Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7217, del 19-02-2014 (2014/1156)

Notificació de la sentència dictada en el procediment de guarda i custòdia número 41/2013.
------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7217

Data del DOGV
:   19-02-2014

Secció del DOGV
:   IV. ADMINISTRACIÓ DE JUSTÍCIA

Número del document
:   2014/1156


Organisme emissor
:   Jutjat de Violencia Sobre la Dona Número 1 de Gandia

Tipus de document
:   Edicte

Notificació de la sentència dictada en el procediment de guarda i custòdia número 41/2013. [2014/1156]  
Família, guarda, custòdia al fill menor no matrimoni no consensuat 000041/2013-V  
De: Ivelina Dragominrova Gateva.  
Procurador: Vicente Javier Martínez Mestre.  
Contra: Kalin Yanislavov Yankov.  
Procurador/a: -  
En este procediment de mesures provisionals, seguit a instàncies d'Ivelina Dragominrova Gateva contra de Kalin Yanislavov Yankov, s'ha dictat la sentència que, literalment, diu així:  
  
«Sentència número 5/2014  
Gandia, 6 de febrer de 2014  
Antonio Rafael Hernández Olivencia, magistrat jutge titular del Jutjat de Violència contra la Dona número 1 de Gandia, he vist estes actuacions de juí verbal número 041/2013, entre parts; d'una, com a demandant, Ivelina Dragominrova Gateva, representada pel procurador Javier Martínez Mestre i assistida de la lletrada Manuela Rodríguez Pérez, i d'una altra, com a demandat, Kalin Yanislavov Yankov, en rebel·lia, sobre fills extramatrimonials, amb intervenció del ministeri fiscal.  
  
  
Antecedents de fet  
Primer. La representació abans indicada va presentar una demanda contra el demandat expressat, en la qual, després d'exposar els fets i els fonaments jurídics que estimava pertinents i que ací es donen per reproduïts, sol·licitava que es dictara una sentència que acorde la dissolució per divorci del matrimoni format pels litigants, i que s'adoptaren les mesures que sol·licitava i amb la imposició de costes a la part demandada.  
Segon. Per torn de repartiment va correspondre a este Jutjat la demanda anterior, que va ser admesa a tràmit i, una vegada citats a termini el demandat i el Ministeri Fiscal (el primer d'ells per edictes, per no poder localitzar-lo) i ser declarat en rebel·lia, es va considerar contestada la demanda, es van convocar les parts a juí verbal, i la part actora es va ratificar en el seu escrit de demanda, modificant en el seu informe final les pretensions en el sentit de demanar que se suspenguera el règim de visites i que es condemnara el demandat a l'abonament de la quantitat sol·licitada des de la interposició de demanda. El ministeri públic va sol·licitar que es dictara una sentència en els termes continguts en la demanda, excepte pel que fa a la pensió alimentària, que seria entre 125 i 180 euros, i les visites, que no s'establira o, alternativament, s'establira com a potestatiu quant a l'inici del seu compliment. El demandat no hi va assistir. Al terme de la vista van quedar les actuacions vistes per a sentència.  
Quart. Fets provats: Ivelina Dragominrova Gateva i Kalin Yanislavov Yankov van tindre una relació de la qual va nàixer i viu a Gandia, el dia 10 de gener de 2006, C. K. Y.  
Quint. En la tramitació d'este procediment s'han observat i complit les prescripcions legals.  
  
