Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6239, del 06-04-2010 (2010/3702)

RESOLUCIÓ de 22 de març del 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Carcaixent i Castelló de la Plana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6239

Data del DOGV
:   06-04-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/3702


Data del document
:   22-03-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Castelló de la Plana
    * Carcaixent
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 22 de març del 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Carcaixent i Castelló de la Plana. [2010/3702]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 184/07-AIA Carcaixent i 192/05-AIA Castelló de la Plana.  
València, 22 de març del 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient:184/07-AIA  
Títol: planta de compostatge de llots de depuradora, Carcaixent (València)  
Promotor: Depuración de Aguas del Mediterráneo, SL  
Òrgan substantiu: Servei Teritorial d'Ordenació del Territori  
Descripció del projecte  
El projecte que s'ha de realitzar consisteix en una planta que utilitzarà llots de depuradora com a matèria primera per a produir compost a fi de minimitzar l'evacuació de llots a l'abocador. L'activitat es dissenya per a aconseguir valorar 18.000 t de llots a l'any.  
L'esmentada planta de compostatge se situarà a les parcel·les 64 i 65 del polígon 46 del terme municipal de Carcaixent (València). L'accés actual a la parcel·la es realitza a través de la CV-543.  
Les instal·lacions disposaran:  
- Nau d'abassegament de material suport de 740 metres quadrats.  
- Nau de recepció de llots i mescla de 510 metres quadrats.  
- Nau de compostatge i maduració de 2.530 metres quadrats que disposarà d'un corredor de maniobra de 860 metres quadrats.  
- Nau d'afinament i emmagatzematge del compost de 1.000 metres quadrats   
- Instal·lacions de serveis auxiliars: caseta del basculador, bàscula de pesatge, edifici de control, aula ambiental, vestidors.   
- Tanca metàl·lica de dos metres d'alçària.  
- Enjardinament.  
L'activitat que es durà a terme en aquestes instal·lacions serà el procés de transformació dels llots produïts a les estacions d'aigües residuals mitjançant compostatge. L'esmentat procés es divideix en cinc fases:  
- Mescla dels llots amb agent estructurant.  
- Estabilització aeròbica termofílica.  
- Tractament.  
- Garbellament.  
- Emmagatzemament.   
La planta disposarà de sistemes adequats de gestió dels abocaments i residus que es generen. A aquest efecte, les aigües negres procedents de la planta es dirigiran cap a la depuradora annexa.   
Els lixiviats dels túnels de fermentació seran arreplegats en arquetes i dirigits posteriorment a un dipòsit. En aquest dipòsit es recolliran a més les aigües pluvials que seran dirigides a aquest per mitjà de canalons i baixants. Les aigües pluvials i els lixiviats seran reutilitzats en el procés de compostatge.   
El control d'olors es realitzarà per mitjà del llavatge de gasos extrets i el posterior pas d'aquests per biofiltre.  
La documentació tècnica es completa amb estudi d'inundabilitat i estudi acústic.  
Respecte al risc d'inundació de la zona (nivell 5), es proposa elevar la planta de compostatge aproximadament dos metres sobre el nivell actual de la parcel·la, la construcció d'un dipòsit de recollida de pluvials de capacitat superior a 162 metres cúbics i l'habilitació de zones verdes la funció de les quals, a més de contribuir a la integració paisatgística de la planta, serà la de funcionar com a dipòsit d'infiltració de pluvials fins a la filtració d'aquests a l'aqüífer subjacent (sistema aqüífer núm. 51 Plana de València).   
L'estudi acústic preveu una pressió sonora (mesurats en dB(A)), de 65 per a la voltejadora, 70 per a la pala carregadora i 70 per al trànsit de camions.  
A més s'estudien dues opcions en el funcionament de la planta i s'obtenen nivells de pressió sonora (teòrics) de 73,23 i 72,97 dB (A).   
Com a mesures correctores de la contaminació acústica es proposa l'execució de naus amb tancaments de rajola buida de 12 cm, capa de fibra de vidre, rajola buida de 7 cm i arrebossat de ciment per ambdues cares d'1,5 cm.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
La informació pública es va realitzar mitjançant anunci en el Diari Oficial de la Comunuitat Valenciana del dia 3 de març de 2006 i mitjançant exposició en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Carcaixent. Durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
L'expedient va ser remés pel Servei Territorial d'Ordenació del Territori i van tenir entrada als Serveis Centrals del la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge el dia 7 de setembre de 2007 a l'efecte de la corresponent emissió de la declaració d'interés comunitari.  
2. Afeccions legals  
- Segons el certificat emés per l'Ajuntament de Carcaixent el terreny on es pretén situar la instal·lació té la classificació de sòl no urbanitzable comú i no resulta compatible la instal·lació proposada amb el planejament fins que no es materialitze la corresponent declaració d'interés comunitari.   
- L'activitat que es pretén realitzar es troba dins del perímetre de protecció del Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual es va aprovar el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera.   
- La zona d'ubicació de l'activitat es troba afectada per risc d'inundació 5 d'acord amb el PATRICOVA (Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana aprovat per acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat).  
3. Informes sectorials  
D'acord amb les afeccions descrites l'expedient conté els informes sectorials següents:  
- Àrea de residus:  
"de conformitat amb la normativa vigent en matèria de residus, aquesta operació de tractament (valorització tipus R3) de residus està sotmesa a l'autorització administrativa regulada en la Llei 10/98, de residus, i en la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, i si és procedent, en la Llei 2/2006, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, i a altres permisos i llicències que siguen exigibles d'acord amb la legislació sectorial que hi siga d'aplicació".  
- Servei d'Ordenació Territorial:  
"...l'emplaçament de l'activitat sol·licitada es justifica per la proximitat a l'EDAR, que amb el terraplenament previst de la parcel·la s'elimina el risc d'inundació i que la seua implantació no comportarà un increment significatiu de risc d'inundació a les parcel·les limítrofes, s'emet un informe favorable a l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat d'una planta de llots de compostatge de depuradora al polígon cadastral 46, parcel·les 64 i 65 de Carcaixent (València) en considerar que es compleixen les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA)..."  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi:  
"El projecte es troba inclòs dins del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera (PORN), aprovat mitjançant el Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià".  
L'informe considera d'aplicació els punts 5 i 7 del PORN i conclou:  
"En atendre la cartografia d'hàbitats i el que disposa la Directiva 92/43/CEE relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres, no hi ha hàbitats d'interés especial o prioritaris a l'àmbit d'estudi o al conjunt del terme municipal.  
Per tot això, i sense perjudici de les autoritzacions sectorials, s'emet informe favorable de l'esmentat projecte".  
En l'expedient consta:  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre l'autorització per a connexió a l'EDAR d'Alzira de les aigües residuals domèstiques de la futura planta de compostatge de llots de Carcaixent: "...l'autorització sol·licitada competeix a l'entitat explotadora de l'EDAR, que previsiblement serà la Conselleria d'Infraestructura i Transport, a través de l'entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana".  
