Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5043, del 06-07-2005 (2005/7438)

Resolució de 20 de juny de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5043

Data del DOGV
:   06-07-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/7438


Data del document
:   20-06-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Castelló de la Plana
    * Onda
    * Alzira
    * Vall d'Alba
    * Segorbe
    * impacte ambiental

Resolució de 20 de juny de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X7438]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 165/04-AIA Castelló, 167/04-AIA Onda, 169/04-AIA Alzira, 029/00-AIA Vall d'Alba i 084/02-AIA Segorbe, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 20 de juny de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 165/04-AIA
  
Títol: Indústria química, planta de niló 6 i copolímers
  
Promotor: NYAM Engineering Plastics, SA
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana
  
Localització: Polígon industrial el Serrallo, Grau de Castelló (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
NYAM Engineering Plastics, SA pertany al Grup NYAM i projecta una planta per a la fabricació de niló 6 i copolímers en l'interior del complex químic que NYAM Chemical Europe (UCHE), empresa que pertany al mateix grup industrial, té al polígon industrial el Serrallo, al Grau de Castelló (Castelló).
  
L'objecte del projecte i l'estudi d'impacte ambiental presentats és l'obtenció de l'autorització ambiental integrada de la planta projectada.
  
Antecedents
  
NYAM Engineering Plastics, SA projecta una planta per a la fabricació de niló 6 i copolímers. La planta objecte d'avaluació d'impacte ambiental s'ubica en l'interior de les instal·lacions de NYAM Chemical Europe (UCHE), antiga PROQUIMED, SA, dedicada a la fabricació de productes químics orgànics de base: caprolactama, ciclohexanona i hexanodiol, niló 6 i copolímers, laurolactam<, niló 12, altres productes de química fina, i adobs.
  
PROQUIMED, SA va ser sotmesa al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental en successives ocasions, expedients: 055/97-AIA, 212/98-AIA, 029/99-AIA, 143/99-AIA, 555/00-AIA, 162/01-AIA i 325/02-AIA, amb motiu de les millores, canvis i ampliacions de les instal·lacions executades amb el pas del temps. Encara que ja PROQUIMED, SA, (actualment UCHE) es dedicava a la fabricació de niló 6 i copolímers, ara NYAM projecta la instal·lació d'una planta en l'interior de les instal·lacions d'UCHE.
  
Caràcter de la declaració
  
La declaració d'impacte ambiental que conforma aquesta resolució forma part del procés d'autorització ambiental integrada en tràmit, en aplicació de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.
  
Aquesta normativa determina el contingut i abast de l'autorització ambiental integrada, la finalitat de la qual és integrar en una única resolució totes aquelles autoritzacions i pronunciaments sectorials en matèria d'abocaments d'aigües residuals, producció i gestió de residus i emissions a l'atmosfera competència de la conselleria competent en matèria de medi ambient de la Generalitat, preceptius per a la implantació i posada en marxa de les instal·lacions sotmeses al règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana. En aquesta resolució s'incorporarà, si és el cas, la declaració o estimació d'impacte ambiental.
  
En aquests casos, si l'emplaçament ho permet, escau per tant, excloure del contingut de la declaració d'impacte ambiental aquells aspectes que la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana, reserven a la resolució administrativa que conté l'autorització ambiental integrada, a fi d'evitar duplicitats innecessàries en el procés d'anàlisi i valoració ambiental, com també en l'establiment de mesures correctores, protectores i la seua vigilància i control.
  
Cal considerar que l'avaluació d'impacte ambiental de les afeccions ambientals derivades de l'emissió de contaminants atmosfèrics, generació de residus, consum d'aigües i abocament d'aigües residuals, es realitza a través dels informes que emeten organismes i serveis competents en cadascuna de les matèries, els quals al mateix temps són consultats pel departament que emet l'autorització ambiental integrada.
  
A la vista de l'article 22 del Decret 40/2004, l'autorització ambiental integrada contindrà, a banda de la declaració d'impacte ambiental, tota una sèrie d'apartats a través dels quals podran minimitzar-se els impactes directes sobre el medi abiòtic i la població. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al mateix temps, resultaran mesures preventives dels impactes indirectes sobre el medi natural biòtic, perceptual i social. Les afeccions directes són les que durant el funcionament normal de les activitats IPPC poden donar-se sobre els treballadors i el medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua) i les indirectes, les que poden donar-se sobre el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics).
  
En conseqüència, la necessària coordinació administrativa entre els distints departaments de la Conselleria de Territori i Habitatge, si més no exigeix que la declaració d'impacte ambiental, que és succeïda per una autorització ambiental integrada, limite l'àmbit de decisió als aspectes relacionats amb les afeccions directes a la fauna, flora, paisatge, espais naturals protegits, zones humides, formacions geomorfològiques, i altres.
  
Tramitació administrativa
  
En data 9 de juny de 2004, el Servei de Control Integrat de la Contaminació remet el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, com també diverses còpies dels informes sol·licitats als serveis de Qualitat d'Aigües, Gestió de Residus i Protecció de l'Ambient Atmosfèric, com també l'esmena del promotor a les carències detectades en els esmentats informes. Així mateix, es comunica que transcorregut el període d'informació pública en el DOGV número 4.699, de data 14 de gener de 2004, no s'hi van presentar al·legacions. Com que es considera completa la documentació remesa, es procedeix a incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
Afeccions legals
  
Els condicionants de la declaració d'impacte ambiental de data 22 de febrer de 2000, de resolució de l'expedient 573/99-AIA d'avaluació d'impacte ambiental del PGOU de Castelló, com també les mesures protectores previstes en l'estudi d'impacte ambiental de l'esmentat Pla general.
  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que pertoque obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Les accions amb probable incidència ambiental durant la fase de funcionament seran bàsicament la generació d'emissions contaminants aigües residuals i, en menor grau, residus, sorolls i vibracions. Atesa la tipologia de l'activitat i l'antropització del lloc on es projecta dur a terme (en una parcel·la d'un polígon industrial), els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament del projecte podrien ser els característics del medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua), ja que el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics), perceptual i social es veuran, en principi, molt lleugerament afectats. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al mateix temps, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic, perceptual i social.
  