Fonaments de dret  
Primer. Davant de la situació de crisi d'una unió de fet (o, com en este cas, de la falta de regulació judicial dels efectes del divorci dels pares sobre els fills comuns, que crea una situació de desregulació que mereix ser pal·liada), és obligació dels tribunals pronunciar-se sobre les conseqüències personals i patrimonials derivades de la ruptura de la convivència, i això en atenció a la protecció social, econòmica i jurídica de la família que proclama el nostre text constitucional en l'article 39.1, havent reconegut el Tribunal Suprem, en la Sentència de 21 d'octubre de 1992, la plena legalitat de la unió de fet estable entre un home i una dona, com a manifestació del dret fonamental al lliure desenrotllament de la personalitat (art. 10 de la Constitució) i la susceptibilitat de constituir amb això una família tan protegible com la creada a través de la unió matrimonial i, si bé la normativa prevista per a les crisis matrimonials no resulta aplicable de manera general a la ruptura de la unió de fet (sentències del Tribunal Constitucional de 15 de novembre de 1990, del Tribunal Suprem d'11 de desembre de 1992, 18 de febrer de 1993 i 5 de juliol de 2001, entre altres), no obstant això, els fills són iguals davant de la llei, com proclama l'esmentat article 39, en el punt 2, de la Constitució, que assegura la protecció integral dels fills davant de la llei amb independència de la filiació. Esta equiparació entre els fills per naturalesa, siguen matrimonials o no, com es raona en la Sentència de l'Audiència Provincial de Barcelona, de 28 de setembre de 1999, provoca que les normes substantives reguladores de les crisis matrimonials (art. 92 a 96 del Codi Civil) siguen aplicables a les relacions paternofilials que es creen en les parelles de fet, quan es produïx la ruptura de la convivència more uxorio. Així, la pàtria potestat de la prole actua com a dret inherent de la paternitat i maternitat i en el nostre àmbit té indubtable caràcter de funció tutelar que la configura com a institució a favor dels fills, com establix l'article 154 i ho té declarat la jurisprudència des d'antic (sentències del Tribunal Suprem de 28 d'octubre de 1981, 25.06.1983), així com les més recents (sentències de 23 de juliol de 1987, 5 de març de 1998, 09.07.2002), com declara l'article 24 del Pacte Internacional de Drets Civils i Polítics (Nova York, 11.12.1966), i fa referència l'article 39.3 de la Constitució, en el vessant obligatori de dret-funció. Per això, el cessament de la convivència de la parella exigix haver de regular la forma de desenrotllament del dret-deure dels pares de vetlar per ells, tindre'ls en la seua companyia, educar-los i procurar-los una formació integral (art. 154 del Codi Civil).  
  
  
Segon. No s'observa cap impediment per a aprovar les pretensions de la part actora per no considerar-se perjudicials per al/la menor ni contràries a les normes. Feta la indagació patrimonial, no s'ha trobat patrimoni significatiu ni consta renda ni cap bé del pare que determine una situació econòmica determinada per a imposar una pensió diferent de la sol·licitada, de 180 euros mensuals, 12 mensualitats a l'any, actualitzables anualment segons índex de preus de consum certificat per l'Institut Nacional d'Estadística o organisme equivalent, pagadors en el compte bancari que la mare designe en els cinc primers dies de cada mes, des de la presentació de la demanda. Així mateix, els gastos extraordinaris no es detallen en esta sentència, sinó que són els legalment i jurisprudencialment previstos, i seran satisfets per mitat. A continuació es regula, en paràgraf separat, el seu règim.  
  