I afig: "Ateses les característiques d'aigües domèstiques procedents dels equipaments sanitaris de la instal·lació com també el seu cabal (5m³/dia), ambdues circumstàncies exposades pel sol·licitant, pot afirmar-se que la incorporació d'aquestes aigües residuals a l'EDAR del sistema de l'Alzira, quan entre en funcionament, no alterarà la previsions de rendiment i explotació d'aquesta, per la qual cosa propose l'autorització de la connexió sol·licitada".  
- Informe sobre la possibilitat de subministrament d'aigua a la instal·lació de tractament de residus de poda a Carcaixent expedit per Aguas de Valencia, SA: en l'esmentat informe s'exposa que la petició d'aigua és de 10 m³ al dia i l'esmentada població disposa d'una possibilitat d'augment de 3.827 m³.  
- Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus:  
"...no s'han detectat afeccions d'aquesta naturalesa i no cal abordar cap tipus d'actuació prèvia per a la salvaguarda d'aquest patrimoni concret, sense perjudici de justificar el compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic que hi ha a l'àrea d'actuació".  
- Resolució de l'Àrea de Patrimoni Cultural i Museus que autoritza el projecte de prospecció arqueològica per a la planta de compostatge.  
- Compromís firmat del promotor de remissió d'informe anual sobre el seguiment ambiental de la planta de compostatge de llots.  
- Fitxa d'acceptació de residus per l'empresa CESPA (LER 160603 i 190501).  
Consideracions ambientals  
Es considera que els elements ambientals que poden resultar afectats de manera més significativa per l'activitat proposada són:  
- Aigua: la zona proposada per a l'activitat presenta una alta vulnerabilitat d'aqüífers. Aquesta circumstància ha d'unir-se al fet que la planta de compostatge se situarà en l'àmbit d'un pla d'ordenació dels recursos naturals l'objectiu del qual és protegir la qualitat i quantitat dels recursos hídrics que arriben al llac de l'Albufera i és, per tant, factible proposar mesures estrictes de protecció de l'aqüífer.  
- Paisatge: disminució de la qualitat del paisatge en situar-se en un entorn típicament agrícola. L'elevació del nivell de la planta depuradora per a evitar el risc d'inundació i la ubicació al costat d'una estació depuradora d'aigües residuals augmenta la seua incidència sobre el paisatge per l'efecte acumulatiu.   
- Contaminació acústica: el normal exercici de l'activitat generarà, en estudis teòrics, uns valors en alguns casos superiors als previstos en l'actual legislació per la qual cosa han d'establir-se mesures preventives en el projecte d'obra com també en el programa de vigilància ambiental sense perjudici del compliment de la legislació vigent en matèria acústica.   
- Condicions de qualitat de vida i assossec públic: el previsible augment del pas de camions pot provocar molèsties a la població de Carcaixent.   
- Serà necessari tenir en compte que part del camí d'accés a la planta de compostatge coincideix amb el traçat de la Via Augusta. Per això és possible que les autoritats competents establisquen les limitacions o controls oportuns a fi de minimitzar impactes sobre la població.  
- Hi ha diversos nuclis de població situats en un perímetre de 1.700 - 2.200 metres al voltant de la futura planta de compostatge que poden veure's afectades per olors. Serà necessari controlar l'eficàcia de les mesures correctores i proposar altres addicionals com també diversos controls en el programa de vigilància ambiental.   
- Pel que fa a la ubicació de la planta de compostatge de llots en sòl no urbanitzable, es justifica per la proximitat a la planta depuradora d'aigües annexa, d'acord en certa manera amb punt 7 del Decret 96/1995, anteriorment esmentat, en el qual s'especifica que la implantació d'indústries en l'àmbit del PORN ha de realitzar-se en sòl qualificat com a industrial excepte les que ho justifiquen inexcusablement.  
- L'estudi d'impacte ambiental proposa una sèrie de mesures, sobretot dirigides a la fase de construcció, que incidisquen de manera molt succinta en les mesures de control durant la fase de funcionament de l'obra.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. Annex I, apartat 6.f).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007 del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte de planta de compostatge de llots de depuracions al municipi de Carcaixent (València), i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. S'ha d'obtenir l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, i s'han de respectar en el transcurs de les obres les especificacions que, respecte d'això, estableix l'esmentada Llei.  
2. Les reparacions i canvis d'oli de la maquinària emprada en les obres s'han de realitzar als tallers degudament autoritzats.   
En el cas que s'establisquen parcs de maquinària, han de revisar-se diàriament per a recollir i gestionar adequadament qualsevol abocament que s'haja pogut produir.  
3. S'ha de respectar el Decret 96/1995, del PORN de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera, especialment els punts 5 i 7 i en particular el següent:  
a) No es poden construir dispositius que possibiliten l'absorció d'aigües contaminades pel terreny.  
b) S'ha de procurar la recollida independent dels diversos tipus de residus de manera que permeten la màxima recuperació i reciclatge. Es proposen els grups següents:  
- Aigües amb substàncies contingudes en la llista II del Reglament del domini públic hidràulic.  
- Aigües de procés sense substàncies de la llista II del Reglament del domini públic hidràulic.  
- Aigües residuals i de pluja procedents de la zona de treball. Lixiviats de les zones d'abassegament.  
- Aigües pluvials i les procedents del reg de zones verdes. Aigües de refrigeració.  
c) El projecte ha d'incloure les partides pressupostàries necessàries per a la correcció de l'impacte produït com també per a l'adequació ecològica i paisatgística d'aquestes.  
4. D'acord amb l'informe emés pel Servei d'Ordenació Territorial, atés que la instal·lació sol·licitada es troba en zona inundable:  
a) S'ha d'adequar les edificacions al que estableixen els articles 26, 27 i 28 del PATRICOVA.  
b) L'Ajuntament de Carcaixent ha de comprovar el correcte dimensionament i execució de les infraestructures de drenatge (en particular canalitzacions, punt d'abocament, etc.) per a no afectar tercers aliens al sector, i han de rescabalar els danys que es produïsquen per aquest motiu.  
c) Si l'actuació afecta domini públic hidràulic, zona de policia de llits o possible incidència en el règim de corrents, ha d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent. Igualment, i si és procedent, s'ha d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials.  
5. Els talussos d'elevació de l'alçària de la planta de compostatge s'han de plantar amb espècies autòctones com ara Rosmarinus officinalis, Thymus sp., Santolina chamaecyparisus, Globularia sp., Anthyllis cytisoides, Lavandula sp., Pistacea lentiscus, Quercus coccifera, etc  
6. La jardineria de la planta de compostatge ha de tenir com a finalitat ocultar vistes i evitar dispersió d'olors, soroll i partícules en suspensió. Amb aquest fi s'ha de plantar uns tanca perimetral de xiprer o semblant, seguit (en aquelles zones que siga possible) d'arbusts autòctons de port mitjà - alt com ara Pistacea lentiscus, Laurus nobilis, Phillyrea angustifòlia, Juniperus oxycedrus, Nerium oleander, etc i es podrà compondre la resta de l'enjardinament amb espècies arbòries/arbustives com ara Olea europaea, Ceratonia siliqua, Phoenix dactylifera, Chamaerops humilis, Pinus halepensis, etc.  