Atés que no s'afecta directament cap nucli residencial o cap àrea protegida, és a dir, qualsevol àrea que puga estar subjecta a algun tipus de protecció administrativa, com ara ZEPA, LIC, microreserves, etc., només cap la reducció dels impactes directes sobre el medi abiòtic, que al mateix temps suposarà la reducció dels fenòmens de transport que podrien arribar a afectar la població o alguna àrea protegida. S'entén que aquests impactes es reduiran a través del compliment de la legalitat vigent en matèria de residus, emissions i abocaments o, si és el cas, amb l'adopció de les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió de la legislació IPPC.
  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la indústria es troba situada en una zona sense risc d'inundació, de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i de mitjana accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants al reglament d'aquesta, ja que com estableix el punt 3.E de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions químiques integrades, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada promogut per l'empresa NYAM Engineering Plastics, SA, que es vol situar en el polígon industrial el Serrallo, Grau de Castelló (Castelló), en els termes que estableix el projecte d'autorització ambiental integrada i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:
  
Per la ubicació, es considera que en matèria d'emissions atmosfèriques, soroll, abocament d'aigües residuals i generació de residus, és suficient amb el compliment de la legalitat vigent o, si és el cas, amb l'adopció de les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió especificats en el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.
  
Altres condicionants de caràcter ambiental derivats del PGOU del municipi.
  
La Direcció General de Qualitat Ambiental, com a òrgan competent en matèria de qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, el seguiment, control i gestió de residus i, a més, com a òrgan amb competència substantiva en matèria autorització ambiental integrada, ha de constatar periòdicament que el funcionament de l'activitat objecte de referència s'ajusta al que reglamenta o, si és el cas, a les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió. A aquest efecte, anualment, la Direcció General de Qualitat Ambiental ha de remetre a la Direcció General de Gestió del Medi Natural el certificat del compliment per part del promotor de tot l'anteriorment especificat en relació amb la producció i programes de minimització de residus, emissions, abocaments, seguiment i control de les activitats relacionades amb els recursos hidrològics de la Comunitat Valenciana i la resta d'aspectes que condicionen ambientalment el projecte.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 26 de juliol de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental
  
Expedient: 167/4446-RPN
  
Títol: Homologació modificativa i Pla parcial del sector Palases A
  
Promotor: Ajuntament de Betxí
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Al nord del terme municipal de Betxí, confrontant al polígonindustrial Canyaret i al terme municipal d'Onda
  
Objecte del projecte avaluat i descripció de les característiques més rellevants
  
Es proposa la creació d'un nou sector de sòl urbanitzable d'ús industrial en la partida Palases del terme municipal de Betxí, mitjançant la reclassificació de sòl no urbanitzable comú. El nou sector de sòl urbanitzable d'ús industrial porta adscrita com a xarxa primària la part proporcional del GEL 4, situada a l'altre costat del riu Sec.
  
La voluntat de crear un nou polígon industrial sorgeix davant de la necessitat de dotar el municipi de Betxí de sòl industrial que atenga la important demanda existent en la zona per a implantar indústries relacionades amb el sector ceràmic, sector dominant en els municipis dels voltants com són Onda, Vila-real i Castelló.
  
L'ordenació del sector es planteja amb la dotació de continuïtat al viari del sòl industrial confrontant, i amb la projecció d'un eix viari que estructura longitudinalment la totalitat del sector. Les zones verdes resultants es disposen en tres emplaçaments diferents. Es dissenya una zona verda lineal que actua com a límit entre en sòl industrial proposat i el polígon confrontant. Una altra de les zones verdes es disposa juntament amb la xarxa primària de protecció de la xarxa viària, i exerceix funcions de barrera visual, mentre que l'última de les tres s'emplaça en el costat nord-oest de la bassa de regulació. Al costat oposat d'aquesta, s'emplaça una parcel·la d'ús industrial. La situació de contigüitat entre la bassa i la parcel·la industrial no permet que es dispose una zona de pas o servitud per a labors de manteniment de la bassa.
  
El canal de distribució de la cota 100, que serà desviat amb l'actuació proposada, discorrerà pel nou viari i per la zona verda lineal que separarà les dues zones industrials.
  
La superfície total d'actuació és de 399.159,31 m², i els límits d'aquesta són els següents:
  
Nord: Límit del terme municipal amb Onda, que coincideix amb el camí de la Ratlla.
  
Sud - sud-est: Sòl industrial.
  
Est: UE Canyaret i carretera CV-10.
  
Oest: Camí del Molló.
  
L'emplaçament triat per a l'actuació proposada es justifica en base a:
  
Les normes subsidiàries vigents consideren la zona on s'actua com a una zona d'implantació i expansió de l'ús industrial.
  
La necessitat d'implantació sobre terrenys amb escàs pendent, ja que es projecta un polígon industrial amb parcel·les privades de grans dimensions que implicaria un important moviment de terres per a condicionar les parcel·les edificables.
  
Facilitat de comunicació amb la xarxa primària viària, en concret amb la CV-10, Almenara - la Jana, i amb l'autopista AP-7.
  
Proximitat i facilitat de connexió a les infraestructures i serveis urbans, com ara aigua potable, col·lector d'aigua residual, xarxa elèctrica, etc.
  