Les mesures que s'aproven són les següents, a més de la pensió alimentària abans expressada i dels gastos extraordinaris:  
Pàtria potestat compartida.  
- Atribució de l'ús del domicili familiar. Atés que no hi ha domicili comú, no s'ha de resoldre res respecte d'això.  
- Guarda i custòdia per a la mare.  
- El pare tindrà dret de visites. Tenint en compte que consta que el pare no s'ha relacionat amb el/la menor des de fa molt de temps, l'inici del règim de visites, comunicacions i estades tindrà caràcter potestatiu, és a dir, que no entrarà en vigor fins que el pare no manifeste, per compareixença personal en este òrgan judicial, la seua decisió d'exercir-lo. A partir d'este moment s'iniciarà el règim progressiu, que s'indica a continuació.  
Visites. Atés el temps transcorregut sense que el pare s'haja relacionat amb el fill, i per a facilitar l'aproximació gradual d'ambdós, s'acorda un règim progressiu que, partint d'un sistema inicial mínim d'abast, i en el termini més breu que el tractament o teràpia ho permeta, conduisca a un règim ordinari. El sistema inicial de visites consistirà en dos hores tots els caps de setmana en el punt de trobada familiar (PTF) de Gandia, l'horari del qual es determinarà segons les normes de funcionament del PTF, en règim de visites intervingudes (sense la necessària presència permanent de personal del centre).  
Amb un informe previ favorable del personal tècnic del punt de trobada, estes visites passaran a fer-se fora del PTF i, també amb un informe previ d'este personal tècnic, en el termini més breu possible passaran a ser un sistema ordinari de visites, amb les etapes intermèdies que este personal propose (proposta que comprendrà els successius graus i terminis, amb avanços o retrocessos), fins a arribar a configurar-se en el termini més breu que el seguiment ho permeta com un règim de caps de setmana alterns, des de l'eixida del col·legi els divendres a la vesprada (o les 17.00 hores, en cas de no haver-hi classes) fins a les 19.00 hores del diumenge, i la mitat de les vacacions escolars, segons el que a continuació s'expressa, que constituirà el que abans s'ha denominat règim ordinari, a què s'arribarà amb un informe previ favorable del PTF-Gandia.  
Arribat este moment, el règim ordinari serà el següent:  
Vacacions d'estiu. Fins que el xiquet complisca els sis anys, les vacacions estivals es dividiran en sis períodes, que s'alternaran entre els progenitors: el primer, entre el final de les classes i el 30 de juny. El segon, entre l'1 i el 15 de juliol; el tercer entre el 16 i el 31 de juliol; el quart entre el dia 1 i el 16 d'agost; el quint entre el 17 i el 31 d'agost, i el sext, entre l'1 de setembre i el començament de les classes. Els anys parells optarà el pare i els imparells la mare (s'ha assenyalat el dia 15 de juliol i el 16 d'agost com a dies de finalització de quinzena per a compensar els 31 dies que té cada mes). Quan el xiquet complisca els sis anys d'edat, les vacacions d'estiu tindran dos períodes: des del final de les classes fins al 31 de juliol amb un progenitor, i des de l'1 d'agost fins al començament de les classes amb l'altre. Els anys parells optarà el pare i els imparells optarà la mare. Atesa la similitud dels terminis, no es fa distincions entre la primera mitat i la segona mitat, per raons de seguretat jurídica. En qualsevol dels dos casos, si el fill fa un viatge d'estudis o un campament d'estiu durant el període estival, els anteriors terminis es modificaran en conseqüència, i s'ajustaran a la resta de les vacacions de forma igualitària, llevat de pacte en contra entre els progenitors.  
  
1. Nadal. Hi haurà dos períodes: del 24 al 30 de desembre amb un progenitor i del 31 de desembre al 6 de gener amb l'altre. Els anys parells optarà el pare i els imparells la mare.  
2. Setmana Santa. Hi haurà dos períodes: de Dimecres Sant a dilluns de Pasqua amb un progenitor i de dimarts de Pasqua fins al dilluns de Sant Vicent amb l'altre (en cas de residir en una comunitat autònoma o població en què no es festiu este dilluns, el dret de visita acabarà el diumenge. Els anys parells optarà el pare i els imparells la mare).  
  
3. Festes falleres. Es dividiran en dos mitats, la primera mitat amb un progenitor i la segona amb l'altre. Els anys parells optarà el pare i els imparells la mare. Si el/la menor viu en una localitat en què no se celebren les Falles, esta previsió estarà referida a les festes locals, mentres es puguen compaginar amb el règim laboral i de vida del pare.  
  