S'ha d'evitar l'ús de gespes i s'han de substituir aquestes per qualsevol tipus d'encoixinament, substrat inert o plantes com ara Hedera helix, Vinca sp., etc  
7. S'ha de disposar de les mesures d'aïllament adequades als edificis on s'hagen de produir sorolls o vibracions a fi de no sobrepassar els límits exigits en la legislació vigent o altres límits exigits en altres permisos o autoritzacions.  
8. Es proposen les següents mesures addicionals de gestió d'olors: zona de recepció de llots amb porta d'ingrés amb rescloses i ventilació cap a la nau de compostatge. El compost final s'ha de cobrir amb geomembranes o algun material semblant.  
9. Les aigües pluvials i els lixiviats procedents del procés de compostatge s'han de gestionar en dipòsits separats, havent de realitzar-se amb materials que n'asseguren l'adequada impermeabilització, i han de disposar de mesures preventives que n'eviten el desbordament. En el cas del dipòsit de lixiviats es proposa la connexió d'aquest amb la planta depuradora d'aigües.  
10. La planta de compostatge ha de disposar, en general, d'elements d'impermeabilització, contenció o prevenció que eviten la infiltració en el terreny o eixida a l'exterior de qualsevol tipus de lixiviat o residu.  
11. S'han de disposar contenidors per a la recollida selectiva de residus i aquests s'han d'ubicar en zona ensostrada i impermeabilitzada.  
12. L'Ajuntament de Carcaixent ha de fixar les condicions i limitacions en què ha de realitzar-se el pas de camions a la planta de compostatge a fi de no interferir en el desenvolupament normal de les activitats del municipi i causar les mínimes molèsties a la població.   
Els serveis municipals, davant de la detecció de qualsevol tipus de contaminació causada pels camions (excés d'olors, lixiviats, residus?) ho han de comunicar a la gerència de la planta a fi que es prenguen les mesures oportunes.  
13. S'ha de complir el Reial decret 1310/1990, de 29 d'octubre, pel qual es regula la utilització de llots de depuració en el sector agrari i l'Ordre de 26 d'octubre de 1993, sobre utilització de llots de depuració en el sector agrari.  
14. La planta ha d'obtenir totes les autoritzacions imposades en la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana; Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, i, si és procedent, en el RD 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl.   
15. El programa de vigilància ambiental ha d'incloure:  
a) Vigilància del manteniment correcte de les zones verdes.  
b) Detecció i vigilància dels possibles focus de generació d'abocaments. Control de les mesures preventives.  
c) Control, d'acord amb la legislació vigent en la matèria, dels nivells de contaminació acústica (sorolls i vibracions).  
d) Control d'olors, de l'aparició excessiva d'insectes i de fauna no desitjada.  
e) A partir dels sis mesos de l'obertura de l'activitat, s'ha de remetre un primer informe al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental en què conste:  
- Anàlisi de llots de depuradora.  
- Anàlisi dels llots tractats   
- Anàlisi real de les emissions acústiques generades tant a l'exterior com a l'interior de la planta. Mesures correctores.  
- Anàlisi de l'eficàcia de les mesures d'evacuació de pluvials i de prevenció davant del risc d'inundació després dels períodes de pluja.  
- Reportatge fotogràfic.  
- Informe general en què es recopile tota la informació ambiental d'interés amb relació a la planta, possible aparició de problemes i solucions adoptades. També s'ha d'incidir en la gestió dels residus generats, destinació.  
Posteriorment els informes s'han de remetre amb periodicitat anual fins que el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental ho considere oportú.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 192/05 AIA  
Títol: Pla parcial Parc Castelló (document per a l'aprovació provisional), al terme municipal de Castelló  
Promotor: Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló   
Localització: terme municipal de Castelló de la Plana  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte d'aquest projecte és la implantació d'un parc empresarial industrial i logístic que permeta albergar iniciatives i actuacions en una àrea en estreta vinculació i molt pròxima al port de Castelló, com també respecte a les indústries pròximes i a les infraestructures viàries i ferroviàries de la zona.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
a) Localització  
Les actuacions previstes en el projecte es localitzen al terme municipal de Castelló de la Plana; els terrenys objecte d'aquesta actuació estan situats a l'est del terme, relativament pròxims al nucli urbà, a la zona sud del Grau; concretament els terrenys corresponents amb les parcel·les situades als polígons cadastrals números 57, 152, 155 i 156 de l'esmentada localitat. Els límits del sector, d'acord amb el que disposa el pla parcial remés, són els següents:   
- Pel nord: el sud de les parcel·les 80, 136, 134, 162 i 161 del polígon 152  
- Al sud: la intersecció de la nova carretera d'accés al port de Castelló i la carretera nacional 225 d'Almassora al Grau.  
- A l'est: el camí de la Donació i la carretera nacional 225  
- Per l'oest: la nova carretera d'accés al port  
b) Planejament vigent i proposat  
La revisió de l'actual Pla general d'ordenació urbana (PGOU) del terme municipal de Castelló de la Plana va ser aprovada definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 29 de febrer de 2000, i publicada en el Butlletí Oficial de la Província l'11 d'abril d'aquest mateix any. Es va classificar com a sòl no urbanitzable sense protecció la zona d'estudi avaluada.   
c) Ordenació prevista i usos  
El pla comprén una superfície total d'aproximadament 1.344.354,91 m², situats concretament a les partides Racó d'Almalafa i Fadrell; que estan en l'actualitat ocupades per cultius agrícoles, principalment cítrics, fruiters i horta.   
En el pla parcial (DAP) consta, pel que fa a la distribució prevista per a cada un dels diferents usos del terreny, la classificació següent:  
Superfície d'ús industrial 130.946,92 m²   
Superfície d'ús activitats logístiques 556.209,76 m²   
Superfície viària 251.021,55 m²   
Superfície de zones verdes computables 164.094,99 m²   
Superfície de zones verdes no computables 96.836,81 m²  
Superfície de zones de reserva viària 80.774 m²  
Superfície de zona d'afecció hidràulica 19.693,93 m²  
Superfície de domini públic 44.776,95 m²  
Superfície total del sector 1.344.354,91 m²  
Queden adscrites a cada un dels diferents usos proposats, les illes que es detallen a continuació, i s'indica la superfície d'aquestes:  
Zona industrial I-1 Illa M-1 24.375,66 m²  
Zona industrial I-1 Illa M-2 24.079,87 m²  
Zona industrial I-2 Illa M-3 41.496,66 m²  
Zona industrial I-2 Illa M-4 40.994,73 m²  
Total zona Industrial 130.946,92 m²  
Zona logística Illa M-5 73.391,55 m²  
Zona logística Illa M-6 72.506,19 m²  
Zona logística Illa M-7 79.933,12 m²  
Zona logística Illa M-8 85.043,07 m²  
Zona logística Illa M-9 11.578,89 m²  
Zona logística Illa M-10 73.227,70 m²  
Zona logística Illa M-11 160.529,24 m²  
Total zona logística 556.209,76 m²  
Respecte a l'edificabilitat, en el document per a l'aprovació provisional, únicament, s'ha determinat l'assentament per a empreses industrials i logístiques:  
Edificabilitat d'ús industrial 130.946,92 m²  
Edificabilitat d'ús logístic 556.209,76 m²  
Edificabilitat total (aprofitament objectiu) 687.156,68 m²   
En l'ordenació del futur polígon industrial s'estableix una zona nord ocupada per les illes d'ús industrial (M1 a M4), de forma rectangular, i queden ben definides i separades per una xicoteta rotonda central; a continuació separades per un nou vial se situen les illes logístiques, a excepció de la M7, que quedarà un poquet reculada com a conseqüència de la construcció del futur vial d'accés al port.  
