Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5511, del 14-05-2007 (2007/5913)

RESOLUCIÓ de 25 d'abril de 2007, de la directora general de Justícia, de la Conselleria de Justícia, Interior i Administracions Públiques, per la qual es resol inscriure la modificació dels Estatuts de l'Il·lustre Col·legi Advocats d'Orihuela, i es disposa la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5511

Data del DOGV
:   14-05-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/5913


Data del document
:   25-04-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia, Interior i Administracions Públiques

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Orihuela
    * col·legi professional
    * professió jurídica
    * reglament intern

Vist l'expedient d'inscripció d'Estatuts, instruït a instàncies del Sr. Francisco Real Cuenca, president del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, en nom de l'Il·lustre Col·legi Oficial d'Advocats d'Orihuela, inscrit amb el número 17 de la Secció Primera del Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians Professionals de la Comunitat Valenciana, en què se sol·licita la modificació i registre dels seus Estatuts en l'esmentat Registre, atenent els següents:  
FETS  
Primer  
El Sr. Francisco Real Cuenca, president del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, va presentar, en data 25 d'octubre de 2006, sol·licitud d'inscripció de la modificació dels Estatuts de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Orihuela al Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, aprovada en data 12 de maig de 2006, per la Junta General Extraordinària d'aquest, i en data 29 de setembre de 2006, pel Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, en compliment del que preveu l'article 11 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
Segon  
Després de les modificacions produïdes en el text dels Estatuts en la tramitació del procediment, i segons certificat lliurat el 26 de març de 2007, pel Sr. Julio Grao López de Cid, secretari de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Orihuela, la Junta General Extraordinària d'aquest, en reunió celebrada el 23 de març de 2007, acordà la redacció definitiva dels seus Estatuts.   
Tercer  
El nou text dels Estatuts figura com a annex en la present Resolució, i es dóna ací per reproduït.  
FONAMENTS DE DRET  
Primer  
Revisats els Estatuts de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Orihuela, aquests contenen totes les determinacions exigides per l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
No obstant això, en exercici del control de legalitat previst en l'article 11 de l'esmentada Llei 6/1997, de 4 de desembre, i en els articles 21 i 28 del Decret 4/2002, de 4 de gener, de Consell de la Generalitat Valenciana, que la desenvolupa, cal actualitzar el text a la denominació oficial de «Comunitat Valenciana», adoptada amb la nova redacció donada a l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, per la Llei Orgànica 1/2006, de 10 d'abril, de Reforma de la Llei Orgànica 5/1982, de l'1 de juliol.  
Segon  
La modificació estatutària ha sigut aprovada amb els requisits i les formalitats previstos en el dit article, i en els mateixos Estatuts del Col·legi.  
RESOLUCIÓ de 25 d'abril de 2007, de la directora general de Justícia, de la Conselleria de Justícia, Interior i Administracions Públiques, per la qual es resol inscriure la modificació dels Estatuts de l'Il·lustre Col·legi Advocats d'Orihuela, i es disposa la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.   
[2007/5913]Conselleria de Justícia, Interior  
 i Administracions PúbliquesTercer  
Als efectes previstos en l'article 21 del Decret 4/2002, de 8 de gener, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de desplegament de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals, l'expedient ha sigut tramitat pel Servei d'Entitats Jurídiques, adscrit a la Direcció General de Justícia, de la conselleria de Justícia, Interior i Administracions Públiques, competent per així disposar-ho l'article 6.1 de l'esmentada Llei 6/1997, en relació amb el que disposa la disposició final del Decret 4/2002, de 8 de gener, en virtut de les atribucions que té conferides pel Decret 8/2004, de 3 de setembre, del president de la Generalitat, pel qual s'assignen competències a la Presidència de la Generalitat i a les conselleries amb competències executives, i pel Decret 153/2005, de 28 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la conselleria de Justícia, Interior i Administracions Públiques.  
Vistos l'article 36 de la Constitució Espanyola i l'article 49.1.22 a) de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les seues modificacions posteriors, en els seus preceptes bàsics; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; el Decret 4/2002, de 8 de gener, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de desplegament d'aquesta última, i la resta de disposicions complementàries de pertinent aplicació, es dicta la següent resolució:  
Primer  
Inscriure la modificació dels Estatuts de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Orihuela, al Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians Professionals de la Comunitat Valenciana.  
