Només podran ser utilitzats mètodes de captura homologats i precintats d'acord amb el que s'establix en este decret."

CAPÍTOL III

*Infraestructures*

*Article 110. Modificació de la Llei 1/1999, de 31 de març, de tarifes portuàries*

La Llei 1/1999, de 31 de març, de tarifes portuàries, queda modificada com seguix:

Únic. Es modifiquen els apartats 2, 3 i 4 de l'article 48, que queden redactats de la manera següent:

"Article 48. Bases i tipus de gravamen

[...]

2. La quantia d'esta taxa serà l'import resultant de multiplicar per 1,5 el preu mitjà facturat al port en l'últim trimestre anterior a la data de la meritació pel subministrador de què es tracte.

3. Per a potències elèctriques instal·lades superiors a 100 kW o quan el subministrament tinga un caràcter regular i continu per a instal·lacions de titulars de concessions o autoritzacions dins de la zona portuària de servici, la taxa es fixarà en 1,2 x T euros/KWh, en què T és el valor del KWh, o del metre cúbic d'aigua aplicat el preu mitjà facturat al port en l'últim trimestre anterior a la data de la meritació pel subministrador de què es tracte.

4. Per als casos dels subministraments d'aigua i energia elèctrica a embarcacions esportives i d'esbarjo, la quantia de la taxa serà de 0,2104 euros/kWh i 0,0060 euros/litre d'aigua."

*Article 111. Modificació de la Llei 7/2018, de 26 de març, de la Generalitat, de seguretat ferroviària*

La Llei 7/2018, de 26 de març, de la Generalitat, de seguretat ferroviària, queda modificada com seguix:

U. S'afig un nou apartat 7 en l'article 14, que queda redactat de la manera següent:

"Article 14. Consell Rector

[...]

7. Els actes i les resolucions que ha dictat el Consell Rector posaran fi a la via administrativa i contra estos es podrà interposar un recurs potestatiu de reposició, o impugnar-se directament davant de l'orde contenciós administratiu, d'acord amb el que es preveu en l'article 123 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre i la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, sense perjuí del règim de reclamacions que la normativa reguladora dels diferents procediments puga establir."

Dos. Es modifica l'article 15, que queda redactat de la manera següent:

"Article 15. La Presidència

1. La persona titular de la Presidència de l'agència, que presidirà així mateix el Consell Rector, serà nomenada pel president de la Generalitat a proposta del Consell Rector adoptada per majoria absoluta de les persones que l'integren en la primera sessió que celebre. El seu mandat serà per un període de cinc anys, amb possibilitat de reelecció per un altre període de la mateixa duració. Tindrà la condició d'autoritat pública i s'assimilarà a una persona d'alt càrrec de la Generalitat amb rang de secretaria autonòmica.

El decret del seu nomenament es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.

2. Corresponen a la Presidència les atribucions següents:

a) Tindre la superior representació i govern de l'agència en totes les seues relacions amb entitats públiques i privades.

b) Exercir el govern de l'agència i el règim disciplinari del seu personal, en els termes previstos en les disposicions vigents.

c) Presidir el Consell Rector com a òrgan col·legiat de govern de l'agència.

d) Formular proposta de nomenament de la persona titular de la Direcció General.

e) Exercir la potestat sancionadora per infraccions molt greus.

f) La resta que li atribuïsca l'estatut de l'agència.

3. L'estatut de l'agència determinarà el règim de substitució de la persona titular de la Presidència en els casos d'absència, vacant o malaltia.

4. Els actes i les resolucions dictats per la persona titular de la presidència posaran fi a la via administrativa i contra estos es podrà interposar un recurs potestatiu de reposició, o impugnar-se directament davant de l'orde contenciós administratiu, d'acord amb el que es preveu en l'article 123 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre i en la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la Jurisdicció contenciosa administrativa, sense perjuí del règim de reclamacions que la normativa reguladora dels diferents procediments puga establir."

Tres. Es modifica l'apartat 4 de l'article 16, que queda redactat de la manera següent:

"Article 16. La Direcció General

[...]

4. Corresponen a la Direcció General les funcions següents:

a) Exercir la direcció executiva de l'agència i del seu personal, en els termes previstos en les disposicions vigents.

b) Formular l'avantprojecte de pressupostos anual de gastos i ingressos.

c) Aprovar els gastos i ordenar els pagaments de l'agència.

d) La rendició del compte de l'organisme.

e) Programar, dirigir i coordinar les activitats que siguen necessàries per al desenvolupament de les seues funcions.

f) Exercir la potestat sancionadora per infraccions lleus o greus.

g) Qualsevol altra funció no expressament atribuïda a altres òrgans de l'agència i les que li siguen delegades per la Presidència o el Consell Rector."

Quatre. Es modifica la lletra b i s'afig la nova lletra g en l'article 63, que queden redactades de la manera següent:

"Article 63. Infraccions lleus

Són infraccions lleus de seguretat ferroviària:

[...]

b) L'accés per part de qualsevol persona no autoritzada o per personal ferroviari que no estiga de servici a les cabines de conducció, tramvies, trens, locomotores o altres llocs en què es trobe el material de tracció; viatjar en llocs distints dels habilitats per als viatgers; accedir al tren o abandonar este fora de les parades establides o quan este estiga en moviment i l'accés a les instal·lacions reservades per a l'ús exclusiu de persones autoritzades, entre estes, a la plataforma ferroviària, sempre que en qualsevol dels casos no comporte alteració o afectació als elements de seguretat, ni perill per a la seguretat del trànsit ferroviari.

[...]

g) Qualsevol de les infraccions previstes en l'article següent quan, per la seua naturalesa, ocasió o circumstàncies, no haja de ser qualificada com a greu, i haurà de justificar-se l'existència d'estes circumstàncies i motivar-se la resolució corresponent."

Cinc. Es modifiquen les lletres a i o de l'article 64, que queden redactades de la manera següent:

"Article 64. Infraccions greus

Són infraccions greus de la seguretat ferroviària:

a) L'incompliment de les condicions imposades a les entitats titulars dels certificats de seguretat.

[...]

o) L'accés indegut a la plataforma ferroviària per qualsevol persona no autoritzada, i l'encreuament per llocs o en moments no autoritzats, així com l'accés al tren o el seu abandó fora de les parades establides o quan estiga el tren en moviment, quan comporte alteració o afectació dels elements de seguretat o per a la seguretat del trànsit ferroviari, i sempre que no haja de ser qualificada d'infracció molt greu."

Sis. Es modifica la lletra g de l'article 65, que queda redactada de la manera següent:

"Article 65. Infraccions molt greus

Són infraccions molt greus de seguretat ferroviària:

[...]

g) La sostracció o el vandalisme de qualsevol element de la infraestructura ferroviària que afecte la via fèrria o estiga directament relacionat amb la seguretat del trànsit ferroviari o la modificació intencionada de les seues característiques."

*Article 112. Modificació del Decret 272/2019, de 27 de desembre, del Consell, d'aprovació de l'Estatut de l'Agència Valenciana de Seguretat Ferroviària*

El Decret 272/2019, de 27 de desembre, del Consell, d'aprovació de l'Estatut de l'Agència Valenciana de Seguretat Ferroviària, queda modificat com seguix:

U. Es modifica la lletra k de l'apartat 4 de l'article 11, que queda redactada de la manera següent:

"Article 11. La Direcció General

[...]

4. Corresponen a la Direcció General les funcions següents:

[...]

k) Subscriure els contractes de l'agència de quantia inferior a 1.000.000 d'euros, d'acord amb la legislació vigent en matèria de contractes del sector públic, i l'elaboració de propostes de contractació de contractes de quantia superior, perquè els subscriga el Consell Rector."

Dos. Es modifiquen els apartats 3 i 4 de l'article 16, que queden redactats de la manera següent:

"Article 16. Resolucions i actes administratius i règim d'impugnació

[...]

3. Els actes i les resolucions que ha dictat el Consell Rector o la Presidència posaran fi a la via administrativa i contra estos es podrà interposar un recurs potestatiu de reposició, o impugnar-se directament davant de la jurisdicció contenciosa administrativa, d'acord amb el que es preveu en l'article 123 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre i la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, sense perjuí del règim de reclamacions que la normativa reguladora dels diferents procediments puga establir.

4. Enfront dels actes i resolucions de la direcció general podrà interposar-se recurs d'alçada, que haurà de ser resolt per la Presidència."

CAPÍTOL IV

*Territori, urbanisme i paisatge*

*Article 113. Modificació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny*

El text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, queda modificat com seguix:

U. Es modifica l'article 3, que queda redactat de la manera següent:

"Article 3. Concepte de desenvolupament territorial i urbanístic sostenible. Ordenació territorial i ordenació urbanística

1. El desenvolupament territorial i urbanístic sostenible garantix l'ordenació equilibrada del territori, per a distribuir de manera harmònica les activitats residencials i productives de la població, així com els servicis i equipaments, amb els criteris de garantir la salut i la qualitat de vida de les persones, facilitar així l'accés a una vivenda digna i de cost assequible, la prevenció de riscos, la conservació dels recursos naturals i la preservació de la flora i fauna natural i del paisatge. Per a això se satisfaran les demandes adequades i suficients de sòl, de manera compatible amb els objectius anteriors, orientant-les de manera que es potencien assentaments compactes, es justifique i motive racionalment l'ocupació de nous sòls, i es done preferència a la rehabilitació d'edificis, la millora dels espais públics urbans i el reciclatge d'espais ja urbanitzats.

2. L'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana fixarà criteris orientadors de desenvolupament territorial que hauran de ser tinguts en compte pels instruments de planificació urbanística."

Dos. Es modifica la lletra b de l'apartat 4 i l'apartat 7 de l'article 6, que queden redactats de la manera següent:

"Article 6. El paisatge: definició, objectius i instruments

[...]

4. Els instruments de paisatge seran:

[...]

b) Els estudis d'integració paisatgística, que valoren els efectes sobre el caràcter i la percepció del paisatge de plans, projectes i actuacions amb incidència en el paisatge i establixen mesures per a evitar o mitigar els possibles efectes negatius, d'acord amb l'annex II d'este text refós, o disposició reglamentària aprovada mitjançant un decret del Consell que ho modifique. En els instruments de planejament sotmesos a avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada que no tinguen incidència en el paisatge, així com en els projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental simplificada sense incidència en el paisatge, no serà exigible un estudi d'integració paisatgística, amb l'informe previ del departament amb les competències de paisatge i la determinació de l'òrgan ambiental.

[...]

7. En l'elaboració de la secció cultural dels catàlegs de proteccions, quan esta es tramite de manera independent, així com dels plans especials, la funció dels quals siga la d'identificació, conservació i preservació dels elements i els àmbits corresponents i les determinacions dels quals no comporten increment de volumetria ni modificació en la configuració dels béns existents ni del seu entorn, no és necessari un instrument de paisatge. En estos casos, es tindran en compte criteris paisatgístics i s'introduiran condicionants que preserven el paisatge d'acord amb la legislació sectorial específica en la matèria, i s'introduiran els que corresponguen en la fitxa de l'element."

Tres. Se suprimixen els apartats 3 i 7 i es modifica l'apartat 1 de l'article 7, que queda redactat de la manera següent:

"Article 7. Criteris generals de creixement territorial i urbà

1. La planificació urbanística i territorial classificarà sòl urbà i sòl urbanitzable en una dimensió suficient per a satisfer les demandes que ho justifiquen i impedir l'especulació, basant-se en necessitats reals, previstes o sobrevingudes, ponderant i justificant les expectatives i possibilitats estratègiques de cada municipi en el seu context supramunicipal; atenent, en el context competencial de l'administració que formula el pla, els criteris i les directrius orientadores de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.

[...]

3. [Suprimit]

[...]

7. [Suprimit]"

Quatre. Se suprimix l'article 10 bis.

Cinc. Es modifica l'apartat 3 de l'article 14, que queda redactat de la manera següent:

"Article 14. Tipus d'instruments d'ordenació

[...]

3. També són instruments d'ordenació els plans especials i els catàlegs de proteccions."

Sis. Es modifica l'apartat 3 de l'article 15, que queda redactat de la manera següent:

"Article 15. Objecte, funcions, continguts i documentació de l'Estratègia de la Comunitat Valenciana

[...]

3. Els objectius i principis directors de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana tenen caràcter orientatiu per al planejament d'acció territorial i l'urbanístic de les administracions públiques amb àmbit competencial a la Comunitat Valenciana. Estos objectius i principis, així com els criteris d'ordenació del territori que s'establixen en l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, s'incorporaran des del principi en l'avaluació ambiental i territorial de tots els programes, plans i projectes amb incidència sobre el territori."

Set. Es modifica la lletra f de l'apartat 5 de l'article 16, que queda redactada de la manera següent:

"Article 16. Plans d'acció territorial: objecte, funcions, continguts i documentació

[...]

5. Els plans d'acció territorial inclouran, com a mínim, els continguts següents:

[...]

f) Directrius, criteris i normes que regulen les decisions públiques sobre la infraestructura verda del territori, la formulació del planejament municipal, les transformacions futures del territori, les declaracions d'interés comunitari, els projectes d'infraestructura pública més rellevants i, en general, l'exercici de les competències públiques amb projecció territorial."

Huit. Es modifica l'article 17, que queda redactat de la manera següent:

"Article 17. Projecte d'interés autonòmic Definició i requisits

1. Els particulars podran plantejar iniciatives d'inversió que el Consell podrà declarar com a estratègiques per a la Comunitat Valenciana en vista del seu potencial acreditat manifestat en els objectius següents: (i) el volum d'inversió; (ii) la fixació, la creació o l'increment de l'ocupació estable i de qualitat; (iii) el valor afegit que es genere per a la competitivitat territorial de la Comunitat Valenciana: (iv) la reconversió de sectors econòmics; o (v) el desenvolupament i la innovació tecnològica i l'atracció de talent cap a la Comunitat Valenciana.

2. El projecte d'interés autonòmic es podrà localitzar en tot el territori de la Comunitat Valenciana siga quina siga la seua zonificació, classificació, estat d'urbanització o ús previst pel planejament urbanístic i territorial anterior a la seua aprovació, excepte en terrenys que tinguen la classificació de sòl no urbanitzable protegit o que estiguen integrats en la infraestructura verda de la Comunitat Valenciana, llevat que s'aprecie el que s'indica en l'article 64.1.d d'este text refós.

3. Els projectes d'interés autonòmic hauran de reunir les característiques següents:

a. Congruència amb l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana: contribuir a la consecució dels seus objectius i directrius, si bé el Consell podrà exceptuar motivadament l'aplicació de criteris específics d'esta. A este efecte, caldrà tindre en compte:

i. La seua integració territorial: ser compatible amb la infraestructura verda, integrar-se en la morfologia del territori i el paisatge i connectar adequadament amb les xarxes de mobilitat sostenible, ponderant positivament les de transport públic i els sistemes no motoritzats.

ii. Una localització selectiva: situar-se aprofitant singularitats del territori que impliquen avantatges comparatius de localització, siga per accessibilitat, entorn ambiental o paisatgístic o per la presència i posició d'equipaments o infraestructures de qualitat.

iii. En el cas que la iniciativa d'inversió es projecte en algun municipi o zona en risc de despoblació, el projecte portarà implícit el caràcter d'interés autonòmic, sense que siga necessari complir amb els requisits mínims d'inversió o de generació d'ocupació.

b. Interés estratègic autonòmic: produir un impacte supramunicipal favorable i permanent des del punt de vista econòmic, social i ambiental, en termes d'inversió i de generació d'ocupació, que estarà determinat pel corresponent informe de l'òrgan competent en matèria d'inversions i projectes estratègics, i que atendrà, entre altres, a estos criteris:

i. Inversió mínima en actius productius superior a 05.706.678 euros, o 86.936.161 euros si es tracta d'instal·lacions energètiques, impostos exclosos.

ii. Que suposen la generació mínima de dos-cents llocs de treball amb contracte indefinit a jornada completa o equivalent.

c. Efectivitat: Han d'executar-se de manera immediata, sense perjuí de les fases espacials o temporals que es prevegen en el seu desenvolupament.

d. Rellevància: acollir usos i activitats que contribuïsquen a l'equitat, excel·lència i qualificació del territori amb projecció o àmbit d'influència d'escala internacional, nacional o, com a mínim, regional quan se situen en l'àmbit rural.

4. Els projectes d'interés autonòmic per a la Comunitat Valenciana només seran admissibles per a usos de caràcter terciari, industrial o logístic.

5. Els projectes d'interés autonòmic no podran plantejar actuacions referides a usos residencials. Excepcionalment, el Consell podrà aprovar la implantació d'usos residencials com a complementaris de l'ús principal i en tot cas sense que es puga sobrepassar el percentatge del 5 % de l'edificabilitat total autoritzada."

Nou. Es modifica l'article 20, que queda redactat de la manera següent:

"Article 20. Funció i àmbit del Pla general estructural

El Pla general estructural establix l'ordenació estructural d'un o diversos municipis complets; haurà de considerar les previsions orientatives de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana i respectar les dels plans supramunicipals. L'aprovació del Pla general estructural és prèvia i necessària per a l'aprovació dels altres instruments de planejament municipal."

Deu. Es modifica l'apartat 3 de l'article 33, que queda redactat de la manera següent:

"Article 33. Política pública de sòl i vivenda

[...]

3. No obstant això, estaran exempts de l'aplicació de l'apartat 1 d'este article els instruments d'ordenació dels municipis de menys de 10.000 habitants en els quals, en els dos últims anys anteriors al de l'inici del seu procediment d'aprovació, s'hagen autoritzat edificacions residencials per a menys de cinc vivendes per cada mil habitants i any, sempre que estos instruments no ordenen actuacions residencials per a més de cent noves vivendes; així com els que tinguen per objecte actuacions de reforma o millora de la urbanització existent en les quals l'ús residencial no arribe a les dos-centes vivendes."

Onze. En relació amb l'article 44, es modifica l'apartat 1; es modifica la lletra d, se suprimix la lletra e i s'afig la nova lletra g en l'apartat 3, i es modifica l'apartat 6, que queden redactats de la manera següent:

"Article 44. Administracions competents per a formular i aprovar els instruments de planejament

1. El Consell és l'òrgan competent per a aprovar, mitjançant decret, l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana i els plans d'acció territorial promoguts per la Generalitat, excepte diferent previsió de la seua legislació específica.

[...]

3. Correspon a la conselleria competent en urbanisme, ordenació del territori i paisatge:

[...]

d) Informar els instruments de paisatge quan l'aprovació del pla o projecte corresponent siga estatal o autonòmica i aprovar els programes de paisatge promoguts per la Generalitat.

e) [Suprimit]

[...]

g) Assumir les competències municipals en matèria de tramitació i aprovació de programes d'actuació integrada o aïllada i, també, d'atorgament de llicències, autoritzacions o permisos vinculats a actuacions urbanístiques amb un elevat grau d'impacte supramunicipal, lligades a projectes d'interés autonòmic, amb l'audiència prèvia als municipis afectats.

[...]

6. Els ajuntaments són competents per a la formulació i tramitació dels plans d'àmbit municipal, i l'aprovació d'aquells que fixen o modifiquen l'ordenació detallada, sense perjuí de les competències mancomunades i de les quals s'atribuïxen a la Generalitat en els apartats anteriors. Així mateix, els ajuntaments seran competents per a informar sobre els instruments de paisatge quan estos acompanyen plans o projectes sobre els quals els corresponga la seua aprovació."

Dotze. Es modifica la lletra c de l'apartat 1 de l'article 46, que queda redactat de la manera següent:

"Article 46. Plans que estan subjectes a l'avaluació ambiental i territorial estratègica

1. Són objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans, així com les seues modificacions, que s'adopten o aproven per una administració pública i l'elaboració i l'aprovació dels quals siga exigida per una disposició legal o reglamentària o per acord del Consell.

[...]

c) L'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana, els plans d'acció territorial, els plans generals estructurals, o qualssevol altres plans i aquelles modificacions dels enunciats abans, que establisquen o modifiquen l'ordenació estructural, i així ho establisca l'òrgan ambiental."

Tretze. Es modifica l'article 51, que queda redactat de la manera següent:

"Article 51. Actuacions prèvies a la redacció de determinats instruments de planejament

1. Abans de l'elaboració de l'esborrany de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana, dels plans d'acció territorial i del pla general estructural, el departament de l'Administració que el promoga efectuarà a través del portal web una consulta pública prèvia per espai de vint dies en relació amb un document en el qual s'indique de mode succint els problemes que es pretenen solucionar amb la iniciativa, la necessitat i oportunitat de la seua aprovació, els objectius del pla i les possibles solucions alternatives.

2. La consulta pública prèvia tindrà efectes administratius interns, preparatoris de la redacció del pla, i donarà lloc a l'obligació d'elaborar un informe de resposta conjunta a les aportacions rebudes. S'haurà d'incorporar a l'expedient el resultat de la consulta, amb la indicació del nombre de participants, el nombre d'opinions emeses i l'informe de resposta.

3. No serà necessari efectuar la consulta prèvia en el cas de modificacions del Pla general estructural ni en la resta de plans."

Catorze. Es modifiquen els apartats 1, 4, 6 i 7 de l'article 53, que queden redactats de la manera següent:

"Article 53. Consultes a les administracions públiques afectades i elaboració del document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic

1. L'òrgan ambiental sotmetrà l'esborrany del pla i el document inicial estratègic a consultes de les administracions públiques afectades d'acord amb l'article 50.1, apartat b, d'este text refós i persones interessades, durant un termini de trenta dies hàbils des de la recepció. Transcorregut este termini sense que s'haja rebut el pronunciament, el procediment continuarà si l'òrgan ambiental compta amb elements de juí suficients per a elaborar el document d'abast de l'estudi ambiental estratègic. En este cas, no es tindran en compte els pronunciaments esmentats que es reben posteriorment. Si l'òrgan ambiental no tinguera els elements de juí suficients, s'aplicarà el que es disposa en l'article 19.1 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.

[...]

4. El document d'abast inclourà:

a) El resultat de les consultes efectuades a les administracions públiques afectades.

b) L'abast i el nivell de detall amb què haja de redactar-se l'estudi ambiental i territorial estratègic, amb referència als objectius ambientals i territorials i els seus indicadors, els principis de sostenibilitat aplicables, les afeccions legals, els criteris i condicions ambientals, funcionals i territorials estratègics i els possibles efectes significatius sobre el medi ambient i el territori a considerar en la redacció del pla.

[...]

6. El document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic caducarà si, transcorreguts dos anys des de la seua notificació a l'òrgan promotor, este no haguera acordat iniciar el tràmit de participació al públic i consultes previst en l'article 55 d'este text refós. Este termini podrà prorrogar-se justificadament per acord de l'òrgan ambiental altres dos anys més.

7. L'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació del pla en el termini màxim de quatre anys, que es pot prorrogar per dos anys més, des de la seua publicació. En este cas, la part promotora haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del pla."

Quinze. Es modifica l'article 55, que queda redactat de la manera següent:

"Article 55. Participació pública i informes

1. L'administració promotora del pla l'aprovarà inicialment i obrirà un tràmit de participació pública i de sol·licitud d'informes a les administracions sectorials afectades.

2. La informació al públic del pla s'efectuarà mitjançant anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en un periòdic que tinga una difusió àmplia. Els anuncis indicaran l'adreça electrònica en la qual podrà consultar-se tota la documentació que integra el pla. El període d'informació al públic serà de 45 dies hàbils, durant el qual es podran presentar al·legacions.

3. Simultàniament a la informació al públic, se sol·licitaran els informes de les administracions sectorials afectades que siguen necessaris. Estos informes es regiran pel que s'establix en l'article 60 d'este text refós.

Així mateix, quan es considere necessari, se sol·licitarà informe a les empreses subministradores d'aigua, energia elèctrica, gas, telefonia i telecomunicacions, perquè emeten informe sobre les necessitats i condicions tècniques mínimes imprescindibles dels projectes, les obres i les instal·lacions que hagen d'executar-se amb càrrec a l'actuació urbanística.

4. En relació amb els informes sectorials no emesos dins del termini, l'administració promotora podrà sol·licitar a la Generalitat que convoque les administracions amb competències afectades a una comissió informativa d'urbanisme de coordinació, en la qual podrà evacuar-se fins i tot de manera verbal. El contingut d'este informe s'arreplegarà de manera literal i en un apartat específic de l'acta.

Si l'informe no s'emet de manera escrita en el termini legalment establit, ni tampoc en la comissió informativa de coordinació de manera verbal, es considerarà favorable al contingut del pla amb caràcter general. Este advertiment es posarà de manifest en la convocatòria de la comissió informativa de coordinació.

Si l'emissió d'una successió d'informes sectorials contradictoris entre si impedira l'aprovació del pla i la consecució dels interessos públics que este implica, els servicis tècnics de la comissió informativa de coordinació podran adjuntar a la convocatòria de la comissió una solució tècnica que harmonitze els dos informes sense entrar en contradicció amb el contingut preceptiu de les normatives respectives. L'emissió de l'informe definitiu a la solució tècnica final en este cas s'efectuarà amb la mateixa forma i els mateixos efectes indicats en el paràgraf anterior.

No es considerarà informe contradictori al contingut del pla la incompareixença a la comissió informativa de coordinació, el silenci o una manifestació contrària no justificada tècnicament. L'oposició a l'aprovació i entrada en vigor del pla haurà d'efectuar-se a través dels requeriments previstos en l'article 44 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, de la jurisdicció contenciosa administrativa, i amb esta finalitat l'aprovació del pla es notificarà de manera fefaent a les administracions que no hagen emés informe exprés.

El que s'establix en este punt no serà aplicable si la llei sectorial respectiva regula de manera expressa el sentit del silenci dels seus informes.

5. Si, a conseqüència dels informes i les al·legacions rebudes, es pretenguera introduir canvis substancials en la versió inicial del pla, abans d'adoptar-los s'efectuarà una nova informació al públic per espai de vint dies mitjançant un anunci d'informació pública en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en la pàgina web de l'administració promotora. En este període s'admetran noves al·legacions referides als canvis proposats, però podran inadmetre's les que reiteren arguments i redunden en aspectes que no hagueren sigut objecte de modificació respecte de la primera informació al públic.

6. Finalitzat el tràmit d'informació al públic, l'administració promotora elaborarà un document en el qual s'examinaran els resultats del tràmit efectuat i es justificarà com es prenen en consideració en la nova proposta del pla."

Setze. Es modifiquen les lletres b i d de l'apartat 2 de l'article 56, que queden redactades de la manera següent:

"Article 56. Proposta de pla i declaració ambiental i territorial estratègica

[...]

2. L'expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica haurà de contindre:

[...]

b) Els resultats del tràmit de participació al públic.

[...]

d) La justificació que s'han complit les previsions legals pròpies del procés d'elaboració i avaluació ambiental i territorial estratègica del pla."

Dèsset. Es modifiquen els apartats 1 i 2 de l'article 59, que queden redactats de la manera següent:

"Article 59. Caducitat de la declaració ambiental i territorial estratègica

1. La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o l'aprovació del pla en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En tals casos, la part promotora haurà d'iniciar novament el tràmit d'avaluació ambiental i territorial estratègica del pla, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de la declaració ambiental i territorial estratègica en els termes previstos en els apartats següents.

2. La part promotora podrà sol·licitar la pròrroga de la vigència de la declaració ambiental i territorial estratègica per un termini de dos anys abans que transcórrega el termini previst en l'apartat anterior. La sol·licitud formulada per la part promotora suspendrà el termini de l'apartat anterior."

Díhuit. Es modifica l'article 60, que queda redactat de la manera següent:

"Article 60. Regles especials en relació amb l'emissió d'informes sectorials

1. El termini d'emissió dels informes en la tramitació del planejament urbanístic serà en tot cas d'un mes, i no s'aplicaran els terminis superiors que pogueren haver-se establit en altres lleis sectorials autonòmiques. Una vegada transcorregut el termini d'emissió de l'informe, es continuarà amb la tramitació del procediment.

2. L'abast dels informes sectorials es limitarà a l'àmbit competencial de les administracions que els emeten. Les observacions que excedisquen d'este àmbit podran no ser tingudes en compte per l'administració municipal o autonòmica en les seues respectives aprovacions de l'instrument de planejament. Els informes sectorials no podran exigir la reproducció de la legislació en els documents que formen part dels instruments d'ordenació.