Més cap al sud d'aquesta zona, les illes adquireixen una disposició més irregular, a causa de l'existència de diverses afeccions, com són l'existència de línies elèctriques aèries i el barranc de Fraga.   
Les zones verdes se situen tant per la vora del sector com per la vora, a manera de pantalla verda.   
3. Examen d'alternatives i justificació de la solució adoptada   
En l'estudi de la situació més òptima dels terrenys que cal urbanitzar, s'han considerat, entre altres, les qüestions següents:  
- Proximitat al port, la qual cosa permet potenciar-ne l'activitat logística i industrial, com també respecte a altres indústries ja consolidades  
- No-presència a l'àrea d'actuació de valors paisatgístics, ambientals, patrimonials i culturals, que necessiten d'una especial protecció  
- Possibilitat de concentrar la majoria dels residus industrials en un punt del municipi, i efectuar-se l'arreplega i tractament d'aquests als centres més pròxims a la zona.  
- Compliment d'aquelles accions supramunicipals previstes en el Patecas.  
- Òptima accessibilitat, en matèria de carreteres i port, després de la realització de les actuacions previstes.  
- Mantenir fora del procés urbanitzador la franja de terreny no urbanitzable protegit situat a l'altre extrem de la carretera d'accés al port.  
Així mateix, pel que fa a la delimitació del sòl objecte d'actuació, també s'han tingut en consideració els factors següents:   
- Accessos al sector des del centre de l'actuació a través d'una rotonda de nova creació al nou accés al port i des de la CN-225 a través de dues rotondes, sent una d'aquestes de nova creació.  
- Desdoblament de la CN-225 i inserció d'un nou ramal d'enllaç entre el nou accés i la CN-225 que es dirigisca de forma directa al port.  
- Tractament del límit al nord amb una zona rústica amb habitatges disseminats i per l'est amb el sòl industrial classificat pel Pla general, que alberga indústries els plans de seguretat de les quals cal respectar.  
- Respecte de les zones de protecció i afecció de les infraestructures viàries, de les línies elèctriques d'alta tensió i del traçat de la canalització del barranc de Fraga.  
Tramitació administrativa   
En data 26 d'octubre de 2005, la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència remet estudi d'impacte ambiental, document de síntesi, pla parcial modificatiu del pla general, estudi de paisatge i avantprojecte d'urbanització, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'Impacte ambiental.   
Posteriorment, en data 9 de novembre de 2005, el Servei d'Espectacles i Establiments Públics, de la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia, Interior i Administracions Públiques remet una còpia de part la documentació anteriorment referida, concretament estudi d'impacte ambiental i programa per al desenvolupament de l'actuació integrada del sector.  
El 30 de març de 2006 es torna la documentació remesa a la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, amb l'objecte que s'esmenen les deficiències assenyalades en l'informe desfavorable (COR 05/104 (JVT/cd)) de la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, de data 7 de juny de 2005, remés el 3 de març de 2006 a l'Àrea d'Avaluació Ambiental d'aquesta Conselleria de Territori i Habitatge.   
El 10 d'abril de 2007 el Servei de Planificació i Gestió d'Infraestructures de la Direcció General de Coordinació d'Infraestructures Científiques i Tecnològiques de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència remet un nou estudi d'impacte ambiental i Pla parcial del projecte, adequant l'esmentat projecte a les observacions assenyalades en els informes sectorials emesos pels diferents organismes consultats; i s'adjunta informe favorable emés per la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia, Interior i Administracions Públiques, de data 6 març de 2007.   
Peticions d'informació o documentació complementària  
a) El 29 de novembre de 2005 s'efectua el requeriment de documentació a la Subsecretaria de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, i se sol·licita que es remeta un certificat en què conste que s'ha sotmés a informació pública l'estudi d'impacte ambiental presentat, com també còpia de les al·legacions presentades i resposta a aquestes, si és procedent; amb l'objecte que puga iniciar-se el procediment d'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb l'article 21 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
b) En data 22 de desembre de 2005 es remet informe l'Àrea d'Urbanisme de la Conselleria de Territori i Habitatge, pel qual es comunica l'obligatorietat d'avaluar ambientalment els plans especials autònoms que no se siguen en sòl urbà i les modificacions d'aquests; basant-se en els supòsits establits en l'annex de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental (projectes subjectes a avaluació d'impacte ambiental), i en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre de 1990, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989.  
El 24 de gener de 2006, Parc Castelló - El Serrallo, SL, remet documentació constituïda per:  
- Certificat subscrit per la secretària del Consell d'Administració de l'esmentada mercantil, de data 16 de gener de 2006, en el qual s'informa del sotmetiment al procediment d'informació pública del programa avaluat, i no s'hi han presentat al·legacions en matèria de medi ambient, com tampoc respecte a l'estudi d'impacte ambiental tramitat.   
- Certificat del cap de Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló, de data 15 de desembre de 2005, pel qual se certifica l'exposició al públic en l'esmentat Servei del projecte, durant el període comprés entre el 13 d'octubre i el 13 de novembre de 2005, i s'han presentat al·legacions a aquest.   
Informes sectorials  
a) Informe (COR 05/104 (JVT/cd)) desfavorable del coordinador de Recursos i PC, de la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, de data 7 de juny de 2005, relatiu a qualsevol modificació substancial dels voltants del polígon industrial el Serrallo, que comporte un increment en la densitat d'ocupació.   
b) Informe del Servei de Seguretat Industrial de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, de data 22 de desembre de 2005, en el qual s'especifiquen, entre altres, les consideracions que a continuació es detallen:  
No s'aprecia cap inconvenient tecnicolegal en considerar viable la proposta d'aquest PAI, essencialment per les raons que de manera resumida s'hi exposen a continuació:   
- Els usos previstos no afigen fonts de riscos d'accidents greus intrínsecs ni tampoc derivats de qualsevol sinergia o efecte dòmino sobre els establiments preexistents.   
- Com a elements passius dels riscos preexistents, la proposta de PAI s'orienta en el sentit adequat regulat expressament en la normativa vigent.   