Segon  
Publicar la present Resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Contra aquesta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, recurs de reposició davant del mateix òrgan que ha dictat l'acte, en el termini d'un mes, comptador des de l'endemà de la seua notificació, o bé, recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos, comptadors des de l'endemà de la seua notificació. Tot això de conformitat amb el que estableixen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i els articles 10 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciós Administrativa, sense perjudici de s'utilitze qualsevol altra via que es considere adient.  
València, 25 d'abril de 2007.- La directora general de Justícia: Patricia Montagud Alario.  
ESTATUTS PER AL RÈGIM I GOVERN  
DE L'IL·LUSTRE COL·LEGI D'ADVOCATS D'ORIHUELA  
TÍTOL I  
DEL COL·LEGI D'ADVOCATS D'ORIHUELA  
Article 1. Denominació i naturalesa jurídica   
El Col·legi d'Advocats d'Orihuela, fundat l'any 1840, és una corporació de dret públic, emparada per la Llei i reconeguda per l'Estat, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per al compliment dels seus fins.   
És regit per la Constitució Espanyola, per les disposicions europees, estatals i autonòmiques que l'afecten, per l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola, els presents Estatuts i el Reglament de Règim Interior que es puga aprovar per al seu desenvolupament. També per les normes i acords dels òrgans col·legials que es dicten segons les seues competències respectives.   
Article 2. Àmbit territorial i domicili   
El seu àmbit territorial s'estén als actuals partits judicials d'Orihuela i Torrevieja i, si fa al cas, als nous partits judicials que pogueren crear-se en els referits territoris.   
La seu radica a Orihuela, carrer Togores s/n, i manté delegació en el partit judicial de Torrevieja, amb oficines al seu Palau de Justícia.  
La Junta de Govern podrà, amb l'aprovació prèvia de la Junta General, fixar diferent domicili.  
Article 3. Dels fins i funcions   
Són fins essencials de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Orihuela, en el seu àmbit territorial, l'ordenació de l'exercici de la professió; la representació exclusiva d'aquesta; la defensa dels drets i interessos professionals corporatius i dels col·legiats; la formació professional permanent dels advocats; el control deontològic en l'exercici de la professió i l'aplicació del règim disciplinari en garantia de la societat; la defensa de l'Estat social i democràtic de dret, proclamat en la Constitució; la promoció i defensa dels drets humans, com també la col·laboració en el funcionament, promoció i millora de l'administració de Justícia.  
Les seues funcions en el seu àmbit territorial són les establides per les lleis estatals, les de l'Estatut General de l'Advocacia, la Llei Reguladora dels Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana i, en allò que l'afecten, pels Estatuts del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.   
Sense perjudici d'altres que pogueren correspondre-li, es consideren essencials els següents:   
a) Ostentar la representació que establisquen les lleis per al compliment dels seus fins i, especialment, en defensa de la professió davant de l'administració, institucions, tribunals, entitats i particulars, amb legitimació per a ser part en quants litigis i causes afecten els drets i interessos professionals i als fins de l'advocacia; exercitar les accions de tota índole que siguen procedents, així com utilitzar el dret de petició d'acord amb la Llei.   
b) Organitzar i gestionar els serveis d'assistència jurídica gratuïta i quants de semblant índole puguen crear-se.   
c) Ordenar l'activitat professional dels col·legiats; vetlar per la formació, l'ètica i la dignitat professionals i pel respecte degut als drets dels particulars, i organitzar cursos per al perfeccionament professional.   
d) Exercir la facultat disciplinària en l'orde professional i col·legial.   
e) Organitzar i promoure activitats i serveis comuns de caràcter professional, formatiu, cultural, assistencial, recreatiu, de previsió i qualssevol altres que redunden en favor dels seus col·legiats.   
f) Procurar l'harmonia i col·laboració entre els col·legiats i impedir la competència deslleial entre aquests.   
g) Adoptar les mesures que permeten evitar i perseguir l'intrusisme professional.   
h) Intervindre, amb la sol·licitud prèvia, en via de conciliació o arbitratge en les qüestions que, per motius professionals, se susciten entre els col·legiats o entre aquests i els seus clients.   
i) Exercir funcions d'arbitratge en els assumptes que els siguen sotmesos, així com promoure o participar en institucions d'arbitratge i de mediació.   
j) Informar i dictaminar sobre honoraris professionals, a instàncies de l'autoritat judicial corresponent o previ sotmetiment de les parts interessades.   
k) Complir i fer complir als col·legiats, en quant afecte la professió, les disposicions legals i estatutàries, així com les normes i decisions adoptades pels òrgans col·legials en matèria de la seua competència.   