3. Els informes es consideraran favorables, sense perjuí de les prescripcions que continguen, excepte quan facen constar expressament i motivada el seu caràcter desfavorable, el qual només podrà afectar les qüestions respecte de les quals l'informe resulte preceptiu.

4. En el cas que el pla haguera patit alguna modificació durant la seua tramitació, no serà exigible un segon informe sempre que l'òrgan promotor s'haguera limitat a complir el que està prescrit en el primer informe. Els successius informes, si és el cas, no podran dissentir de l'anterior respecte dels punts que no s'hagen modificat, ni podran exigir documentació o altres condicions que no s'hagen requerit en l'anterior informe.

5. El règim dels informes sectorials que hagen d'emetre els òrgans de l'Administració general de l'Estat es regularà per la seua legislació específica. Els apartats del 2 al 4 d'este article s'aplicaran únicament en el que siga compatible amb esta legislació."

Dènou. Es modifica la lletra a de l'apartat 1 de l'article 61, que queda redactat de la manera següent:

"Article 61. Tramitació dels plans que no estiguen subjectes al procediment ordinari d'avaluació ambiental i territorial estratègica

1. Quan un pla no estiga subjecte al procediment ordinari d'avaluació ambiental i territorial estratègica, una vegada efectuades les actuacions previstes en els articles 52 i 53 d'este text refós, se seguiran els tràmits següents:

a) Informació pública durant un període de quaranta-cinc dies, de la manera que es preveu en l'article 55.2 d'este text refós. El termini serà de vint dies quan es tracte d'estudis de detall."

Vint. Es modifica l'article 63, que queda redactat de la manera següent:

"Article 63. Procediment per a la declaració d'un projecte com a projecte d'interés autonòmic. Fase d'admissió

1. El procediment per a declarar un projecte com a projecte d'interés autonòmic seguirà les fases que s'assenyalen en este article i en els articles 63bis i 63quàter d'este text refós.

2. La fase d'admissió seguirà estos tràmits:

a. La persona promotora del projecte haurà de sol·licitar de la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme l'admissió a tràmit de la iniciativa d'inversió, i aportarà una memòria que incloga els apartats següents:

i. Justificació del seu interés general i estratègic per a la Comunitat Valenciana i del compliment dels requisits establits en l'article 17 d'este text refós.

ii. Justificació i delimitació de la seua localització i àmbit territorial, que comprenga el terme o els termes municipals en què se situe i la descripció dels terrenys i de les seues característiques, tant les físiques, incloent-hi la topografia, la geologia i la vegetació, com les jurídiques relatives a l'estructura de la propietat i els usos i aprofitaments existents.

iii. Justificació i descripció detallada de les característiques tècniques del projecte de la iniciativa d'inversió, que incloga la instal·lació principal projectada, així com altres instal·lacions complementàries requerides per al funcionament de la instal·lació principal (emmagatzematge, subministrament d'energia, depuració i abocaments, i altres) i de les obres que s'hagen de realitzar per a l'adequada connexió i integració del projecte amb el conjunt de xarxes d'infraestructures i servicis públics.

iv. Terminis d'inici i terminació de les obres d'execució del projecte, amb determinació, si és el cas, de les fases en què es dividisca l'execució.

v. Compromisos efectius que s'aporten davant de la Generalitat que garantisquen l'execució del projecte, que no podran ser en cap cas inferiors a un aval a primer requeriment a favor de la Generalitat per un import mínim del 10 % de la inversió que cal efectuar.

vi. Informe de viabilitat econòmica del projecte.

vii. Estudi d'impacte ambiental, si és el cas.

viii. Certificat de verificació documental prevista en l'article 23 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana.

ix. Conformitat del projecte que s'ha d'executar amb l'ordenació urbanística en vigor aplicable als terrenys compresos en l'àmbit d'actuació vinculat a la iniciativa d'inversió, mitjançant un informe emés per l'entitat col·laboradora de l'administració inscrita en el Registre d'entitats col·laboradores de verificació i control d'actuacions urbanístiques de la Generalitat, amb la precisió, si és el cas, de les previsions d'esta ordenació que resultaran directament alterades per l'aprovació definitiva del projecte.

Quan l'execució del projecte requerisca l'adaptació del planejament d'ordenació territorial i urbanística vigent, la persona promotora presentarà el document de modificació del planejament vigent i un document de refosa que reflectisca tant les noves determinacions com les que queden en vigor, a fi de reemplaçar l'antiga documentació, amb el contingut previst en l'article 29 de la Llei 21/2013 de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.

x. Qualsevol altre document que resulte necessari en atenció als beneficis urbanístics que, si és el cas, sol·licitara la persona promotora de conformitat amb el que s'establix en l'article 64 d'este text refós.

b. La conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme comptarà amb un termini d'un mes per a pronunciar-se sobre l'admissió o no de la iniciativa d'inversió en vista del compliment dels objectius i de les característiques que s'han assenyalat en l'article 17.1 i 3 d'este text refós.

Durant eixe termini podrà requerir la persona sol·licitant perquè esmene la documentació o, si és el cas, millore la sol·licitud. Este requeriment suspendrà el transcurs del termini màxim per a dictar i notificar la resolució sobre l'admissió a tràmit.

Així mateix, durant eixe termini, la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme sol·licitarà l'informe a la conselleria competent per raó de la matèria sobre la idoneïtat del projecte des del punt de vista del compliment dels objectius assenyalats en l'article 17.1 d'este text refós i sobre la seua viabilitat econòmica."

Vint-i-u. S'afig l'article 63 bis, que queda redactat de la manera següent:

Article 63 bis. Procediment per a la declaració d'un projecte com a Projecte d'Interés Autonòmic. Fase d'Avaluació Ambiental.

1. Admesa la iniciativa d'inversió per part de la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme, s'iniciarà la fase d'avaluació ambiental conforme a la tramitació prevista en el capítol II del títol II de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats en la Comunitat Valenciana, per a les autoritzacions ambientals integrades, amb les següents particularitats:

a. Verificació formal i admissió a tràmit: La conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme remetrà el projecte a l'òrgan substantiu ambiental, a l'ajuntament o ajuntaments afectats i a les administracions i òrgans sectorials amb competències afectades per este per al seu examen i informe de suficiència, idoneïtat, conformitat i compatibilitat amb l'ordenació urbanística i normativa sectorial durant el termini de 20 dies Estos informes tindran el caràcter i els efectes previstos en els articles 33 i següents de la Llei 6/2014, de 25 de juliol.

Rebuts els informes o transcorregut este termini sense efectuar-se pronunciament sobre este tema, s'acordarà sobre la seua admissió a tràmit. La falta d'emissió en termini d'estos informes no impedirà la tramitació de l'expedient d'autorització ambiental integrada, si bé els emesos fora de termini i rebuts abans de dictar-se la proposta de resolució hauran de ser tinguts en consideració quan es formule esta.

b. Informació pública i tràmit d'audiència: Admés a tràmit es donarà audiència a totes les persones interessades i se sotmetrà el projecte a informació pública, per un termini de trenta dies. En el tràmit d'informació pública se salvaguardaran els aspectes confidencials del projecte que indique el sol·licitant de la Declaració com a Projecte d'Interés Autonòmic.

c. Avaluació d'impacte ambiental: Conclòs el tràmit d'informació pública, quan el projecte es trobe sotmés a avaluació d'impacte ambiental, l'òrgan substantiu ambiental remetrà a l'òrgan ambiental còpia de l'expedient, juntament amb les al·legacions rebudes, acompanyat, si és el cas, de les observacions que estime oportunes, a fi que es formule declaració d'impacte ambiental en el termini màxim de 2 mesos.

Si el resultat de l'avaluació d'impacte ambiental fora desfavorable i, en conseqüència, impedix l'atorgament de l'autorització ambiental integrada, l'òrgan substantiu ambiental dictarà resolució motivada denegant l'autorització i posant fi al procediment d'avaluació ambiental.

d. Dictamen ambiental i proposta de resolució: Conclosos els tràmits anteriors, inclòs el tràmit d'audiència als interessats, l'òrgan substantiu ambiental remetrà l'expedient a la Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada perquè efectue el dictamen ambiental del projecte i eleve la seua proposta de resolució a l'òrgan competent per a resoldre.

Si el dictamen de la Comissió declarara que el projecte és manifestament inviable per raons ambientals s'emetrà l'informe en este sentit, perquè el Consell prenga la decisió que procedisca conforme al que es preveu en l'apartat 2 de l'article 63 ter d'esta Llei.

e. Resolució: La resolució de l'autorització ambiental integrada es dictarà en el termini màxim de sis mesos establit en el Reial decret legislatiu 1/2016, de 16 de desembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de prevenció i control integrats de la contaminació, computant-se este termini des de la data en què l'òrgan substantiu ambiental haja rebut la comunicació a la qual es referix la lletra a) anterior.

2. Si la iniciativa d'inversió requerira aprovar una modificació del planejament vigent per a la viabilitat del projecte, l'avaluació ambiental i territorial estratègica d'esta modificació del planejament vigent, que es referirà exclusivament a les condicions requerides per a la viabilitat del projecte, es realitzarà, pel procediment simplificat, conjuntament amb l'avaluació ambiental del projecte. En tal cas:

a. Les consultes a les persones i administracions públiques afectades a les quals es referix l'article 30 de la Llei 21/2013 de 9 de desembre, es realitzarà al mateix temps que es duu a terme el tràmit de remissió a l'ajuntament i a les administracions sectorials amb competències afectades, segons disposa l'apartat 1.a)'d'este article.

b. L'òrgan ambiental, atés el resultat de les consultes realitzades i de conformitat amb els criteris establits en l'Annex V de la Llei 21/2013, emetrà el seu informe ambiental estratègic en el mateix termini que assenyala l'apartat 1.f)'d'este article.

3. Seran nuls de ple dret els actes que impliquen directament o indirectament la suspensió de l'execució del Projecte d'Interés Autonòmic, dictats per l'Ajuntament o per qualsevol altre òrgan amb competència sectorial de caràcter local o autonòmic.

Vint-i-dos. S'afig l'article 63 ter, que queda redactat de la manera següent:

"Article 63 ter. Procediment per a la declaració d'un projecte com a Projecte d'Interés Autonòmic. Fase de Declaració pel Consell. Obtinguda l'autorització ambiental integrada, superada la fase d'avaluació ambiental del projecte i, si és el cas, realitzada favorablement l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual de la normativa urbanística, la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme elevarà al Consell de la Generalitat la iniciativa d'inversió per a la seua declaració com a Projecte d'Interés Autonòmic.

2. Si el resultat de l'autorització ambiental integrada o de la fase d'Avaluació Ambiental haguera sigut que el projecte és manifestament inviable per raons ambientals, el Consell acordarà la seua inadmissió o, apreciant l'interés públic en este, el retornarà a la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme perquè òbriga una fase de diàleg amb totes les administracions competents, sense menyscabar l'autonomia de l'administració afectada, i una vegada elevat de nou al Consell, acordarà el que procedisca.

3. La declaració del Consell com a Projecte d'Interés Autonòmic especificarà l'òrgan competent en cada cas per a realitzar la revisió de l'autorització ambiental integrada atorgada al projecte, la tramitació i autorització de les possibles modificacions de la instal·lació i el seguiment i control de l'activitat que es desenvolupe.

4. En cas que, conforme a l'apartat 2 de l'article anterior, resultara necessària l'aprovació d'una modificació del planejament vigent, l'acord del Consell inclourà en el seu contingut les previsions estrictament indispensables per a resoldre les dificultats que pogueren presentar-se en la aplicació correcta de l'ordenació urbanística municipal.

Estes previsions formaran part de l'ordenació urbanística municipal, a títol de Normes Transitòries, fins que tinga lloc l'adaptació de l'ordenació urbanística per part respectiu.

5. El termini perquè el Consell declare o no com a Projecte d'Interés Autonòmic serà, com a màxim, de tres mesos a comptar des de la recepció per la seua part de tota la documentació que li ha de remetre la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme. Transcorregut eixe termini s'entendrà desestimada la iniciativa.

6. La Declaració com a Projecte d'Interés Autonòmic serà immediatament executiva i possibilitarà l'inici de la construcció del projecte.

7. Una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració del Consell com a Projecte d'Interés Autonòmic i, si és el cas, amb el text íntegre de les Normes Transitòries estrictament indispensables per a possibilitar la correcta aplicació de l'ordenació urbanística municipal mentres es produïx l'adaptació d'esta per part de l'ajuntament, el promotor quedarà facultat per a l'inici de la construcció del projecte.

Vint-i-tres. S'afig l'article 63quáter, que queda redactat de la manera següent:

"Article 63quáter. Procediment per a la declaració d'un projecte com a Projecte d'Interés Autonòmic. Fase d'execució.

1. Amb caràcter previ a l'eficàcia de l'acord que declare el Projecte d'Interés Autonòmic, s'exigirà a la persona promotora que garantisca els compromisos adquirits i el compliment de les obligacions imposades en este.

Les garanties que haurà de presentar el promotor podran ser de caràcter financer o real i hauran de ser suficients per a assegurar el compliment dels compromisos adquirits pel promotor i de les obligacions imposades en la mateixa pel Consell.

La quantia de la garantia es fixarà motivadament en la resolució que declare el Projecte d'Interés Autonòmic, ascendint com a màxim al 20 per cent de la valoració econòmica concreta dels compromisos i obligacions imposades.

2. Abans de l'inici de la construcció del projecte, el promotor haurà de presentar davant els òrgans competents per raó de la matèria els projectes específics acompanyats dels certificats expedits per un organisme de certificació administrativa (OCA).

Els òrgans competents per raó de la matèria verificaran la incorporació als projectes de les condicions sectorials i/o ambientals, que afecten les seues respectives competències, que, si és el cas, el Consell poguera haver imposat en la seua declaració com a Projecte d'Interés Autonòmic, emetent a este efecte una resolució favorable a l'inici de la construcció del projecte.

Esta verificació s'haurà de realitzar en el termini d'un mes, entenent-se favorable o positiva a l'inici de la construcció del projecte sempre que este últim vinga acompanyat d'un certificat favorable emés per un organisme de certificació administrativa (OCA).

3. Si el Projecte d'Interés Autonòmic comporta l'execució de les obres d'urbanització i edificació, correspondrà a l'Administració municipal, que informarà de la seua evolució i finalització a l'òrgan autonòmic responsable. No obstant això, de manera subsidiària, l'Administració autonòmica podrà actuar en cas d'inactivitat municipal o en el cas que el projecte es desenvolupe en diversos termes municipals, si els municipis no aconseguixen aconseguir un acord sobre la distribució i/o delegació entre si de les seues competències.

4.'L'incompliment per la part promotora de les condicions i terminis d'execució estipulats determinarà la caducitat de l'acord que va declarar el projecte com a Projecte d'Interés Autonòmic i la confiscació de les garanties prestades, així com l'obligació d'indemnitzar, per part del promotor, tots els danys i perjuís provocats al territori, al medi ambient i a l'Administració de la Generalitat.

5. La caducitat de l'acord que va declarar el Projecte d'Interés Autonòmic comportarà la reversió, retroacció i reposició de béns, actuacions i obres, així com, si és el cas, la derogació de previsions del planejament, en els termes que resolga la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme."

Vint-i-quatre. Es modifica l'article 64, que queda redactat de la manera següent:

"Article 64. Beneficis i efectes susceptibles de ser reconeguts en l'acord del Consell que declare un projecte d'interés autonòmic.

1. L'acord del Consell que declare un Projecte d'Interés Autonòmic, podrà:

a. Eximir al projecte que es pretenga realitzar de les llicències municipals d'obra i d'activitat i de les autoritzacions la regulació de les quals siga competència de la Generalitat. Per a la resta de llicències regirà el que es determina en la legislació estatal bàsica i en la normativa comunitària europea.

b. Reconéixer a favor del promotor del projecte la condició de beneficiari de l'expropiació forçosa, declarant la necessitat d'ocupació dels béns o adquisició dels drets afectats. Si així se sol·licita pel promotor, l'acord que declare un Projecte d'Interés Autonòmic implicarà la urgent ocupació dels béns i drets que resulten necessaris per a l'execució del projecte als efectes previstos en'l'art. 52 de la Llei sobre Expropiació Forçosa.

c. Acordar la reparcel·lació forçosa i l'alienació directa de béns integrants dels patrimonis públics de sòl per a la implantació del projecte declarat com a Inversió d'Interés Autonòmic o l'adjudicació directa de concessions demanials sobre sòls de domini públic vacants de titularitat de la Generalitat que resulten adequats per condicions de localització, entorn, accessibilitat a infraestructures de connexió o altres característiques per a la implantació del projecte que es pretenga dur a terme.

d. Habilitar excepcionalment sòl no urbanitzable protegit, sempre que resulte este específicament apte per a la implantació del projecte declarat com a Projecte d'Interés Autonòmic. Si l'acord del Consell reconeguera este benefici establirà les mesures correctores i compensatòries que procedisquen que seran imperatives i la materialització de les quals quedarà garantida amb les garanties prestades pel promotor.

e. Reconéixer el dret a l'aplicació de les bonificacions de la quota de la modalitat d'Actes Jurídics Documentats de l'Impost sobre Transmissions Patrimonials i Actes Jurídics Documentats previstes per als projectes d'interés autonòmic.

2. El Consell especificarà en el seu acord les obligacions que expressament ha d'assumir el promotor, entre les quals es podran contemplar:

a. La indemnització per tots els drets preexistents que resulten afectats amb l'execució del projecte i que resulten incompatibles amb este.

b. La constitució d'avals i garanties que procedisquen necessàries per a garantí 'l'execució del projecte.

c. L'abonament de la taxa que, si és el cas, es poguera regular per la prestació del servici vinculat a la tramitació i declaració d'un projecte d'interés autonòmic.

d. L'abonament d'una prestació pública patrimonial com a participació pública en les plusvàlues urbanístiques que es pogueren generar per la declaració d'un projecte d'interés autonòmic, la determinació del qual haurà de ser objecte de regulació mitjançant llei."

Vint-i-cinc. Es modifica l'article 65, que queda redactat de la manera següent:

"Article 65. Aspectes urbanístics i expropiatoris derivats de la declaració com a projecte d'interés autonòmic

1. Les normes transitòries que es puguen aprovar pel Consell en declarar el projecte d'interés autonòmic, com en general el tractament en el planejament urbanístic municipal, hauran de prevore:

a. Que urbanísticament tot l'emplaçament constituirà una única zona d'ordenació urbanística, l'ús predominant de la qual, així com la resta de les determinacions urbanístiques que s'hagen d'establir estaran definides pel projecte que s'haja declarat com a projecte d'interés autonòmic.

b. Que tots els paràmetres urbanístics rellevants en l'ordenació, com ara el coeficient d'edificabilitat neta, l'altura reguladora, les alineacions del volum i qualsevol altre de naturalesa anàloga tindran com a referència els cossos volumètrics previstos en el projecte.

c. Que l'execució del projecte d'interés autonòmic resulta incompatible amb els processos reparcel·latoris, és a dir, tota la superfície ocupada pel projecte quedarà afecta com una única parcel·la urbanística al projecte que s'aprove, amb inscripció registral d'esta condició sobre la finca o les finques registrals compreses.

Només de manera excepcional, el Consell podrà autoritzar la configuració física i registral de distintes parcel·les urbanístiques amb persones titulars distintes, però els usos i les edificacions autoritzables en estes sempre hauran d'estar directament relacionats, o ser complementaris, amb l'activitat que haja sigut declarada com a projecte d'interés autonòmic.

2. Si el promotor sol·licitara habilitar excepcionalment sòl no urbanitzable protegit haurà de justificar la seua especial idoneïtat per a la implantació del projecte que desitja dur a terme, justificant la impossibilitat d'emplaçament en un altre lloc, i haurà de justificar a nivell ambiental, territorial i paisatgístic la implementació a la seua costa de les mesures correctores i compensatòries que considera adequades per a minimitzar l'impacte que l'ocupació d'eixe sòl implica.

Sobre esta qüestió especifica haurà d'existir un pronunciament exprés en el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica.

3. Perquè la declaració de projecte d'interés autonòmic puga reconéixer el benefici de la ràpida i urgent ocupació, a efectes expropiatoris, el promotor haurà d'incorporar a la documentació que es presente una relació concreta i individualitzada dels béns i drets de necessària i urgent ocupació, que s'exposarà al públic juntament amb la resta de la documentació presentada en el tràmit d'informació pública de la fase d'avaluació ambiental i territorial estratègica, que igualment haurà de notificar-se individualment als propietaris afectats perquè puguen al·legar el que estimen convenient al seu dret.

A més, el promotor haurà de presentar, com a condició d'eficàcia de l'acord del Consell que aprove el Projecte d'Interés Autonòmic una garantia financera equivalent al valor del preu just estimat en els seus fulls d'apreuament dels béns als quals afecte eixa declaració, sent responsabilitat del beneficiari, que quedarà garantida per les garanties prestades, el satisfer el preu just definitiu d'estos."

Vint-i-sis. Es modifica l'article 66, que queda redactat de la manera següent:

"Article 66. Aspectes patrimonials derivats de la Declaració com a projecte d'interés autonòmic.

1. Per a reconéixer i acordar el benefici de l'alienació directa de béns integrants dels patrimonis públics del sòl, el promotor haurà d'incorporar a la seua documentació la identificació d'estos béns, especificant l'Administració a la qual pertanyen, la naturalesa demanial o patrimonial d'estos i justificar l'especial idoneïtat d'estos per a la implantació del projecte.

2. Amb caràcter previ a l'acord del Consell es traslladarà a la conselleria competent en matèria de patrimoni de la Generalitat perquè es pronuncie sobre la seua acceptació o rebuig a l'alienació o atorgament de la concessió demanial.

3. En el cas d'acceptació, la conselleria competent en matèria de patrimoni de la Generalitat haurà de remetre juntament amb el seu informe el document de Condicions al fet que al seu juí haurà de quedar subjecta la transmissió directa o l'atorgament directe de la concessió demanial en el qual haurà d'especificar:

a. En el cas de la transmissió, el preu de la mateixa calculat en funció de la taxació del bé de què es tracte.

b. En el cas de l'atorgament de la concessió, especificarà el cànon proposat, el termini de duració que no podrà ser inferior a 30 anys, les obligacions de conservació i manteniment i les regles per a la reversió del terreny objecte de la concessió a la finalització d'esta.

4. Del document de Condicions de la Transmissió o de la Concessió es donarà trasllat al promotor del Projecte d'Interés Autonòmic que haurà d'acceptar-les de manera expressa com a condició necessària, prèviament al fet que es pronuncie el Consell.

5. Les concessions que s'atorguen conforme a este article no podran deixar-se sense efecte durant el termini de les mateixes mentres s'estiga duent a terme el projecte declarat d'interés autonòmic, però caducaran i quedaran sense efecte, sense dret a indemnització per al concessionari quan cessament l'activitat o deixe de desenvolupar-se este projecte o a la finalització del període concessional.

6. En allò no previst en este article regirà el que es disposa en la legislació bàsica estatal en matèria de patrimoni de les administracions públiques i en defecte d'això el que es disposa en la legislació de patrimoni de la Generalitat."

Vint-i-set. Es modifica l'apartat 1 de l'article 68, que queda redactat de la manera següent:

"Article 68. Suspensió de l'atorgament de llicències

1. L'administració promotora del pla podrà acordar la suspensió de la tramitació i l'atorgament de llicències i altres títols habilitants de parcel·lació de terrenys, l'edificació i la demolició i el canvi d'ús per a àmbits determinats, amb la finalitat de facilitar l'estudi o la reforma de l'ordenació urbanística."

Vint-i-huit. Es modifica la lletra b de l'apartat 4 de l'article 72, que queda redactada de la manera següent:

"Article 72. Principis generals i conceptes de gestió urbanística

[...]

4. A l'efecte d'este text refós, s'entén per:

[...]

b) Àrea urbana homogènia: el conjunt de terrenys continus, delimitats per un instrument de planejament urbanístic, que disposen d'usos i tipologies homogènies, a fi de determinar, únicament a l'efecte de valoracions del sòl amb fins expropiatoris, l'aprofitament mitjà que correspon als sòls dotacionals integrats en esta, als quals l'ordenació urbanística no els haja assignat aprofitament lucratiu. A l'efecte de gestió urbanística, l'aprofitament mitjà es calcularà de la manera establida en l'article 78.1 d'este text refós, prenent com a referència dels càlculs l'àrea urbana homogènia."

Vint-i-nou. Es modifica el primer paràgraf de l'apartat 1 de l'article 82, que queda redactat de la manera següent:

"Article 82. Aprofitament que correspon a l'administració i compensació d'excedents d'aprofitament. Modalitats

1. L'aprofitament resultant que li correspon a l'Administració promotora en compliment del deure de participació pública en les plusvàlues generades pel planejament, es materialitzarà en terrenys cedits a estes, lliures de càrregues d'urbanització i quantificat de la forma següent."

Trenta. Es modifica la lletra a de l'apartat 7 de l'article 105, que queda redactada de la manera següent:

"Article 105. Tècniques per a la dotació del patrimoni públic de sòl. Gestió del patrimoni públic de sòl

[...]

7. Amb caràcter excepcional, el Consell podrà aprovar, mitjançant un acord motivat, la transmissió directa del domini de béns integrants dels patrimonis públics de sòl per a la implantació d'activitats industrials sempre que es complisquen totes les següents condicions:

a) Les activitats industrials objecte d'implantació estaran incloses dins d'un projecte d'inversió estratègica sostenible o un projecte territorial estratègic, o figura que les substituïsca, per a activitats industrials d'alt component tecnològic i innovador declarat pel Consell."

Trenta-u. Es modifica l'apartat 3 de l'article 109, que queda redactat de la manera següent:

"Article 109. Supòsits expropiatoris

[...]

3. En les actuacions integrades i aïllades, és procedent l'expropiació quan l'administració opte per la modalitat d'expropiació en la gestió del sòl, en els supòsits previstos en este text refós."

Trenta-dos. En relació amb l'article 110, es modifica la lletra c de l'apartat 3, l'apartat 6 i la lletra b de l'apartat 9, que queden redactats de la manera següent:

"Article 110. Dret a l'expropiació sol·licitada

[...]

3. El que s'establix en els apartats anteriors no serà aplicable:

[...]

c) A les persones propietàries que hagen obtingut una autorització per a usos i obres provisionals, o quan conste l'obtenció d'un rendiment econòmic, estiga o no emparat mitjançant la llicència corresponent. No obstant això, una vegada produït l'efectiu cessament de l'activitat o el rendiment econòmic, les persones propietàries podran anunciar a l'administració competent el seu propòsit d'iniciar l'expedient de preu just, que ha de dur-se a terme per ministeri de la llei si transcorren més de dos anys des d'este anunci.

[...]

6. L'exercici del dret a instar l'expropiació per ministeri de la llei exigix l'acreditació fefaent per part de la persona sol·licitant de la seua condició de propietària o causahavent dels corresponents terrenys dotacionals, així com d'haver tingut la condició de propietari o propietària durant la totalitat dels terminis als quals fan referència els apartats primer i segon d'este article o de causahavent des de la mort de la persona propietària, sense el requisit de la qual no podrà valorar-se el bé pel jurat provincial d'expropiació forçosa. En el cas de produir-se una transmissió onerosa de la propietat durant el transcurs dels terminis referits, es reiniciarà el còmput d'estos per a la nova persona propietària.

Quan la propietat pertanga en proindivís a una o diverses persones, podran realitzar l'advertiment de preu just alguna de les persones copropietàries, si bé la presentació del full d'apreuament ha de realitzar-se per la totalitat de les persones comuneres.

[...]

9. El règim de meritació d'interessos en esta modalitat d'expropiacions serà el següent:

[...]

b) Una vegada notificat l'acord pel jurat provincial d'expropiació forçosa, és aplicable el que establix l'article 57 de la Llei d'expropiació forçosa, i l'administració competent haurà d'abonar el preu just en el termini de sis mesos. Una vegada transcorregut este termini, es generaran interessos fins que es produïsca el pagament complet del preu just, i es descomptarà la demora imputable al jurat provincial d'expropiació forçosa."