Vertebració territorial en relació amb els municipis confrontants, en el sentit de plantejar l'actuació proposada a una escala que excedisca de l'àmbit municipal, i fer compatible el sòl industrial de Betxí amb el sòl industrial d'Onda.
  
Triar una zona on l'impacte ambiental produït per l'actuació siga assumible per l'entorn.
  
Tot això, unit a les característiques de la zona en relació amb el risc d'inundació, risc de contaminació de les aigües subterrànies, accessibilitat als recursos hídrics i situació actual de l'aqüífer, fan que l'estudi d'impacte ambiental considere la zona triada com el millor dels emplaçaments possibles.
  
Tramitació administrativa
  
Admissió a tràmit
  
En data 15 de gener de 2004 l'Ajuntament de Betxí va remetre expedient administratiu, el Pla parcial, l'annex d'homologació i l'estudi d'impacte ambiental relatius al sector Palases A de sòl urbanitzable industrial, a l'efecte que s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental.
  
En data 7 de maig de 2004, es va remetre a l'Ajuntament de Betxí un ofici pel qual es comunicava la necessitat de reiterar el tràmit d'informació pública de la documentació presentada durant el termini d'1 mes, ja que la informació pública s'ha realitzat durant un període de 20 dies hàbils.
  
En data 11 de juny de 2004, l'Ajuntament de Betxí va remetre un informe mitjançant el qual es justificava la validesa de la informació pública realitzada, i es va incoar en aquest moment el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
Informació pública
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo, de data 14 de maig de 2001 i en el DOGV núm. 4004, de 22 de maig de 2001.
  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar 155 al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament de Betxí, en el qual s'inclou un resum de les al·legacions presentades com també l'aprovació provisional del projecte.
  
Resum de les al·legacions
  
Davant de la gran quantitat d'al·legacions presentades, i tenint en compte que moltes d'aquestes són iguals pel que fa al contingut, s'hi exposen a continuació aquells aspectes de caràcter ambiental tractats en les al·legacions presentades:
  
Se sol·licita que l'Ajuntament establisca les mesures necessàries en relació amb la contaminació que puguen produir les futures indústries del polígon.
  
Hauria de limitar-se el tipus d'indústria permesa en el polígon industrial, de manera que siguen compatibles amb el tipus d'indústria agroalimentària de la zona.
  
Que es tape o es desvie el canal de la cota 100.
  
Peticions d'informació o documentació complementària
  
No s'ha sol·licitat informació complementària a l'Ajuntament de Betxí ni s'han requerit informes sectorials.
  
Afeccions legals
  
La totalitat del terme municipal de Betxí es troba inclòs en l'àmbit territorial del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà, en concret en la zona qualificada com a àrees d'influència antròpica (AIA), dins de la zona d'amortiment d'impactes (ZAI).
  
El Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà estableix, en els articles 68 a 71 d'aquest, la normativa particular d'aplicació per a la zona d'influència antròpica.
  
L'estudi d'impacte ambiental no fa cap al·lusió a la inclusió del terme municipal de Betxí en l'àmbit del PORN de la serra d'Espadà.
  
El camí ramader conegut com a sendera de la Ratlla de Betxí i Onda, de 20 m d'amplària legal, constitueix el límit nord del sector. El traçat d'aquest coincideix amb el camí de la Ratlla per la qual cosa, en prendre com a eix de la via l'eix de l'esmentat camí, i descomptat la meitat del camí recaient al costat del sector, l'ample de camí ramader inclós en el sector és de 6,5 m. Aquesta zona queda qualificada com a xarxa primària de camí ramader (RP-VP), excepte la franja ocupada per la bassa de regulació, que evidentment no pot ser objecte de reculada o trasllat.
  
El nou sector de sòl urbanitzable queda separat del nucli urbà de Betxí pel llit del riu Sec. Es tracta d'un curs d'aigua intermitent, que n'augmenta el cabal en èpoques de pluges torrencials. El sector Palases queda exclòs de la zona de policia de 100 de l'esmentat riu, i no es veu afectat per les servituds legals en matèria d'aigües.
  
És necessari destacar l'existència en l'extrem nord del sector d'una bassa de regulació destinada al reg dels camps agrícoles, de 18.456,15 m² de superfície, que serà mantinguda en l'ordenació proposada i queda qualificada com a equipament (RP-ID). En el costat oest es projecta una zona verda, mentre que en el costat est es preveu una illa d'ús industrial.
  
També resulta afectat pel projecte el canal de reg de la cota 100, que parteix de l'esmentada bassa i discorre cap al sud i busca el llit del riu Sec. Aquest canal serà canalitzat i desviat respecte del traçat actual.
  
El sector també es veu travessat per una canonada de reg procedent del pou Sant Ferran i per una canonada de reg d'impulsió des de la bassa Dualde.
  
L'estudi d'impacte ambiental enumera els jaciments arqueològics i els edificis arquitectònics d'interés existents del municipi, i conclou que cap d'ells es troba situat en l'àrea d'actuació del projecte proposat.
  
No s'hi han proposat mesures preventives que permeten garantir la conservació de possibles restes mereixedores de protecció que puguen aparéixer durant la realització dels moviments de terres.
  
Consideracions ambientals
  
L'actuació se situa en l'extrem nord del terme municipal, en la zona coneguda com a Plana Baixa Castellonenca, lluny dels contraforts de la Serra d'Espadà que apareixen al sud-oest del terme municipal.
  
Els terrenys presenten una topografia plana, amb un pendent inferior a l'1% en sentit descendent cap a l'est; aquest és un dels condicionants de partida a l'hora de triar l'emplaçament definitiu per a l'actuació.
  
La zona d'actuació se situa sobre el subsistema aqüífer 56/5 d'Onda, constituït per materials calcari-dolomítics. Presenta un grossària de 100 m per a l'estrat inferior i d'entre 50 i 60 m per al superior; estan connectats entre si en nombroses zones, per la qual cosa el comportament d'aquest es correspon amb el d'un aqüífer únic.
  