- En la tramitació d'aquest serà necessari comunicar a la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia, Interior i Administració Pública del projecte del nou PAI a fi d'incorporar-ne les previsions per a l'ordinària actualització dels plans d'emergència actuals aprovats i adequar-los a la nova i futura ordenació urbanística que es proposa aprovar.   
c) Informe del director general de Patrimoni Cultural Valencià, de data 21 de juny de 2005, relatiu a la Consulta efectuada pel promotor pel que fa a les afeccions d'índole paleontològica del projecte; i es certifica respecte d'això que no s'han detectat afeccions d'aquesta naturalesa i no cal abordar cap tipus d'actuació prèvia per a la salvaguarda d'aquest patrimoni en concret, sense perjudici que es justifique el compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic que hi ha a l'àrea d'actuació. Així mateix, també s'adjunta, entre la documentació complementària del projecte, l'informe de l'esmentada Direcció, de data 9 de novembre de 2006, relatiu a la corresponent prospecció arqueològica i etnològica, en el qual s'indiquen, entre altres qüestions, que hauran d'efectuar-se els sondejos exigits, i es podran substituir aquests per un programa de prospecció electromagnètica de les àrees amb presència de ceràmica. Resulta necessari, en tot cas, aportar el pertinent projecte per al sotmetiment d'aquest a l'autorització de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus.   
d) Informe de la Societat de Fomento Agrícola Castellonense, SA, (Facsa), concessionària del Servei Municipal d'Aigües Potables a Castelló de la Plana, de data 30 de juny de 2005, en el qual se certifica que, en les condicions actuals, es disposa de capacitat i mitjans per a implantar i gestionar la infraestructura necessària per a efectuar la captació i el subministrament d'aigua potable i industrial en la quantitat i qualitat suficient que se sol·licita des de l'Àrea d'Infraestructures Científiques i Tecnològiques de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, a l'efecte de promoure al terme municipal de Castelló el desenvolupament de sòl actualment qualificat en el PGOU com a no urbanitzable. Tot això, sempre que s'obtinguen tots els permisos i llicències preceptius, fins i tot la concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la captació dels cabals addicionals que resulten necessaris als actualment concedits.   
e) Informe del Servei Territorial de Medi Ambient, de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, de data 23 de febrer de 2006, en el qual s'indiquen les qüestions següents que a continuació es desenvolupen:  
1. El projecte preveu la requalificació urbanística de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable industrial d'una superfície d'1.343.932,58 m² a les partides Racó d'Almalafa i Fadrell. A hores d'ara, aquests terrenys estan ocupats per cultius agrícoles en regadiu, principalment cítrics i horta. El projecte afecta diverses infraestructures viàries com són els camins rurals de Vinamargo, Quadrella dels Òrfens, la Donació i Almalafa, a més d'una xarxa de séquies i xicotetes estructures de drenatge. Destaca, d'altra banda, l'afecció sobre el barranc de Fraga, i la incidència de diverses línies elèctriques que travessen la zona d'actuació.   
2. Les alternatives en la implantació d'usos i destinacions dels sectors del polígon no han sigut detallades en l'estudi d'impacte ambiental, per la qual cosa no s'ha observat en el document d'estudi d'impacte ambiental l'estudi d'alternatives.  
3. Els terrenys afectats pel projecte es troben cartografiats en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana com a no forestal, conforme al Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat.  
4. El projecte no afecta camins ramaders classificats al terme municipal de Castelló, d'acord amb el projecte de classificació de camins ramaders aprovat per Ordre de la Conselleria de Medi Ambient de data 16 de març de 1998 i publicada en els DOGV de data 7 de maig i 10 de juliol de 1998, respectivament.   
5. El pla parcial proposat no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló, ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna figura reglamentària en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
6. Les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental per a la fase de construcció es consideren correctes, encara que en tot cas es recalca la necessitat de realitzar una selecció dels residus produïts a l'obra per al lliurament d'aquests a un gestor autoritzat.   
f) Informe (COR 06/018 (JVT/ri)) del Servei de Prevenció i Planificació, de l'Àrea d'Emergències i Formació en Seguretat Pública de la Conselleria de Justícia, Interior i Administracions Públiques, de data 28 de febrer de 2006; del qual, cal destacar, entre altres desenvolupades en aquest, les consideracions següents:  
- Competències en matèria de protecció civil:   
L'Àrea d'Emergències i Formació en Seguretat Pública és competent en l'elaboració del pla d'emergència exterior de les esmentades empreses (aquelles afectades pel Reial decret 1254/1999, de 16 de juliol, pel qual s'aproven les mesures de control dels riscos inherents als accidents greus en què intervinguen substàncies perilloses) i en la implantació d'aquest.  
Per tant, des del punt de vista de protecció civil no es considera adequat qualsevol increment en la densitat d'ocupació de les esmentades zones d'intervenció, ja que implicaria un augment de població afectada, dificultaria l'adopció de mesures de protecció a la població i s'incrementaria previsiblement el nivell de danys.  
- Competències en matèria d'ordenació del territori:  
L'òrgan competent en matèria d'ordenació del territori i classificació d'usos del sòl és la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial. En aquest sentit, ha de sol·licitar-se informe a l'esmentada Direcció General per a complir el que estableix l'article 12 del RD 1254/1999, el qual haurà d'establir les distàncies adequades entre, d'una banda els establiments afectats pel Reial decret 1254/1999 i de l'altra les zones d'habitatge, les zones freqüentades pel públic i les zones que presenten un interés natural, podent les esmentades zones no coincidir amb les zones d'intervenció mencionades en aquest informe".  
g) Informe tècnic elaborat per l'Àrea d'Emergències i Formació en Seguretat Pública de la Direcció General d'Interior, de data 6 de març de 2007, en el qual se certifiquen, entre altres qüestions, les que s'hi transcriuen a continuació:  
- Des del punt de vista de protecció civil, la situació més favorable és que a l'interior de les zones d'emergència dels establiments afectats pel Reial decret 1254/1999, no hi haja població.  
- Atés que l'activitat que es pretén a l'esmentat polígon és netament industrial i logística, amb una densitat d'ocupació molt reduïda i en aquesta no es preveuen la ubicació d'elements molt vulnerables com ara: col·legis, hospitals, residències d'ancians, habitatges i, en general, zones freqüentades pel públic, s'emet informe favorable al Pla parcial Parc Castelló.   
- No obstant això, es recomana que la societat gestora d'aquest projecte i cada una de les instal·lacions que se situen en aquest elaboren els corresponents plans d'autoprotecció de manera que en aquests es preveja l'adopció de mesures de protecció: confinament, allunyament i evacuació dels treballadors del Parc Castelló, no sols davant de les emergències derivades de la mateixa activitat d'aquesta instal·lació, sinó a les derivades dels possibles accidents a les empreses del polígon el Serrallo.   
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionades per l'administració.  
2. Hi ha diverses línies elèctriques de diferents tensions que travessen la zona. Es determina en l'estudi d'impacte ambiental que totes aquestes seran soterrades, a excepció de les de 400 kV, que mantindran l'estesa aèria i l'afecció d'aquestes recaurà sobre els espais lliures del futur parc industrial; atés que en la documentació remesa s'al·ludeix que no es planteja el soterrament ni la modificació, a causa de la complexitat tècnica i l'elevat cost que en comportaria la desviació. No obstant això, respecte a les línies de 132 kV, 66 kV i 20 kV es considera factible la possibilitat de soterrar-les, totalment o parcialment en diversos suports.   