Trenta-tres. Es modifiquen les lletres b i c de l'apartat 1 de l'article 120, que queden redactades de la manera següent:

"Article 120. Requisits per a l'assignació de la condició d'agent urbanitzador en règim de gestió urbanística per les persones propietàries

1. L'administració actuant podrà assignar la condició d'agent urbanitzador, en règim de gestió urbanística per persones propietàries, als titulars de sòl que es troben en alguna de les circumstàncies següents:

[...]

b) A les persones propietàries de terrenys, a l'agrupació d'interés urbanístic o a les entitats mercantils o altres persones jurídiques sempre que formulen i assumisquen l'execució del programa d'actuació integrada i que disposen de més del 60 % de la superfície dels terrenys de l'àmbit de l'actuació una vegada descomptats els sòls de titularitat pública.

c) A les persones propietàries de terrenys, a l'agrupació d'interés urbanístic o a les entitats mercantils o altres persones jurídiques sempre que disposen del 50 % de la superfície dels terrenys de l'actuació, una vegada descomptats els sòls de titularitat pública i, a més, obtinguen l'acceptació dels titulars de més del 40 % de les parcel·les cadastrals privades d'este àmbit."

Trenta-quatre. Es modifica la lletra c de l'apartat 1 de l'article 145, que queda redactada de la manera següent:

"Article 145. Drets i deures bàsics de la persona propietària

1. La persona propietària té dret:

[...]

c) A participar en l'actuació, en els termes d'este text refós, obtenint l'aprofitament corresponent, amb la distribució justa de beneficis i càrregues, o a abstindre's de participar-hi, amb l'exigència de la indemnització en metàl·lic de la seua propietat, en els termes establits en este text refós i en la legislació estatal en matèria de sòl i valoracions. La indemnització esmentada estarà prevista en el projecte de reparcel·lació que s'aprove i serà abonada amb caràcter previ a la inscripció de la mateixa en el Registre de la Propietat, de conformitat amb el que es preveu en l'article 98.5 d'este text refós."

Trenta-cinc. S'afig el nou apartat 4 a l'article 147, que queda redactat de la manera següent:

"Article 147. Emplaçament a les persones propietàries perquè decidisquen sobre la seua participació en el programa d'actuació integrada

[...]

4. El règim d'emplaçament a les persones propietàries procedirà exclusivament quan es tracte de reparcel·lació forçosa."

Trenta-sis. Es modifica la lletra b de l'apartat 1 de l'article 172, que queda redactada de la manera següent:

"Article 172. Conseqüències objectives de la caducitat o resolució del programa d'actuació integrada

1. En resoldre i declarar la caducitat del programa d'actuació integrada, l'administració urbanística actuant haurà de resoldre sobre la reversió a la situació al moment anterior a l'inici de l'actuació, o establir mesures per a la finalització de les obres d'urbanització. L'ajuntament podrà optar per:

[...]

b) Deixar sense efectes la reparcel·lació, a través del procediment de reversió del procés reparcel·latori i, si és el cas, acordar les mesures necessàries per a la classificació dels terrenys atenent el que s'establix en este text refós i els criteris orientatius de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana."

Trenta-set. Es modifica l'article 175, que queda redactat de la manera següent:

"Article 175. Contingut documental del programa d'actuació aïllada

El contingut del programa d'actuació aïllada ha d'adequar-se a les especificitats del seu objecte i, en concret, a l'obligació del promotor o promotora de costejar totalment l'execució.

Així mateix, la documentació que cal aportar s'adequarà al seu objecte, en els termes següents:

a) Alternativa tècnica, que contindrà:

1r. Avantprojecte d'edificació o de rehabilitació, quan siga procedent, acompanyat, si és el cas, d'un projecte d'urbanització per a completar les obres necessàries per a atorgar als terrenys la condició de solar. Tots dos documents han de contindre la delimitació de l'àmbit de l'actuació i una memòria de qualitats, tant de les obres de construcció com de les d'urbanització, amb la descripció, com a mínim, dels elements significatius i rellevants que permeten determinar el cost total de l'actuació.

2n. En cas que resulte necessari modificar el planejament urbanístic, s'ha d'acompanyar del corresponent instrument urbanístic que el modifique. Només podrà aprovar-se definitivament el programa simultàniament o amb posterioritat a l'aprovació definitiva de l'instrument esmentat.

b) Proposta de conveni urbanístic, quan siga procedent, que han de subscriure la persona adjudicatària i l'administració actuant, en el qual consten els compromisos, els terminis, les garanties i les penalitzacions que regularan l'adjudicació. S'haurà d'identificar la forma de gestió de l'actuació. El promotor o la promotora d'una actuació aïllada ha de garantir el cost de les indemnitzacions, els gastos del pla de reallotjament i retorn i la totalitat del cost de les obres d'urbanització, si cal efectuar-les.

c) Proposició juridicoeconòmica, que preveja els aspectes següents:

1r. Desenvolupament de les relacions entre la persona adjudicatària i la propietat de la finca, expressant, si és el cas, els eventuals acords ja aconseguits i les disposicions relatives al mode de finançament de l'actuació i retribució de la persona adjudicatària.

2n. Estimació de la totalitat dels costos d'execució de l'actuació.

3r. Avanç de l'equidistribució de beneficis i càrregues. En el supòsit de règim d'edificació o rehabilitació forçosa o en substitució per persona propietària, s'haurà de formular una proposta de preu d'adquisició de l'immoble, a títol de persona o entitat beneficiària privada de l'expropiació forçosa, o una proposta de pagament de la totalitat dels costos d'execució, mitjançant l'atribució a la persona adjudicatària, en règim de reparcel·lació forçosa, de parts determinades de l'edificació resultant, de valor equivalent a aquells, formalitzades en règim de propietat horitzontal.

Quan en l'edificació es prevegen usos heterogenis, o el valor de les seues diverses parts, per raó de la seua localització en planta, orientació o altres d'anàlegs, resulten molt diferents, s'aplicaran coeficients correctors d'ús i localització, determinats en funció dels seus preus de venda justificats en un estudi de mercat, amb la finalitat d'aconseguir una homogeneïtzació ponderada de la retribució en parts de l'edificació.

4t. Estudi de viabilitat econòmica i estudi de sostenibilitat econòmica de l'actuació.

5t. Si és el cas, pla de reallotjament i retorn."

Trenta-huit. Es modifica la lletra a de l'article 177, que queda redactada de la manera següent:

"Article 177. Les agrupacions d'interés urbanístic

Les persones propietàries de terrenys podran constituir-se com a agrupació d'interés urbanístic sempre que esta reunisca els requisits següents:

a) Integrar les persones propietàries de terrenys que representen més de la mitat de la superfície afectada de l'àmbit d'un programa d'actuació, excloent-hi els de titularitat pública. S'haurà d'acreditar incorporant a l'escriptura pública de constitució un pla que identifique l'àmbit de l'actuació i sobre el qual es reflectisquen les parcel·les cadastrals de les finques afectades per esta."

Trenta-nou. S'afig el nou apartat 7 a l'article 194, que queda redactat de la manera següent:

"Article 194. Declaració d'incompliment i règim d'edificació forçosa

[...]

7. El termini màxim per a tramitar, resoldre i notificar el procediment de declaració d'incompliment i subjecció al règim d'edificació o rehabilitació forçosa serà d'un any, termini que començarà a comptar-se el dia en què es dicte l'orde individualitzada d'edificació o rehabilitació."

Quaranta. Es modifica l'apartat 6 de l'article 198, que queda redactat de la manera següent:

"Article 198. Venda forçosa

[...]

6. En el cas de declarar-se deserta la primera licitació, es convocarà un segon concurs o una segona subhasta en el termini de dos mesos, amb rebaixa del tipus en un 25 % del preu corresponent a la persona propietària. En la convocatòria del segon concurs, el preu de licitació s'incrementarà amb els gastos que hi havia en el primer."

Quaranta-u. S'afig el nou apartat 6 a l'article 210, que queda redactat de la manera següent:

"Article 210. Normes d'aplicació directa a les construccions i edificacions en sòl no urbanitzable

[...]

6. En els sòls no urbanitzables de litoral es permetran usos terciaris, públics o privats, vinculats a l'acampada, la vida a l'aire lliure o als esports i activitats nàutiques. Els terciaris hotelers no podran emplaçar-se a una distància inferior als 100 metres mesurats en projecció horitzontal des del límit interior de la ribera de la mar, terra endins, i hauran d'ajustar-se a les exigències de la legislació sectorial en matèria de costes i del litoral i a les determinacions que resulten del planejament territorial i urbanístic."

Quaranta-dos. En relació amb l'article 211, es modifiquen les lletres d, e i el subapartat 7m de la lletra f de l'apartat 1, que queden redactats de la manera següent:

"Article 211. Ordenació d'usos i aprofitaments en el sòl no urbanitzable

1. La zonificació del sòl no urbanitzable podrà prevore, en funció de les seues característiques i amb caràcter excepcional, els següents usos i aprofitaments:

[...]

d) Generació d'energia renovable, en els termes que establisquen la legislació sectorial i el planejament territorial i urbanístic; instal·lacions d'emmagatzematge energètic stand-alone a través de bateries electroquímiques o instal·lacions d'emmagatzematge de qualsevol tecnologia de caràcter hibridat amb instal·lacions d'energia elèctrica; subestacions elèctriques associades a una instal·lació de generació d'energia renovable, això és, quan hi haja una dependència funcional entre les dos, al marge de la distància física que hi haja entre les dos; infraestructures d'evacuació d'instal·lacions de generació d'energia renovable o d'instal·lacions d'emmagatzematge stand-alone o hibridades, que inclouen la connexió amb la xarxa de transport o de distribució, i si és el cas, la transformació d'energia elèctrica; torres de mesurament de vent, amb caràcter temporal; i, en tot cas, qualsevol nova instal·lació que arreplegue la legislació del sector elèctric.

e) Activitats industrials i productives, d'emplaçament necessari en el medi rural. Només pot autoritzar-se la implantació de les activitats següents:

1r. Indústries que, per exigència de la normativa que les regule, hagen de situar-se allunyades de les zones residencials o terciàries, i no hi haja, en un radi de cinc quilòmetres, amb centre en el de la parcel·la on es pretenga realitzar l'activitat, sòl amb classificació i qualificació aptes per a la seua ubicació. La parcel·la haurà de tindre un perímetre ininterromput que delimite una superfície no inferior a una hectàrea i, en tot cas, amb el 50 % lliure d'edificació i ocupació, dedicat a l'ús agrari o forestal efectiu.

2n. Activitats de transformació i comercialització de productes del sector primari no compreses en l'apartat a d'este article, que, tenint en compte la seua especial naturalesa i característiques, requerisquen emplaçar-se prop de les parcel·les d'origen de la matèria primera, en una parcel·la no inferior a una hectàrea de perímetre ininterromput i, en tot cas, amb el 50 % lliure d'ocupació i dedicat a l'ús agrari o forestal efectiu.

3r. Indústries de baixa rendibilitat per unitat de superfície que requerisquen dedicar gran part d'esta a depòsit, emmagatzematge o secatge de mercaderies a l'aire lliure i que requerisquen una parcel·la d'una superfície mínima d'una hectàrea, en un recinte de perímetre ininterromput que, en tot cas, haurà de tancar-se adequadament i, com a regla general, mitjançant pantalla vegetal.

4t. Instal·lacions de producció de biogàs i de biomassa, així com les infraestructures d'evacuació, si n'hi ha.

f) Activitats terciàries o de servicis. Només pot autoritzar-se la implantació de les activitats següents:

[...]

7m. Estacions de subministrament de carburants, electrolineres i àrees de servici de les carreteres, que es tramitaran per la normativa prevista en este títol IV quan no estiguen expressament delimitades pel planejament o l'ordenació sectorial de la via."

Quaranta-tres. S'afig un nou apartat 3 a l'article 215, que queda redactat de la manera següent:

"Article 215. Activitats, actes d'ús i aprofitament en el sòl no urbanitzable subjectes a llicència municipal sense la declaració prèvia d'interés comunitari

[...]

3. Respecte dels supòsits previstos en l'article 211.1 d, caldrà ajustar-se al que dispose la legislació específica sobre instal·lacions d'energia renovable."

Quaranta-quatre. Es modifica l'apartat 1 de l'article 216, que queda redactat de la manera següent:

"Article 216. Activitats que requerixen declaració d'interés comunitari

1. La Generalitat intervindrà en l'autorització d'usos i aprofitaments en sòl no urbanitzable, dins dels límits i en les condicions establides en este text refós, per mitjà d'una declaració d'interés comunitari amb caràcter previ a la llicència municipal, en els supòsits previstos en l'article 211.1, paràgrafs e, f i g, d'este text refós. Així mateix, és exigible obtindre declaració d'interés comunitari per a la implantació d'estes activitats en edificacions existents, així com per a la modificació de les ja atorgades."

Quaranta-cinc. Es modifica la lletra c de l'article 217, que queda redactada de la manera següent:

"Article 217. Excepcions a l'exigència de declaració d'interés comunitari per haver-hi un planejament territorial

No requeriran declaració d'interés comunitari els usos i els aprofitaments que estiguen previstos expressament en els següents instruments de planejament:

[...]

c) Els que, excepcionalment, estiguen atribuïts en els instruments d'ordenació ambiental previstos en la normativa d'espais naturals protegits que qualifiquen el sòl com a protegit, i en este cas es requerirà, amb caràcter previ a la implantació de l'ús o aprofitament corresponent, l'informe favorable de la conselleria competent en matèria d'espais naturals."

Quaranta-sis. Es modifica l'apartat 2 de l'article 219, que queda redactat de la manera següent:

"Article 219. Excepcions a l'exigència de la declaració d'interés comunitari per a determinades activitats

[...]

2. Respecte de les activitats següents, se seguiran estes regles:

a) S'eximix de declaració d'interés comunitari la instal·lació d'electrolineres.

b) S'eximixen de declaració d'interés comunitari en sòl no urbanitzable comú els usos i els aprofitaments en el medi rural relatius a les següents activitats agràries complementàries:

1r. Allotjament de turisme rural, establiment de restauració o assimilats, establiment per a la pràctica esportiva o assimilats, sempre que l'actuació supose la recuperació de patrimoni arquitectònic tradicional, en edificacions existents amb llicència d'obres i la superfície construïda de l'actuació de les quals no supere els 500 m².

2n. Cellers de vi, almàsseres o altres instal·lacions de la indústria agroalimentària que:

i) Complisca les determinacions de la legislació sectorial.

ii) Es tracte de recuperació de patrimoni arquitectònic tradicional o la superfície construïda de l'actuació no supere 800 m² de sostre sobre rasant i 600 m² de soterrani. Així mateix, si l'ordenació del sòl no urbanitzable està adaptada al present text refós o expressament ho preveu un pla d'acció territorial o un programa de paisatge, s'aplicarà l'exempció de declaració d'interés comunitari si la superfície de sostre construïda no supera els 2.000 m² sobre rasant i 1.200 m² de soterrani.

iii) Més del cinquanta per cent de la matèria primera agrària emprada provinga de l'explotació on se situa la construcció.

iv) La parcel·la o parcel·les vinculades de l'explotació de la persona titular que tinguen una superfície mínima igual o superior a mitja hectàrea i, en tot cas, amb el 70 % lliure d'edificació i ocupació, dedicat a ús agrari o forestal efectiu. Les instal·lacions, parts d'estes o els béns d'equip per a la producció hauran d'estar integrats en la construcció, i s'haurà d'acreditar una gestió adequada dels residus sòlids, de les aigües residuals i dels subproductes generats per l'activitat.

c) S'eximixen de declaració d'interés comunitari en sòl no urbanitzable comú l'apilament i el tractament temporal de material natural excavat identificat mitjançant el codi LER 17 05 04, d'acord amb l'annex de la Decisió de la Comissió de 18 de desembre de 2014 per la qual es modifica la Decisió 2000/532/CE, sobre la llista de residus, de conformitat amb la Directiva 2008/98/CE, del Parlament Europeu i del Consell, sempre que es realitze sobre superfície sense condicionar urbanísticament. Per a això s'hauran de sol·licitar informes i/o autoritzacions de la conselleria competent en matèria de medi ambient, de residus i a l'organisme competent de carreteres, a més de tots aquells que, si és el cas, siguen pertinents. Si la superfície ocupada és superior a una hectàrea, es requerirà estudi d'integració paisatgística. Si, d'acord amb la legislació ambiental, és necessària l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, esta es realitzarà en la tramitació de la llicència ambiental.

Les instal·lacions, parts d'estes o els béns d'equip per a la producció hauran d'estar integrats en la construcció, i s'haurà d'acreditar una gestió adequada dels residus sòlids, de les aigües residuals i dels subproductes generats per l'activitat."

Quaranta-set. Es modifica l'apartat 4 de l'article 223, que queda redactat de la manera següent:

"Article 223. Atorgament de la declaració d'interés comunitari

[...]

4. La conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme, admesa a tràmit la sol·licitud, sotmetrà l'expedient simultàniament a:

a) Informació pública per un període de vint dies hàbils, anunciada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. Durant este termini la documentació es podrà consultar en la Plataforma Urbanística Digital de la Generalitat.

No serà preceptiu reiterar este tràmit en un mateix procediment, ni encara que s'introduïsquen modificacions substancials en el projecte, i bastarà la notificació de la resolució definitiva que s'adopte a les persones interessades personades en les actuacions i a aquelles que puguen resultar afectades en els seus drets subjectius amb les modificacions introduïdes.

b) Informes dels distints departaments i òrgans competents de les administracions estatal, local i autonòmica que puguen resultar afectats en les seues competències respectives, així com dels ajuntaments confrontants. Se sol·licitarà, així mateix, un informe de l'ajuntament sobre el terme municipal del qual se sol·licite implantar l'actuació. A estos informes se'ls aplicaran les regles que establix l'article 60 d'esta llei.

c) Audiència, amb notificació expressa, a les persones titulars de béns i drets afectats per l'actuació i de les finques confrontants, perquè puguen al·legar, reclamar o suggerir el que estimen oportú."

Quaranta-huit. Es modifica l'apartat 2 de l'article 228, que queda redactat de la manera següent:

"Article 228. Actuacions de minimització de l'impacte territorial generat pels nuclis de vivendes en el sòl no urbanitzable

[...]

2. A l'efecte de la delimitació a què es referix l'apartat anterior, es consideren nuclis de vivendes consolidats les agrupacions de vivendes implantades sobre àmbits en sòl no urbanitzable. A l'efecte de la minimització d'impactes territorials, hi ha una agrupació de vivendes en sòl no urbanitzable sempre que hi haja una densitat igual o superior a tres vivendes per hectàrea, sense perjuí que puguen tindre esta consideració grups d'una densitat inferior quan siga procedent per condicions de proximitat, d'infraestructures i territorials."

Quaranta-nou. S'afig la nova lletra c en l'apartat 1 de l'article 247, que queda redactada de la manera següent:

"Article 247. Llicències de parcel·lació o divisió de terrenys

1. Tota parcel·lació, segregació o divisió de terrenys quedarà subjecta a llicència municipal, llevat que l'ajuntament declare que no és necessària. Serà innecessari l'atorgament de llicència quan:

[...]

c) La divisió o la segregació tinga per objectiu parcel·lar terrenys amb diferent classificació urbanística."

Cinquanta. Se suprimix la disposició addicional octava.

Cinquanta-u. Se suprimix la disposició addicional novena.

Cinquanta-dos. Se suprimix la disposició transitòria trentena.

*Article 114. Modificació del Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana*

El Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, queda modificat així:

U. S'incorpora un nou apartat 4 a l'article 3, que queda redactat de la manera següent:

"Article 3. Obligatorietat, documentació i interpretació del pla

[...]

4. Els ajuntaments, com a organismes competents en la concessió de llicències municipals, hauran de verificar que l'actuació proposada complix les indicacions de les disposicions incloses en el present pla d'acció territorial. Els municipis de menys de 5.000 habitants podran efectuar una consulta informativa al departament de la Generalitat competent en risc d'inundació, prèviament a la concessió de les llicències."

Dos. Es modifica l'apartat 1 de l'article 13, que queda redactat de la manera següent:

"Article 13. Tramitació dels estudis d'inundabilitat

1. Els estudis d'inundabilitat per a la concreció del risc d'inundació, si és el cas, seran aprovats per la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori. Quan els estudis analitzen llits fluvials públics, l'aprovació esmentada requerirà un informe previ de l'organisme de conca corresponent. Este informe, que s'emetrà en el termini màxim de 45 dies, es considera preceptiu i determinant en la resolució que s'adopte. El termini màxim per a resoldre els expedients d'estudis d'inundabilitat serà de tres mesos.

Els estudis d'inundabilitat es presentaran en format digital, prenent com a referència els criteris que establix l'annex II d'esta normativa."

Tres. Es modifica l'apartat 2 de l'article 18, que queda redactat de la manera següent:

"Article 18. Limitacions en sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació

[...]

2. En sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació de nivell 2, 3, 4 o 5, o per perillositat geomorfològica, es prohibixen els següents usos i activitats: vivendes; estables, granges i centres de cria d'animals; estacions de subministrament de carburants; activitats industrials; establiments hotelers i campaments de turisme; centres hípics i parcs zoològics; servicis funeraris i cementeris; depòsits d'emmagatzematge de residus i abocadors, a excepció dels destinats a residus de la construcció i demolició (RCD); plantes de valorització; equipaments estratègics, com ara centres d'emergència, parcs de bombers, casernes, centres escolars i sanitaris, i pavellons esportius coberts. Les plantes potabilitzadores i els centres de producció, transformació i emmagatzematge d'energia queden prohibits, llevat que, per requeriments de funcionament, queden avalades per l'administració competent per a la seua autorització, i es garantirà l'adopció de mesures que disminuïsquen o eliminen el risc per inundació. La relació d'activitats indicada no és tancada, de manera que es consideren incloses en este apartat les activitats similars a les indicades expressament i, amb caràcter general, les que suposen una concentració elevada de persones."

Quatre. Es modifica l'apartat B.4 de l'annex I, que queda redactat de la manera següent:

"ANNEX I

Condicions d'adequació de les edificacions i la urbanització

[...]

B. Adequació addicional en zones de perillositat de nivells 3, 4 i 6.

[...]

4. Amb la finalitat d'evitar l'efecte d'embassament i el consegüent perill de trencament brusc, les tanques i els murs de tancament de les parcel·les seran permeables al flux de l'aigua a partir de trenta centímetres (30 cm) d'alçària i en tot el seu perímetre. No es permetran tancat en zona de flux preferent ni en zones on hi haja calats superiors a 80 cm per a períodes de retorn de 500 anys. En cap cas el tancat se situarà en zones que interrompen les línies naturals de drenatge."

**TÍTOL XI**

**Mesures en matèria d'energia, comerç i turisme**

CAPÍTOL I

*Energia*

*Article 115. Modificació del Decret llei 14/2020, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables per l'emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica*

El Decret llei 14/2020, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables per l'emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica, queda redactat així:

U. Se suprimix la lletra i i es modifiquen les lletres a, b i j de l'article 2, que queden redactades de la manera següent:

"Article 2. Definicions

A l'efecte d'este decret llei, s'entendrà per:

a) Central fotovoltaica: instal·lació de producció d'energia elèctrica a partir de l'energia de la radiació solar mitjançant tecnologia fotovoltaica, comprenent tots els equips, els dispositius necessaris per a realitzar la conversió entre tots dos tipus d'energia, la seua adaptació en tensió i freqüència elèctriques, així com la infraestructura d'evacuació i connexió fins a la xarxa de transport o distribució en què s'aboque l'energia elèctrica produïda. Igualment, formen part de la central fotovoltaica les subestacions elèctriques associades a aquella, així com la línia de connexió que les unisca les dos i la línia d'evacuació fins a la connexió a la xarxa de transport o distribució, en els termes de l'article 211.1 d TRLOTUP, per la qual cosa la seua autorització es realitzarà d'acord amb el present decret llei.

Tot això, en els termes de l'article 21.5 de la Llei 24/2013, del sector elèctric.

A l'efecte de la seua autorització, les instal·lacions d'emmagatzematge energètic stand-alone a través de bateries electroquímiques o instal·lacions d'emmagatzematge de qualsevol tecnologia de caràcter hibridat amb instal·lacions d'energia elèctrica a les quals es referix l'article 211.1.d del TRLOTUP, seguiran els tràmits establits en el present decret llei per a les centrals fotovoltaiques.

b) Parc eòlic: d'acord amb el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, es considera parc eòlic el conjunt d'aerogeneradors que, amb independència de la seua titularitat, disten entre si una distància inferior a 2.000 metres mesurats en projecció horitzontal, o que aboquen l'energia elèctrica generada sobrant a la mateixa central de transformació amb tensió d'eixida igual a la xarxa de distribució o transport a la qual han de connectar-se. Igualment, formen part del parc eòlic les subestacions elèctriques associades a aquell, així com la línia de connexió que els unisca els dos i la línia d'evacuació fins a la connexió a la xarxa de transport o distribució, en els termes de l'article 211.1 d TRLOTUP, per la qual cosa la seua autorització es realitzarà d'acord amb el present decret llei.

[...]

i) [Suprimit]

j) Informe en matèria d'ordenació del territori i paisatge: informe emés per l'òrgan competent de la Generalitat en estes matèries que es pronuncia sobre els aspectes indicats en l'article 25.1, i específicament avalua la compatibilitat territorial i paisatgística d'una instal·lació de producció d'energia elèctrica a partir de fonts renovables i la seua integració en la infraestructura verda del territori, amb caràcter previ, preceptiu i vinculant per a les autoritzacions administratives prèvies i de construcció requerides per la legislació del sector elèctric. El caràcter vinculant d'este informe únicament es predica respecte dels aspectes enumerats en l'article 25.1. Si este informe és negatiu, no serà procedent sotmetre el projecte a avaluació d'impacte ambiental, i l'òrgan substantiu haurà de resoldre la fi del procediment i l'arxivament de les actuacions."

Dos. Es modifica l'apartat 5 de l'article 3, que queda redactat de la manera següent:

"Article 3. Inversions d'interés estratègic per a la Comunitat Valenciana i actuacions declarades de prioritat energètica per raons d'emergència energètica o climàtica

[...]

5. Sense perjuí del que s'establix amb caràcter general en els apartats anteriors, el Consell podrà declarar un determinat àmbit territorial o un projecte concret, situat en sòl no urbanitzable comú o protegit, com a prioritari energètic, per a la implantació de centrals fotovoltaiques, parcs eòlics o instal·lacions d'emmagatzematge tant per a hibridació de les anteriors com stand-alone, l'aprovació del qual corresponga a l'Administració estatal o autonòmica.

Amb caràcter previ a esta declaració pel Consell, es requerirà l'informe favorable d'ordenació del territori i paisatge, en els termes de l'article 25.

Esta declaració es realitzarà a proposta de la conselleria competent en matèria d'energia, desenvolupament rural o canvi climàtic, en la qual es justifique la seua necessitat i oportunitat per raons d'emergència energètica, dinamització rural o climàtica.

Qualsevol d'estes declaracions implicarà la tramitació d'urgència dels projectes de construcció de les instal·lacions, la compatibilitat territorial i urbanística i l'exempció de les regles per a l'ocupació del sòl per centrals fotovoltaiques previstes en els apartats a i b de l'article 8.4."

Tres. Es modifica l'apartat 1 i s'afig un nou apartat 3 a l'article 3 bis, que queden redactats de la manera següent:

"Article 3 bis. Procediment per a la implantació d'instal·lacions de producció d'energia renovable fotovoltaica d'autorització estatal

1. Les instal·lacions d'energia renovable fotovoltaica d'autorització estatal quedaran eximides de la tramitació de la declaració d'interés comunitari o de pla especial.

[...]

3. Els criteris i les regles generals i específics per a la localització i la implantació de centrals fotovoltaiques d'autorització estatal seran els que s'establixen en la secció 1a del capítol I del títol III d'esta norma.

El compliment d'estos criteris i regles en el cas de centrals fotovoltaiques d'autorització estatal es verificarà, en el marc de la tramitació de la llicència urbanística municipal, mitjançant l'emissió d'informe preceptiu i vinculant per l'òrgan competent de la Generalitat en matèria d'ordenació del territori i paisatge.