L'actuació s'assenta sobre materials d'origen quaternari, on predominen els cantells, graves i argiles. En relació amb el tipus de materials presents en la zona, la cartografia temàtica publicada per la COPUT preveu per a aquesta un risc alt a la contaminació de les aigües subterrànies, per la qual cosa han d'adoptar-se les mesures necessàries per a evitar la contaminació de l'aqüífer subjacent, principalment durant l'execució de les obres d'urbanització i edificació. L'existència d'una xarxa de clavegueram separativa garanteix, en principi, que no es produiran abocaments d'aigües residuals o pluvials que puguen arrossegar substàncies contaminants al terreny.
  
Els terrenys afectats per l'actuació presenten una elevada capacitat d'acollida per a l'ús agrícola, mostra d'això és l'ús actual d'aquests i l'ús que s'ha dut a terme fins a l'actualitat. L'àmbit d'actuació comprén una bossa de sòl que forma part d'un àmbit territorial a major escala dedicada al cultiu de cítrics, i que es correspon amb una important extensió de sòl agrícola en la Plana de Castelló. En aquest cas, el sòl proposat se situa confrontant a un sòl industrial consolidat i a un sòl urbanitzable també d'ús industrial, pròxims al mateix temps a l'eix industrial Onda - Vila-real. Aquesta contigüitat i proximitat als nuclis consolidats fa que es minore la vocació d'ús agrícola dels terrenys objecte d'estudi.
  
La destinació agrícola dels terrenys afectat, com també l'escàs pendent que presenten fan que no existisca risc d'erosió, tant actual com potencial, en la zona.
  
Com s'ha esmentat amb anterioritat, el sòl objecte de reclassificació està destinat al cultiu de cítrics, com la gran majoria dels terrenys de l'entorn. Es tracta de terrenys transformats per al cultiu on no s'observen àrees de caràcter natural, ni espècies vegetals pròpies d'ambients no transformats. No hi ha zones forestals en l'àrea d'actuació.
  
La vegetació actual no coincideix amb la vegetació potencial de Betxí, que es correspondria amb un bosc xeròfil dominat per la carrasca (Quercus rotundifolia) i per la surera (Quercus suber).
  
Les zones verdes projectades es conceben com a zones de protecció del nou traçat del canal de la cota 100, de la bassa de regulació i enfront de l'impacte visual des de la carretera d'accés a Betxí. Es defineixen les característiques i espècies vegetals que hauran de tenir les distintes zones verdes.
  
L'estudi de la fauna que habita la zona s'associa fonamentalment al tipus de vegetació present en aquesta. En aquest cas, l'estudi d'impacte ambiental centra l'anàlisi en la fauna pròpia del cultiu de tarongers, que s'estén a una superfície major més enllà de l'àmbit d'actuació. Destaca el valor de les aus que habiten aquest tipus de cultius o els utilitzen com a zones de pas, es mencionen algunes de les espècies observades, i es compara el valor de la densitat ornítica d'aquestes zones amb el dels boscos caducifolis europeus.
  
També s'hi esmenten alguns micromamífers que es troben en la zona.
  
El document d'homologació preveu, com a condició de connexió, el proveïment d'aigua potable des de la xarxa de proveïment que discorre per les proximitats del sector; s'hi admet justificadament el proveïment des d'altres fonts de subministrament.
  
Es construirà una xarxa de sanejament separativa. La xarxa de clavegueram d'aigües residuals connectarà amb l'estació depuradora mancomunada per als municipis d'Onda, Betxí i Vila-real. Aquesta EDAR tracta la totalitat de les aigües residuals generades en els municipis d'Onda i Betxí, com també 3.200 m³/dia procedents de Vila-real. També es depuren les aigües residuals industrials generades en els polígons industrials situats entre Onda i Vila-real. Segons expressa l'estudi d'impacte ambiental, la capacitat de depuració de l'EDAR se situa en 19.941 m³/dia i la previsió és que abaste un cabal de 12.300 m³/dia, per la qual cosa encara queda un ampli marge de capacitat de tractament entre el cabal depurat en l'actualitat i la capacitat total de disseny (el cabal de projecte segons dades de l'entitat de Sanejament és 22.486 m³/dia i el cabal de funcionament en 2003 és de 12.508 m³/dia). La instal·lació s'emplaça al terme municipal de Vila-real, i l'abocament de les aigües depurades es realitza en el riu Sec, en un punt pròxim a l'autopista AP-7.
  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que les aigües residuals de naturalesa industrial seran tractades en les mateixes indústries prèviament a l'abocament d'aquestes a la xarxa general de clavegueram, perquè s'entén que l'esmentat pretractament ha de ser una despesa més del procés productiu.
  
La xarxa d'aigües pluvials serà conduïda fins al punt d'abocament de les aigües residuals depurades. No queda definit en els plànols presentats el traçat del col·lector d'aigües pluvials ni la ubicació del punt d'abocament.
  
En relació amb la gestió dels residus generats en l'actuació, la recollida, gestió i tractament dels residus sòlids urbans generats pel nucli urbà es du a terme per l'empresa Fomento de Obras y Construcciones, SA (FOCSA). A fi de solucionar el problema de la gestió de residus sòlids urbans a escala comarcal, s'ha construït una planta de tractament i compostatge de residus a Onda, que gestiona l'empresa RECIPLASA. Les terres sobrants dels moviments de terra seran dipositades en abocadors adjacents al municipi. Es proposa la instal·lació de contenidors per a la recollida selectiva de residus en el polígon industrial.
  
La carretera de Betxí al baixador, confrontant al sòl industrial consolidat, disposa de xarxa d'aigua potable, col·lector de bombament d'aigües residuals, xarxa elèctrica de mitjana tensió, xarxa de telefonia i xarxa de gas natural.
  