3. Pel que fa a les possibles afeccions en matèria de ferrocarrils (Renfe i FGV), en la documentació tècnica aportada es fa referència a la remissió de l'informe de l'Àrea de Planificació de la Direcció General de Ferrocarrils en què s'estableix que aquesta actuació no afecta la solució plantejada per a la línia d'alta velocitat del tram València-Castelló, atés que la solució triada discorre allunyada de l'àmbit del pla parcial. No obstant això, no s'hi adjunta còpia de l'esmentat document.   
4. Al sud de l'actuació discorre el barranc de Fraga, la canalització del qual s'ha declarat obra d'emergència, atés que és el llit que origina les inundacions a les zones industrials del sud-est de Castelló; projecte que permetria poder incrementar la capacitat de desguàs actual d'aquest. Basant-se en això, es preveu que l'avinguda central del parc industrial creue l'esmentada infraestructura hidràulica mitjançant la inserció d'un pont o plataforma que permeta salvar-la. Així mateix, s'al·ludeix en l'estudi d'impacte ambiental al fet que la Divisió de Recursos Hidràulics de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport ha emés un informe previ (no s'adjunta còpia d'aquest entre la documentació administrativa de l'expedient), en el qual s'indica que l'esmentada infraestructura ha de tenir-se en consideració, disposar de la reserva de sòl necessària, i compatibilitzar-se el disseny de la xarxa de drenatge d'aigües pluvials del polígon amb la canalització projectada.   
Així mateix, també s'assenyala que en l'esmentat informe previ s'estableix la consideració relativa a què, una vegada construït el llit, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer establirà la zona de domini públic hidràulic que corresponga a aquest.   
En l'estudi d'impacte ambiental s'al·ludeix, de manera molt general, al fet que dins de l'àrea d'estudi, i coincidint amb les cotes més baixes, hi ha una zona on l'aigua tendeix a estancar-se; per la qual cosa romandrà sense urbanitzar i es destinarà a zona verda, i, probablement (no es concreta l'esmentada actuació en l'estudi remés), es porte a terme l'eliminació de l'aigua a través d'una bassa de regulació.   
5. Respecte a les afeccions en matèria de carreteres, s'afecta al sud amb la CN-225, preveient-se un desdoblament d'aquesta, i s'estableix la línia d'edificació a 25 metres de distància de la futura aresta exterior de la calçada; i a l'oest amb el nou accés al port. S'estableix que la zona de protecció es qualifique com a zona de reserva viària amb un únic ús compatible, l'enjardinament.  
Respecte del ramal de connexió entre el nou accés i la CN-225, en l'estudi d'impacte ambiental s'al·ludeix que no s'han considerat afeccions, atés que es preveu que aquesta infraestructura quede incorporada al servei del polígon com un carrer més, una vegada s'haja construït el nou ramal. No s'estableixen en la documentació remesa més especificacions respecte d'això.  
6. L'actuació es veu afectada pel Reial decret 1254/1999, de 16 de juliol, pel qual s'aproven mesures de control dels riscos inherents als accidents greus en què intervinguen substàncies perilloses, i pel Reial decret 948/2005, modificatiu de l'anterior, a causa de la proximitat d'algunes de les empreses situades al polígon industrial limítrof del Serrallo, concretament, Repsol Butano, UBE i Bp Oïl.   
Les esmentades empreses tenen informes de seguretat on es reflecteixen les zones d'intervenció i d'alerta, per la qual cosa l'ordenació del sector preveu la ubicació de les parcel·les més xicotetes i d'ús dominant industrial, que són les que generen major afluència de persones, a la zona més allunyada dels punts de risc. Així mateix, les illes M1 a M4, dissenyades per a acollir parcel·les xicotetes o mitjanes, estan situades fora de les esmentades zones d'intervenció. Al contrari, en aquelles zones on podria haver-hi major risc, l'activitat prevista és únicament de tipus logístic, amb illes de grans dimensions, destinades a magatzematge i amb menor afluència continuada de persones.   
7. Consultada la llista de jaciments arqueològics del patrimoni cultural valencià com també la informació temàtica de la COPUT, no hi ha catalogat cap jaciment ni en la zona d'actuació ni a les proximitats d'aquesta. No obstant això, no consta en l'expedient administratiu ni en la documentació complementària aportada durant la tramitació d'aquest projecte, el corresponent informe definitiu vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com es regula en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.   
8. La classificació dels camins ramaders que travessen el terme municipal es va aprovar mitjançant una Ordre de 16 de març de 1998, la publicació de la qual es va efectuar en el DOGV de data 7 de maig de 1998; i no hi ha, segons l'esmentada ordre, cap camí ramader que afecte la futura zona industrial.   
Consideracions ambientals  
1. La zona d'estudi presenta un paisatge típic de zones agrícoles llevantines de regadiu, està ocupada quasi en la totalitat per cítrics, i en un menor percentatge per horta i vivers de plantes ornamentals.   
2. No es té constància de l'existència d'espècies catalogades com d'especial interés o en perill d'extinció, atés que la presència d'usos antròpics en aquesta zona del terme municipal limita la possibilitat d'ubicació de nombroses espècies animals que requerisquen la presència d'una cobertura vegetal capaç de satisfer les seues necessitats biòtiques i d'un aïllament adequat respecte a l'home.  
3. Les principals vies d'accés al municipi de Castelló són l'autopista A-7, la nacional N-340 i les carreteres comarcals CV-10 i CV-20, respectivament. Així mateix, respecte als accessos al nou polígon es troba comunicat per la CN-225 (grau de Castelló a Almassora), on recentment, tal com s'assenyala en l'estudi d'impacte ambiental remés, s'han dut a terme obres d'infraestructura viària que permetran al futur parc empresarial industrial tenir una major comunicació a través de les infraestructures que a continuació s'assenyalen:  
- Nova carretera d'accés al port de Castelló (pla d'infraestructures 2000-2007 programa d'actuacions al medi urbà), del Ministeri de Foment, que circula per l'oest de l'actuació  
- Carretera nacional 225 (mencionada anteriorment)  
- Ramal de connexió al port, que uneix les dues anteriors, executat recentment pel Ministeri de Foment.  
4. Atés el caràcter rústic de la zona, travessant l'àrea quasi en la seua totalitat, es troben les corresponents séquies que proveïen d'aigua de reg tota l'àrea. La més destacable és la séquia de Valero, pertanyent al Sindicat de Regs de Castelló, entre altres ramals secundaris o desguassos existents. També hi ha diverses construccions dins de l'àrea, repartides entre les distintes finques agrícoles, que estan constituïdes fonamentalment per porxes o coberts, casetes d'arreus i magatzems.  