L'informe serà emés bé a instàncies de la corporació local o del mateix promotor de la instal·lació.

L'informe haurà d'emetre's en un termini màxim de dos mesos. Si transcorregut este termini no s'ha emés, s'entendrà que no hi ha cap objecció al compliment dels criteris i les regles i podrà continuar-se la tramitació a la qual es referix este article.

L'informe serà únic per a la totalitat de la central fotovoltaica i les seues infraestructures d'evacuació, i tindrà efecte en els expedients de llicència urbanística municipal que s'incoen per cada un dels ajuntaments en el territori dels quals s'assente la central fotovoltaica o pel qual discórreguen les infraestructures d'evacuació."

Quatre. Es modifica l'article 7, que queda redactat de la manera següent:

"Article 7. Àmbit d'aplicació

Este títol és aplicable als projectes de centrals fotovoltaiques i parcs eòlics l'autorització dels quals corresponga als òrgans competents de la Generalitat. Queden excloses de la seua aplicació les centrals fotovoltaiques i els parcs eòlics d'aprofitament suprautonòmic, bé perquè la seua potència instal·lada siga superior a 50 MW o perquè excedisquen el territori de la Comunitat Valenciana. Tot això, sense perjuí de les referències específiques que es fan en este títol a les centrals fotovoltaiques i els parcs eòlics d'autorització estatal.

Conforme a l'indicat en l'article 3bis.3, els criteris i regles generals i específics per a la localització i implantació de centrals fotovoltaiques d'autorització estatal seran els que s'establixen en la secció 1a d'este capítol."

Cinc. En relació amb l'article 8, es modifica el títol, la lletra e de l'apartat 3 i s'afigen les noves lletres j, k, l i m en este apartat i s'afig un nou apartat amb el número 4, que queden redactats de la manera següent:

"Article 8. Criteris i regles generals per a la localització i implantació de centrals fotovoltaiques

[...]

3. Les centrals fotovoltaiques se situaran en emplaçaments compatibles amb el planejament territorial i urbanístic que reunisquen les condicions idònies des del punt de vista energètic, ambiental, territorial i paisatgístic, així com de protecció del patrimoni cultural, històric i arqueològic.

Estes instal·lacions, incloent-hi les infraestructures d'evacuació fins a la connexió a les xarxes de transport o distribució d'energia elèctrica, hauran de:

[...]

e) Evitar, amb caràcter general, l'ocupació de sòl no urbanitzable protegit o afectat per figures de protecció mediambiental, tot això en els termes de l'article 8.4 b.

[...]

j) Prioritzar els emplaçaments que permeten o contribuïsquen a la dinamització de l'activitat agrícola en el seu entorn, seguint els principis de la Llei 5/2019, de la Generalitat, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana, comptant i col·laborant amb les entitats de reg, les cooperatives agrícoles i altres entitats vinculades a l'activitat agrària de l'àrea d'implantació.

k) Prioritzar la implantació de les instal·lacions capaces d'obtindre un aprofitament múltiple del sòl, de manera que es combine la generació d'energia elèctrica amb alguna activitat agrària.

l) Prioritzar la implantació d'instal·lacions que permeten la cooperació i la col·laboració amb les xarxes de desenvolupament rural.

m) Prioritzar la implantació d'instal·lacions en sòls agraris abandonats, infrautilitzats, poc productius o amb estructures d'explotació de viabilitat limitada."

4. Les regles per a l'ocupació del sòl per centrals fotovoltaiques són les següents:

a) Amb caràcter general, i sense perjuí del que preveu l'apartat d d'este article, s'establix una ocupació màxima per a implantar centrals fotovoltaiques del 10 % de la superfície agregada de sòl no urbanitzable comú i protegit de cada municipi, siguen estes centrals d'autorització estatal o autonòmica.

La conselleria competent en matèria de territori portarà un control del percentatge del sòl ocupat en cada municipi, així com del susceptible d'ocupació, a partir de les sol·licituds d'implantació que s'estiguen tramitant en cada moment.

Esta informació estarà a la disposició dels promotors, els quals podran consultar-la abans de proposar la tramitació del seu propi projecte.

En este sentit, esta conselleria avisarà els promotors de la possibilitat de superar este percentatge màxim d'ocupació amb el seu projecte, a partir, tal com s'ha indicat, de les sol·licituds d'implantació que s'estiguen tramitant en cada moment. El promotor haurà de decidir, a risc i perill seu, si continua la tramitació.

El municipi que així ho decidisca, mitjançant acord de ple, podrà eximir-se del límit màxim del 10 % d'ocupació del sòl a què es referix este apartat.

El còmput de la superfície de la central fotovoltaica es realitzarà sobre la superfície de les unitats o les subunitats de generació, en el cas que la PSFV siga discontínua, entenent com a tals la superfície funcional ocupada pels panells solars, les instal·lacions, els camins interiors i les edificacions.

En el cas que es compatibilitzen l'ús de central fotovoltaica amb l'activitat agrícola, la superfície que ocupe la central no computarà com a superfície ocupada, a l'efecte del límit del 10 % anterior.

b) Hi ha compatibilitat urbanística general per a la implantació de les instal·lacions fotovoltaiques, en els termes establits en este apartat, siguen estes d'autorització estatal o autonòmica. Únicament hi haurà incompatibilitat quan així ho prohibisca expressament el planejament urbanístic o territorial, així com en els àmbits definits en l'article 9.4.

En este sentit, d'acord amb el que preveu en Directiva (UE) 2023/2413, del Parlament Europeu i del Consell, de 18 d'octubre de 2023, s'haurà de presumir que la planificació, la construcció i l'explotació d'instal·lacions de generació d'energia renovable, la connexió d'estes instal·lacions a la xarxa, la mateixa infraestructura d'evacuació i els actius d'emmagatzematge són d'interés públic superior i contribuïxen a la salut i la seguretat públiques en avaluar els seus efectes sobre el sòl, el territori, el paisatge, les aigües, els hàbitats naturals, la fauna —incloent-hi les aus— i la flora silvestre.

Tot això en relació amb la instrucció i la resolució de qualsevol procediment que afecte el desplegament d'energies renovables i la sostenibilitat i l'eficiència del sistema energètic

c) Els ajuntaments no podran adoptar la suspensió general de tramitació de llicències que preveu l'article 68 TRLOTUP per a la implantació d'instal·lacions fotovoltaiques en cap cas.

d) Les regles que establixen els punts a i b d'este apartat no seran aplicables quan així ho justifique motivadament la conselleria competent en matèria d'urbanisme i territori en la tramitació dels procediments corresponents a la declaració de projectes d'interés autonòmic i declaracions de projectes i àmbits com a prioritaris energètics."

Sis. Se suprimix la lletra d i es modifiquen les lletres a, b i d de l'apartat 1 de l'article 10, que queden redactades de la manera següent:

"Article 10. Criteris territorials i paisatgístics específics per a la implantació de centrals fotovoltaiques

1. Els emplaçaments de les centrals fotovoltaiques, a més dels criteris generals indicats, tindran en compte els criteris específics territorials i paisatgístics següents:

a) Respectar els valors, els processos i els servicis de la infraestructura verda del territori, així com dels seus elements de connexió territorial, i no es podrà reduir en més d'un 10 % l'amplària dels corredors territorials que estiguen afectats per la instal·lació de la central fotovoltaica, llevat que un determinat àmbit territorial o projecte concret haja sigut declarat energètic prioritari i s'acredite amb un informe de medi natural la irrellevància d'una reducció superior.

Excepcionalment, el percentatge de reducció de l'amplària de l'element de connexió territorial podrà excedir del 10 % sempre que es complisquen les condicions següents:

-S'hauran de garantir documentalment les funcions bàsiques de connectivitat ecològica, minimitzant l'efecte barrera produït per la implantació.

-S'haurà de mantindre la continuïtat de la xarxa de camins i sendes existents.

-S'executaran mesures correctores que contribuïsquen a la permeabilitat de la instal·lació.

– L'amplària del corredor no podrà reduir-se en més d'un 50 %, i no podrà ser l'amplària lliure resultant de la minoració inferior a 500 metres, ni a l'amplària mínima que assegure el manteniment de la funcionalitat ecològica del territori.

En cap cas seran admissibles les perforacions, independentment de la seua amplària.

b) Distar almenys 500 metres de recursos paisatgístics de primer orde com són els béns d'interés cultural, els monuments naturals i els paisatges protegits, llevat que l'instrument de paisatge demostre que ni la contextualització ni la percepció d'estos recursos resulta afectada negativament per la central fotovoltaica, o que un determinat àmbit territorial o projecte concret haja sigut declarat energètic prioritari i, en este cas, en la resolució s'establirà la distància, que serà com a mínim l'establida en la legislació vigent en matèria de patrimoni cultural.

[...]

d) En les zones de perillositat d'inundació de qualsevol nivell dels establits en la cartografia del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 201/2015, del Consell, PATRICOVA, o nivells equivalents establits a partir de cartografies de perillositat aprovades per organismes oficials, com el Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables, s'atendrà el que indica l'article 18 de l'esmentat Decret 201/2015.

e) [Suprimit]"

Set. Es modifica la lletra b de l'article 11, que queda redactada de la manera següent:

"Article 11. Criteris energètics específics per a la implantació i el disseny de centrals fotovoltaiques

En el disseny, el càlcul i la construcció de centrals fotovoltaiques s'han de complir els següents criteris específics energètics:

[...]

b) Les infraestructures d'evacuació de la central fotovoltaica fins a la connexió amb les xarxes de transport o distribució hauran de:

– En el cas de les línies elèctriques on el traçat subterrani siga major del 50 % de la longitud total de la línia tindran una capacitat, d'almenys, el 100 % de la potència instal·lada de la central fotovoltaica. –En la resta dels casos, les línies elèctriques tindran una capacitat, d'almenys, el 200 % de la potència instal·lada de la central fotovoltaica objecte de sol·licitud d'autorització, amb la finalitat que la mateixa infraestructura puga emprar-se per a futures ampliacions o centrals elèctriques. Este requisit podrà eximir-se en casos degudament justificats en els quals no puguen produir-se estes ampliacions o noves sol·licituds de centrals.

– Calcular-se perquè la pèrdua de potència total en la transmissió siga inferior o igual al 5 % de la potència instal·lada."

Huit. Se suprimix l'apartat 5 de l'article 13.

Nou. Es modifica l'apartat 7 de l'article 14, que queda redactat de la manera següent:

"Article 14. Centrals fotovoltaiques sobre sostres d'edificis

[...]

7. Les autoritzacions municipals de les instal·lacions solars en edificacions privades existents es tramitaran mitjançant una declaració responsable, i s'ajustaran al que preveu la legislació vigent en matèria d'energia, urbanisme i procediment administratiu comú, sense perjuí del que disposa l'article 18 respecte d'instal·lacions sobre edificacions il·legals."

Deu. Es modifica l'article 18, que queda redactat de la manera següent:

"Article 18. Autoritzacions per a la implantació d'instal·lacions fotovoltaiques d'autoconsum domèstic en sòl no Urbanitzable

L'autorització d'instal·lacions fotovoltaiques d'autoconsum domèstic en sòl no urbanitzable seguirà les regles següents:

a)          Si la instal·lació fotovoltaica té el caràcter d'instal·lació d'autoconsum i s'implanta en una edificació legal, aquella s'empararà en la presentació d'una declaració responsable. Tot això independentment de l'ús que tinga l'edificació.

b)          Si la instal·lació fotovoltaica té el caràcter d'instal·lació d'autoconsum i s'implanta en una vivenda il·legal, aquella s'autoritzarà en el corresponent procediment de minimització d'impacte ambiental.

c)          Si la instal·lació fotovoltaica té el caràcter d'instal·lació d'autoconsum i s'implanta en una edificació il·legal que no tinga caràcter residencial, no podrà autoritzar-se aquella."

Onze. Es modifica l'apartat 1 de l'article 19, que queda redactat de la manera següent:

"Article 19. Actuacions prèvies.

1. Amb caràcter previ a la sol·licitud de les autoritzacions que preveu l'article 21, el promotor sol·licitarà davant de l'ajuntament del municipi o municipis on esta se situe, l'expedició de l'informe-certificat urbanístic municipal relatiu a la compatibilitat del projecte amb el planejament i les ordenances municipals, en els termes previstos en l'article 22 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana.

Este informe versarà únicament sobre els aspectes següents:

a)          El planejament al qual està subjecte la finca i la seua localització sobre plànol segons el planejament urbanístic vigent.

b)          La classificació i la qualificació urbanística del sòl.

c)          Els usos urbanístics admesos i, si és el cas, l'existència de limitacions de caràcter estrictament urbanístic.

d)          Les modificacions de planejament que, si és el cas, s'estiguen elaborant i que puguen afectar la ubicació de la instal·lació.

Juntament amb la sol·licitud de l'informe-certificat urbanístic municipal relatiu a la compatibilitat del projecte, el promotor presentarà igualment davant de l'ajuntament del municipi o municipis on se situe l'actuació un informe justificatiu sobre el compliment dels criteris de localització en la implantació de les instal·lacions de centrals fotovoltaiques i parcs eòlics als quals es referixen els articles 8, 9, 10, 11 i 12 de la present disposició, i les Normes del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana (PECV).

L'ajuntament emetrà el certificat de compatibilitat urbanística en el termini màxim d'un mes. En el mateix termini emetrà un informe preceptiu no vinculant que incloga una valoració favorable o desfavorable sobre el compliment per part del projecte dels criteris de localització als quals s'ha fet referència en el paràgraf anterior. L'ajuntament podrà incloure en este informe qualsevol qüestió que considere rellevant relativa a l'exercici de la seua autonomia i de les competències que li són pròpies, especialment sobre el seu planejament urbanístic.

Si transcorregut el termini d'un mes l'ajuntament no ha emés el certificat de compatibilitat urbanística o l'informe sobre el compliment dels criteris de localització de la instal·lació, podrà continuar-se la tramitació del procediment a la qual es referix el present capítol.

Des del punt de vista urbanístic sol es considera incompatible l'ús d'instal·lació fotovoltaica per a generació d'energia elèctrica quan estiga expressament prohibit en el planejament urbanístic municipal per a la zona urbanística on es pretén situar, així com en els àmbits definits en l'article 9.4 d'esta norma."

Dotze. Es modifica l'apartat 2 i s'afig un nou apartat 5 en l'article 20, que queden redactats de la manera següent:

"Article 20. Consultes prèvies

[...]

2. Quan el projecte de la instal·lació no estiga enquadrat en l'article 19 bis d'esta norma o l'informe de determinació d'afeccions ambientals establisca que el projecte ha de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental ordinària, el promotor podrà sol·licitar a través del servici territorial competent en energia l'elaboració del document d'abast en els termes arreplegats en la legislació bàsica d'avaluació d'impacte ambiental. En este cas, la consulta que regula el punt 1 es realitzarà conjuntament, i serà l'òrgan ambiental el que remeta la documentació a l'òrgan competent en matèria d'ordenació del territori i paisatge.

[...]

5. Si el promotor ha formulat una consulta prèvia, l'òrgan competent en matèria d'energia admetrà la sol·licitud d'autorització administrativa prèvia i de construcció amb efectes retroactius a la data de presentació de la consulta a l'efecte de l'article 1.1.b del Reial decret llei 23/2020, de 23 de juny, pel qual s'aproven mesures en matèria d'energia i en altres àmbits per a la reactivació econòmica."

Tretze. Es modifica l'apartat 1 de l'article 21, que queda redactat de la manera següent:

"Article 21. Sol·licitud

1. El promotor haurà de presentar una sol·licitud conjunta de les autoritzacions administratives prèvies i de construcció de la instal·lació.

En cap cas s'exigirà la tramitació d'una declaració d'interés comunitari per a les instal·lacions a autoritzar mitjançant el procediment que regula el present capítol."

Catorze. Es modifica l'apartat 4 de l'article 22, que queda redactat de la manera següent:

"Article 22. Esmena de la sol·licitud i admissió a tràmit

[...]

4. No s'admetran a tràmit les sol·licituds en què concórrega alguna d'estes circumstàncies:

– La documentació patix de deficiències que no es consideren corregibles.

– La documentació presentada no es corresponga amb la sol·licitud formulada.

– No s'acredite la capacitat legal, tècnica i economicofinancera del promotor per a dur a terme el projecte.

– No s'acredite la disponibilitat, o el compromís de disponibilitat, d'almenys un 25 % dels terrenys sobre els quals es projecte la central fotovoltaica.

– No s'acredite haver formulat la sol·licitud del permís accés a la xarxa de transport o distribució, quan haja de connectar-se a una d'estes, acompanyada amb el resguard acreditatiu d'haver depositat correctament la garantia econòmica corresponent per a sol·licitar aquell a l'operador de xarxa.

– Les que incomplisquen de manera notòria els criteris específics establits en els articles 9, 10 i 11 d'este decret llei per a les centrals fotovoltaiques o els criteris específics territorials, paisatgístics, urbanístics, mediambientals i energètics establits en les normes del PECV per al cas de parcs eòlics."

Quinze. Es modifica l'apartat 5 de l'article 23, que queda redactat de la manera següent:

"Article 23. Informació pública

[...]

5. Les modificacions no substancials dels projectes en tramitació que es produïsquen a conseqüència de l'estimació d'al·legacions presentades per particulars o de la imposició de condicionats i mesures correctores establides en el tràmit de consultes a les quals es referix l'article següent, sempre que es compte amb la cessió del dret corresponent de les persones propietàries afectades, no se sotmetran a informació pública de nou. Es consideraran no substancials, a més de les previstes en la normativa del sector elèctric, les modificacions que no complisquen els criteris que establix l'article 7.2.c de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, i de la disposició addicional quinta de la Llei 6/2014, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, o la normativa que la substituïsca."

Setze. Es modifica l'apartat 1 de l'article 24, que queda redactat de la manera següent:

"Article 24. Consultes a les administracions públiques, els organismes i les empreses de servici públic o de servicis d'interés econòmic general afectades pel projecte

1. Simultàniament al tràmit d'informació pública, el servici territorial competent en energia traslladarà a les distintes administracions públiques, els organismes o, si és el cas, les empreses de servici públic o de servicis d'interés econòmic general amb béns o drets a càrrec seu afectats per la instal·lació, les separates del projecte que continguen les seues característiques generals i la documentació cartogràfica corresponent i, si és el cas, la documentació d'avaluació ambiental, a fi que, en un termini de 30 dies, presenten la conformitat o l'oposició a la instal·lació.

En el cas que la implantació es realitze en sòl no urbanitzable protegit, l'ajuntament podrà al·legar els arguments urbanístics, territorials, sectorials o agrològics que considere oportuns i que desaconsellen esta implantació en un àmbit determinat, d'acord amb el que establix l'article 8.3 e.

Transcorregut este termini sense que hagen contestat, s'entendrà que no hi ha cap objecció a les autoritzacions, excepte en els casos en què els informes sol·licitats tinguen caràcter vinculant."

Dèsset. Es modifica l'article 25, que queda redactat de la manera següent:

"Article 25. Informe en matèria d'ordenació del territori i paisatge

1. Durant la fase de consultes, es traslladarà la documentació oportuna en matèria d'ordenació del territori i paisatge a l'òrgan competent en estes matèries per a emetre l'informe que definix l'article 2 j. Este informe versarà únicament sobre les matèries següents:

– Riscos naturals o induïts en el territori.

– Paisatge i infraestructura verda.

– Afecció als connectors territorials definits en l'Estratègia territorial de Comunitat Valenciana.

– Pla de desmantellament de la instal·lació i de restauració del terreny i l'entorn afectat, en els aspectes de la seua competència.

– Valoració de la implantació del projecte proposat en el territori.

– Valoració del compliment, per part del projecte, dels criteris que establixen els articles 8 i 10 d'esta norma.

Este informe haurà d'emetre's en el termini de tres mesos, transcorregut el qual es considerarà emés en sentit favorable. El transcurs d'este termini sense l'emissió de l'informe en cap cas podrà suposar l'autorització d'instal·lacions que suposen la vulneració de l'ordenament jurídic o del planejament urbanístic o territorial.

Si a conseqüència de l'informe emés es produïxen modificacions en el projecte, o és necessari ampliar la informació, s'emetrà, si així ho considera l'òrgan instructor del procediment, un nou informe en el termini màxim d'un mes des que l'òrgan territorial competent en energia remeta la documentació pertinent.

En este sentit, només podrà emetre's fins a un màxim de dos informes en la fase de tramitació de cada fita administrativa que corresponga complir per part del promotor de l'actuació, sense perjuí dels informes que siga procedent emetre dins del tràmit de consultes a les administracions públiques de l'article 24 del present decret llei.

2. Sense perjuí de la resta d'informes i pronunciaments de les administracions públiques intervinents, este informe haurà de ser favorable en els termes que preveu l'apartat 1 a l'efecte de poder atorgar les autoritzacions la concessió de les quals correspon a la conselleria competent en matèria d'energia.

En cas que l'informe en matèria d'ordenació del territori i paisatge siga desfavorable, es resoldrà la finalització i l'arxivament del procediment, sense més tràmit.

3. Els ajuntaments realitzaran els informes en matèria de paisatge requerits en la tramitació de centrals fotovoltaiques, sempre que no s'implanten en sòls no urbanitzables amb alguna protecció paisatgística i responguen a alguna d'estes característiques:

a) Ocupen menys de 10 hectàrees de sòl no urbanitzable comú i disten de qualsevol altra central més d'1 km.

b) S'instal·len sobre sòls urbans i o urbanitzables que hagen superat l'avaluació ambiental estratègica.

c) Siguen d'iniciativa de les administracions o les entitats públiques adscrites i ocupen menys de 10 hectàrees.

d) Ocupen menys de 5 hectàrees de sòl no urbanitzable comú, disten de qualsevol altra planta més de 500 metres i el municipi en què se situen dispose d'estudi de paisatge aprovat.

4. Els ajuntaments elaboraran els informes en matèria de riscos naturals i induïts requerits en la tramitació de centrals fotovoltaiques, sempre que ocupen menys de 10 hectàrees de sòl no urbanitzable comú i no s'implanten en zones de perillositat d'inundació de qualsevol nivell dels establits en la cartografia del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) o nivells equivalents establits a partir de cartografies de perillositat aprovades per organismes oficials, com el Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables."

Díhuit. Es modifica l'article 30, que queda redactat de la manera següent:

"Article 30. Sobre el contingut i condicionat de la resolució

1. Conclosos els tràmits indicats en la secció anterior, amb l'acreditació prèvia del promotor de:

– disposar dels terrenys on este s'haja d'executar, sense perjuí de la possibilitat expropiatòria en cas que la instal·lació s'haja declarat d'utilitat pública en concret; i

– haver obtingut els permisos d'accés i connexió a les xarxes de transport o distribució d'energia elèctrica.

L'òrgan territorial competent en matèria d'energia, en un únic acte administratiu, emetrà una resolució i es pronunciarà sobre els aspectes següents, amb esta prelació:

a) La inclusió del condicionat que haja determinat l'informe de territori i paisatge que regula l'article 25, vinculant des del punt de vista d'implantació territorial de la instal·lació.

b) Atorgarà, si és el cas, l'autorització administrativa prèvia prevista en la regulació del sector elèctric. Esta autorització inclourà, si és el cas, el contingut mínim a què es referix l'article 42.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, així com la referència a la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en la seu electrònica de la Generalitat.

c) Declararà d'utilitat pública, en concret, la instal·lació, quan s'haja sol·licitat i corresponga fer-ho.

d) Concedirà, quan corresponga, l'autorització administrativa de construcció.

e) Aprovarà, si és el cas, el pla de desmantellament de la instal·lació i de restauració del terreny i l'entorn afectat, i incorporarà a l'aprovació les condicions arreplegades per l'informe, tant de l'òrgan competent en ordenació del territori i paisatge com de medi ambient.

Quan els pronunciaments anteriors corresponguen al centre directiu competent en matèria d'energia, l'òrgan territorial esmentat remetrà l'expedient corresponent al procediment completament instruït, i hi adjuntarà el seu informe i la proposta de resolució.

2. La resolució haurà de contindre, almenys, els següents aspectes, condicions i obligacions:

a) Es fixarà un termini màxim per a sol·licitar l'autorització d'explotació d'acord amb el cronograma de treballs que ha de figurar en el projecte d'execució autoritzat, i s'advertirà de la caducitat de l'autorització de no fer-ho, sense perjuí de la possibilitat de sol·licitar pròrrogues motivades d'acord amb el règim que regula el Decret 88/2005, de 29 d'abril.

b) S'imposarà al titular de l'autorització administrativa de construcció l'obligació de desmantellar la instal·lació i de restituir els terrenys i l'entorn afectats.

c) S'imposarà l'obligació de constituir una garantia econòmica, d'acord amb el que establixen este decret llei i les normes del PECV, per a complir l'obligació de desmantellar i restituir a què es referix l'incís anterior, amb la indicació de l'import, i s'advertirà el titular de l'autorització que haurà d'acreditar-se'n la deguda constitució amb la sol·licitud d'autorització d'explotació de la instal·lació, requisit indispensable per a poder atorgar-la.

d) S'especificarà l'obligació d'ingrés del cànon per ús i aprofitament del sòl no urbanitzable amb destinació municipal regulada en el present decret llei, o si és el cas, en la normativa urbanística. A este efecte, la resolució arreplegarà el pressupost d'execució material de la instal·lació expressat en el projecte tècnic.

e) S'indicarà la necessitat d'obtindre autorització administrativa prèvia, de conformitat amb la legislació bàsica estatal, en els casos de transmissió, modificació substancial, tancament temporal i tancament definitiu de la instal·lació de producció.

3. La resolució es notificarà a l'òrgan ambiental quan este haja intervingut en la tramitació de l'expedient als efectes previstos en legislació d'avaluació ambiental sobre caducitat del pronunciament ambiental, així com als òrgans competents en ordenació del territori i paisatge, a més de la resta de notificacions establides en la normativa."

Dènou. Es modifica l'apartat 2 de l'article 37, que queda redactat de la manera següent:

"Article 37. Garantia econòmica de desmantellament i restauració de l'entorn

[...]

2. En el cas de centrals fotovoltaiques, la quantia de la garantia econòmica per a assegurar l'obligació de desmantellament de la central fotovoltaica i de restauració del terreny i l'entorn afectats serà del 3 % del pressupost d'execució material, sempre que esta quantitat no siga inferior a 20.000 €/MWp. Si la quantia resultant és inferior a eixa xifra, l'import de la garantia serà de 20.000 €/MWp. La duració mínima d'esta garantia econòmica haurà de ser de cinc anys, i s'haurà de renovar durant tota la vida útil de la central fotovoltaica almenys dos mesos abans que expire. La quantia de la garantia s'actualitzarà cada 5 anys amb base en el càlcul de variacions de l'índex general nacional de l'índex de preus de consum. Les variacions negatives no modificaran la quantia de la garantia."

Vint. Es modifica l'apartat 2 i s'afig un nou apartat 4 en l'article 38, que queda redactat de la manera següent:

"Article 38. Cànon per ús i aprofitament del sòl no urbanitzable amb destinació municipal

[...]

2. El respectiu cànon d'ús i aprofitament l'establirà l'ajuntament en la llicència corresponent, per una quantia equivalent al 2 % dels costos estimats de les obres d'edificació i de les obres necessàries per a implantar la instal·lació. El cànon es generarà d'una sola vegada en ocasió de l'atorgament de la llicència d'obres municipal, i l'ajuntament podrà acordar, a sol·licitud de la persona interessada, el fraccionament o l'ajornament del pagament, sempre dins del termini de vigència concedit. L'atorgament d'una pròrroga del termini no comportarà un cànon urbanístic nou.

[...]

4. Addicionalment, l'ajuntament podrà aplicar les reduccions de l'import del cànon que corresponguen, de manera acumulativa, en els casos següents:

– quan la instal·lació incloga un ús combinat del sòl per a la generació d'energia i l'activitat agrícola, tal com esta es definix en l'article 3 Reglament (UE) 2021/2115, del Parlament Europeu i del Consell, de 2 de desembre de 2021, pel qual s'establixen normes en relació amb l'ajuda als plans estratègics que han d'elaborar els estats membres en el marc de la política agrícola comuna, en una superfície de, almenys, el 25 % de la superfície del projecte, la reducció que caldrà aplicar serà del 15 %.