4. El Dia del Pare el passarà amb el pare i el Dia de la Mare, amb la mare, sense alterar l'alternança entre els altres torns de caps de setmana ni dels festius intersetmanals ni dels períodes vacacionals. Si entra en col·lisió amb estos torns, festius o caps de setmana, este torn es considerarà preferent (així, si la segona mitat de les Falles està amb el pare, el Dia de Pare se subsumirà en esta segona mitat, sense dret a compensació; si el Dia de la Mare coincidix amb un cap de setmana que la mare el té amb ella, també se subsumirà, sense compensació; si el Dia de Pare coincidix amb la mitat de les festes que la mare el té amb ella, eixe Dia del Pare el passarà amb el pare, i acabarà abans l'estada amb la mare i el mateix respecte del Dia de la Mare, sense compensació en cap cas, excepte pacte en contra.  
5. En els períodes vacacionals, el progenitor que haja d'exercir-lo, si li correspon el primer període, arreplegarà al menor o a la menor a l'eixida del col·legi de l'últim dia lectiu i l'entregarà a les 20.00 hores de l'últim dia del període vacacional que li corresponga. Quan el progenitor no custodi exercisca el segon període, l'arreplegarà a les 10.00 hores del primer dia que li corresponga i l'entregarà a les 18.00 de l'últim dia del seu període (tenint en compte que l'endemà comencen les classes, es pretén que el/la menor tinga temps per a preparar el que calga per al començament de les classes i la tranquil·litat suficient per a això, tinga el/la menor l'edat que tinga).  
6. En el cas que siga festiu el divendres o el dilluns, el dret de visita del progenitor que li corresponga tindre amb ell al menor o a la menor s'anticipa o estén a eixe dia.  
7. No es concedixen ponts, entenent com a tals els festius entre setmana, els quals seran gaudits alternativament. En el cas del dia de visita aïllat (dia únic de visita) el menor o la menor serà arreplegat en el seu domicili habitual a les 10.00 hores i tornat al mateix domicili a les 19.00 hores (o a les 20.00 hores quan haja complit els 6 anys) per l'altre progenitor o per una altra persona a precs seus, de recíproca confiança.  
8. En el cas d'esdeveniments familiars significatius (bodes dels progenitors o comunions dels menors o els seus germans, batejos dels seus germans de doble vincle, de pare o de mare o de germanastres o de sepelis), el progenitor no custodi podrà tindre amb ell al menor o a la menor encara que no li corresponga, si bé pel temps mínim indispensable per a atendre l'esdeveniment. Este temps mínim comprén complet el dia de l'esdeveniment, que s'estendrà en l'estrictament indispensable per als desplaçaments, si estan fora del partit judicial. Estos esdeveniments no alteren el règim normal de visita, comunicació i estada, que no veu alterada la seua alternança, duració ni periodicitat.  
9. Els terminis indicats (primera mitat, segona mitat...) s'establixen en defecte de pacte entre els progenitors, pacte que podrà estendre's també al dia concret d'entrega o arreplega.  
10. Durant els períodes vacacionals no es preveu un dret de visites en caps de setmana alterns ni de vesprada intersetmanal.  
11. Després de la finalització de cada període vacacional, es reajustarà l'alternança de caps de setmana, corresponent el gaudi del primer cap de setmana al progenitor que no l'haja tingut durant el segon període vacacional.  
12. L'opció s'exercitarà amb almenys un mes d'antelació al primer dia de començament del període, donant a conéixer a l'altre progenitor la decisió per un mitjà que permeta tindre constància de la seua recepció i del seu contingut. Si no s'observa esta antelació, el progenitor negligent perdrà la seua opció preferent, només pel dit període. De la mateixa manera, en el cas que en les visites de caps de setmana alterns, el progenitor no custodi no exercite injustificadament este dret-deure en el torn que li corresponga, perdrà el torn, i no podrà exercir-lo al cap de setmana següent sinó en l'altern que li corresponga, excepte acord d'ambdós cònjuges respecte d'això.  
13. Els menors seran entregats i arreplegats en el domicili del progenitor amb què visca, per l'altre progenitor o una altra persona a precs seus de recíproca confiança.  
14. El progenitor amb què visca entregarà a l'altre la roba i els efectes necessaris d'ús quotidià dels menors, advertirà de les malalties o malalties que patisquen i li entregarà les medicines que estiga prenent, i farà les indicacions necessàries a l'altre progenitor per a l'ús o administració d'estes medicines i li entregarà receptes suficients, si preveu que s'acaben durant el període de visita. El progenitor que tinga amb ell els menors els reintegrarà i tornarà estos objectes, efectes, medicines i amb la roba que li haguera canviat de dies anteriors en perfecte estat de neteja.  
15. En cas de canvi de domicili del progenitor custodi (que haurà de comunicar a l'altre oportunament), l'entrega i l'arreplega es farà en el nou domicili del menor o de la menor, en la mateixa població, sempre que el canvi es produïsca dins del partit. En cas de canvi de domicili fora del partit judicial, necessitarà una nova resolució que pondere les circumstàncies en joc.  
16. El pare podrà [...] amb ell al menor o a la menor tots els dimecres, des de les 17.00 hores (o des de l'eixida de la guarderia o col·legi) fins a les 19.00 hores. Quan complisca els sis anys d'edat, es retarda l'hora fins a les 20.00 hores. El dret de visita intersetmanal es concep com una potestat, ja que està condicionada a la disponibilitat del treball del pare, el qual haurà d'avisar el progenitor custodi amb almenys un dia d'antelació en el cas que no l'haja de tindre amb ell. En cas de silenci, s'entendrà que es disposa a fer ús d'esta potestat. La visita de cap de setmana, no obstant això, es concep en termes imperatius.  
  