Quantes altres funcions redunden en benefici dels interessos de la professió, dels col·legiats i la resta de fins de l'advocacia.   
Article 4. Símbol corporatiu i patrona  
El símbol del Col·legi és un escut ovalat amb la imatge de la Justícia, representada per una matrona, que porta balança i espasa, i als seus peus la paraula LLEI, orlada per la llegenda "Colegio de Abogados de Orihuela".   
Per secular tradició, que arranca des de l'any de la seua fundació, recollida per l'article 66 del primitiu Reglament d'aquesta Institució, l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Orihuela té, com a patrona, María Santíssima Nostra Senyora, sota l'advocació de la seua Concepció Puríssima.   
I seguirà celebrant-se, la seua festa anual, el diumenge posterior al dia 8 de desembre de cada any.  
Article 5. Dels col·legiats   
Els llicenciats en dret adscrits a aquest Col·legi poden ser:   
a).Advocats exercents: els qui es dediquen professionalment i habitualment a l'exercici de l'advocacia.   
b) No exercents: els qui, incorporats amb tal caràcter, no es dediquen a l'exercici professional de l'advocacia, i no tenen el dret a denominar-se advocats.   
c) Inscrits: són aquells que, d'acord amb les lleis que els regulen, poden exercir a Espanya amb el títol del seu país d'origen.   
d) D'honor: són aquells mereixedors d'aquesta distinció, pels seus mèrits o serveis rellevants prestats a l'advocacia o al Col·legi.   
TÍTOL II  
DE L'EXERCICI DE LA PROFESSIÓ  
CAPÍTOL I  
De les condicions per a l'exercici de la professió  
Article 6. De l'exercici professional   
Per a l'exercici de l'advocacia, amb domicili professional únic o principal al territori que competix a l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Orihuela, és obligatòria la incorporació a aquest.   
Podran exercir la seua activitat professional per a actuar davant dels tribunals de l'àmbit d'aquest Col·legi, els advocats no incorporats a aquest, prèvia la comunicació d'intervenció professional. Durant la seua actuació quedaran subjectes a la disciplina i normes deontològiques del Col·legi d'Advocats d'Orihuela, gaudiran de l'empara col·legial i podran utilitzar els serveis col·legials.  
Article 7. Dels requisits d'incorporació   
Són requisits necessaris per a la incorporació al Col·legi els establits en l'article 13 de l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola i, si és el cas, l'acreditació de l'específica capacitació professional per a l'exercici de l'advocacia mitjançant el que les disposicions aplicables establisquen.   
Article 8. De la incorporació   
La sol·licitud d'incorporació serà presentada davant de la Junta de Govern, acompanyada de la documentació acreditativa del compliment dels requisits necessaris.   
En el moment de la incorporació s'assignarà un número de col·legiat, i el Col·legi expedirà l'acreditació d'aquesta condició. Aquest número haurà de consignar-se juntament amb el nom, quan es realitzen actuacions professionals.   
Correspon a la Junta de Govern resoldre sobre les sol·licituds de col·legiació que es presenten, la qual podrà aprovar-les, suspendre-les o denegar-les.   
Les sol·licituds només podran ser suspeses o denegades per la Junta, prèvies les diligències i informes que procedisquen, audiència de l'interessat i mitjançant una resolució motivada, contra la que cabran els recursos legalment o estatutàriament previstos.   
En tot cas, no podrà denegar-se l'ingrés als que reunisquen els requisits exigits per a la col·legiació.   
Després de la col·legiació s'entén concedida al Col·legi l'autorització per a comunicar les dades que, segons el parer de la Junta de Govern, tinguen caràcter professional, incloure-les en les guies col·legials i cedir-les a tercers, d'acord amb el que preveu la legislació sobre protecció de dades de caràcter personal amb les limitacions que aquesta establix.   
Article 9. Del jurament o promesa   
Abans d'iniciar el seu exercici professional els advocats prestaran jurament o promesa d'acatament a la Constitució i a la resta de l'ordenament jurídic, de fidel compliment de les obligacions i normes deontològiques en la forma i mode que es determina en la Llei Orgànica del Poder Judicial i en l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola.   