En relació amb les característiques climatològiques de la zona, s'hi aporten dades relatives a temperatura i pluviometria obtingudes de les estacions meteorològiques de Castelló de la Plana i d'Onda.
  
Davant de l'absència de dades en el municipi de Betxí sobre el règim de vents, dies assolellats o ennuvolats, i sobre contaminació, s'hi aporten dades que pertanyen a l'estació de Castelló, on predominen els vents de component est i sud-est, i amb menor freqüència es donen els de component nord-oest i els de sud. Amb l'extrapolació d'aquestes dades al terme municipal de Betxí, la posició de sòl industrial respecte del nucli urbà principal, com també la distància a què es troba d'aquest fa que, en principi, no s'hi observen afeccions importants al nucli urbà a causa de les possibles emissions acústiques i atmosfèriques per les indústries. No obstant això, en funció de la naturalesa de les indústries que s'implanten en el nou sòl, s'han d'adoptar mesures particulars de protecció front emissions de pols, gasos, soroll, etc. a fi de minimitzar les possibles afeccions al nucli urbà de Betxí.
  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que el nou sòl industrial s'emplaça en una zona la capacitat de dispersió de contaminants de la qual és roïna, per la qual cosa es proposa el compliment estricte de la normativa sectorial vigent i les ordenances municipals en matèria d'emissions atmosfèriques.
  
L'única zona inundable de tot el terme municipal coincideix amb el llit del riu Sec als voltants del sector Palases. Es tracta d'un risc d'inundació baix, de grau 6, segons recull la cartografia temàtica publicada per la COPUT, encara que el PATRICOVA no reconeix l'existència de risc d'inundació en l'esmentat llit. La pràctica totalitat de la zona qualificada com a GEL-4, una part de la qual es troba adscrita al sector Palases, es troba afectada per l'esmentat risc d'inundació.
  
L'estudi d'impacte ambiental defineix diversos elements estructurants del paisatge, en funció dels usos que suporta el territori, i conclou que la zona d'estudi pertany a l'element denominat el Tarongerar. Destaca l'amplitud de la conca visual sobre els terrenys de cultius que s'estenen fins a la zona costanera; configura una superfície plana i uniforme de cultius de cítrics, on destaquen com a elements singulars algunes xemeneies i naus industrials que trenquen la uniformitat del paisatge.
  
El principal sector econòmic de Betxí es correspon amb l'agricultura. La majoria de les indústries instal·lades en el municipi estan relacionades amb l'activitat agrària, com a conseqüència de la important activitat agrícola desenvolupada en la comarca. Tot i que el sector industrial ha experimentat un creixement en els últims anys, no es troba tan desenvolupat com en els municipis d'Onda i Vila-real.
  
L'estudi d'impacte ambiental conclou la identificació i valoració d'impactes i afirma que el sòl, la vegetació, el paisatge i l'atmosfera són els elements del medi que seran objecte de majors impactes, a causa de l'ocupació del sòl, l'eliminació de la vegetació actual, l'augment de trànsit rodat, l'impacte visual i la producció de pols.
  
Es proposen algunes mesures correctores per a minimitzar els impactes ambientals en relació amb la hidrologia, la vegetació, l'atmosfera, els sorolls, el paisatge, la població i les infraestructures.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació i el Pla parcial del sector Palases A del sòl urbanitzable industrial de les normes subsidiàries de planejament de Betxí (Castelló), promoguda per l'Ajuntament de Betxí, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
Amb la intenció d'impedir la dispersió de partícules en les activitats industrials lligades al sector ceràmic, atesa la proximitat del nucli urbà de Betxí al nou sòl industrial, com també els possibles efectes acumulatius sobre aquells produïts per activitats existents en l'entorn d'Onda i Vila-real, s'ha de prohibir tot tipus d'emmagatzematge a l'aire lliure de matèries primeres o materials acabats susceptibles de ser arrossegats o dispersats per l'efecte del vent. Aquests elements, per tant, han d'emmagatzemar-se en estructures tancades tipus nau industrial, que al mateix temps han d'estar dotades amb els sistemes de reg per aspersió i aspiració de partícules que s'establisquen en el projecte de cada activitat industrial, és a dir, fent ús de la millor tecnologia disponible en l'actualitat. L'esmentat condicionant s'ha d'incloure en la normativa urbanística del sector.
  
La normativa del Pla parcial ha de fixar els límits per a les emissions de les indústries ceràmiques que es pretenen instal·lar en el polígon, i exigir l'adopció de mesures preventives per a evitar o reduir les emissions atmosfèriques i acústiques com a conseqüència del funcionament de les activitats industrials.
  
L'òrgan competent en matèria de planificació i ordenació territorial ha de pronunciar-se sobre l'adequació del projecte al contingut del PORN de la Serra d'Espadà, que inclou la totalitat del terme municipal de Betxí dins de la zona d'amortiment d'impactes, en concret dins de l'àrea d'influència antròpica.
  
La zona qualificada com a GEL-4, part de la qual es troba adscrita al sector Palases, està afectada per risc d'inundació. El Servei d'Ordenació Territorial ha de pronunciar-se sobre la necessitat redactar un estudi d'inundabilidad de la zona que analitze, a més, la possibilitat que l'actuació proposada altere la inundabilitat del llit del riu Sec o introduïsca risc d'inundació en altres zones que actualment no el tenen.
  
S'ha de deixar una zona de servitud de pas en la totalitat del perímetre de la bassa de regulació, a fi de permetre les labors de manteniment de la infraestructura i d'establir una zona de protecció enfront de la parcel·la d'ús industrial confrontant, identificada com a àrea 1.
  
S'ha de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions ha de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, qui determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.
  