5. En la documentació remesa es fa referència al fet que, segons un informe rebut (no se n'adjunta còpia), el municipi de Castelló disposa d'una estació depuradora d'aigües residuals, sent aquest el sistema de sanejament del futur polígon de tipus separatiu, pel qual les aigües residuals enllaçaran amb la xarxa municipal, les quals connectaran amb l'EDAR, i les pluvials seran canalitzades fins a l'eixida a la CN-225; aspecte que no és concretat en l'estudi i s'al·ludeix al fet que serà estudiat amb més detall en el projecte d'urbanització. No obstant això, no s'adjunta informe emés per la Sociedad de Fomento Agrícola Castellonense, SA.   
Paral·lelament, i respecte d'això, en l'estudi d'impacte ambiental es fa referència al fet que les activitats industrials han de disposar de mesures d'impermeabilització de les seues zones de processos i emmagatzemament, com també a sistemes de tractament controlat d'abocaments quan no estiguen integrades en sistemes municipals de sanejament, sent aquest un dels aspectes que s'han de vigilar.   
6. Castelló disposa de contenidors de residus sòlids urbans, envasos lleugers (reben tractament a la planta de transferència d'Almassora) i paper cartró (recollits pel gestor autoritzat Marcial Vicent); així mateix, el municipi també disposa d'un ecoparc, que és la destinació final dels residus que hi són traslladats, variable en funció de la seua naturalesa, els quals són, en tot cas, remesos a un gestor autoritzat per al reciclatge, o eliminats en un abocador controlat quan no siga possible l'opció anterior. No obstant això, ha d'aportar-se certificat de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus, com també la ubicació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que es generen posteriorment a la fase de construcció del parc, i es trobe en funcionament.  
7. En el document aportat relatiu a les normes urbanístiques del Pla parcial s'estableix, en el títol primer, entre altres consideracions, la regulació dels diversos usos que s'han d'implantar al parc industrial. Algunes de les determinacions que s'hi desenvolupen es transcriuen a continuació:   
a) Regulació de l'ús industrial:   
- Cal atenir-se a tota la normativa que resulte preceptiva. S'ha de tenir en compte, entre altres, la norma NBE-CPI 96 (en matèria de protecció contra incendis), el Reial decret 786/2001, de 6 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament de seguretat contra incendis als establiments industrials, i la normativa relativa a seguretat i salut en el treball.   
- L'ús de magatzem ha de quedar inclòs en l'ús industrial.  
- Els motors i les màquines han de complir els requisits que siguen necessaris per a la seguretat del personal i tots aquells que siguen necessaris acústicament i tècnicament, per tal que no s'originen molèsties.  
- Els magatzems que desenvolupen l'activitat a l'aire lliure han de preservar, mitjançant pantalles vegetals o altres elements, les vistes que produïsquen impacte negatiu des de l'exterior.   
- Respecte a aquells abocaments i residus que no puguen ser abocats directament al clavegueram, cal disposar de dipòsits de recollida, que han de ser buidats periòdicament per al reciclatge o tractament d'aquests.   
b) Regulació de l'ús d'activitats logístiques:  
- S'admeten els usos de magatzematge i de distribució vinculats a l'activitat portuària i a les indústries lleugeres associades als processos logístics que siguen requerits per aquelles, i els usos d'oficines de l'empresa associats a l'activitat principal; atenint-se a tota la normativa que resulte preceptiva.   
- L'ús de parcel·les com a àrea de magatzematge de contenidors es permetrà amb certes limitacions, atés que la superfície de parcel·les destinades a aquesta activitat no pot superar el 30% de la superfície total d'ús logístic definida en aquest Pla parcial.  
c) Regulació de l'ús terciari:  
- Els usos terciaris permesos com a compatibles a les illes M1 a M-4 s'han de regular d'acord amb la normativa del Pla general de Castelló, i tota aquella que els siga d'aplicació.   
- L'ús d'oficines pot desenvolupar-se com a ús compatible a les zones industrials o logístiques si l'esmentat ús està associat a l'activitat principal, i es podrà desenvolupar en un edifici aïllat, annex a l'edifici principal o integrat en el volum d'aquest.   
- No es permet l'ús espectacles i recreatius. Està l'ús oci I-1 i I-2 d'ordenances; i únicament pel que fa a bars, cafeteries i restaurants; i no es permeten instal·lacions o activitats amb capacitat de més de 500 persones.   
- No s'admetrà en cap zona del parc la ubicació de comerços d'alimentació com a ús exclusiu, ni les denominades grans superfícies comercials, les quals requereixen la corresponent autorització exigida per la Llei de comerç de la Generalitat Valenciana.   
d) Regulació de l'ús de les zones d'afecció o de reserva viària:  
- A les zones que constitueixen espai lliure de reserva viària per afecció de carreteres es determina com a ús compatible únic l'enjardinament, i es preveu un tractament d'esplanació i neteja, amb enjardinament (excepte a la zona de domini públic) que no dificulte, en un futur, possibles ampliacions o modificacions.   
- A les zones de reserva viària i en les d'afecció hidràulica, es prohibeix qualsevol ús que comporte edificació o instal·lació.  
- Les zones afectades per estesa aèria d'alta tensió que no és possible desviar o soterrar i que coincideixen amb viari o zona verda. S'han de respectar les futures edificacions que es localitzen a les esmentades zones, les servituds o les afeccions que generen les esmentades esteses, d'acord amb les disposicions vigents en l'esmentada matèria. En aquells casos en què l'afecció de la línia elèctrica exigisca una distància de l'edificació superior a la que estipulen els retirs a vial o altres límits, prevaldrà la condició més restrictiva.  
- Cal complir el que ha determinen les lleis i reglaments de carreteres, aigües i les que afecten línies d'alta tensió.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anteriorment exposat, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, es formula la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Es considera acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla parcial Parc Castelló al terme municipal de Castelló; sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins a la data, amb els informes sectorials emesos sobre això, i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:   
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, i complir les determinacions que, si és procedent, continga l'esmentat informe preceptiu i vinculant.   
2. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, ha d'obtenir-se informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, o d'entitat col·laboradora autoritzada (en el qual es justifique adequadament l'origen d'aquests), relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient per a la previsió dels consums que es desprenen del desenvolupament de l'actuació plantejada, tal com es recull en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge  
3. D'acord amb l'informe elaborat pel Servei de Seguretat Industrial de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, de data 22 de desembre de 2005, les modificacions introduïdes (objecte d'avaluació en aquesta resolució) en el projecte han de ser comunicades a la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia, Interior i Administració Pública, per tal d'incorporar les previsions d'aquestes en les actualitzacions dels corresponents plans d'emergència, i adequar-los, per tant, a la nova i futura ordenació urbanística que es proposa aprovar.  
4. Atés que en l'àmbit del parc industrial discorren diverses línies elèctriques d'alta tensió, han de tenir-se en consideració les indicacions establides respecte als camps electromagnètics que es desenvolupen en el document Recomanació del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea, de data 12 de juliol de 1999, com també en els informes tècnics denominats Camps electromagnètics i salut pública (2001) i Avaluació actualitzada dels camps electromagnètics en relació amb la salut pública (2003); com també les actualitzacions d'aquests i totes aquelles determinacions que hi siguen d'aplicació establides en la legislació sectorial vigent en la matèria.   