La Junta podrà autoritzar que el jurament o promesa es formalitze per escrit, però haurà de ser ratificat en la primera celebració pública que s'efectue. En tot cas, en l'acte públic haurà de ser apadrinat per un altre o altres advocats.   
Article 10. De l'habilitació per a defensar assumptes propis o de parents   
Els llicenciats en dret que pretenguen defensar assumptes propis o de parents fins al tercer grau de consanguinitat o segon d'afinitat, podran intervindre per a cada concret assumpte sense necessitat d'incorporació al Col·legi, prèvia habilitació pel degà, sempre que reunisquen la capacitat legal per a l'exercici de la professió.   
Aquesta habilitació suposa per a qui la rep, encara que només en relació amb l'assumpte a què es referix, el gaudi de tots els drets concedits en general als advocats i l'assumpció de les correlatives obligacions, excloses l'extensió de l'assegurança de responsabilitat civil que aquest Col·legi tinga concertat per als seus col·legiats.   
Article 11. De les causes d'incapacitat   
Són circumstàncies determinants de la incapacitat per a l'exercici de l'advocacia:   
a) La inhabilitació o suspensió en virtut de sentència o resolució ferma.   
b) Les sancions disciplinàries que comporten la suspensió de l'exercici professional.   
c) L'expulsió de qualsevol Col·legi d'Advocats.  
d) Els impediments que, per la seua naturalesa o intensitat, impossibiliten el compliment de la missió de defensa que als advocats correspon.   
Les incapacitats desapareixeran quan cessen les causes que les hagueren motivat o s'haja extingit la responsabilitat disciplinària.   
Article 12. De la pèrdua de la condició de col·legiat   
La condició de col·legiat es perdrà:  
a) Per deixar de satisfer tant les quotes ordinàries com extraordinàries acordades, així com les altres càrregues col·legials a què estigueren obligats, previ l'oportú expedient en què es concedisca a l'interessat la rehabilitació dels seus drets, sempre que procedisca, prèviament, al pagament dels retards i els seus interessos al tipus legal.   
b) Per condemna ferma que comporte la pena principal o accessòria d'inhabilitació per a l'exercici de la professió.  
c) Per sanció ferma d'expulsió del Col·legi, acordada en expedient disciplinari.  
d) Per baixa voluntària.  
e) Per defunció.  
La pèrdua de la condició de col·legiat per les causes previstes en els apartats a), b) i c) serà acordada per la Junta de Govern del Col·legi en resolució motivada i, una vegada ferma, serà comunicada al Consell General i al Consell de Col·legis de la Comunitat Valenciana.   
Article 13. De les incompatibilitats   
Els col·legiats estan sotmesos a les prohibicions, incompatibilitats i restriccions especials establides en l'Estatut General de l'Advocacia i en la normativa estatal i autonòmica aplicable.  
L'advocat a qui afecte alguna causa de prohibició o incompatibilitat, haurà de comunicar-ho a la Junta de Govern i cessar immediatament en l'esmentada situació, i s'entendrà que renúncia a l'exercici professional si no ho manifesta per escrit en el termini de trenta dies des que es produïsca l'esmentada causa.  
En tot cas, la Junta de Govern acordarà, previ inici de l'oportú expedient i mitjançant una resolució motivada, el passe a la situació de no exercent d'aquells advocats en els quals concórrega alguna de les circumstàncies determinants d'incapacitat, incompatibilitat o prohibició per a l'exercici mentres aquella subsistisca, sense perjuí que, si procedeix, es resolga el que procedisca en via disciplinària i amb independència de la situació col·legial final que haja de quedar qui resulte incapaç per a exercir l'advocacia.  
Desapareguda la situació d'incompatibilitat o prohibició, l'advocat, amb justificació prèvia de l'esmentat extrem, podrà instar de la Junta de Govern la seua reincorporació en les condicions col·legials anteriors.  
CAPÍTOL II  
Dels drets i obligacions dels col·legiats  
Article 14. Normes que ho regulen   
Els col·legiats incorporats a aquest Il·lustre Col·legi queden sotmesos als presents Estatuts, així com als acords i decisions de la seua Junta General i de Govern i als que adopten el Consell General de l'Advocacia i el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats en l'àmbit de les seues competències.  