Pel que fa al proveïment d'aigua potable, s'ha d'identificar l'entitat gestora del subministrament d'aigua potable al municipi de Betxí i obtenir l'acreditació per part d'aquesta que garantisca l'existència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients per a atendre la demanda generada amb el desenvolupament del polígon industrial. En el cas que s'empren altres fonts d'abastament, com ara captacions subterrànies, s'ha d'obtenir per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer la concessió per al nou ús proposat. Aquests aspectes han de ser justificats davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme prèviament a l'aprovació definitiva del pla.
  
S'ha d'identificar el traçat del col·lector d'evacuació d'aigües pluvials com també el punt d'abocament d'aquest, tenint en compte que la modificació dels vessaments de la zona i la impermeabilització d'una gran superfície de terreny a conseqüència de la urbanització de vials i parcel·les edificables, no ha de produir afeccions a altres espais o elements externs al sector.
  
L'abocament d'aigües residuals d'origen industrial a la xarxa general de clavegueram ha d'ajustar-se al que disposa l'ordenança municipal d'abocament o, si no n'hi ha, al Model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, editat per l'entitat de sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Es proposa la recollida i gestió selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i edificació. S'ha d'identificar l'abocador de residus inerts autoritzat on s'han de dipositar els residus inerts generats en l'actuació.
  
Ja que el camí ramader es constitueix com un element de vora, delimitador del sector proposat, se'n proposa l'exclusió de l'àmbit d'aquest, i mantenir l'esmentat camí amb l'amplària legal i necessària fora del sector Palases, excepte en la zona que ocupa la bassa de regulació, infraestructura que es manté en l'ordenació proposada. En el cas que s'incloga la part corresponent d'aquesta dins del sector, ha de quedar qualificada com a element de la xarxa primària, com recull l'ordenació presentada, no computable a efectes urbanístics.
  
S'han d'adoptar mesures preventives per a garantir la conservació d'aquelles restes arqueològiques o elements mereixedors de protecció que puguen aparéixer en la zona durant la realització dels moviments de terres previs.
  
De conformitat amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, s'ha de sotmetre l'estudi d'impacte ambiental, i incloure les mesures preventives adoptades, a l'informe previ per part de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, a més d'obtenir-ne la conformitat per l'òrgan competent.
  
Les mesures preventives i correctores proposades, com també aquelles derivades dels condicionants exposats han de ser recollides per la normativa urbanística del pla parcial, bé en allò relatiu a l'ordenació del sector bé en el corresponent a les posteriors fases d'urbanització i funcionament.
  
S'ha de completar el programa de vigilància ambiental presentat mitjançant la descripció del tipus de seguiment a realitzar principalment en la fase d'urbanització del polígon industrial, i la definició d'aquells indicadors ambientals objecte de vigilància com també el tipus i nombre de controls a realitzar.
  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Aquesta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 26 de juliol de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 169/04-AIA
  
Títol: Subestació transformadora la Casella de 132/20 kV
  
Promotor: IBERDROLA
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports
  
Objecte: Subministrament d'energia a la factoria Lawson Mardon Suñer, SA
  
Localització: km 18,1 s/n del polígon industrial Granja, Alzira (València)
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és construir una subestació transformadora per a atendre les necessitats de subministrament elèctric del nou complex industrial de Lawson Mardon Suñer SAU, com també millorar la qualitat del servei al municipi d'Alzira.
  
La nova subestació se situa al sud del municipi d'Alzira, en el km 18,250 de la carretera CV-50 en direcció a Tavernes de la Valldigna, i ocupa uns 3.500 m² de la superfície total del complex industrial.
  
La subestació constarà de les instal·lacions següents:
  
Un sistema de 132 kV esquema de simple barra seccionada amb capacitat per a 5 posicions, dos de línia, dos de transformador i el seccionament de la barra.
  
Un sistema de 20 kV esquema de simple barra partida tipus interior en cel·les d'aïllament a l'aire compost per 26 posicions, 16 en línia, 2 de transformador, 2 de serveis auxiliars, 2 de bateries de condensadors, 2 de mesura, 1 unió i 1 de partició de barres, agrupades en 2 mòduls de cel·les de 8 línies cada un situats en un edifici. Aquest sistema quedarà completat amb la dotació en intempèrie de 2 bateries de condensadors (BC).
  
La transformació constarà de 2 transformadors de potència trifàsics, de relació 132/20 kV-40MVA cadascun, amb les corresponents reactàncies trifàsiques limitadores de posada a terra. Per al subministrament dels serveis propis de la subestació s'instal·laran en intempèrie dos transformadors de serveis auxiliars (TSA) de relació 20/0, 380-0, 220 kV i 250 kVA de potència cadascun.
  
Un edifici de cel·les i control en què se situaran les cel·les e 20 kV, com també els equips de control, protecció, comunicació, serveis auxiliars en BT, lavabos, etc., necessaris per al funcionament correcte de la subestació, com també un xicotet lavabo i vestidor.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública
  
En data 2 de febrer de 2003 la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte d'instal·lació d'una subestació transformadora la Casella de 132/20 kV.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de la subestació transformadora la Casella de 132/20 kV, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 289 de data 5 de desembre de 2003, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
L'àrea d'estudi està dominada per l'ús urbà i agrícola, afavoreix el creixement de comunitats nitròfiles i ruderals i arvenses. Per això, no es pot parlar d'àrees naturals o seminaturals que mostren un interés singular de cara a la conservació.
  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Els canvis en la geomorfologia que es poden generar com a conseqüència dels moviments de terres que s'han de dur a terme per a la preparació del terreny, seran mínims ja que es construeix sobre la mateixa base en què s'assentava l'antiga granja de pollastres de la firma Avidesa.
  