5. D'acord amb el que estableix l'informe tècnic favorable elaborat per l'Àrea d'Emergències i Formació en Seguretat Pública de la Direcció General d'Interior, de data 6 de març de 2007, la societat gestora d'aquest projecte i cada una de les instal·lacions que se situen en aquest han d'elaborar els corresponents plans d'autoprotecció, i s'ha de preveure en aquests l'adopció de les mesures adequades de protecció relatives a confinament, allunyament i evacuació dels treballadors de Parc Castelló, no sols enfront de les emergències derivades de la mateixa activitat d'aquesta instal·lació, sinó a les derivades dels possibles accidents a les empreses situades al polígon el Serrallo. L'òrgan amb competència substantiva en la matèria ha d'emetre informe favorablement per als esmentats plans d'autoprotecció, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte.   
6. S'ha d'obtenir l'informe favorable de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial relatiu a la distància adequada entre els establiments afectats pel Reial decret 1254/1999 del Serrallo i l'actuació Pla parcial Parc Castelló; i han de respectar-se aquestes distàncies. No obstant això, en el cas que aquesta distància de separació diferisca de la distància marcada per les zones d'emergència, el projecte ha de considerar-ne la més restrictiva de les dues.  
7. Cal atenir-se als condicionants que s'establisquen en la declaració d'impacte ambiental del projecte de canalització del barranc de Fraga i que siguen aplicables a l'àmbit d'aquest Pla parcial. Així mateix, s'ha de presentar davant de l'òrgan substantiu, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, l'informe favorable de la Divisió de Recursos Hidràulics de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, i complir les determinacions que en aquest s'establisquen.  
8. S'ha d'obtenir prèviament al desenvolupament de la urbanització del parc industrial, l'informe favorable del Servei d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge relatiu a la construcció d'una bassa de regulació on hi haja acumulació d'aigua, coincidint amb les cotes més baixes de l'àrea d'estudi. El projecte s'ha d'adequar a les consideracions que s'establisquen respecte d'això, i incorporar les mesures i característiques que s'establisquen en l'esmentat informe en la documentació tècnica del Pla.   
9. Prèviament a l'execució del sector cal acreditar, davant de l'òrgan amb competència substantiva, el sanejament i la depuració de les aigües residuals generades pel desenvolupament de l'actuació, i acreditar la viabilitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR a la qual es preveu connectar els col·lectors d'aigües residuals mitjançant l'obtenció d'informe favorable de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, i complir les determinacions que aquest continga.   
10. Ha d'obtenir-se, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, l'informe favorable de la Unitat de Carreteres de Castelló i de l'Oficina del Pla de la Divisió de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, relatius a les actuacions previstes en l'àmbit de la carretera nacional 225.   
11. Cal atenir-se al que disposa la Llei 54/1997, de 27 de novembre, del sector elèctric i el Reial decret 3151/68, de 28 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'alta tensió, com també l'Ordre de 27 de març de 1991, sobre extensió de xarxes elèctriques, per a la separació de les línies elèctriques tant de les zones verdes com dels edificis o construccions que es realitzen al sector; i ha d'obtenir-se autorització de l'empresa dedicada a la distribució i transport d'energia elèctrica per a la modificació i adequació dels traçats de les línies elèctriques proposades en el projecte.  
12. Totes aquelles activitats industrials que s'instal·len al polígon industrial i estiguen recollides en els annexos del Reglament pel qual es desenvolupa la Llei 2/89, d'impacte ambiental, estan sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, i han d'obtenir la preceptiva declaració d'impacte ambiental positiva com a condició indispensable per a l'obtenció de les corresponents llicències d'obres i d'activitat. Així mateix, l'Ajuntament ha de vetlar per la legalitat de totes les activitats instal·lades al seu terme municipal, i comprovar que les activitats disposen de les autoritzacions pertinents i es compleixen les condicions imposades, si s'escau, en la declaració d'impacte ambiental corresponent.   
13. S'ha de garantir la reposició i continuïtat de tots els serveis i infraestructures de reg que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions haurà de disposar de l'autorització de la Comunitat de Regants corresponent o de l'òrgan amb competència substantiva, el qual determinarà la manera en què es desenvoluparan les actuacions proposades.   
14. Respecte a les aigües residuals de les indústries que s'instal·len al polígon industrial, s'ha d'incloure en la normativa urbanística la necessitat de comprovar, amb caràcter previ a la llicència d'activitat, la compatibilitat de les aigües residuals que generen amb l'EDAR de destinació prevista en el projecte. Si no són compatibles, les esmentades indústries han de disposar d'un sistema previ de tractament d'aigües residuals individual apropiat. No obstant això, en tot cas, abans de l'aprovació definitiva del projecte d'urbanització, ha de comprovar-se la previsió o l'existència d'arquetes de registre de lliure accés des de l'exterior per a la presa de mostres i control dels paràmetres d'abocament de totes les indústries que s'instal·len al sector.  
15. L'Ajuntament ha d'exigir a les empreses encarregades de lliurar, després de la realització de les obres, els corresponents certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus, i han de considerar-se les indicacions incorporades en matèria de selecció de residus produïts en l'informe del Servei Territorial de Medi Ambient de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, de data 23 de febrer de 2006.   
16. S'ha de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra i indicar, si és procedent, el lloc on es portaran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Els esmentats treballs han de realitzar-se sobre una solera impermeable, acabada amb un pendent dirigit cap a una cuneta o canaló per a la recollida i abocament de les possibles fuites i vessaments a una cubeta impermeable. Així mateix, cal recordar que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
17. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector plantejat ha de provenir d'una pedrera o zona de préstec autoritzada, per tant, ha de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials i es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Ha de disposar de les preceptives autoritzacions sectorials.  
18. Es recomana l'elaboració d'un projecte detallat de revegetació i enjardinament de les zones verdes del Pla parcial. Es considera la conveniència d'implantar vegetació, tant arbòria com arbustiva, en tots els vials, a fi de millorar la qualitat ambiental del polígon i reduir la contaminació atmosfèrica generada pel trànsit derivat de l'activitat d'aquest. Així mateix, atés que l'àmbit d'actuació presenta una vulnerabilitat a la contaminació mitjana, en el manteniment de jardins i zones amb vegetació sense pavimentar, que utilitzen adobs, s'ha de disposar d'un pla de manteniment que evite la contaminació per nitrats, i han d'emprar-se herbicides, pesticides i adobs de reduïda toxicitat i biodegradables.  
19. S'ha d'optar per la reutilització de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, bé en les zones verdes del nou polígon, o per a altres usos externs al projecte, com també en altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta. Ha de definir-se, en tot cas, el lloc i les condicions d'emmagatzemament d'aquesta, a fi de garantir que l'esmentada terra no perda les seues condicions òptimes d'humitat i les característiques edàfiques.  
20. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental, en el document de síntesi i les labors de vigilància que corresponguen al programa de vigilància ambiental s'han d'incorporar al preceptiu projecte d'urbanització i al de construcció del parc industrial, i valorar-se adequadament i pressupostàriament les despeses derivades del seu compliment.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.