Article 15. Dels drets dels col·legiats  
A més dels establits en l'Estatut General de l'Advocacia i la resta de lleis que se li apliquen, són drets dels col·legiats:  
1. Actuar en l'exercici de la professió amb tota llibertat i independència, sense més limitacions que les derivades d'una disposició legal o per les normes deontològiques.  
Si un advocat considera que l'autoritat, tribunal o jutjat limita la seua independència o llibertat per a complir els seus deures professionals o que no se li guarda la consideració deguda al prestigi i dignitat de la seua professió, haurà de fer-ho constar així davant de l'esmentada autoritat o davant del mateix jutjat o tribunal, i donar compte d'això a la Junta de Govern.  
2. Reclamar i obtindre del Col·legi i de les altres administracions públiques la protecció de la seua lícita llibertat d'actuació en la defensa jurídica.   
3. La inviolabilitat del secret professional.  
4. Les consideracions honorífiques degudes a la seua professió i tradicionalment reconegudes.  
5. Promoure actuacions dels òrgans de govern per mitjà d'iniciatives.  
6. Obtindre l'ajuda del fons social, en les condicions que s'establisquen.  
7. Conéixer en qualsevol moment l'estat de tramitació dels expedients en què tinga la condició d'interessat.   
8. Sol·licitar informació sobre qualsevol aspecte de la vida col·legial.  
La informació requerida serà facilitada per la Junta de Govern dins del termini d'un mes des de la seua sol·licitud, llevat que hi haja raons fundades per a negar-la basades en la intimitat de les persones, el secret professional o la protecció dels drets i llibertats de tercers. La resolució desestimatòria haurà de ser motivada.  
9. Formular moció de censura contra els membres de la Junta de Govern en els termes regulats en el present Estatut.  
Article 16. Dels deures dels col·legiats  
A més dels que establixen l'Estatut General de l'Advocacia i les normes que regulen la professió, són deures dels col·legiats:   
1. Com a partícip en la funció de l'administració de justícia, cooperar amb aquesta i defensar els drets i interessos que li siguen confiats. En cap cas la tutela d'aquests interessos no pot justificar la desviació del fi suprem de la justícia a què l'advocacia es troba vinculada. La defensa jurídica és una obligació professional per als advocats que es complirà ajustant-se a les normes deontològiques.  
2. Complir exactament les obligacions que les lleis li imposen en la seua actuació professional, així com allò que s'ha disposat en aquests Estatuts, en les normes deontològiques i en els acords i resolucions de la Junta de Govern, del Consell Autonòmic i del Consell General de l'Advocacia.  
3. Estar al corrent en el pagament de les quotes, ordinàries o extraordinàries i la resta de càrregues col·legials. A aquests efectes, es consideraran càrregues corporatives aquelles imposades pel Col·legi, el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i el Consell General de l'Advocacia en el marc de les seues competències respectives.  
4. Comunicar al Col·legi els canvis de domicili professional, trasllats de veïnat i les absències que es prolonguen més de dos mesos consecutius.  
5. Guardar el secret professional de tots els fets o notícies que conega per raó de qualsevol de les modalitats de la seua actuació professional, i no podrà ser obligat a declarar sobre aquests; el secret afectarà, igualment, als fets que l'advocat conega per pertànyer a la Junta de Govern o a alguna de les seues comissions.  
En el cas que el degà, o qui estatutàriament el substituïsca, fóra avisat per l'autoritat judicial o governativa, de la pràctica d'un registre en el despatx professional d'un advocat, haurà de personar-se a l'esmentat despatx i assistir a les diligències que s'hi practiquen, i vetlar per la salvaguarda del secret professional.  
6. Denunciar al Col·legi qualsevol acte d'intrusisme que arribe al seu coneixement, així com els casos d'exercici il·legal de l'advocacia.  
7. Guardar, respecte dels companys de professió, les obligacions que es deriven de l'esperit de germandat i cortesia que entre ells ha d'existir, i evitar competències il·lícites.  
8. Mantindre, com a matèria reservada, les conversacions i correspondència hagudes amb l'advocat o advocats contraris, amb prohibició de revelar-les o presentar-la en juí sense el seu previ consentiment. No obstant això, per causa greu, la Junta de Govern del Col·legi podrà discrecionalment autoritzar la seua revelació o presentació en juí sense l'esmentat consentiment previ  
9. Complir amb el màxim zel i diligència la missió de defensa que li siga encomanada.  
10. Guardar el degut respecte a totes les persones que participen en l'administració de la justícia i exigir la reciprocitat en aquesta correcció.  