La implantació de la subestació tindrà efecte sobre el clima i la qualitat de l'aire, per l'augment dels nivells sonors i la producció de camps elèctrics i magnètics
  
Durant la fase de funcionament, es poden produir emissió de gasos, a causa d'una eventual pèrdua d'hexafluorur de sofre (SF6), gas sintètic i inert que s'utilitza com a dielèctric en els interruptors, també pot existir un impacte sobre el sòl i les aigües subterrànies, a causa d'un possible abocament incontrolat d'oli dels transformadors.
  
Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
A l'estudi d'impacte ambiental ha previst les següents mesures correctores:
  
- Minimització de les zones de recollida de materials de muntatge de la infraestructura o procedents de l'excavació.
  
- Els canvis d'oli, reparacions i rentats de maquinària es duran a terme en zones específiques on no hi ha perill de contaminació de les aigües per abocaments de lubricants, formigó o altres productes.
  
- Per a la instal·lació dels transformadors de potència està prevista la construcció sota les cisternes d'aquests, d'una safata de formigó armat estanca, a fi de recollir els possibles fluids que caiguen sobre aquesta i conduir-los, gràcies al pendent d'aquesta primer i a la canonada de fibrociment després, fins a un dipòsit de formigó soterrat amb suficient capacitat per a acollir l'oli d'un transformador.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental ha de tenir com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de subestació transformadora la Casella de 132/20 kV, promogut per Iberdrola, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
Una vegada efectuada la instal·lació s'ha de procedir a la recollida de material sobrant i al trasllat a abocador autoritzat, i a la restauració a l'estat original de les zones afectades mitjançant l'aportació de terra vegetal i la plantació d'espècies arbustives i herbàcies característiques de la zona.
  
Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'ha d'informar de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquestes, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 30 de juliol de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 29/00-AIA
  
Títol: Ampliació de l'explotació porcina de cicle tancat
  
Promotor: Juan Ibáñez Marzà
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Vall d'Alba (Castelló)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'activitat porcina de cicle tancat
  
Localització: Partida Campes, polígon 14, parcel·la 272, del terme municipal de la Vall d'Alba (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per tres naus, amb capacitat total per a 40 truges, 3 verros i 780 porcs d'encebament. Amb l'ampliació es pretén construir una quarta nau, de planta rectangular i coberta a dues aigües, característiques constructives semblants a la resta de naus, amb capacitat per a 360 porcs d'encebament. Els porquets arribaran d'explotacions de sanitat comprovada i d'altres granges integrades en ADS, tot i que aquesta informació es contradiu amb l'aportada en l'última ampliació presentada pel promotor, en què s'indica que l'explotació està inscrita en el Registre d'explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana, amb capacitat per a 170 porques en cicle tancat. Així mateix, hi ha informació contradictòria en l'ampliació presentada el 7 de març del 2002, on s'indica que la capacitat de l'explotació és per a 1.125 porcs d'encebament, 2 verros i 200 truges.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació, seran retirats a la caseta de recollida municipal.
  
Entre les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclou la instal·lació de tela mosquitera en buits i finestres, gual sanitari a l'entrada de l'explotació (aquest, i després de la visita de camp, es comprova que està situat en la paret d'entrada de l'explotació, però desplaçat de la porta d'entrada, i no és necessari passar-hi per a accedir a la granja, per la qual cosa en queda qüestionada l'efectivitat).
  
Es genera uns 3.017 m3 de purí/any, que queden retinguts en fosses de purí, amb una capacitat aproximada de 1123 m3, que passaran a ser utilitzats com a adob orgànic en camps de cultiu. A més, en l'ampliació presentada en data 7 de març del 2002 s'indica que s'aplicaran productes desodorizants en les fosses.
  
L'explotació afronta a l'oest amb un camí rural i la rambla de la Viuda.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 21 de gener de 2000, amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, del projecte d'activitat i de l'expedient municipal. En data 11 de febrer del 2000, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament la presentació de l'estudi d'impacte ambiental, com també documentació complementària necessària per a poder avaluar l'expedient, el qual es rep el 28 de juny de 2000.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 132, de 30 d'octubre de 1999, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.
  
Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària
  
Una vegada examinat l'estudi d'impacte ambiental presentat pel promotor, i detectades deficiències importants en el contingut d'aquest, se sol·licita, el 25 de juliol de 2000, ampliació a la documentació, relativa a la informació de la capacitat total de l'explotació, volum de purí generat, descripció detallada del tractament de purí, descripció de la bassa de decantació, descripció de la gestió del purí, descripció de les mesures higienicosanitàries, justificació del sistema d'eliminació de cadàvers, aclariment del programa de vigilància ambiental, com també la justificació de la disponibilitat de suficient superfície agrícola on aplicar el purí.
  
El 10 de desembre del 2001 es reitera la necessitat de presentar l'ampliació sol·licitada en el seu dia, la qual es rep el 7 de març del 2002.
  
El 25 de març del 2003 se sol·licita novament l'ampliació a l'estudi d'impacte ambiental, la qual es rep el 28 de maig de 2003.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
Autorització prèvia de la COPUT, concedida en data 13 de novembre de 1998. S'ha inclòs informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, de data 8 d'octubre de 1998, el qual queda condicionat a la dotació a l'explotació de:
  
Gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent en cada punt d'accés a la instal·lació.
  
Sistemes que impedisquen l'accés d'animals que puguen ser vectors de malalties.
  
Tanca perimetral de les instal·lacions que alberguen ramat o matèries susceptibles de ser contaminants.
  
Fossa de purí realitzada amb materials que en garantisquen l'estanquitat i de dimensions acords amb l'explotació agrària d'aquesta.
  
Informe favorable del cap local de sanitat.
  