17. Els pares i la resta de parents s'abstindran d'exercir cap dret de visita durant el pati en el centre escolar ni, en general, durant les hores lectives del menor o de la menor.  
18. Este règim de visites cessarà quan el menor o la menor faça els 15 anys, i passarà a ser un règim lliure, dependent de la voluntat del menor o de la menor.  
19. El pare podrà telefonar lliurement al menor o a la menor, sempre que esta comunicació es faça de forma raonable i moderada i no altere el seu règim normal de vida i estudis.  
20. Per a traure la filla menor del territori nacional, cada progenitor necessitarà el consentiment exprés i escrit de l'altre progenitor i, a falta d'això, autorització judicial. El consentiment es manifestarà en un instrument jurídic que dóne fe de l'autenticitat de la firma de qui el preste.  
  
21. El/la menor tindrà dret a relacionar-se amb la seua família paterna i/o materna sense ingerència de l'altre progenitor.  
22. En cas d'haver-hi més d'un fill, les anteriors mencions es consideraran fetes en plural i en el cas que en esta resolució es mencione erròniament en algun dels seus punts el gènere del menor, això és així per respondre a l'ús de models i no donarà lloc a rectificació.  
  
23. Així mateix, s'establix que, atés el llarg temps transcorregut sense que el pare s'haja relacionat amb el fill o la filla i la total falta d'interés d'este de relacionar-se amb ell o ella, el règim de visites, comunicacions i estades no s'establix com a imperatiu, sinó potestativament, de tal manera que, a pesar del dictat d'esta resolució, romandrà en suspens fins que la mare manifeste formalment davant d'este òrgan la seua disposició a complir-la i, en este cas, i després de la corresponent resolució que a este efecte es dicte, s'aplicarà el que ací es preveu. La manifestació del pare haurà de fer-la sobre el règim en la seua integritat, sense alteracions. El caràcter potestatiu, per tant, és sobre l'entrada en vigor, no sobre el seu contingut, el qual només podrà ser variat de la manera prevista legalment.  
24. Gastos extraordinaris. Els gastos extraordinaris seran satisfets per mitat per ambdós progenitors, d'acord amb reiterada jurisprudència. Els gastos extraordinaris necessaris i urgents podrà fer-los el progenitor custodi sense que necessite el consentiment previ de l'altre. Per als altres, necessitarà el consentiment previ de l'altre o, a falta d'això, autorització judicial. Per a l'abonament dels gastos extraordinaris haurà de presentar factura o qualsevol justificant de pagament vàlid en dret. Si per la seua quantia excediren de la capacitat econòmica del progenitor custodi per a anticipar el gasto, podrà reclamar de l'altre progenitor la mitat corresponent de les bestretes o pagaments a compte amb presentació prèvia de pressupost, avís de cobrament o qualsevol altre document que dóne fe de la certesa del pagament, del seu preceptor, de la quantia i de la data o època de pagament. Si és indispensable el pagament anticipat de la totalitat del seu import, presentarà a l'altre progenitor factura proforma o document equivalent.  
25. Tercer. No s'aprecien motius que puguen determinar una condemna especial en costes processals.  
  
Dispositiva  
Estime en part la demanda formulada pel procurador senyor Martínez Mestre, en nom i representació d'Ivelina Dragominrova Gateva contra Kalin Yanislavov Yankov, en rebel·lia, i acorde les mesures en benefici del fill/a, C. K. Y. Sense costes.  
Notifiqueu esta resolució a les parts, i feu-los saber que no s'hi pot interposar cap recurs en allò que ells han acordat i que, respecte de les altres previsions, poden recórrer-les en apel·lació davant d'este Jutjat per a l'Audiència Provincial de València, dins del termini de 20 dies comptador des de l'endemà de la notificació d'esta resolució, d'acord amb el que disposa l'article 458 de la Llei d'Enjudiciament Civil (segons la redacció donada per Llei 37/2011, de 10 d'octubre).  
  
Esta és la meua sentència, que pronuncie, mane i firme. En done fe.»  
  
I atés que el demandat, Kalin Yanislavov Yankov, es troba en parador desconegut, expedisc este edicte a fi que li valga de notificació de forma deguda.  
  
Gandia, 7 de febrer de 2014.- La secretària judicial: M. Carmen Pellicer Verdú.