Article 17. De la vènia  
Els advocats que hagen d'encarregar-se de la direcció professional d'un assumpte encomanat a un altre company hauran de sol·licitar la vènia, llevat que hi haja renúncia escrita i incondicionada a prosseguir la seua intervenció per part de l'anterior lletrat i, en tot cas, demanar d'aquest la informació necessària per a continuar l'assumpte.  
La vènia, excepte en cas d'urgència a justificar, haurà de ser sol·licitada amb caràcter previ i per escrit, sense que el lletrat requerit puga denegar-la i amb l'obligació de la seua part de tornar la documentació en el seu poder i facilitar al nou lletrat la informació necessària per a continuar la defensa.  
El lletrat substituït tindrà dret a reclamar els honoraris que corresponguen a la seua intervenció professional i el substitut tindrà el deure de col·laborar diligentment en la gestió del seu pagament.  
La col·laboració de l'advocat substitut en el cobrament dels honoraris culmina en donar compte al lletrat substituït de l'èxit o fracàs de la seua gestió dins d'un termini raonable.  
Article 18. De la publicitat  
Els advocats podran realitzar publicitat dels seus serveis, sempre que siga lleial i veraç, amb absolut respecte a la dignitat de les persones, a la legislació sobre publicitat, sobre defensa de la competència i competència deslleial, i s'ajustarà, en tot cas, a les normes deontològiques.  
Es considerarà contrària a les normes deontològiques de l'advocacia la publicitat que implique:  
Revelar, directament o indirectament, fets, dades o situacions emparats pel secret professional.  
Incitar al plet o conflicte.  
Oferir els seus serveis, per si o per tercers, a víctimes d'accidents o desgràcies, als seus hereus o drethavents, en el moment en què no tenen plena i serena llibertat per a l'elecció d'advocat.  
Prometre l'obtenció de resultats que no depenguen exclusivament de l'activitat de l'advocat.  
Fer referència, directament o indirectament, a clients del mateix advocat.  
f) Utilitzar emblemes o símbols col·legials i aquells altres que per la seua similitud pogueren generar confusió, per quedar reservat el seu ús per a publicitat institucional.  
Article 19. Del despatx professional  
Els advocats hauran de mantindre despatx professional o estar adscrits a un despatx professional obert en el lloc on habitualment exercisquen la seua professió, dins de l'àmbit territorial d'aquest Col·legi.  
S'exceptua del deure mantindre despatx obert els advocats procedents d'altres col·legis, respecte dels quals s'entendrà complit l'esmentat requisit pel fet de mantindre el seu despatx professional al col·legi d'origen, això sense perjuí del deure de comunicació de la seua activitat professional en l'àmbit territorial d'aquest Col·legi.   
Les notificacions efectuades al domicili professional que conste al Col·legi tindran plena validesa, sense perjuí de la responsabilitat que puga derivar-se de no haver comunicat el seu trasllat. Així mateix, el Col·legi podrà realitzar les comunicacions relatives a cursos, esdeveniments col·legials i informacions de caràcter no personal, per mitjà de correu electrònic a l'adreça del col·legiat, sempre que aquest no manifeste per escrit la seua disconformitat.   
Article 20. De la llibertat i independència  
L'advocat, en compliment de la seua missió, actuarà amb tota llibertat i independència, sense més limitacions que les imposades per Llei o per la deontologia professional.  
Article 21. Distincions i honors  
Per tal de reconéixer els mèrits contrets en benefici i interés de l'advocacia, del dret, els serveis prestats a aquesta Corporació o la dedicació constant a l'exercici professional, el Col·legi, a iniciativa de la Junta de Govern, podrà concedir, prèvia tramitació de l'oportú expedient, els títols de col·legiat d'honor, medalla d'honor i degà d'honor. Aquesta última distinció haurà de ser aprovada en Junta General.  
CAPÍTOL III  
De la forma d'organitzar-se per a exercir l'advocacia  
Article 22. De la forma dels despatxos   
Els advocats podran organitzar-se per a exercir la seua professió en qualsevol forma admesa en dret.   
L'esmentat exercici podrà desenvolupar-se de forma individual o col·lectiva, per mitjà de l'associació amb advocats o amb altres professionals liberals no incompatibles, segons el règim i requisits que establix l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola.  