– quan la instal·lació contribuïsca a l'aplicació d'un programa de desenvolupament rural en col·laboració amb un grup d'acció local o un grup de desenvolupament rural, l'àmbit territorial del qual incloga la ubicació del projecte, la reducció que caldrà aplicar serà d'un 20 %.

– quan la instal·lació incloga un pla de modernització d'estructures agràries facilitat per un agent dinamitzador, tal com este es definix en la Llei 5/2019, de la Generalitat, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana, sobre una superfície igual o superior al 20 % de la superfície del projecte, la reducció que calga aplicar serà d'un 25 %.

L'impagament donarà lloc a la caducitat de la llicència urbanística. La percepció del cànon correspon als municipis i les quantitats ingressades per este concepte s'integraran en el patrimoni municipal del sòl."

Vint-i-u. Es modifica l'apartat 1 de la disposició addicional quarta, que queda redactat de la manera següent:

"Disposició addicional quarta. Determinació de la potència elèctrica sol·licitada.

1. Per a determinar la previsió de càrregues de les xarxes de distribució i de les instal·lacions elèctriques en els nous desenvolupaments de sòls d'ús industrial, es considerarà un valor mínim d'electrificació, o previsió de càrrega específica de 20 W/m² de parcel·la neta per a ús logístic i 50 W/ m² per a la resta d'usos, llevat que el promotor de l'actuació urbanística o el sol·licitant del subministrament considere un valor superior ateses les necessitats previstes."

Vint-i-dos. S'afig una nova disposició addicional octava, que queda redactada de la manera següent:

"Disposició addicional octava. Autoritzacions per a torres de mesurament de vent

Per a l'emplaçament de torres de mesurament de vent no és necessari complir el procediment que regula este decret llei. Per a la implantació temporal d'estes instal·lacions és necessària l'autorització de la conselleria amb competència en matèria d'energia, amb un informe previ de l'ajuntament corresponent. Este informe s'haurà d'emetre en un termini d'un mes. Si no s'emet l'informe municipal en este termini, l'òrgan autonòmic podrà concedir automàticament esta autorització.

L'autorització atorgada té una vigència màxima de dos anys. En el cas que la torre de mesurament haja de romandre situada en el mateix parc eòlic, caldrà incloure-la dins del projecte corresponent a aquell."

Vint-i-tres. S'afig una nova disposició transitòria quarta, que queda redactada de la manera següent:

"Disposició transitòria quarta. Instal·lacions d'energies renovables que es troben en tramitació

1. Les previsions d'este decret llei seran aplicables als procediments d'autorització d'instal·lacions d'energies renovables que estiguen en tramitació en el moment de l'entrada en vigor d'aquell.

En este sentit, tot projecte en tramitació que no haja obtingut encara una declaració d'impacte ambiental favorable haurà de sol·licitar i obtindre una valoració favorable de la implantació del projecte proposat en el territori. Esta valoració favorable l'emetrà l'òrgan competent en matèria de territori i paisatge, d'acord amb el que indica l'article 25.1.

La tramitació d'esta valoració, referida a estos expedients en tramitació, tindrà caràcter preferent, i haurà d'emetre's en el termini de tres mesos, d'acord amb el que disposa l'article 25.1.

2. Respecte dels expedients regulats en els paràgrafs 2n i 3r de l'apartat 1, no serà necessari reiterar la petició d'informes ja emesos, o tràmits ja realitzats d'acord amb el procediment regulat per la normativa anterior, incloent-hi la resta d'aspectes que arreplega l'informe en matèria d'ordenació del territori i paisatge de l'article 25.1. Només en el cas que la regulació donada per este decret llei al procediment permeta l'emissió d'informes favorables o un avanç en la tramitació, el promotor podrà sol·licitar esta emissió o avanç, que haurà de produir-se en el termini de tres mesos des de la petició.

En cas que s'hagen emés dos informes negatius corresponents a algun dels tràmits referits en l'article 25.1, últim paràgraf, d'esta norma, l'òrgan competent en matèria de territori i paisatge emetrà un únic i definitiu informe.

3. No serà necessari emetre un nou certificat de compatibilitat urbanística en els procediments en tramitació en els quals ja s'haja emés este certificat amb caràcter favorable, d'acord amb la regulació anterior. En este supòsit, tampoc serà exigible l'informe no vinculant sobre valoració favorable o desfavorable que realitza l'ajuntament, i que està regulat en l'article 19.1.

4. En cap cas s'exigirà la tramitació d'una declaració d'interés comunitari per a la instal·lació de qualsevol projecte en tramitació a l'entrada en vigor d'este decret llei.

5. Els promotors de projectes d'aprovació autonòmica en tramitació a l'entrada en vigor d'esta norma hauran d'aportar un estudi d'integració paisatgística en el moment en què siga requerit per l'òrgan autonòmic competent en matèria de paisatge."

Vint-i-quatre. Es modifica l'annex III, que queda redactat de la manera següent:

"ANNEX III

Documentació que cal adjuntar a la sol·licitud de les autoritzacions administratives prèvia i de construcció

– Informe-certificat urbanístic emés per l'ajuntament referit a la compatibilitat urbanística del projecte, de cada un dels municipis afectats, o justificant de la seua sol·licitud quan este no s'haja emés, i caldrà aportant en este cas una declaració responsable del promotor de la situació urbanística dels terrenys;

– Permís accés a la xarxa de transport o distribució, quan la instal·lació haja de connectar-se a una d'estes, o un resguard acreditatiu d'haver depositat la garantia econòmica establida per a la seua sol·licitud;

– Documents acreditatius de la capacitat legal, tècnica i economicofinancera del promotor per a dur a terme el projecte;

– Documents que acrediten la disponibilitat, o el compromís de disponibilitat, d'almenys un 25 % dels terrenys sobre els quals es projecte la central fotovoltaica quan es tracte de sòl no urbanitzable;

– Declaració responsable subscrita pel promotor de la instal·lació del fet que tota la documentació presentada és suficient i adequada a la sol·licitud instada;

– Pla de desmantellament de la instal·lació i de restauració del terreny i l'entorn afectat, que inclourà un pressupost d'execució dels treballs descrits;

– Llista dels elements, els espais, els servicis i les instal·lacions públiques afectats per l'actuació, així com de la titularitat administrativa d'estos, amb la finalitat de formular les consultes necessàries per a valorar les afeccions esmentades, durant la fase de consultes, i el promotor serà el responsable de la seua identificació;

– Full resum firmat pel redactor del projecte. Reflectirà les principals característiques definitòries de la instal·lació:

• Paràmetres de disseny:

- Potència instal·lada i producció anual estimada (MWh/any).

- En cas de centrals fotovoltaiques, mòduls fotovoltaics: tecnologia de disseny, potència dels mòduls, nombre de mòduls, capacitat de producció (W/m²), superfície de cada mòdul

- Sistema de subjecció i ancoratge: suports fixos o amb seguidors solars i tipus de fonamentació (correguda, mitjançant clavaments o altres)

- En cas de parcs eòlics, tipus aerogenerador: potència unitària, nombre d'aerogeneradors, altura de la boixa, diàmetre del rotor.

- Sistema d'evacuació: característiques constructives (tipus interior en edifici, d'intempèrie, etc.) i tècniques (potència i tensions nominals) de la subestació o centres de transformació, característiques constructives (línia aèria o cable subterrani) i tècniques (longitud, nombre de circuits, tensió nominal —kV—, capacitat —MVA—) de la línia elèctrica.

• Emplaçament:

- Parcel·les afectades: llista amb municipi, polígon i parcel·les afectades per la instal·lació i la superfície cadastral de cada una.

• Àrea de la superfície ocupada, calculada com l'àrea definida pel perímetre envolupant de tots els equips i les instal·lacions que componen la instal·lació, excloent-ne la línia d'evacuació.

• Àrea total vinculada, entesa com la suma de la superfície cadastral de totes les parcel·les associades a la instal·lació, amb l'excepció dels terrenys afectats per la línia d'evacuació (llevat que queden inclosos en les parcel·les anteriors).

• Pressupost d'execució material.

– Plànols d'emplaçament de la instal·lació i de localització de les instal·lacions i els equips, incloent-hi el sistema d'evacuació. S'entregarà en format gml, admés per l'Administració pública i arreplegat en l'NTI, la norma tècnica d'interoperativitat. Es podran admetre, a més, alguns formats no oberts en consideració al seu ús generalitzat en el sector de l'arquitectura i l'enginyeria, com és el cas dels formats de disseny Shapefile o, en defecte d'això, formats de CAD convencionals: dxf, dwg o dgn. Si és el cas, s'adoptaran com a base topogràfica les sèries CV05 i CV20, cartografia oficial de la Comunitat Valenciana proporcionada per l'Institut Cartogràfic Valencià (ICV). En tot cas, el sistema de coordenades emprat serà el mateix que el de l'esmentat mapa base (sistema de referència ETRS89 i en projecció UTM referit al fus 30N).

- Estudi d'integració paisatgística amb el contingut establit en l'annex II del TRLOTUP, si bé la participació pública coincidirà amb el tràmit d'informació pública del procediment.

Tots els documents presentats per a la tramitació d'expedients regulats en este decret llei (tant els que indica este annex com els requerits per la legislació sectorial aplicable) tindran format digital i comptaran amb firma digital vàlida de la persona tècnica projectista o del promotor de la instal·lació, segons corresponga. En cas que el format del document no permeta la firma, s'adjuntarà una declaració responsable de l'autoria i la veracitat de la informació incorporada i que esta és coherent amb la inclosa en la resta de documents aportats i s'ajusta a esta."

*Article 116. Modificació del Decret 88/2005, de 29 d'abril, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen els procediments d'autorització d'instal·lacions de producció, transport i distribució d'energia elèctrica que són competència de la Generalitat*

El Decret 88/2005, de 29 d'abril, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen els procediments d'autorització d'instal·lacions de producció, transport i distribució d'energia elèctrica que són competència de la Generalitat, queda redactat així:

U. Es modifica l'apartat 1 de l'article 2, que queda redactat de la manera següent:

"Article 2. Àmbit d'aplicació

1. L'àmbit d'aplicació del present decret comprén les següents instal·lacions elèctriques, sempre que la seua ubicació no excedisca l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana ni de les aigües marítimes interiors adjacents a este i al mar territorial, i estiguen subjectes a alguna de les autoritzacions previstes en la regulació del sector elèctric:

– Les de producció, incloent-hi les seues infraestructures d'evacuació, la potència instal·lada de les quals no siga superior a 50 MW elèctrics. Les infraestructures d'evacuació que formen part de la instal·lació de producció inclouen la connexió amb la xarxa de transport o de distribució, i si és el cas, la transformació d'energia elèctrica.

– Les de la xarxa de transport secundari, incloent-hi les instal·lacions d'esta xarxa que siguen mòbils.

– Les de les xarxes de distribució, incloent-hi les mòbils.

– Les connexions de servici de tensió nominal inferior a 380 kV.

– Les línies directes, excepte quan estiguen connectades a instal·lacions de generació de competència estatal, i

– Les infraestructures elèctriques de les estacions de recàrrega de vehicles elèctrics de potència superior a 3.000 kW."

Dos. Es modifica l'apartat 2 de l'article 2 bis, que queda redactat de la manera següent:

"Article 2 bis. Instal·lacions elèctriques excloses totalment o parcialment del règim d'autorització administrativa

[...]

2. Només requeriran autorització d'explotació:

– Les de producció d'energia elèctrica amb potència instal·lada no superior a 500 kW;

– Les connexions de servici de qualsevol longitud i tensió nominal no superior a 30 kV, sempre que no sol·liciten la seua declaració d'utilitat pública, en concret, i no estiguen sotmeses a avaluació ambiental.

S'entendrà per connexió de servici, únicament a l'efecte de necessitat d'obtindre autoritzacions administratives regulades en la legislació del sector elèctric, la instal·lació de nova extensió de xarxa, incloent-hi, si és el cas, el centre de seccionament, que tinga per finalitat atendre un únic punt de subministrament o l'evacuació d'un únic generador, sense perjuí de la configuració d'alimentació, en punta o en pas, anell o bucle, d'este amb la xarxa elèctrica. En cas que esta instal·lació haja de cedir-se a l'empresa transportista o a la distribuïdora de la zona, esta cessió s'haurà de realitzar en sol·licitar l'autorització d'explotació.

– Les modificacions no substancials de les instal·lacions de producció, transport, distribució, línies directes i infraestructures elèctriques de les estacions de recàrrega de vehicles elèctrics de potència superior a 3.000 kW.

En estos casos, amb la sol·licitud d'autorització d'explotació haurà d'adjuntar-se la documentació de disseny, finalització d'obres i superació de totes les proves, els assajos i els controls exigida per la reglamentació de seguretat electrotècnica que acredite el compliment de les condicions de seguretat de les instal·lacions i de l'equip associat, així com una declaració responsable i de conformitat firmada pel sol·licitant, en què accepte el condicionat o els informes favorables de les distintes administracions, organismes, empreses de servici públic o de servicis d'interés econòmic general amb béns o drets a càrrec seu afectats per la instal·lació elèctrica, o d'haver-los sol·licitat fefaentment a estos i haver transcorregut més de vint dies sense resposta."

Tres. Es modifica l'apartat b de l'article 3, que queda redactat de la manera següent:

"Article 3. Classificació de les instal·lacions

Les instal·lacions elèctriques sotmeses a autorització administrativa que entren dins de l'àmbit d'aplicació d'este decret es classifiquen en els grups següents:

[...]

b) Grup segon.

Les instal·lacions següents no incloses en el grup primer:

– Les de producció, incloent-hi les seues infraestructures d'evacuació;

– Les xarxes de distribució d'energia elèctrica;

– Les línies directes, i

– Les connexions de servici.

Formen part també d'este grup totes les infraestructures elèctriques de les estacions de recàrrega de vehicles elèctrics de potència superior a 3.000 kW."

Quatre. Es modifica l'apartat 1 de l'article 4, que queda de la manera següent:

"Article 4. Òrgans competents

1. Les autoritzacions administratives per a l'execució, l'ampliació, la modificació, la transmissió i el tancament, temporal o definitiu, de les instal·lacions elèctriques que estiguen subjectes a estes, així com la seua declaració d'utilitat, en concret, seran atorgades per:

a) El centre directiu competent en energia de la conselleria que tinga atribuïda esta matèria, en els casos següents:

– Les de producció, incloent-hi les seues infraestructures d'evacuació, amb una potència instal·lada a autoritzar superior a 10 MW elèctrics.

– Totes les de la xarxa de transport secundari.

– Les de les xarxes de distribució amb una tensió nominal alguna de les parts a autoritzar superior a 66 kV, així com totes les que siguen interprovincials amb independència de la seua tensió nominal.

– Les connexions de servici amb una tensió nominal superior a 66 kV, així com totes les que siguen interprovincials amb independència de la seua tensió nominal.

– Les línies directes amb una tensió nominal superior a 66 kV, així com totes les que siguen interprovincials amb independència de la seua tensió nominal.

– L'autorització d'explotació en el cas que la instal·lació afecte més d'una província.

b) Els servicis territorials competents en energia de la conselleria que tinga atribuïda esta matèria, per a la resta de les instal·lacions, incloent-hi totes les infraestructures elèctriques de les estacions de recàrrega de vehicles elèctrics de potència superior 3.000 kW. Així mateix, per a emetre l'autorització d'explotació de totes les instal·lacions elèctriques situades en la província respectiva on s'implante la instal·lació."

Cinc. Es modifica l'apartat 2 de l'article 5, que queda de la manera següent:

"Article 5. Presentació de sol·licituds

[...]

2. A la sol·licitud s'adjuntarà la documentació a què fa referència este decret i l'exigida, si és el cas, per la legislació específica aplicable.

En tot cas, la sol·licitud d'autorització administrativa anirà acompanyada amb la documentació següent:

–Aquella que acredite la capacitat del sol·licitant en els termes que assenyala este decret.

– Avantprojecte de la instal·lació, que haurà de contindre:

A) Memòria en la qual es consignen les especificacions següents:

1) Ubicació de la instal·lació o, quan es tracte de línies de transport o distribució d'energia elèctrica, l'origen, el recorregut i el final d'esta.

2) Objectiu de la instal·lació.

3) Característiques principals d'esta.

4) Justificació de la necessitat de la instal·lació i que no genera incidències negatives en el sistema.

5) Si és el cas, les instal·lacions a desmuntar associades a la instal·lació projectada, tot això, sense perjuí que es requerisquen les autoritzacions administratives regulades en la LSE.

B) Punts de connexió de la infraestructura elèctrica. S'indicarà clarament el punt o els punts, si és el cas, de la xarxa existent a la qual es pretenen connectar les instal·lacions de les quals se sol·licita autorització, i s'assenyalarà, per a cada un, l'emplaçament geogràfic, el titular i les característiques que el definisquen.

C) Plànols de la instal·lació projectada i, si és el cas, a desmuntar a escala mínima 1:50.000.

D) Pressupost estimat d'esta.

E) Relació detallada d'afeccions a administracions públiques, organismes i, si és el cas, empreses de servici públic o de servicis d'interés general amb béns o servicis a càrrec seu afectats per la instal·lació i motius de l'afecció.

F) Quan siga procedent, segons el que establix este decret, separata de la part de la documentació que siga d'interés per a les administracions públiques, els organismes i, si és el cas, les empreses de servici públic o de servicis d'interés general amb béns o servicis a càrrec seu, afectats per la instal·lació."

Sis. Es modifica l'apartat 1 de l'article 6, que queda redactat de la manera següent:

"Article 6. Obligació de resoldre i silenci administratiu

1. L'òrgan competent resoldrà sobre les sol·licituds objecte d'este decret, d'autorització administrativa prèvia, declaració d'utilitat pública en concret i autorització administrativa de construcció per a l'execució, l'ampliació i la modificació d'instal·lacions elèctriques, d'autorització de transmissió i d'autorització de tancament, definitiu o temporal, d'estes, i notificarà les resolucions en el termini màxim de sis mesos per a les del grup primer, i de tres mesos per a les del grup segon, a comptar de la data de registre d'entrada de la sol·licitud o, en cas que siga aplicable, la data en què la sol·licitud s'haja admés a tràmit."

Set. Es modifica l'apartat 1 de l'article 9, que queda de la manera següent:

"Article 9. Procediment d'autorització

1. Informació pública

Les sol·licituds d'autorització administrativa prèvia se sotmetran al tràmit d'informació pública durant el termini de vint dies, i a este efecte s'inserirà un anunci extracte d'estes en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana o el butlletí oficial de la província respectiva, segons l'àmbit territorial de l'òrgan competent per a resoldre-les.

Quan se sol·licite la declaració d'utilitat pública, en concret, de les instal·lacions elèctriques que tinguen reconeguda amb caràcter general esta declaració en la legislació bàsica del sector elèctric, se sotmetran al tràmit d'informació pública de conformitat amb el que establix esta i la legislació d'expropiació forçosa.

Quan el projecte de la instal·lació objecte de sol·licitud d'autorització administrativa prèvia estiga sotmés a la legislació d'avaluació ambiental i esta exigisca informació pública de la documentació ambiental i del projecte, esta es realitzarà d'acord amb el que determine esta legislació. De la mateixa manera s'actuarà en cas que la construcció i la posada en servici de la instal·lació estiga afectada per altres legislacions sectorials o específiques que exigisquen prèviament tràmit d'informació pública del projecte, i en estos casos la persona interessada haurà de sol·licitar-ho expressament, i adjuntar la documentació oportuna que calga sotmetre a este tràmit.

En el cas que se sol·licite simultàniament l'autorització administrativa prèvia i la declaració, en concret, d'utilitat pública, la informació pública a què es referixen els paràgrafs anteriors s'efectuarà conjuntament per a les dos sol·licituds, així com per a l'avaluació ambiental, quan esta s'aplique al projecte, fins i tot per a l'exigida per altres legislacions sectorials que se li apliquen, sempre que se sol·licite expressament i s'aporte la documentació preceptiva. A este efecte, en els anuncis, les comunicacions i els edictes que s'hagen de fer es faran constar les regulacions i els articles d'estes que exigix el precitat tràmit d'informació pública.

Per al cas que el tràmit d'informació pública s'efectue conjuntament, tal com disposa el paràgraf precedent, el termini per a formalitzar-lo haurà de ser el de més duració dels arreplegats en les diferents regulacions sectorials o específiques.

En el cas que la instal·lació afecte més d'una província, correspondrà tramitar l'expedient al servici territorial competent en matèria d'energia en el qual recaiga la major part de la longitud del traçat en cas de línies elèctriques, o la major part de l'àrea de la superfície ocupada pels equips principals de la instal·lació corresponent.

Les modificacions no substancials dels projectes en tramitació que es produïsquen a conseqüència de l'estimació d'al·legacions presentades per particulars o de la imposició de condicionats i mesures correctores establides en el tràmit de consultes a les quals es referix l'apartat 4 d'este article, sempre que es compte amb la cessió del dret corresponent de les persones propietàries afectades, no se sotmetran a informació pública de nou.

Durant el termini d'informació pública les persones interessades podran formular les al·legacions que consideren oportunes."

Huit. Es modifiquen els apartats 1 i 2 de l'article 11, que queden redactats de la manera següent:

"Article 11. Aprovació del projecte d'execució

1. Sol·licitud

La persona sol·licitant, o titular de l'autorització administrativa prèvia quan esta s'haja atorgat, presentarà una sol·licitud d'autorització administrativa de construcció juntament amb:

– El projecte tècnic d'execució firmat per una persona tècnica competent, elaborat segons els reglaments tècnics, les especificacions particulars de les empreses distribuïdores aprovades per l'administració competent i altres normes tècniques aplicables.

– Una declaració responsable que acredite el compliment de la normativa que li siga aplicable firmada per la persona autora del projecte tècnic d'execució.

– En el cas d'instal·lacions que siguen cedides a l'empresa transportista única o empresa distribuïdora de la zona, i es tramiten per l'empresa promotora, document de conformitat amb el projecte per part de l'empresa transportista o distribuïdora.

– A més de la resta de documentació que s'aplique a la sol·licitud en funció de les seues característiques i emplaçament.

En el cas que la instal·lació afecte més d'una província, correspondrà tramitar l'expedient al servici territorial competent en matèria d'energia en el qual recaiga la major part de la longitud del traçat en cas de línies elèctriques, o la major part de l'àrea de la superfície ocupada pels equips principals de la instal·lació corresponent.

Es presentaran en forma de separata les parts del projecte que afecten béns, instal·lacions, obres o servicis, centres o zones dependents d'altres administracions, organismes o empreses de servici públic o de servicis d'interés general, perquè estes establisquen el condicionat tècnic procedent.

En el cas que se sol·licite la tramitació conjunta de l'autorització administrativa prèvia i de l'autorització administrativa de construcció, la documentació a presentar juntament amb el projecte contindrà les mencions que preveuen els apartats 2.A.4 i 2.B de l'article 5 d'este decret.

2. Condicionats tècnics

L'òrgan territorial competent en matèria d'energia remetrà les separates o el projecte presentat a les distintes administracions, organismes o empreses de servici públic o de servicis d'interés general afectades, a fi de que establisquen el condicionat tècnic procedent en el termini de vint dies.

En el cas de sol·licituds d'autorització administrativa d'instal·lacions que siguen cedides a l'empresa transportista o a la distribuïdora de la zona, i siguen realitzades directament per la persona sol·licitant o promotora, es remetrà a estes la documentació tècnica i d'avaluació ambiental completes de la instal·lació.

No serà necessari obtindre este condicionat:

a) Quan per les distintes administracions, organismes i empreses esmentades hagen acordat amb la Conselleria d'Infraestructures i Transport normes de caràcter general per a l'establiment de les instal·lacions o per a l'encreuament o contigüitat de les línies elèctriques amb els béns, instal·lacions, obres, servicis, centres o zones de la seua competència.

b) Quan remeses les separates corresponents transcórrega el termini establit sense haver rebut resposta. En eixe cas es tindran per aprovades les especificacions tècniques proposades per la persona sol·licitant de la instal·lació en el projecte d'execució.

c) Quan la persona sol·licitant haja presentat, juntament amb la sol·licitud d'autorització administrativa de construcció, una declaració responsable i de conformitat firmada per ell, acceptant el condicionat o els informes favorables de les distintes administracions, organismes o, si és el cas, empreses de servici públic o de servicis d'interés econòmic general amb béns o drets a càrrec seu afectats per la instal·lació elèctrica, i que estos informes han sigut emesos per estes sobre la base d'exactament la mateixa documentació presentada amb la sol·licitud d'autorització. Al costat de la declaració responsable i de conformitat, la persona sol·licitant acompanyarà còpia dels mencionats condicionats i informes. En el cas d'instal·lacions destinades a ser cedides, els condicionats els haurà d'acceptar, a més de per la persona sol·licitant, per l'empresa cessionària.

Es donarà trasllat al sol·licitant dels condicionats tècnics establits, perquè, en el termini de deu dies, preste la seua conformitat o formule les objeccions que estime procedents.

La contestació de la persona sol·licitant es traslladarà a l'administració, organismes o empreses de servici públic o de servicis d'interés general que va emetre el corresponent condicionat tècnic perquè, en el termini de deu dies, mostre la seua conformitat o objeccions a esta contestació. Transcorregut este termini sense que l'administració, organismes o empreses de servici públic o de servicis d'interés general esmentats emeteren nou escrit d'objeccions sobre el seu condicionat, s'entendrà la conformitat amb la contestació al condicionat tècnic efectuada per la persona sol·licitant."

Nou. Es modifiquen els apartats 1, 4 i 5 de l'article 12, que queden redactats de la manera següent:

"Article 12. Autorització d'explotació

1. Una vegada executat el projecte, es presentarà la sol·licitud d'autorització d'explotació davant del servici territorial corresponent, a la qual s'adjuntarà tota la documentació exigida per la regulació del sector elèctric i de seguretat industrial aplicable a la instal·lació, així com per les autoritzacions administratives prèvia i de construcció.

S'indicarà el pressupost real d'execució, i la part que haja sigut sufragada per terceres persones distintes de la persona sol·licitant d'esta autorització.

[...]

4. Les autoritzacions d'explotació seran atorgades per l'òrgan competent establit en l'article. Quan l'autorització corresponga al centre directiu competent en matèria d'energia, la documentació anterior es presentarà davant el servici territorial competent per a la seua instrucció, qui l'elevarà a aquell, juntament amb el seu informe, per a autorització.

5. En els supòsits d'instal·lacions realitzades per terceres persones i que se cedisquen a l'empresa transportista única o distribuïdora de la zona abans de la seua posada en servici, s'aportarà per la persona cessionària al mateix temps que se sol·licite l'autorització d'explotació, còpia de l'acord o contracte de cessió firmat per les dos parts, en què done la conformitat a la cessió i còpia del conveni de rescabalament enfront de terceres persones quan este s'haja subscrit. La resolució arreplegarà de manera expressa la cessió de la instal·lació abans de l'atorgament de l'autorització d'explotació."

Deu. Es modifica l'article 13, que queda redactat de la manera següent:

"Article 13. Modificacions no substancials

1. Tindran la consideració de modificacions no substancials les establides amb este caràcter en l'article 115.3 del Reial decret 1955/2000, d'1 de desembre, pel qual es regulen les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions d'energia elèctrica, així com les que no estiguen incloses en l'àmbit d'aplicació del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.

2. [Suprimit]

3. Per a les modificacions no substancials, no es requerirà autorització administrativa prèvia, ni autorització administrativa de construcció, i únicament caldrà obtindre l'autorització d'explotació. Per a la sol·licitud d'autorització d'explotació, es procedirà segons disposa l'article 12, i s'aportarà, a més, la documentació tècnica acreditativa del compliment de les condicions de seguretat de les instal·lacions i de l'element modificat. Per la pròpia naturalesa de les modificacions no substancials, independentment del que indica l'article 12.3, les instal·lacions afectades podran romandre en servici en tot moment.

En cap cas emetrà autoritzacions d'explotació per a les modificacions en instal·lacions complementàries com ara enllumenat, climatització, ventilació, telecomunicacions, sistemes de protecció contra incendis i manteniment d'obra civil, que no impliquen canvi retributiu. En estos casos, les modificacions hauran de complir, en tot cas, els reglaments de seguretat que els siguen aplicables.