Informe favorable del veterinari d'àrea.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons la normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o pans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte i identificació d'impactes
  
El terreny sobre el qual es localitza l'explotació, s'insereix en una zona agrícola de secà, amb predomini d'oliveres i ametlers. Segons la cartografia consultada, part de les construccions de l'explotació, estan dins de la zona de policia de la rambla de la Viuda, per la qual cosa presenten risc d'inundació.
  
Si es prenen com a base les característiques de la zona, es pot afirmar que els valors ambientals que presenta són poc destacables, tot i considerar com a elements ambientals més rellevants, susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió de residus orgànics o lixiviats generats en l'explotació i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, fauna I medi socioeconòmic. A més, s'ha realitzat una identificació dels impactes més rellevants que pot causar l'actuació, i s'han considerat en general poc significatius.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores
  
En l'estudi d'impacte ambiental no s'han proposat mesures correctores, per la qual cosa la gestió de l'explotació haurà d'anar acompanyada del compliment de les següents mesures correctores, com també dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental:
  
El purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors.
  
Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purí i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia del mateix amb la correcta manipulació d'aquest. Amb aquest fi, haurà de dur a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, i s'evitarà les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/hi ha i any. S'haurà de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal. Haurà d'evitar-se l'aplicació en finques confrontants al barranc de la Viuda.
  
La superfície construïda supera la superfície declarada en l'expedient, i per a la que es va concedir l'autorització prèvia de la COPUT, per la qual cosa, previ a la concessió de la llicència d'activitat, haurà d'obtenir la corresponent autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Consultada la cartografia corresponent, s'hi observa que la parcel·la podria estar inclosa en la zona de policia de la rambla de la Viuda, per la qual cosa haurà de disposar, en cas de ser necessari, i previ a la concessió de la llicència d'activitat, de l'autorització d'obres en zona de policia de llits a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Estimació d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'ampliació de la granja porcina, situada en el terme municipal de la Vall d'Alba (Castelló), promoguda per Juan Ibáñez Marzà, sempre que el mateix es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
Previ a concessió de la llicència d'activitat, i en cas de no existir correspondència entre la superfície real construïda, i per a la qual es va obtenir l'autorització prèvia de la COPUT; haurà d'obtenir la corresponent autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
En el moment de la concessió de la llicència d'activitat, haurà de disposar-se de l'autorització expedida en el seu moment, relativa a l'autorització d'obres en zona de policia de llits, per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on s'alberga els animals, com també dels canals de purí.
  
S'utilitzarà un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant.
  
Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
El purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que millore les propietats d'aquest com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purí i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la correcta manipulació d'aquest. Amb aquest fi, haurà de dur a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Les esmentades anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, i s'evitarà les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No es podrà superar la quantitat de 170 kg de N/hi ha i any. S'haurà de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 4 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 84/02-AIA
  
Títol: Canalització de la rambla de Capuchinos. Fase III
  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures iTransports
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports
  
Objecte: Canalització de la rambla de Capuchinos
  
Localització: Segorbe (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és la canalització d'un tram d'uns 475 m de la rambla de Capuchinos, mitjançant la construcció d'un caixó de 3,80 m d'amplària i 4 m d'alcària lliure, amb una grossària de 0,35 m en solera i testeres i un grossària de 0,40 m en la llinda.
  
Acabada l'obra de fàbrica, es realitzarà un farciment amb material de préstecs a tot l'ample del llit, fins a la cota superior del caixó. Es deixaran disposats sis passamurs al llarg del recorregut per a possibles connexions d'excedents de reg i es preveu també la col·locació de cinc registres.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública
  
En data 14 de febrer de 2002 la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a la canalització de la rambla de Capuchinos. Fase III.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de Canalització de la rambla de Capuchinos. Fase III, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm 4135, de data 26 de novembre de 2001, i en el periòdic Mediterráneo de data 9 de novembre de 2001, i no s'hi han presentat al·legacions.
  
Consideracions ambientals
  
La zona objecte de l'actuació és una rambla de flux estacional i parets verticals excavada sobre materials detrítics. El llit de la rambla està ocupat per un canyar espés sense valor significatiu, i en el llit i marges d'aquesta hi ha acumulacions de runes diverses. Annexes al llit de la rambla hi ha diverses edificacions en les proximitats del nucli urbà de Segorbe. Posteriorment, queda encaixonada entre bancals agrícoles, amb marges de pedra seca, per a travessar finalment la N-234.
  
Encara que la zona en qüestió no presenta valors naturalístics i paisatgístics ressenyables, l'actuació que es pretén dur a terme resulta molt agressiva amb el medi que l'envolta, ja que canvia el funcionament hidràulic de la rambla, i afecta els marges i el llit fluvial i agreuja els problemes aigües avall, en incrementar la velocitat de propagació i disminuir l'efecte de laminació, com també el fort impacte d'aquesta sobre els ecosistemes fluvial i ripari.
  
Per tant, i atés que el PATRICOVA no reconeix cap actuació sobre la rambla de Capuchinos, però seguint les seues recomanacions sobre propostes d'actuacions, aquestes s'han de plantejar des del major dels respectes al medi ambient, i intentar reduir l'impacte sobre els ecosistemes fluvial i ripari, a més de procurar potenciar l'ús de mesures no estructurals, com les mesures de restauració hidrologicoforestal.
  
Les esmentades actuacions van encaminades a reduir la magnitud de les crescudes, mitjançant l'increment de la retenció superficial (increment de l'efecte de laminació natural), la infiltració (disminució del total de l'escorriment superficial) i la capacitat dels llits. Aquest efecte pot aconseguir-se amb un control de la coberta forestal, mitjançant repoblacions forestals i regulació dels usos agrícoles i urbans de la conca.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-f) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar no acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de canalització de la rambla de Capuchinos. Fase III, promogut per la Conselleria d'Infraestructures i Transports.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.