4. Reglamentàriament, es desenvoluparà un procediment de sol·licitud conjunta per a totes les modificacions no substancials d'instal·lacions de transport o distribució executades en el semestre anterior, amb independència que puguen presentar-se sol·licituds individualitzades."

Onze. Es modifica l'apartat 2 de l'article 15, que queda redactat de la manera següent:

"Article 15. Modificacions no substancials

[...]

2. Per a les modificacions no substancials, no es requerirà autorització administrativa prèvia, ni autorització administrativa de construcció, i únicament caldrà obtindre l'autorització d'explotació. Per a la sol·licitud d'autorització d'explotació, es procedirà segons disposa l'article 18, i s'aportarà, a més, la documentació tècnica acreditativa del compliment de les condicions de seguretat de les instal·lacions i de l'element modificat. Per la pròpia naturalesa de les modificacions no substancials, independentment del que indica l'article 12.3, les instal·lacions afectades podran romandre en servici en tot moment.

En cap cas emetrà autoritzacions d'explotació per a les modificacions en instal·lacions complementàries com ara enllumenat, climatització, ventilació, telecomunicacions, sistemes de protecció contra incendis i manteniment d'obra civil, que no impliquen canvi retributiu. En tot cas, estes modificacions hauran de complir els reglaments de seguretat que els siguen aplicables."

Dotze. Es modifica l'apartat 1 de l'article 16, que queda de la manera següent:

"Article 16. Sol·licitud de les autoritzacions administratives prèvia i de construcció

1. Es presentarà conjuntament la sol·licitud de les autoritzacions administrativa prèvia i de construcció per a l'execució, l'ampliació o la modificació substancial d'instal·lacions elèctriques subjectes a estes juntament amb:

– El projecte tècnic d'execució firmat per una persona tècnica competent, elaborat d'acord amb els reglaments tècnics, les especificacions particulars de les empreses distribuïdores aprovades per l'administració competent i altres normes tècniques aplicables.

En la memòria del projecte es justificarà el compliment de les mencions previstes en els apartats 2.A.4 i 2.B de l'article 5 del present decret.

A més, el projecte tècnic haurà de portar el full resum firmat per la persona tècnica projectista i la persona titular, en el qual, a més de les característiques tècniques i administratives de la instal·lació (titular, situació, tensió, longitud, etc.), hauran d'indicar-se clarament les administracions, els organismes i les empreses de servici públic o de servicis d'interés general afectats per la instal·lació, incloent-hi la menció expressa de si requerixen o no estimació o declaració d'impacte ambiental, i que es complixen les condicions de pas per zones habitades.

– Una declaració responsable que acredite el compliment de la normativa que li siga aplicable firmada per la persona autora del projecte tècnic d'execució.

– Còpia dels informes o els condicionats emesos per les distintes administracions, organismes o, si és el cas, empreses de servici públic o de servicis d'interés econòmic general amb béns o drets a càrrec seu afectats per la instal·lació elèctrica objecte de sol·licitud de les autoritzacions, o una còpia fefaent d'haver-los sol·licitat a cada un d'estos amb una antelació mínima de 20 dies i no haver-ne obtingut resposta, aspecte que serà objecte de declaració expressa per la persona interessada. Les persones interessades, en realitzar directament les peticions d'estos informes i condicionats als organismes esmentats, els indicaran expressament en la sol·licitud que ho fan d'acord amb el present precepte, i els efectes per a la continuació del tràmit en cas que no responguen en el termini referit. No obstant això, els informes i els condicionats emesos abans de la resolució de les autoritzacions administratives hauran de ser comunicats immediatament per la persona interessada a l'òrgan territorial competent d'energia i es tindran en compte.

A la documentació anterior s'adjuntarà una declaració responsable i de conformitat amb el condicionat o els informes favorables de les distintes administracions, organismes o, si és el cas, empreses de servici públic o de servicis d'interés econòmic general amb béns o drets a càrrec seu afectats per la instal·lació elèctrica, i que estos informes els han emés estes sobre la base exactament de la mateixa documentació presentada amb la sol·licitud de les autoritzacions. En el cas d'instal·lacions destinades a ser cedides, els condicionats hauran de ser acceptats per la persona sol·licitant i per l'empresa cessionària.

– La resta de documentació que s'aplique a la sol·licitud en funció de les característiques tècniques i l'emplaçament de la instal·lació elèctrica."

Tretze. Es modifica l'article 19, que queda redactat de la manera següent:

"Article 19. Autorització de transmissió d'instal·lacions

1. La transmissió de les instal·lacions de transport, distribució, producció i línies directes requerirà autorització administrativa prèvia en els termes establits en legislació bàsica del sector elèctric i el que s'establix en el present decret com a desplegament d'esta.

2. La sol·licitud d'autorització de transmissió la presentarà qui pretenga adquirir la titularitat de la instal·lació dirigida a l'òrgan territorial competent en matèria d'energia per raó de l'emplaçament i anirà acompanyada, a més dels documents exigits amb caràcter general pel procediment administratiu comú, amb la documentació següent:

a) Acreditació de disposar, en el moment de formular la sol·licitud, de les capacitats legals, tècniques i econòmiques exigides per l'activitat corresponent al tipus d'instal·lació la transmissió de la qual se sol·licita.

b) Declaració de la persona titular de la instal·lació en la qual manifeste la seua voluntat de transmetre-la a favor de la persona sol·licitant.

c) Identificació de la instal·lació interessada amb referència a les autoritzacions administratives que n'hagen emparat la construcció i, si és el cas, posada en servici.

Sense perjuí de l'aplicació de la taxa corresponent, podran acumular-se en una mateixa sol·licitud d'autorització de transmissió més d'una instal·lació, i cada una haurà de quedar perfectament identificada en la documentació indicada anteriorment.

3. La sol·licitud d'autorització de transmissió la resoldrà en el termini màxim de tres mesos l'òrgan que la va autoritzar o tinga atribuïda la competència per a atorgar l'autorització administrativa prèvia de la instal·lació interessada. En els casos en què la resolució no corresponga a l'òrgan territorial competent en matèria d'energia, una vegada instruït completament el procediment, este remetrà la sol·licitud, juntament amb el seu informe, al centre directiu competent en matèria d'energia que la tinga atribuïda.

Transcorregut el termini màxim indicat per a resoldre, la sol·licitud d'autorització de transmissió es considerarà denegada, i les persones interessades podran interposar els recursos administratius previstos per la legislació de procediment comú.

La resolució que autoritze la transmissió de la instal·lació expressarà que la seua eficàcia queda condicionada al fet que la persona titular d'esta, i futura adquirent, acredite davant de l'òrgan autoritzador en el termini màxim de sis mesos, a comptar de la data en què es notifique la resolució a la persona sol·licitant:

a) la transmissió efectiva de la instal·lació, aportant còpia de la documentació justificativa del negoci jurídic dut a terme juntament amb l'entrega.

b) quan siga procedent, la constitució per la persona autoritzada de les noves garanties econòmiques per al desmantellament de la instal·lació i la restitució o la restauració dels terrenys i el medi ambient afectats en substitució de les que s'hagen imposat a l'anterior persona titular, o que foren exigibles d'acord per la legislació vigent en el moment de l'atorgament de l'autorització de transmissió. Únicament serà procedent la devolució de les garanties econòmiques a l'anterior persona titular de la instal·lació quan hagen sigut constituïdes, degudament actualitzades, per la persona adquirent.

Si en el termini de sis mesos la persona titular de l'autorització de transmissió no acredita degudament el compliment de les dos condicions, es produirà de manera automàtica la caducitat d'esta.

La resolució arreplegarà expressament que no podrà exercir-se l'activitat del sector elèctric associada a la instal·lació la transmissió de la qual se sol·licita mentres no es complisquen les condicions referides. Així mateix, expressarà que una vegada complides estes, la nova persona titular de la instal·lació quedarà subrogada en tots els drets, els deures i les obligacions que tenia l'anterior persona titular i exigisca la regulació de l'activitat.

4. Una vegada acreditats els requisits imposats per a la transmissió efectiva de la instal·lació, l'òrgan competent en matèria d'energia corresponent modificarà d'ofici la titularitat de la instal·lació en els registres administratius de la seua competència, així com traslladarà, quan així corresponga, el canvi de titular a altres òrgans o administracions.

Així mateix, es notificarà el canvi de titularitat efectiu als ajuntaments en què radique la instal·lació quan es tracte d'instal·lacions de producció d'energia elèctrica."

Catorze. Es modifica l'apartat 1 de l'article 20, que queda de la manera següent:

"Article 20. Autorització de tancament d'instal·lacions

1. Sol·licitud

La persona titular d'una instal·lació de producció, transport o distribució d'energia elèctrica que pretenga tancar-la haurà de sol·licitar una autorització administrativa de tancament a l'òrgan competent per a autoritzar la instal·lació elèctrica de què es tracte.

La persona titular de la instal·lació adjuntarà a la sol·licitud un projecte de tancament, que haurà de contindre, com a mínim, una memòria en la qual es detallen les circumstàncies tècniques, econòmiques, ambientals o de qualsevol altre orde per les quals es pretén el tancament, així com els plànols actualitzats de la instal·lació a escala adequada.

La sol·licitud es podrà acompanyar amb un pla de desmantellament de la instal·lació, en el cas que la persona sol·licitant així ho pretenga.

En el cas dels desmuntatges associats a una nova instal·lació, estos no tindran la consideració de tancament d'instal·lacions i es tramitaran conjuntament amb aquella, sempre que siga de la mateixa titularitat o es presente el consentiment de la persona titular."

Quinze. Es modifica l'apartat 3 de la disposició addicional primera, que queda redactat de la manera següent:

"Primera. Expropiació i servitud

[...]

3. Les publicacions que, de conformitat amb el que establixen l'esmentat Reial decret 1955/2000 i la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, s'hagen de realitzar en el Boletín Oficial del Estado es realitzaran en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana."

Setze. Es modifica la disposició addicional quarta, que queda redactada de la manera següent:

"Disposició addicional quarta. Format de la documentació gràfica dels avantprojectes, projectes i finals d'obra

La documentació gràfica principal que definix les instal·lacions dels avantprojectes, projectes i finals d'obra de les instal·lacions objecte d'este decret ha de complir les especificacions de georeferenciació que definix el Reial decret 1071/2007, de 27 de juliol, pel qual es regula el Sistema Geodèsic de Referència Oficial a Espanya, estarà georeferenciada en el sistema de referència ETRS89 (European Terrestrial Reference System 1989), i la projecció cartogràfica oficial triada serà la UTM referida al fus 30 nord (EPSG: 25559) i es presentarà en format SHP compatible amb la cartografia de l'Institut Cartogràfic Valencià."

CAPÍTOL II

Comerç

*Article 117. Modificació de la Llei 3/2011, de 23 de març, de la Generalitat, de comerç de la Comunitat Valenciana*

La Llei 3/2011, de 23 de març, de la Generalitat, de comerç de la Comunitat Valenciana, queda modificada així:

U. Es modifiquen els apartats 5 i 6 de l'article 21, que queden redactats de la manera següent:

"Article 21. Zones de gran afluència turística

[...]

5. Reglamentàriament es determinarà el procediment per a la sol·licitud de la declaració de les zones de gran afluència turística, així com per a la seua pròrroga, modificació o revocació. Igualment, reglamentàriament es determinarà la documentació que haurà de constar en l'expedient.

Sense perjuí del que s'ha indicat, en els casos de sol·licitud de declaració d'una nova zona de gran afluència turística promoguda per l'ajuntament, este haurà d'aportar, juntament amb la sol·licitud, l'acord de l'òrgan competent i l'acreditació de l'audiència a les persones interessades, la documentació acreditativa de les circumstàncies que justifiquen esta declaració o una declaració responsable que estes circumstàncies es donen en el municipi o en la zona per a la qual se sol·licita esta condició, sense perjuí de les facultats de comprovació, control i inspecció de l'òrgan competent de la Generalitat.

6. La declaració de zona de gran afluència turística, a l'efecte d'esta llei, tindrà una vigència indefinida, llevat que quede acreditat que han canviat les circumstàncies que van donar lloc a esta declaració. En este cas, la direcció general competent en matèria de comerç podrà modificar o revocar la declaració."

Dos. S'afig un apartat 4 a l'article 47, que queda redactat de la manera següent:

"Article 47. Ordenances municipals

[...]

4. Les ordenances municipals no podran exigir als qui són titulars de l'autorització haver satisfet totes les obligacions amb les hisendes locals per a l'exercici de la venda no sedentària, excepte en el cas que es tracte d'obligacions tributàries vinculades directament al desenvolupament d'esta modalitat de venda."

Tres. Es modifica l'apartat 1 de la disposició transitòria quarta, que queda redactat de la manera següent:

"Disposició transitòria quarta. Zones de gran afluència turística.

1. Les zones de gran afluència turística que ja estiguen declarades en el moment de l'entrada en vigor d'esta llei mantindran la vigència amb caràcter indefinit en els termes de l'article 21.6."

CAPÍTOL III

*Turisme*

*Article 118. Modificació de la Llei 15/2018, de 7 de juny, de la Generalitat, de turisme, oci, i hospitalitat de la Comunitat Valenciana*

La Llei 15/2018, de 7 de juny, de la Generalitat, de turisme, oci, i hospitalitat de la Comunitat Valenciana, queda modificada així:

U. Es modifica la lletra d de l'article 3, que queda redactada de la manera següent:

"Article 3. Definicions bàsiques

A l'efecte d'esta llei i de la normativa que la desenvolupe, s'entén per:

[...]

d) Empresa turística: persona física o jurídica, o comunitat de béns, que, en nom propi, de manera permanent o temporal i amb ànim de lucre, es dedica a desenvolupar una activitat turística o a prestar algun servici turístic."

Dos. S'afigen les lletres i, j i k a l'apartat 3 de l'article 9, que queda redactat de la manera següent:

"Article 9. Consell Valencià de Turisme

[...]

3. Corresponen al Consell Valencià del Turisme, entre altres, les funcions següents:

a) Informar sobre aspectes concrets del turisme de la Comunitat Valenciana i valorar el coneixement existent sobre este, per a la qual cosa podrà sol·licitar documentació a altres entitats, així com obtindre assistència tècnica especialitzada.

b) Conéixer la planificació turística i formular totes les propostes que estime adequades perquè puga contribuir al foment, la promoció, la competitivitat i el desenvolupament del sector turístic a la Comunitat Valenciana.

c) Conéixer els projectes de les disposicions normatives de caràcter general referits a l'ordenament turístic.

d) Elaborar estudis, informes i dictàmens sobre les qüestions que, amb caràcter facultatiu, se sotmeten a la seua consulta, a sol·licitud del Consell o dels seus membres.

e) Incidir en la formació d'una consciència general de la rellevància socioeconòmica i cultural del turisme i que el turisme pot contribuir de manera decisiva al desenvolupament sostenible de la Comunitat Valenciana.

f) Vetlar per la millor imatge turística de la Comunitat Valenciana.

g) Buscar en les seues actuacions l'equilibri entre els drets de les usuàries i usuaris turístics i els drets de les veïnes i veïns residents en el territori.

h) Elaborar un informe anual sobre les reunions mantingudes i les activitats desenvolupades pel Consell Valencià del Turisme.

i) Impulsar el turisme sostenible, ètic i responsable a la Comunitat Valenciana, d'acord amb els principis del Codi Ètic del Turisme Valencià i del Codi Ètic de l'OMT.

j) Proposar accions de desenvolupament i millora per a complir els principis del Codi Ètic i per a la comunicació amb el Comité Mundial d'Ètica del Turisme.

k) Impulsar la formació dels agents implicats en l'activitat turística en ètica i responsabilitat social i en la consecució dels Objectius de Desenvolupament Sostenible."

Tres. Se suprimix l'article 11.

Quatre. Es modifica l'apartat 2 de l'article 13, que queda redactat de la manera següent:

"Article 13. Estructura de Turisme Comunitat Valenciana

[...]

2. El Comité Estratègic de Gestió, com a òrgan encarregat de la direcció estratègica i l'avaluació i el control de les línies d'actuació de la política turística a desenvolupar per Turisme Comunitat Valenciana, comptarà amb representació paritària entre el sector públic i el privat. El nombre de components d'este comité serà com a màxim de 20.

Podran formar part d'este comité les associacions d'àmbit autonòmic més representatives del sector turístic valencià, el Consell de Cambres Oficials de Comerç, Indústria, Servicis i Navegació de la Comunitat Valenciana, les entitats titulars de les marques turístiques de la Comunitat Valenciana, les universitats valencianes i els centres de coneixement, les organitzacions sindicals i l'FVMP.

A l'efecte de la vertebració turística que perseguix l'objectiu d'esta llei, almenys dos dels vint components del comité estratègic estaran reservats a persones la representativitat de les quals, bé siga del sector públic o privat, siga de l'interior de la Comunitat Valenciana.

A l'efecte de determinar el nombre de representants d'entitats públiques, no es tindrà en compte el secretari o secretària, que exercirà les seues funcions amb veu, però sense dret a vot.

En qualsevol cas, el president o presidenta d'este comité serà qui tinga la titularitat del departament competent en matèria de turisme, i el seu vot tindrà caràcter diriment en cas d'empat a l'efecte d'adoptar acords."

Cinc. Es modifica l'apartat 4 de l'article 53, que queda redactat de la manera següent:

"Article 53. Exercici de l'activitat i prestació de servicis turístics

[...]

4. La inexactitud, la falsedat o l'omissió, de caràcter essencial, de qualsevol dada o informació que s'incorpore a una comunicació o declaració responsable, o la no presentació de la documentació que, si és el cas, es requerisca per a acreditar el compliment del que s'haja declarat o comunicat, determinarà la impossibilitat de continuar l'exercici de l'activitat i la prestació del servici des del moment que es tinga constància d'estos fets, sense perjuí de les responsabilitats penals, civils o administratives que pertoquen.

Així mateix, la resolució administrativa que declare estes circumstàncies podrà determinar l'obligació de la persona interessada de restituir la situació jurídica al moment previ a l'exercici de l'activitat o del servici corresponent. Igualment, podrà determinar la impossibilitat d'instar un nou procediment amb el mateix objectiu durant un període màxim de quatre anys.

La resolució d'esta mena de procediments administratius haurà de notificar-se en el termini màxim de sis mesos des de l'inici.

Es considera, en tot cas, inexactitud, falsedat o omissió de caràcter essencial en dades, manifestacions o documents la que afecte:

a) L'acreditació de les dades considerades necessàries per a la inscripció registral, de conformitat amb el que es dispose reglamentàriament.

b) El risc per a la seguretat de les persones i els seus béns.

c) Les garanties de responsabilitat contractual exigibles legalment.

d) L'informe municipal de compatibilitat urbanística per a ús turístic favorable.

e) La disponibilitat de la declaració d'interés comunitari o la seua exempció, així com llicències, i informes urbanístics i ambientals que, si és el cas, corresponguen."

Sis. Es modifica l'article 55, que queda redactat de la manera següent:

"Article 55. Empreses i establiments turístics

1. Són empreses turístiques les persones físiques o jurídiques, o les comunitats de béns, que, en nom propi, amb ànim de lucre de manera professional i habitual, bé de manera permanent o temporal, realitzen qualsevol de les activitats següents o presten algun d'estos servicis:

a) Allotjament turístic.

b) Mediació turística i agències de viatges.

c) Entreteniment i oci, turisme actiu i ecoturisme.

d) Restauració.

e) Servicis complementaris.

f) Balneari, hotel balneari i vila termal.

2. Es consideren establiments turístics els locals, les instal·lacions o les infraestructures estables oberts al públic i condicionats de conformitat amb la normativa aplicable en cada cas en què les empreses turístiques i altres prestadors realitzen o presten algun dels seus servicis. Així mateix, es consideraran establiments turístics les vivendes d'ús turístic."

Set. S'afig un nou apartat 3 en l'article 97, que queda redactat de la manera següent:

"Article 97. Principis generals

[...]

3. Les persones responsables de qualsevol infracció administrativa en matèria turística, d'acord amb el que preveuen els articles 14.3 i 16.5 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, es relacionaran electrònicament amb l'Administració en qualsevol procediment sancionador o diligència. Així mateix, les notificacions que es practiquen es realitzaran a través de mitjans electrònics, d'acord amb el que preveu el penúltim paràgraf de l'article 41.1 de la llei esmentada."

*Article 119. Modificació del Decret 62/1996, de 25 de març, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la professió de guia de turisme*

El Decret 62/1996, de 25 de març, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la professió de guia de turisme, queda modificat així:

U. Es modifica l'article 8, que queda redactat de la manera següent:

"Article 8. Convocatòria

1. Les proves per a obtindre l'habilitació de guia de turisme les convocarà periòdicament la conselleria que tinga les competències en matèria de turisme.

El procediment es regirà per les bases expressades en les convocatòries respectives, que hauran d'ajustar-se al que disposa el present reglament.

Cada convocatòria determinarà el sistema, els tribunals i altres circumstàncies que siguen procedents.

2. Es considera posseir la qualificació professional necessària, únicament als efectes d'esta habilitació, sense necessitat de superar les proves que es convoquen a este efecte, quan, a més de poder acreditar el domini d'una llengua estrangera, nivell mínim B2 del Marc Comú Europeu de Referència per a les Llengües, s'estiga en possessió d'un dels següents títols acadèmics o equivalents en la seua denominació o matèria:

a) Tècnic superior en Guia, Informació i Assistències Turístiques.

b) Títol de tècnic superior d'Informació i Comercialització Turística.

c) Títol de tècnic en Empreses i Activitats Turístiques.

d) Diplomatura en Empreses i Activitats Turístiques.

e) Títol de grau de Turisme.

f) Diplomatura en Turisme.

g) Doctorat en Turisme.

h) Determinats títols oficials universitaris, que podran comportar la convalidació de les següents unitats de competència de la qualificació professional de guia de turistes i visitants (HOT335\_3):

1. UC1069\_3. Interpretar el patrimoni i béns d'interés cultural de l'àmbit d'actuació a turistes i visitants.

2. UC1071\_3. Prestar servicis d'acompanyament i assistència a turistes i visitants i dissenyar itineraris turístics.

Estos títols oficials són: Tècnic superior en Agències de Viatges i Gestió d'Esdeveniments, llicenciatura/grau Humanitats, llicenciatura/grau Història, llicenciatura/grau Història de l'Art, llicenciatura/grau Geografia, llicenciatura/grau Geografia i Història, llicenciatura/grau Belles Arts, grau Conservació i Restauració de Béns Culturals, grau Geografia i Gestió del Territori, grau Arqueologia, grau Gestió Cultural), o qualsevol altre equivalent en la seua denominació o matèria.

3. Igualment, es considerarà acreditat el requisit de posseir la qualificació professional quan, estant en possessió d'un títol oficial de cicle formatiu de grau superior, diplomatura, llicenciatura o grau, no inclosos en l'apartat anterior, o de la corresponent credencial d'homologació en el cas de títols estrangers, s'haja obtingut, a més, l'acreditació de les unitats de competència UC1069\_3 i UC1071\_3."

Dos. Es modifica l'article 9, que queda redactat de la manera següent:

"Article 9. Requisits

Podran accedir a les proves d'habilitació de guia de turisme que s'organitzen a la Comunitat Valenciana les persones físiques que reunisquen els requisits següents:

a) Ser major d'edat.

b) Estar en possessió d'algun dels següents títols acadèmics:

– Diplomat o diplomada en Turisme.

– Diplomat o diplomada en Empreses i Activitats Turístiques.

– Tècnic o tècnica d'Empreses i Activitats Turístiques.

– Tècnic o tècnica superior de Guia, Informació i Assistència Turística.

– Tècnic o tècnica superior en Informació i Comercialització Turística.

– Grau, diplomatura o llicenciatura universitària.

– Qualsevol altre equivalent o homologat als anteriors.

En el cas de títols estrangers, la persona interessada haurà d'acreditar la seua homologació per l'òrgan competent.

c) Acreditar el domini d'una llengua estrangera, del nivell que s'establisca en cada convocatòria, del Marc Europeu Comú de Referència per a les Llengües, a més del d'una de les oficials de la Comunitat Valenciana per a persones sol·licitants estrangeres, o llengua de signes, si és el cas."

Tres. Es modifica l'article 11, que queda redactat de la manera següent:

"Article 11. Convalidació de coneixements

1. Aquelles persones professionals que acrediten posseir un títol homologable a l'expressat en l'apartat b o c de l'article 9, o de rang superior, tindran dret a convalidar els seus coneixements, i quedaran exemptes de superar les proves d'habilitació sobre les matèries d'examen que coincidisquen amb coneixements prou acreditats per la possessió d'estes titulacions o idiomes o llengua de signes.

2. Es podran incorporar, en qualsevol moment, a l'habilitació ja obtinguda, nous idiomes estrangers o llengua de signes, mitjançant la presentació d'almenys el certificat del nivell del Marc Europeu Comú de Referència per a les Llengües exigit en la convocatòria anterior a la sol·licitud, sense necessitat d'esperar a una nova convocatòria de proves d'habilitació."

*Article 120. Decret 5/2020, de 10 de gener, del Consell, de regulació de l'estatut del municipi turístic de la Comunitat Valenciana*

El Decret 5/2020, de 10 de gener, del Consell, de regulació de l'estatut del municipi turístic de la Comunitat Valenciana, queda modificat així:

U. Es modifica l'apartat 2 de l'article 5, que queda redactat de la manera següent:

"Article 5. Criteris

[...]

2. L'acreditació del compliment d'estos criteris es realitzarà a través del sistema d'intel·ligència turística previst en l'article 48 de l'LTOH, a través de qualsevol altre sistema oficial d'acreditació de dades i, en defecte d'això, a través d'operacions estadístiques específiques realitzades pels municipis sol·licitants que garantisquen la solvència i la qualitat de la informació.

El sistema o sistemes d'acreditació gaudiran de publicitat i podran realitzar-se a partir de la informació estadística que figura en la pàgina web de l'entitat Turisme Comunitat Valenciana."

Dos. Es modifica la lletra f de l'apartat 1 de l'article 9, que queda redactada de la manera següent:

"Article 9. Obligacions

1. Per al reconeixement de la condició de municipi turístic, el municipi haurà d'adoptar l'hospitalitat com a marc de referència en l'acció pública turística, així com complir les obligacions següents:

[...]

f) Col·laborar amb mitjans locals en els plans d'inspecció contra l'intrusisme i la competència deslleial que desenvolupe la Generalitat. Esta col·laboració interadministrativa es formalitza mitjançant l'instrument corresponent i establix el procediment per a obtindre, de manera coordinada amb els servicis territorials de turisme, la informació obtinguda pels municipis necessària per a combatre l'intrusisme en el sector turístic."

Tres. Es modifica l'apartat 3 de l'article 17, que queda redactat de la manera següent:

"Article 17. Iniciació

[...]

3. La presentació de la sol·licitud es realitzarà per mitjans electrònics a través del tràmit telemàtic establit a este efecte en la seu electrònica de la Generalitat, accessible des d'esta o des de la Guia Prop d'atenció al ciutadà de la Generalitat. L'òrgan competent en matèria de turisme disposarà dels enllaços corresponents en la seua pàgina web."

Quatre. Es modifica l'article 20, que queda redactat de la manera següent:

"Article 20. Causes

Donarà lloc a la pèrdua de la condició de municipi turístic o a la modificació de la seua categoria la concurrència d'alguna de les circumstàncies següents:

a) Desaparició de la concurrència dels criteris obligatoris que hagen donat lloc al reconeixement de la condició de municipi turístic.

b) Incompliment d'alguna de les obligacions que establix el capítol III d'este decret, especialment les relatives a la col·laboració amb la Generalitat en la lluita contra l'intrusisme establides en les bases o l'instrument corresponent.

c) La renúncia expressa del municipi."

*Article 121. Modificació del Decret 7/2020, de 17 de gener, del Consell, de regulació dels òrgans per a la coordinació de l'acció turística i de l'organisme públic per a la gestió de la política turística*

El Decret 7/2020, de 17 de gener, del Consell, de regulació dels òrgans per a la coordinació de l'acció turística i de l'organisme públic per a la gestió de la política turística, queda modificat així:

U. Es modifica la lletra a de l'apartat 1 de l'article 8, que queda redactada de la manera següent:

"Article 8. Composició

1. El Consell Valencià del Turisme està compost per les persones següents:

a) Presidència: la persona titular de la conselleria amb competències en matèria de turisme."

Dos. Es modifica la lletra a de l'apartat 1 de l'article 13, que queda redactada de la manera següent:

"Article 13. Composició

1. La Comissió Interdepartamental de Turisme està composta pels membres següents:

a) Presidència: la persona titular de la conselleria amb competències en matèria de turisme."

Tres. Se suprimix el capítol III, articles 15,16,17 i 18.

Quatre. Es modifica l'apartat 1 de l'article 31, que queda redactat de la manera següent:

"Article 31. De la presidència

1. El president o la presidenta de l'entitat, que ho serà al seu torn del Comité Estratègic de Gestió i del Comité de Direcció, serà la persona titular de la conselleria amb competències en matèria de turisme i exercirà la superior representació de turisme Comunitat Valenciana en totes les seues relacions amb entitats públiques o privades, amb les excepcions que, si és el cas, puguen establir-se."

Cinc. Es modifica l'apartat 2 de l'article 34, que queda redactat de la manera següent:

"Article 34. De la Secretaria General

[...]

2. El nomenament i el cessament de la persona titular de la Secretaria General de Turisme Comunitat Valenciana els aprovarà el Comité de Direcció de l'entitat, a proposta de la persona titular de la Presidència de l'entitat.

El nomenament recaurà sobre un cap o una cap d'àrea de l'entitat, sobre un funcionari o funcionària amb rang de subdirector o subdirectora general del departament amb competències en matèria de turisme que funcionalment haja sigut adscrit a l'entitat, o sobre personal fix d'esta entitat que pertanga al grup A."

*Article 122. Modificació del Decret 10/2021, de 22 de gener, del Consell, d'aprovació del Reglament regulador de l'allotjament turístic a la Comunitat Valenciana*

El Decret 10/2021, de 22 de gener, del Consell, d'aprovació del Reglament regulador de l'allotjament turístic a la Comunitat Valenciana, queda modificat com seguix:

U. Es modifica el títol del decret, que queda redactat de la manera següent:

"Decret 10/2021, de 22 de gener, del Consell, pel qual es regula l'allotjament turístic en la Comunitat Valenciana"

Dos. Es modifica la redacció de l'apartat 4 de l'article 8, que queda redactat de la manera següent:

"Article 8. Característiques dels distintius i tècniques de reproducció

[...]

4. Els arxius PDF editables de tots els distintius a grandària real necessaris per a la seua producció quedaran a la disposició de les persones interessades en la pàgina web de l'òrgan competent en matèria de turisme."

Tres. Es modifica l'apartat 2 de l'article 20, que queda redactat de la manera següent:

"Article 20. Exercici de l'activitat d'allotjament turístic

[...]

2. La relació amb les persones o les entitats interessades es durà a terme, tant per a les persones físiques com jurídiques, a través de mitjans electrònics, d'acord amb el que preveu l'article 14.3 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques. Així mateix, la notificació es realitzarà a través de mitjans electrònics, d'acord amb el que preveu el penúltim paràgraf de l'article 41.1 de la llei esmentada."

Quatre. Es modifiquen els apartats 1, 3, 4 i 5 de l'article 21, que queden redactats en els termes següents:

"Article 21. Declaració responsable d'inici d'activitat

1. Els qui pretenguen desenvolupar l'activitat d'allotjament turístic, en qualsevol de les seues modalitats, hauran de presentar davant del servici territorial de turisme de la província on se situe l'allotjament una declaració responsable en la qual manifesten el compliment dels requisits previstos en els articles següents que els siguen aplicables per a la tipologia pretesa, i, si és el cas, la classificació, i el compromís de mantindre'ls durant el temps de vigència de l'activitat, mitjançant els impresos normalitzats que estaran permanentment disponibles en la pàgina web de l'òrgan competent en matèria de turisme. Este òrgan serà competent per a l'ordenació, la instrucció i la resolució del procediment.

[...]

3. Per a realitzar la presentació telemàtica de la declaració responsable, s'accedirà a la seu electrònica de la Generalitat, [https://sede.gva.es,](https://sede.gva.es, ) o a través del buscador de tràmits i servicis de la Guia PROP d'atenció a la ciutadania de la Generalitat, i se seleccionarà el tràmit corresponent. L'òrgan competent en matèria de turisme disposarà dels enllaços corresponents en la seua pàgina web.

4. L'òrgan competent en matèria de turisme mantindrà actualitzats els continguts i els models normalitzats mitjançant la seua publicació en la seu electrònica de la Generalitat i en la Guia PROP d'atenció a la ciutadania de la Generalitat.

5. Amb la declaració responsable s'adjuntarà:

a) En el cas dels establiments hotelers:

1.          Un qüestionari d'autoavaluació, si és el cas.

2.          Relació d'habitacions i/o unitats d'allotjament que integren l'establiment hoteler.

3.          Qualsevol altre document que contribuïsca a classificar-lo.

b) En el cas dels blocs i conjunts d'apartaments turístics:

1.          Una relació dels apartaments que integren el bloc o el conjunt.

c) En el cas de vivendes d'ús turístic i empreses gestores de vivendes d'ús turístic:

1.          Relació de vivendes d'ús turístic, amb informe municipal favorable de compatibilitat urbanística.

d) En el cas de càmpings i àrees de pernoctació en trànsit per a autocaravanes:

1.          Relació de parcel·les i places d'aparcament i, si és el cas, de les instal·lacions fixes de què dispose."

Cinc. Es modifica la lletra a de l'apartat 6 de l'article 25, que queda redactada de la manera següent:

"Article 25. Inscripció de l'establiment en el Registre de turisme de la Comunitat Valenciana

[...]

6. Es considera, en tot cas, inexactitud, falsedat o omissió de caràcter essencial en dades, manifestacions o documents la que afecte:

a) Qualsevol dada que necessàriament haja de constar en la inscripció registral, de conformitat amb el que es dispose reglamentàriament."

Sis. Es modifica l'apartat 1 de l'article 27, que queda redactat de la manera següent:

"Article 27. Classificació i reclassificació d'ofici

1. La classificació dels allotjaments turístics es fixarà amb base en el que disposa este decret i es podrà revisar d'ofici en qualsevol moment, mitjançant l'expedient corresponent, en el qual s'oirà la persona interessada."

Set. Es modifica l'apartat 2 de l'article 29, que queda redactat de la manera següent:

"Article 29. Modificacions i cessament de l'activitat

2. La persona titular d'una empresa d'allotjament turístic, o que exercisca una activitat o preste el servici d'allotjament turístic, haurà de posar en coneixement del servici territorial de turisme competent qualsevol modificació essencial que afecte la seua activitat mitjançant la presentació de la corresponent declaració responsable, incloent-hi els cessaments d'activitat, i els canvis de titularitat o de mediadors en la prestació del servici d'allotjament turístic.

En cas d'establiments hotelers, podran comunicar els cessaments temporals de l'activitat dins del seu període de funcionament."

Huit. Es modifica l'apartat 2 de l'article 31, que queda redactat de la manera següent:

"Article 31. Requisits que han de complir els establiments

[...]

2. Els requisits i les condicions mínimes dels distints establiments d'allotjament turístic que establix este decret s'entendran sense perjuí del que puguen establir les disposicions vigents en matèria de medi ambient, construcció i edificació, instal·lació i funcionament d'ascensors, de maquinària, residus, sanitat, urbanisme, activitats o autorització ambiental, seguretat, protecció contra el soroll, salubritat i estalvi energètic, instal·lacions i subministrament d'aigua, sistemes de prevenció, extinció i evacuació en cas d'incendis, accessibilitat i qualsevol altre que els siga aplicable.

La comunicació per l'administració competent que algun dels establiments inscrits en el registre no té l'autorització preceptiva o la llicència necessària per a l'exercici de l'activitat podrà donar lloc a la baixa, amb la tramitació prèvia de l'expedient oportú, en el qual es donarà audiència a la persona interessada."

Nou. S'afig un nou apartat 3 a l'article 40, que queda redactat de la manera següent:

"Article 40. Normes per a la classificació en grups i categories

[...]

3. Per raons de qualitat, en les unitats d'allotjament dels establiments hotelers de qualsevol grup no s'admetrà la instal·lació de lliteres."

Deu. Es modifica el primer paràgraf de l'article 44, que queda redactat de la manera següent:

"Article 44. Requisits de seguretat, disseny i qualitat en edificis d'establiments hotelers

Per als edificis d'establiments hotelers, sense perjuí dels requisits establits per la normativa bàsica, s'establixen els requisits específics següents:

a) En els espais i les sales comuns haurà d'assegurar-se la qualitat d'aire interior establida en la normativa d'instal·lacions tèrmiques en els edificis.

b) En tots els espais d'ús públic de l'establiment, així com en habitacions i banys, s'asseguraran les condicions de confort tèrmic establides en l'esmentada normativa d'instal·lacions tèrmiques.

c) Els banys i, si és el cas, les cuines disposaran de subministrament d'aigua potable calenta i freda amb les condicions establides en la normativa de salubritat i qualitat d'aigua de consum humà.

d) La il·luminació mitjana en habitacions i banys seguirà les recomanacions en matèria energètica publicades per organismes autonòmics o estatals.

e) Els servicis higiènics generals i els banys d'habitacions tindran ventilació directa a l'exterior o, si és el cas, disposaran de dispositius de renovació d'aire que asseguren com a mínim les condicions de ventilació establides en la normativa per a banys de vivendes.

f) Les habitacions compliran, com a mínim, les mateixes condicions d'il·luminació natural i ventilació establides per a les vivendes en la normativa d'habitabilitat. Les zones destinades exclusivament a personal disposaran de les dotacions i les condicions ambientals que establix la normativa en matèria de seguretat i salut en els llocs de treball.

g) Els establiments de més de 30 habitacions, que, segons la normativa vigent, no requerisquen un pla d'autoprotecció, hauran de disposar d'un pla d'emergència. El pla l'haurà d'elaborar una persona tècnica competent, d'acord amb els continguts establits en la norma bàsica d'autoprotecció, i l'haurà de subscriure la persona responsable de l'activitat. Una còpia d'este haurà de quedar-se en l'establiment."

Onze. Es modifica l'apartat 4 i s'afigen els nous apartats 5 i 6 en l'article 46, que queden redactats de la manera següent:

"Article 46. Classificació en categories

[...]

4. Els blocs i els conjunts de fins a dotze apartaments estaran exempts dels espais següents:

a) Recepció-consergeria, si bé el servici de recepció haurà de continuar prestant-se.

b) Terrasses, quan siguen exigibles.

c) Salons audiovisuals.

5. Els establiments de més de 30 apartaments, o més de 60 places, que d'acord amb la normativa vigent no requerisquen un pla d'autoprotecció, hauran de disposar d'un pla d'emergència. El pla l'haurà d'elaborar un tècnic o una tècnica competent, d'acord amb els continguts establits en la norma bàsica d'autoprotecció i l'haurà de subscriure la persona responsable de l'activitat. Una còpia d'este haurà de quedar-se en l'establiment.

6. Als blocs i els conjunts se'ls aplicaran els mateixos requisits de seguretat, disseny i qualitat que als establiments hotelers, previstos en l'article 44."

Dotze. Es modifiquen els apartats 5 i 7 de l'article 50, que queden redactats de la manera següent:

"Article 50. Definicions

[...]

5. S'entén per bungalou o cabanya la instal·lació fixa d'allotjament que conté com a mínim els elements: dormitori, amb llits o lliteres, lavabo (dotat almenys amb lavabo, vàter i dutxa), saló menjador i cuina, i esta última pot estar integrada en el saló menjador.

[...]

7. S'entén per vivenda mòbil (mobile home) l'alberg mòbil sense fonamentació, o que exclusivament dispose d'una base sense fonaments soterrats, sense que estiga fixada de manera estable a la parcel·la. Disposaran de llits o lliteres."

Tretze. Es modifiquen les lletres a i d de l'apartat 2 de l'article 51, que queden redactades de la manera següent:

"Article 51. Classificació i especialitats

[...]

2. Amb base en la prestació de servicis específics o en l'existència de determinades instal·lacions, els establiments de càmping podran sol·licitar i obtindre de l'òrgan competent en matèria de turisme el reconeixement d'alguna de les especialitats que figuren a continuació, sense perjuí que hagen de reunir els requisits exigibles per a la seua classificació en alguna de les categories previstes en el número anterior.

a) Especialitat resort:

Els càmpings que destinen almenys un 40 % de la superfície de la zona per a estada i allotjament a la instal·lació d'unitats o mòduls de propietat de la persona titular de l'establiment o persones operadores turístiques, tipus cabanya, bungalou mobil home o unitat singular, sempre que compten amb un mínim de 10 unitats, podran obtindre l'especialitat de resort. Estes parcel·les i unitats han de tindre una imatge que responga a criteris de qualitat, homogeneïtat i uniformitat, i hauran de situar-se en una zona delimitada i diferenciada de la resta.

[...]

d) Especialitat bungalow park:

Podran obtindre l'especialitat de bungalow park els càmpings que ocupen fins al 60 % de la seua superfície total amb unitats en planta baixa amb possibilitat de golfa o mòduls, propietat de la persona titular de l'establiment o persones operadores turístiques, tipus cabanya, bungalou, mobil home o unitat singular sempre que destinen la resta de la superfície a vials interiors, zones verdes, zones esportives o qualsevol altre servici d'ús comú."

Catorze. Es modifiquen els apartats 1 i 3 de l'article 57, que queden redactats de la manera següent:

"Article 57. Superfície i capacitat

1. La superfície total del càmping, independentment de la seua especialitat i classificació, estarà dividida en dos parts, una zona per a estada i allotjament, que no podrà superar el 75 % d'esta superfície total i que estarà dividida en parcel·les perfectament delimitades mitjançant bardisses verdes naturals o arbratge, i una altra, constituïda per la resta de la superfície del càmping, destinada a vials interiors, zones verdes, zones esportives o qualsevol altre servici d'ús comú.

[...]

3. D'acord amb el que establix el paràgraf primer de l'article 50.1 d'este decret, es podrà destinar fins al 60 % de la superfície de la zona d'estada i allotjament del càmping a la instal·lació en parcel·les d'unitats en planta baixa amb possibilitat de golfa, tipus cabanya, bungalou, mobil home o unitats singulars, sempre que no ocupen més del 70 % de la superfície de la parcel·la i complisquen els requisits de l'annex IV.

El límit del 60 % establit en este article relatiu a la superfície de la zona d'estada i allotjament no serà aplicable per a l'especialitat bungalow park, que podrà destinar fins al 60 % de la superfície total."

Quinze. En relació amb l'article 64, es modifica la lletra a i s'afig un nou paràgraf, que queda redactat de la manera següent:

"Article 64. Definicions

Es denomina allotjament turístic rural el prestat en les modalitats de casa rural, hotel rural, blocs i conjunts d'apartaments turístics, vivendes d'ús turístic i acampada en finca particular amb vivenda habitada, de manera habitual i mitjançant preu, en zones que no es troben en algun d'estos casos:

a) Que el seu terme municipal siga limítrof amb el mar.

b) Que estiguen inclosos en una àrea metropolitana o vinculats a esta.

c) Que el model d'ocupació i ús del territori del seu terme municipal siga urbà i no responga al model rural tradicional.

d) Que se situen en zones residencials, encara que el municipi no estiga en els supòsits previstos en els apartats anteriors.

No obstant això, amb caràcter excepcional i en supòsits concrets, els establiments d'allotjament previstos en la present disposició podran situar-se en estes zones l'ús de les quals siga eminentment agrícola, ramader o forestal, o que presenten un interés mediambiental, cultural o visual que resulte concorde amb l'aplicació d'altres polítiques sectorials i permeta la dinamització econòmica de l'entorn."

Setze. Es modifica l'apartat 1 de l'article 66, que queda redactat de la manera següent:

"Article 66. Cases rurals

1. S'entén per allotjament en casa rural l'oferit de manera habitual i mitjançant preu, per a la seua realització en un establiment que estiga situat en una vivenda que ocupe la totalitat d'un edifici o part d'este amb eixida pròpia a la parcel·la privada on se situa o a la via pública, que compte com a màxim amb planta baixa, primer i sotateulada, llevat que per certificat municipal s'acredite una estructura original diferent i que pot cedir-se completament en el cas d'allotjament en la modalitat de no compartit o permetent, en el cas de la modalitat d'allotjament compartit, la cessió per habitacions, i en este cas l'ús es compartiria amb la persona propietària o el personal designat per esta. La capacitat d'ús públic de les cases rurals serà, com a màxim, de 16 persones."

Dèsset. Es modifiquen els apartats 1 i 3 de l'article 68, que queden redactats de la manera següent:

"Article 68. Hotels, blocs i conjunts d'apartaments turístics i vivendes d'ús turístic rurals

1. Que la seua capacitat d'allotjament no siga superior a 50 places o a 16 places en el cas de vivendes d'ús turístic.

[...]

3. Que la localitat on se situe tinga menys de 5.000 habitants. Únicament podran estar situats en localitats amb més nombre d'habitants quan l'establiment estiga situat en una entitat de caràcter inframunicipal, o en sòl no urbanitzable i haja obtingut la declaració d'interés comunitari que atribuïx el corresponent ús i aprofitament turístic o, si és el cas, dispose d'exempció conformement a la legislació urbanística vigent."

Díhuit. Se suprimix l'apartat 3 i es modifica l'apartat 1 de l'article 69, que queda redactat de la manera següent:

"Article 69. Acampada en finca particular amb vivenda habitada

1. S'entén per allotjament en acampada en finca particular amb vivenda habitada l'oferit, de manera habitual i mitjançant preu, per a realitzar en tenda de campanya, caravana o unitats d'allotjament singulars degudament homologades, en terrenys de propietat particular on hi haja una vivenda habitada.

[...]

3. [Suprimit]"

Dènou. Es modifica l'apartat 1 de l'article 70, que queda redactat de la manera següent:

"Article 70. Requisits generals

1. Per a desenvolupar l'activitat d'allotjament turístic rural, els establiments hauran de disposar, com a mínim, de:

a) Proveïment d'aigua i subministrament d'energia garantits.

b) Subministrament d'aigua apta per al consum humà.

c) Sistemes autoritzats d'eliminació de residus sòlids i d'aigües residuals.

d) Farmaciola de primers auxilis.

e) Mesures de protecció, prevenció i extinció d'incendis, i s'exigix com a mínim un extintor per planta i enllumenat d'emergència en l'eixida.

f) Informació sobre servicis de farmàcia, entitats financeres i recursos turístics de la zona on estiguen situats.

g) Calefacció en habitacions, banys i zones d'ús comú."

Vint. Es modifica l'apartat 1 de l'article 74, que queda redactat de la manera següent:

"Article 74. Requisits tècnics

1. A més dels requisits específics que establix l'annex V d'este decret, les cases rurals, per a obtindre la classificació corresponent d'allotjament turístic rural, hauran d'estar dotades, com a mínim, amb les instal·lacions següents:

a) Aigua calenta en cuina i banys.

b) Punts i preses de llum en totes les habitacions i zones d'ús comú.

c) Un bany complet, amb banyera o dutxa, per a cada 6 places, incloent-hi les persones usuàries de la vivenda; dos banys fins a 12 places, i tres quan la capacitat excedisca 12 places. En el còmput es descomptaran els banys incorporats a les habitacions i el nombre de places d'estes."

Vint-i-u. Es modifica l'apartat 3 de l'article 77, que queda redactat de la manera següent:

"Article 77. Dotació de la finca, terreny i vivenda

[...]

3. Tant el recinte com les instal·lacions hauran de complir les mesures de prevenció, protecció i extinció d'incendis previstes en la normativa municipal i en la dictada per la conselleria competent en matèria de medi ambient i prevenció d'incendis forestals que, si és el cas, els siguen aplicables.

En el cas que estiguen situades en muntanyes o terrenys forestals, seran aplicables a l'acampada en finca particular les condicions que, per a les zones d'acampada, establix el Decret 233/1994, de 8 de novembre, del Consell, pel qual es regulen les acampades i l'ús d'instal·lacions recreatives en les muntanyes de la Comunitat Valenciana, o la norma que el substituïsca. En este cas, es comunicarà a la conselleria competent en matèria forestal i en matèria de prevenció d'incendis forestals."

Vint-i-dos. En relació amb l'annex I, es modifiquen els ítems següents, que queden redactats així:

"ANNEX I

SISTEMA DE CLASSIFICACIÓ D'HOTELS I HOTELS APARTAMENT

[…]

– Ítem 14. Material amb la informació regional disponible en la recepció, mitjançant cartelleria/fullets o codi QR.

[…]

– Ítem 54C. Equipament superior (el mitjà, més interruptor de llum de tota l'habitació en el capçal del llit, i en el bany, i servici comú de refrigeri en corredors).

[…]

– Ítem 68. Estació de càrrega, que pot ser del tipus sense fil per a mòbils.

[…]

– Ítem 99A. Equipament bàsic (espill, 1 tovallola de mans i una gran per persona, penjadors de tovalloles, rotllo paper higiènic addicional, endoll elèctric al costat de l'espill, poal higiènic i banqueta).

[…]

– Ítem 129. Servici de recepció 24 hores. La prestació d'este servici entre les 20:00 a les 08:00 hores podrà realitzar-la personal localitzat; a més, s'haurà d'implantar un sistema automàtic que garantisca l'accés i la seguretat de les persones usuàries.

[…]

– Ítem 143. Carta de servicis en paper/codi QR en castellà/valencià i un altre idioma estranger.

[...]

Comentaris a les crides numerades amb asterisc en els criteris:

6 Proporcionat en funció del nombre d'habitacions. Es consideraran salons separats (paredats, emplafonats) de la resta d'espais. Les sales de reunions no es consideraran en este apartat, atés que es puntuen en l'àrea VI. En els establiments de menys de 40 places no serà necessari que el saló estiga paredat o emplafonat.

30 Podran oferir-se habitacions amb més capacitat, màxim de 4 places, sempre que compten amb una superfície equivalent al mínim previst per a una doble en este apartat més 5 m² per cada plaça que s'incremente. Es podran instal·lar llits supletoris en les habitacions a petició del client o clienta, independentment de la superfície de l'habitació per a la qual se sol·licite. No obstant això, per a poder publicitar-ne la disponibilitat, la superfície de les habitacions haurà d'excedir, per llit, el 25 % de la mínima exigible, segons la categoria, sense que, en cap cas, puguen instal·lar-se més de dos d'estos llits per habitació. D'igual manera, i sota petició del client o clienta, podrà augmentar-se la capacitat de l'habitació, sense incrementar el nombre de llits, sempre que l'amplària mínima d'estos siga d'1,35 m i la superfície de l'habitació complisca els mateixos requisits que per a la instal·lació de llits supletoris."

Vint-i-tres. Es modifiquen els apartats 2 i 4 de l'annex II, que queden redactats de la manera següent:

"ANNEX II

REQUISITS DE CLASSIFICACIÓ EXIGIBLES ALS BLOCS I ELS CONJUNTS D'APARTAMENTS TURÍSTICS

2. INSTAL·LACIONS

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Superior | Primera | Estàndard |
| • Preses de corrent en totes les habitacions amb indicador de voltatge (1) | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Refrigeració (2):  En sales i salons comuns  En dormitoris de l'allotjament  En sales i salons de l'allotjament | SÍ  SÍ  SÍ | SÍ  -  SÍ | SÍ  -  - |
| • Calefacció (2):  En sales i salons comuns  En dormitoris de l'allotjament  En sales i salons de l'allotjament | SÍ  SÍ  SÍ | SÍ  SÍ  SÍ | SÍ  -  SÍ |
| • Telèfon. Línia exterior/substituïble per connexió a internet:  En interior allotjaments  En zones d'ús comú | SÍ  SÍ | SÍ  SÍ | -  SÍ |
| • Telèfon. Línia interior amb connexió amb recepció o consergeria | SÍ | SÍ | - |
| • Aigua calenta:  En àrees comunes  En allotjaments | SÍ  SÍ | -  SÍ | -  SÍ |

  

(1) L'indicador de voltatge al costat de les preses de corrent podrà substituir-se per una indicació general de voltatge de tot l'allotjament, situat en un lloc ben visible.

(2) Sempre amb la possibilitat d'aconseguir una temperatura de conformitat amb la legislació vigent en matèria d'estalvi energètic. El control en la categoria superior haurà de poder realitzar-se individualment per cada recinte, i, en la resta de categories, podrà ser comuna per a totes les estades.

4. DIMENSIONS MÍNIMES

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Superior | Primera | Estàndard |
| • Dormitori doble en m2  inclòs l'armari | 12 | 10 | 8 |
| • Dormitori principal (1) en m2, inclòs l'armari | 14 | 12 | 10 |
| • Dormitori individual en m2  inclòs l'armari | 9 | 8 | 6 |
| Per cada plaça en llitera m2  de més | - | 4,50 | 3,50 |
| • Estar-menjador-cuina en m2 | 26 | 22 | 18 |
| • Estar-menjador en m2 | 20 | 17 | 14 |
| • Banys (2):  Superfície en m2  Dotació segons nre. de places | SÍ  5  + 4 places  2 banys | SÍ  ~~4~~  + 6 places  2 banys | SÍ  3,5  - |
| • Cuina en m2 | 8 | 7 | 5 |
| • Safareig (3) | SÍ | SÍ | - |
| • Terrassa (4):  Superfície en m² | SÍ  8 | SÍ  6 | SÍ  4 |
| • Estudis en m² (5) (6) | 34 | 29 | 24 |

  

(1) Com a mínim un per allotjament.

(2) Els banys estaran dotats amb banyera o dutxa, lavabo i vàter.

(3) Només en primera categoria, si el bloc disposa de bugaderia comuna amb llavadores i eixugadores a la disposició dels clients i de les clientes en el mateix recinte, no és necessari que tinga este element com a dotació obligatòria de l'allotjament.

(4) No obligatòria en blocs i conjunts urbans.

(5) Unitats d'allotjament compostes per una sala d'estar menjador-dormitori conjunta, cuina, incorporada o no, i bany.

(6) Bany no inclòs."

Vint-i-quatre. Es modifica l'apartat 2 de l'annex IV, que queda redactat així:

"ANNEX IV

REQUISITS DE CLASSIFICACIÓ EXIGIBLES ALS CÀMPINGS

2. SERVICIS SANITARIS MÍNIMS

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Dotació | 5\*\*\*\*\* | 4\*\*\*\* | 3\*\*\* | 2\*\* | 1\* |
| 1 | Lavabos per parcel·les (1) | 1 cada 5 parc. | 1 cada 7 parc. | 1 cada 9 parc. | 1 cada 11 parc. | 1 cada 14 parc. |
| 2 | Lavabos per parcel·les d'acampada en cabines individuals (1) | 1 cada 75 parc. | 1 cada 100 parc. | – | – | – |
| 3 | WC per parcel·les (1) | 1 cada 5 parc. | 1 cada 7 parc. | 1 cada 9 parc. | 1 cada 11 parc. | 1 cada 14 parc. |
| 4 | Dutxes per parcel·les (1) | 1 cada 8 parc. | 1 cada 10 parc. | 1 cada 12 parc. | 1 cada 14 parc. | 1 cada 18 parc. |
| 5 | Piques per parcel·les d'acampada (1) | 1 cada 10 parc. | 1 cada 11 parc. | 1 cada 12 parc. | 1 cada 14 parc. | 1 cada 18 parc. |
| 6 | Safaretjos per parcel·les d'acampada (1) | 1 cada 20 parc. | 1 cada 20 parc. | 1 cada 20 parc. | 1 cada 20 parc. | 1 cada 25 parc. |
| 7 | Abocadors evacuació de WC químics només en càmpings que compten amb parcel·les en autocaravanes | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| 8 | Subministrament d'aigua calenta en lavabos, safaretjos i aigüeres | 100 % | 50 % | 25 % | 15 % | 10 % |
| 9 | Aigua calenta a les dutxes | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| 10 | Presa de corrent al costat de lavabos | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | – |
| 11 | Banyeres i vestidors per a bebés en recinte de servicis sanitaris generals de senyores i cavallers o en recinte independent | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | – |
| 12 | Servicis sanitaris per a persones amb discapacitat | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |

  

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Característiques | 5\*\*\*\*\* | 4\*\*\*\* | 3\*\*\* | 2\*\* | 1\* |
| 1 | Lavabos amb separacions laterals individuals | 50 % | 25 % | – | – | – |
| 2 | Dutxes amb porta | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | – |
| 3 | Cabines de dutxa amb separació per a la roba | 100 % | 50 % | 25 % | – | – |

  

(1) Per a este càlcul no es computaran les parcel·les equipades amb *mobil homes*  i/o bungalous propietat de la persona titular del càmping que faciliten el servici substitutiu, si bé, i en tot cas, es garantiran les instal·lacions mínimes previstes per a una estrela."

Vint-i-cinc. Es modifiquen els apartats 1, 2, 3, 5 i 8 de l'annex V, que queden redactats de la manera següent:

"ANNEX V

REQUISITS DE CLASSIFICACIÓ EXIGIBLES A LES CASES RURALS

1. ENTORN I SITUACIÓ

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1\* | 2\* | 3\* | 4\* | 5\* |
| • Indicacions d'arribada a l'establiment mitjançant accés senyalitzat o geolocalització | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Accés en vehicle fins a l'allotjament | – | – | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Absència d'impactes negatius derivats de fàbriques, vies fèrries, explotacions agropecuàries… | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Lloc d'estacionament pròxim a l'establiment | – | – | SÍ | SÍ | SÍ |

  

2. ESTRUCTURA I CONDICIONAMENT ZONA DE DESCANS I LAVABO

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1\* | 2\* | 3\* | 4\* | 5\* |
| • Habitacions (1):  Superfícies i dotació d'habitacions, banys no inclosos:  Dobles  Individuals | 10 m2  6 m2 | 10 m2  6 m2 | 12 m2  8 m2 | 13 m2  10 m2 | 14 m2  11 m2 |
| • Llits (2) | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Paperera | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Tauletes nit | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Cadires | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Armari amb penjadors | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Punt de llum al costat dels llits | – | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Espill | – | – | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Taula-escriptori | – | – | – | – | SÍ |

  

(1) Per cada plaça en llitera, 3,50 m² de més.

(2) Com a mínim d'1,35 × 1,80 metres en cas que siguen dobles, i 0,90 × 1,80 metres si són individuals. El matalaf ha de ser de molls o similar. En categoria cinc estreles disposaran de canapé o similar.

3. SERVICIS HIGIÈNICS SANITARIS

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Superfície:  • Incorporats a habitacions  • Situats en la resta de l'allotjament | 2,5 m²  4 m² | 3,5 m²  4,5 m² | 3,5 m²  5 m² | 3,5 m²  5,5 m² | 4 m²  6 m² |
| • Lavabo | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Espill | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Vàter | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Dutxa o banyera (1) | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Banyera amb hidromassatge | – | – | – | – | SÍ |
| • Tovalloler | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Presa de corrent | – | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Presa de corrent al costat del lavabo amb indicador de voltatge | – | – | – | SÍ | SÍ |
| • Repeu per a objectes de tocador | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Moble o similar per a objectes de tocador | – | – | – | – | SÍ |
| • Eixugacabells | – | – | – | SÍ | SÍ |
| • Poal higiènic | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Banqueta | – | – | SÍ | SÍ | SÍ |

  

(1) En les categories d'una i dos estreles, la banyera haurà de tindre una longitud mínima d'1,50 metres, i la dutxa, una superfície mínima de 0,70 × 0,70 metres, o equivalent. En les categories de tres i quatre estreles, la banyera haurà de tindre una longitud mínima d'1,60 metres, i la dutxa, una superfície mínima de 0,90 × 0,90 metres, o equivalent. En la categoria de cinc estreles, la banyera haurà de tindre una longitud mínima d'1,70 metres, i la dutxa, una superfície mínima d'1 × 1 metres, o equivalent.

5. EQUIPAMENT GENERAL DE SERVICIS

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1\* | 2\* | 3\* | 4\* | 5\* |
| • Caixes fortes individuals | – | – | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Plaça d'aparcament | – | – | – | SÍ | SÍ |
| • Televisió color | – | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Equip de música | – | – | SÍ | SÍ | SÍ |

  

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| • Aire condicionat o climatització en el saló o zones comunes | – | – | – | SÍ | – |
| • Aire condicionat o climatització en tot l'allotjament | – | – | – | – | SÍ |
| • Televisió intel·ligent | – | – | – | SÍ | SÍ |

  

8. SEGURETAT I ACCESSIBILITAT

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1\* | 2\* | 3\* | 4\* | 5\* |
| • Informació sobre telèfons d'emergència | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Informació sobre el nivell d'accessibilitat a l'establiment, d'acord amb la normativa vigent relativa a accessibilitat i no-discriminació de les persones amb discapacitat | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Un extintor de foc per planta | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ" |

  

Vint-i-sis. En relació amb l'annex VI, es modifiquen les lletres c, d i f de l'apartat 1, i s'afig la lletra f en l'apartat 3, que queden redactades de la manera següent:

"ANNEX VI

REQUISITS DE CLASSIFICACIÓ EXIGIBLES ALS ALBERGS TURÍSTICS

1. Habitacions

[...]

c) Totes les habitacions, que tindran calefacció, disposaran de llits o lliteres o mobiliari equivalent degudament homologat o acreditat segons la seua tipologia i normativa de fabricació, al costat de les quals hi haurà punt de llum i penjadors per a roba o objectes. Les lliteres han de disposar com a màxim de dos altures.

d) La superfície de les habitacions on s'instal·len lliteres serà com a mínim de 10 m² (equivalent a 4 places), i s'incrementaran a raó de 4 m² per cada llitera de més. En cas d'establiment amb mobiliari tipus càpsula, la superfície serà com a mínim de 12 m², incrementat a raó de 5 m².

[...]

f) Disposaran d'un armari o taquilla amb clau o codi per cada plaça a l'habitació.

[...]

3. Servicis comuns

[...]

f) En cas de mobiliari tipus càpsules o similar, el corredor d'evacuació haurà de tindre una amplària mínima d'1,20 m."

*Article 123. Modificació del Decret 1/2022, de 14 de gener, del Consell, de regulació del Registre de turisme de la Comunitat Valenciana*

El Decret 1/2022, de 14 de gener, del Consell, de regulació del Registre de turisme de la Comunitat Valenciana, queda modificat així:

U. Es modifiquen els apartats 3 i 5 de l'article 3, que queden redactats de la manera següent:

"Article 3. Règim jurídic

[...]

3. La gestió descentralitzada es farà atenent el lloc on radique l'establiment o l'immoble o, si és el cas, el lloc on es trobe la seua oficina, les seues instal·lacions o desenvolupe la major part de les activitats.

[...]

5. Tota sol·licitud, declaració responsable o comunicació que genere o pretenga generar qualsevol tipus d'inscripció en el registre, siga d'alta, de modificació o de cancel·lació, haurà de presentar-se per mitjans electrònics, per a la qual cosa haurà de disposar de firma electrònica avançada, utilitzant qualsevol dels sistemes de firma electrònica admesos en la seu electrònica de la Generalitat.

Les declaracions responsables d'inici i cessament d'activitat i les modificacions que durant esta puguen produir-se o, si és el cas, les comunicacions, hauran de presentar-se mitjançant els tràmits electrònics específics habilitats per a cada modalitat d'allotjament o activitat turística.

Qualsevol altra forma de presentació serà inadmesa i es requerirà a la persona o l'entitat interessada que l'esmene a través de la presentació electrònica."

Dos. Es modifica l'article 4, que queda redactat de la manera següent:

"Article 4. Estructura del registre

Les inscripcions en el registre es practicaran en algun dels següents llibres i, si és el cas, seccions i epígrafs, segons corresponga:

Llibre I. Empreses d'allotjament turístic

Secció 1. Establiments hotelers

Epígraf 1. Hotel, hotel-apartament i hotel-balneari

Epígraf 2. Hostals

Epígraf 3. Pensions

Secció 2. Blocs i conjunts d'apartaments turístics

Epígraf 1. Blocs d'apartaments turístics

Epígraf 2. Conjunts d'apartaments turístics

Secció 3. Vivendes d'ús turístic

Secció 4. Càmping

Secció 5. Àrees de pernoctació en trànsit per a autocaravanes

Secció 6. Allotjament turístic rural

Epígraf 1. Cases rurals

Epígraf 2. Acampada en finca particular

Secció 7. Albergs turístics

Llibre II. Empreses turístiques de mediació

Secció 1. Agències de viatges

Secció 2. Altres empreses turístiques de mediació

Llibre III. Professions turístiques i guies oficials de turisme de la Comunitat Valenciana

Llibre IV. Entreteniment, oci, turisme actiu i ecoturisme

Secció 1. Entreteniment i oci

Secció 2. Turisme actiu

Secció 3. Ecoturisme

Secció 4. Servicis complementaris

Llibre V. Restauració i Xarxa Gastroturística de la Comunitat Valenciana"

Tres. S'afig un nou apartat 3 en l'article 5, que queda redactat de la manera següent:

"Article 5. Responsable del registre

[...]

3. L'òrgan competent per a practicar la inscripció en el registre ho serà també per a efectuar, quan corresponga, la modificació o a la baixa de les dades inscrites."

Quatre. Es modifica l'article 6, que queda redactat de la manera següent:

"Article 6. Objecte d'inscripció

S'inscriuran obligatòriament en el registre l'inici, la modificació i el cessament de les activitats i dels servicis a què es referix l'article 52 de l'LTOH, així com els establiments d'allotjament on es presten, tot això en els termes que s'establisquen reglamentàriament per a cada un d'estos, amb l'excepció de les empreses i els establiments als quals es referix el títol III d'este decret. També s'inscriurà l'inici, la modificació i el cessament de les activitats i dels servicis que corresponguen per aplicació de l'LTOH i els que es deriven del desplegament normatiu."

Cinc. Es modifiquen les lletres a i c, i s'afig la lletra f, en l'apartat 2 de l'article 7, que queden redactades de la manera següent:

"Article 7. Contingut de la inscripció

[...]

2. En tot cas, en la inscripció es consignaran, almenys, les dades següents:

a) Dades identificatives de la persona física o jurídica que siga titular de l'activitat turística, amb la indicació del número d'identificació fiscal, el telèfon i el correu electrònic de contacte i, en cas que en tinga, el nom comercial.

[...]

c) Número de telèfon, adreça de correu electrònic a l'efecte d'avisos de posada a la disposició de notificacions i adreça postal de l'establiment.

[...]

f) en el cas de les vivendes d'ús turístic, haurà de constar la referència cadastral única i individualitzada o, si és el cas, durant la tramitació d'esta, el codi registral únic."

Sis. Es modifica l'apartat 2 de l'article 8, que queda redactat així:

"Article 8. Pràctica de la inscripció

[...]

2. Declaració responsable de modificacions essencials i cessament temporal, este últim només en cas d'establiments hotelers, de l'activitat o la comunicació de canvis no essencials, quan afecten dades que consten en el registre."

Set. Es modifica la lletra b de l'article 9, que queda redactada de la manera següent:

"Article 9. Cancel·lació de la inscripció

Les inscripcions de les empreses, els establiments, les activitats turístiques i les professions es cancel·laran d'ofici després de la presentació dels documents o l'adopció dels actes administratius que s'assenyalen:

[...]

b) Resolució administrativa ferma de l'òrgan competent en matèria de turisme per qualsevol de les causes previstes normativament o reglamentàriament o a conseqüència de la comunicació per l'administració competent que algun dels establiments inscrits en el registre no té l'autorització preceptiva o la llicència necessària per a l'exercici de l'activitat."

Huit. Se suprimix el capítol II del títol III, articles 12 a 14.

DISPOSICIONS ADDICIONALS

*Disposició addicional primera. Aprovació de la Guia metodològica per a l'elaboració de la memòria de l'anàlisi d'impacte normatiu*

A proposta del departament de la Presidència, s'elevarà al Consell per a la seua aprovació per acord una proposta de guia metodològica per a l'elaboració de la memòria de l'anàlisi d'impacte normatiu en el termini de tres mesos des de l'entrada en vigor d'este decret llei.

*Disposició addicional segona. Persones representants i convenis amb les entitats locals*

La designació de les persones representants que establix el capítol IX del títol I, es durà a terme en el termini màxim de sis mesos des de l'entrada en vigor d'este decret llei. Així mateix, la subscripció dels convenis en el mateix capítol hauran de subscriure's en el termini màxim de dos anys des de l'entrada en vigor d'este decret llei.

*Disposició addicional tercera. Fonament i garanties addicionals dels sistemes d'identificació biomètrica*

1. El tractament de dades personals biomètriques que es realitze en compliment d'este decret llei s'ajustarà al que dispose el règim jurídic europeu i estatal en matèria de protecció de dades de caràcter personal. Les dades personals que es tracten en l'exercici dels drets garantits en este decret llei s'utilitzaran amb les finalitats i els límits previstos.

2. L'Administració de la Generalitat haurà d'implantar el sistema d'identificació biomètrica ajustant-se la normativa en matèria de protecció de les persones físiques i el tractament de dades personals, respectant, sempre, el dret de la ciutadania a decidir que la seua identificació es realitze, exclusivament, per mitjans biomètrics.

3. A l'efecte del règim jurídic en matèria de protecció de dades, es declara d'interés públic essencial la utilització de sistemes d'identificació biomètrics per a l'assistència en l'ús de mitjans electrònics a la ciutadania que no poden desplaçar-se físicament per a la seua atenció presencial per personal funcionari habilitat. Este interés es fonamenta en principis i drets, arreplegats constitucionalment i legalment, com l'obligació de les administracions públiques de promoure les condicions perquè la llibertat i la igualtat de l'individu i dels grups en què s'integra siguen reals i efectives i la igualtat dels espanyols i de les espanyoles davant de la llei, sense que puga prevaldre cap discriminació per raó de circumstància personal.

4. Els tractaments de dades de categories especials declarades d'interés públic essencial hauran de respectar les garanties següents:

a) Atés el principi de responsabilitat des del disseny i per defecte previst en l'article 25 del Reglament (UE) 2016/679 del Parlament Europeu i del consell de 27 d'abril de 2016 relatiu a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de dades personals i a la lliure circulació d'estes dades i pel qual es deroga la Directiva 95/46/CE (d'ara en avant, RGPD), hauran d'adoptar-se, tant en el moment de determinar els mitjans de tractament com en el moment del propi tractament, mesures tècniques i organitzatives apropiades. A més, haurà de garantir-se que, per defecte, només siguen objecte de tractament les dades personals necessàries per a cada un dels fins específics del tractament i que no seran accessibles, sense intervenció de la persona, a un nombre indeterminat de persones.

b) S'haurà de realitzar una avaluació d'impacte relativa a la protecció de dades d'acord amb el que disposa l'article 35.3 de l'RGPD amb caràcter previ a la implantació de sistemes d'identificació biomètrics. Periòdicament o, almenys, quan hi haja un canvi del risc que representen estes operacions de tractament, el responsable examinarà si el tractament és conforme a l'avaluació d'impacte.

c) Hauran d'adoptar-se les mesures de seguretat necessàries d'acord amb el que preveu l'article 32 de l'RGPD, que hauran de ser tan rigoroses com permeta l'estat de la tècnica tenint en compte que s'estan tractant dades biomètriques el tractament de les quals és excepcional i que suposen un alt risc per als drets i les llibertats de les persones físiques. Entre estes mesures s'inclouran, almenys, les següents:

– protecció contra programes o còpies malicioses;

– reavaluació biennal del sistema, mitjançant una auditoria externa subscrita per una empresa diferent de la que va realitzar l'anterior, sobre la idoneïtat de les mesures de seguretat i organitzatives del sistema i la seua eficàcia davant de l'evolució constant dels riscos;

– disposar de mecanismes que permeten assegurar la traçabilitat dels accessos i auditar-ne l'ús adequat, garantint-ne la integritat i l'associació temporal a fonts de temps fiables;

– reforç del control d'accés als sistemes operatius i a les aplicacions que donen suport al tractament de dades biomètriques.

d) Quan el tractament l'haja de dur a terme un encarregat del tractament, haurà de seleccionar-se'n un que oferisca garanties suficients i haurà d'haver-se subscrit un contracte amb el contingut de l'article 28 de l'RGPD, en el qual haurà de quedar plenament garantit que l'encarregat actuarà només seguint instruccions del responsable, i estes instruccions hauran de preveure totes les garanties necessàries.

*Disposició addicional quarta. Espais de dades i entrenament de processos i algoritmes*

1. A l'efecte de complir els principis que regula l'article 3 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic, així com per a assolir les obligacions, els fins i els objectius de l'Administració de la Generalitat, es considerarà d'interés públic essencial el tractament de les dades en poder de l'Administració, incloent-hi l'entrenament de processos o algoritmes, la utilització de metodologies d'anàlisi de dades i la intel·ligència artificial, en els termes que determine esta disposició, sempre que es destinen per als fins següents:

a) Disseny de servicis proactius o personalitzats per part de l'Administració.

b) Ús d'actuacions administratives automatitzades.

c) Robotització dels procediments administratius

d) Ús de la intel·ligència artificial.

e) Automatització de processos de gestió.

f) Fins primaris relacionats amb l'execució de les funcions i les competències de l'Administració.

g) Missions d'interés públic i qualsevol fi secundari admés per les lleis de la Unió Europea, del Regne d'Espanya o de la Generalitat.

2. Per a complir el que disposa l'apartat anterior, l'Administració de la Generalitat crearà espais de dades per a facilitar metodologies d'anàlisi de dades, incloent-hi l'entrenament de processos i algoritmes. Estos espais de dades garantiran la plena aplicació del RGPD i particularment quant a:

a) Dissenyar els espais de dades aplicant una metodologia centrada en el risc que garantisca plenament els drets fonamentals, incloent-hi l'avaluació d'impacte relativa a la protecció de dades.

b) Aplicar el principi de protecció de dades des del disseny i per defecte.

c) Garantir el disseny d'entorns segurs de tractament.

3. Estos espais contindran, amb caràcter prioritari, dades no personals, dades anonimitzades, aplicant garanties suficients d'anonimització, tenint en compte l'estat de la tècnica, el cost de l'aplicació i la naturalesa, l'àmbit, el context i els fins del tractament.

En el cas que l'espai de dades continga dades anònimes que en origen siguen dades de caràcter personal, es realitzarà, amb caràcter periòdic, una avaluació dels riscos de reidentificació o de revelació d'atributs o inferències relacionades amb persones físiques.

4. Si és el cas, i en compliment de la legislació de la Unió Europea i/o del Regne d'Espanya, podrà preveure's la reutilització d'estes dades per la societat per als fins legítims i en els termes previstos per les normes referides.

*Disposició addicional quinta. Oficina d'inversions i projectes estratègics*

A l'efecte de la declaració de les inversions com a projectes d'interés autonòmic i del desenvolupament de les actuacions i les prestacions que això comporta per part de l'Administració, es crea l'Oficina d'Inversions i Projectes Estratègics, adscrita a l'òrgan amb competències en projectes estratègics, la naturalesa, la composició i les funcions de la qual seran objecte de desenvolupament posterior.

*Disposició addicional sexta. Adaptació de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV) i del Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral (PATIVEL).*

En el termini de sis mesos a comptar de l'entrada en vigor del present decret llei la conselleria competent en matèria de territori i urbanisme, haurà d'iniciar els tràmits per a aprovar l'adaptació al mateix de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana i el Pla d'Actuació Territorial de la Infraestructura Verda del Litoral.

DISPOSICIONS TRANSITÒRIES

*Disposició transitòria primera. Règim transitori dels procediments d'avaluació ambiental de projectes*

1. Els procediments d'avaluació d'impacte ambiental, en tràmit a l'entrada en vigor d'este decret llei, relatius a projectes inclosos en l'àmbit d'aplicació de la normativa estatal bàsica en matèria d'avaluació ambiental, es regiran per eixa normativa.

2. Els procediments d'avaluació d'impacte ambiental, en tràmit a l'entrada en vigor d'este decret llei, relatius a projectes no inclosos en l'àmbit d'aplicació de la normativa estatal bàsica en matèria d'avaluació ambiental, es regiran per la normativa anterior, sense perjuí que les persones interessades puguen presentar una nova sol·licitud d'autorització o aprovació del projecte davant de l'òrgan substantiu, i hauran de desistir expressament de la sol·licitud anterior. En este cas, l'òrgan substantiu queda obligat a informar l'òrgan ambiental de l'arxivament o caducitat del procediment substantiu inicial.

*Disposició transitòria segona. Aplicació de la nova regulació dels procediments urbanístics*

1. La nova redacció dels articles del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, establida en este decret llei relativa a terminis de vigència i pròrrogues del document d'abast, de l'informe ambiental i territorial estratègic i de la declaració ambiental i territorial estratègica, seran també aplicables als emesos amb anterioritat a la seua entrada en vigor.

2. La nova regulació dels articles del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, relativa al procediment d'aprovació dels plans urbanístics, s'aplicarà als plans en tramitació en les fases posteriors encara no iniciades.

3. La nova regulació dels informes sectorials que establix l'article 60 del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, serà també aplicable en la valoració dels informes sol·licitats i no emesos abans de l'entrada en vigor d'este decret llei, així com als sol·licitats amb posterioritat, encara que la tramitació del pla s'haja iniciat amb anterioritat.

*Disposició transitòria tercera. Règim transitori en relació amb els projectes d'inversió estratègica i els projectes territorials estratègics*

1. Els projectes d'inversió estratègica sostenible o els projectes territorials estratègics aprovats pel Consell de la Generalitat continuaran executant-se conformement a les disposicions vigents en el moment de la seua aprovació.

2. Els projectes d'inversió estratègica sostenible o els projectes territorials estratègics que van iniciar la seua tramitació a l'empara del que disposen els articles 17 i 63 a 66 i la disposició addicional novena vigents amb anterioritat a l'entrada en vigor d'este decret llei, que no s'hagen sotmés al tràmit de consulta pública a què es referix l'article 51 del Decret legislatiu 1/2021, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, podran sol·licitar ser tramitats d'acord amb el que disposa este decret llei.

Per a això el promotor tindrà un termini de sis mesos per a acreditar que el seu projecte complix els requisits, les característiques i la resta de condicions que s'establixen en la redacció donada als articles 17 i 63 a 66 del Decret legislatiu 1/2021 per este decret llei.

Si se sol·licita eixa tramitació d'acord amb la nova regulació que establix este decret llei, eixos projectes tindran una tramitació preferent per a ser declarats com a projectes d'interés autonòmic.

3. Els projectes d'inversió estratègica sostenible o projectes territorials estratègics que van iniciar la seua tramitació a l'empara del que es disposa en els articles 17 i 63 a 66 i disposició addicional novena vigents amb anterioritat a l'entrada en vigor d'este decret llei, que ja hagueren superat el tràmit de consulta pública a què es referix l'article 51 del Decret legislatiu 1/2021 pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, així com aquells que no hagen sigut sotmesos al tràmit de consulta pública però el seu promotor no sol·licite que es tramiten conforme al que es disposa en este decret llei, continuaran tramitant-se i regint-se amb caràcter general per la normativa anterior a este decret llei.

*Disposició transitòria quarta. Projectes de producció o subministrament energètic a través d'energies renovables de competència autonòmica*

L'eficàcia de les autoritzacions dels projectes de producció o subministrament energètic a través d'energies renovables de competència autonòmica que s'incloguen en iniciatives d'inversió estratègica es considerarà produïda en la data en què la sol·licitud de la seua autorització s'haja admés a tràmit, sempre que no haja tingut lloc una compleció o una modificació posterior d'esta.

En cas contrari, l'eficàcia d'estes resolucions es considerarà produïda en la data en què el projecte s'haja completat o modificat a petició de l'òrgan instructor, d'ofici o a instàncies d'un altre òrgan intervinent, sempre que posteriorment no s'haja modificat substancialment després de la conclusió del tràmit d'informes i la realització del tràmit d'informació pública.

DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA

*Disposició derogatòria única. Derogació normativa*

Queden derogades, en particular, les disposicions següents:

1. Llei 2/1989, de 3 de març, d'avaluació ambiental, incloent-hi l'annex.

2. Decret 178/1988, de 15 de novembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'establix la composició i les funcions de la Comissió Interdepartamental per a l'Aplicació de l'Ús del Valencià, segons la Llei 4/1983, de 23 de novembre, d'ús i ensenyament del valencià.

3. Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1898, de 3 de març, d'impacte ambiental, i Decret 32/2006, de 10 de març, de modificació de l'anterior, així com qualsevol norma de modificació d'estos decrets.

4. Decret 201/2008, de 12 de desembre, del Consell, pel qual es regula la intervenció ambiental en les instal·lacions públiques de sanejament d'aigües residuals.

5. Decret 28/2012, de 3 de febrer, del Consell, pel qual crea la Comissió Interdepartamental per al seguiment i impuls de les polítiques de racionalització i austeritat en el gasto en l'àmbit de la Generalitat.

6. Decret 13/2019, de 8 de febrer, del Consell, de creació de la Xarxa Pública de Servicis Lingüístics Valencians.

7. Decret 48/2021, d'1 d'abril, del Consell, de regulació de la Comissió Delegada del Consell d'Inclusió i Drets Socials.

8. Decret 19/2023, de 3 de març, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'organització i funcionament de l'Escola Valenciana d'Administració Pública, excepte quant a les funcions de la Comissió Permanent de Selecció, que mantindran la vigència fins que s'adapten les normes organitzatives que determinen la seua adscripció orgànica i estes funcions.

9. Orde de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'establix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'hagen de tramitar davant d'esta conselleria.

10. Orde 8/2011, de 23 de febrer, de la Conselleria d'Educació, per la qual s'establix el procediment d'autorització provisional previst en la disposició addicional segona, apartat 1, del Decret 2/2009, de 9 de gener, del Consell, pel qual s'establixen els requisits mínims que han de complir els centres que impartisquen el primer cicle de l'Educació Infantil a la Comunitat Valenciana.

DISPOSICIONS FINALS

*Disposició final primera. Decret en matèria d'administració electrònica i simplificació administrativa*

En el termini de cinc mesos des de l'entrada en vigor d'este decret llei s'aprovarà un decret del Consell en el qual es regularà de manera conjunta la política d'administració electrònica i de simplificació administrativa de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental.

*Disposició final segona. Decret de creació del Registre general d'entitats col·laboradores de certificació i el Registre d'Ens Habilitats*

En el termini de sis mesos des de l'entrada en vigor d'este decret llei, s'aprovarà un decret del Consell pel qual s'establiran els requisits i els procediments d'acreditació de les entitats col·laboradores i d'habilitació d'entitats per a la representació i es crearan els registres generals d'entitats col·laboradores de certificació i d'Ens Habilitats.

*Disposició final tercera. Rang de les disposicions reglamentàries modificades*

Les normes reglamentàries que són objecte de modificació per este decret llei conserven el seu rang i naturalesa reglamentària prèvia, la qual cosa suposa que podran ser modificades o derogades a través d'una norma posterior d'igual o superior rang.

*Disposició final quarta. Principi d'autonomia local*

Les disposicions del títol I d'este decret llei han d'entendre's amb el ple respecte al principi d'autonomia local, ateses les competències que exercixen en el marc de la normativa en matèria de règim local i de manera coordinada amb la resta de les administracions públiques implicades.

*Disposició final quinta. Aplicació del règim sancionador*

1. El règim sancionador previst en el títol I no serà aplicable a les declaracions responsables o comunicacions, així com als organismes de certificació o entitats col·laboradores que estiguen sotmeses a un règim sancionador específic previst en normativa sectorial.

2. Sense perjuí del que es disposa en l'apartat anterior, el règim sancionador previst en el títol I serà d'aplicació supletòria quan la norma específica no incorpore un règim sancionador.

*Disposició final sexta. Entrada en vigor*

El present decret llei entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, excepte els articles 10, 61 i 66, que entraran en vigor l'endemà de la publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  de l'acord pel qual s'aprove la Guia metodològica per a l'elaboració de la Memòria de l'Anàlisi d'Impacte Normatiu.

  

València, 9 de juliol de 2024

Carlos Mazón Guixot

President de la Generalitat


Còpia Permalink ELI