És recomanable que els despatxos col·lectius i multiprofessionals regulen en les seues normes de constitució el règim d'accés i separació dels seus membres, la seua dissolució i el sotmetiment a mediació o arbitratge per a totes les divergències que pogueren sorgir entre els seus components.  
Siga quina siga la forma d'agrupació, haurà de permetre en tot moment la identificació dels seus integrants i haurà de constituir-se per escrit i inscriure's al registre de despatxos col·lectius d'aquest Col·legi.   
Els advocats membres d'un despatx col·lectiu tindran plena llibertat per a acceptar o rebutjar qualsevol client o assumpte del despatx, així com plena independència per a dirigir la defensa dels interessos que li hagen sigut encomanats.  
Els honoraris correspondran al col·lectiu, sense perjuí de les normes internes d'aquest.  
Les actuacions corresponents a l'assistència jurídica gratuïta tindran caràcter personal.   
L'actuació professional dels advocats del despatx col·lectiu estarà sotmesa a la disciplina del Col·legi en l'àmbit del qual s'efectua, i respondrà personalment l'advocat que l'haja efectuat. No obstant això, s'estendrà a tots els membres del despatx col·lectiu el deure de secret professional, les incompatibilitats que afecten qualsevol dels seus integrants i les situacions de prohibició d'actuar en defensa d'interessos contraposats amb els patrocinats per qualsevol d'ells.  
CAPÍTOL IV  
Dels honoraris professionals i la seua impugnació  
Article 23. Dels honoraris professionals  
L'advocat té dret a una compensació econòmica adequada als serveis prestats, així com al reintegrament de les despeses legítimes que li haja ocasionat la defensa del seu client. L'esmentada compensació econòmica podrà assumir la forma de retribució fixa o periòdica.  
La quantia dels honoraris professionals serà lliurement convinguda entre el client i l'advocat. A falta de pacte exprés per a la fixació dels honoraris es tindrà en compte, com a referència, el barem orientador aprovat pel Consell Valencià de Col·legis d'Advocats. Aquests barems s'aplicaran, estrictament, en el cas de condemna en costes.   
Article 24. De les impugnacions   
Per tal d'evitar en la mesura que es puga les impugnacions judicials en els casos de condemna en costes, s'aconsella que els lletrats intervinents es posen d'acord, a instàncies de qualsevol d'ells, per a la satisfacció dels honoraris meritats.   
La Junta de Govern podrà adoptar mesures disciplinàries contra els lletrats que, habitualment i temeràriament, impugnen les minutes dels seus companys, així com respecte a aquells els honoraris dels quals siguen declarats reiteradament excessius.  
La Junta de Govern resoldrà tota qüestió sobre quantia d'honoraris que se'l sotmeta, amb el pagament previ dels honoraris establits per la Junta de Govern que es meriten per l'elaboració de l'informe sol·licitat.  
CAPÍTOL V  
Del torn d'ofici  
Article 25. De la defensa d'ofici   
La defensa professional d'ofici i l'assistència al detingut serà  
prestada pels advocats que, amb caràcter voluntari i amb la sol·licitud prèvia, s'incorporen als esmentats torns llevat que la necessitat de la prestació del servei impose l'adscripció obligatòria.   
L'organització, funcionament, requisits d'incorporació i els drets i obligacions dels advocats adscrits al torn d'ofici i assistència al detingut s'acomodaran a les normes legals vigents, a les normes reglamentàries que el Consell Autonòmic adopte en matèria de la seua competència i als acords i resolucions de la Junta de Govern.   
CAPÍTOL VI  
De la responsabilitat disciplinària  
Article 26. De la responsabilitat professional  
Els advocats queden subjectes a responsabilitat disciplinària en cas d'infracció dels seus deures professionals o deontològics.   
Les sancions disciplinàri es corporatives es faran constar en l'expedient personal del col·legiat.  
Article 27. De la competència per a l'exercici de la potestat disciplinària  
La Junta de Govern és competent per a l'exercici de la potestat disciplinària en els termes que preveuen les normes legals i estatutàries sobre la matèria.  
La responsabilitat disciplinària es declararà prèvia la formació de l'expedient seguit pels tràmits que s'especifiquen en el Reglament de Procediment Disciplinari del Consell General de l'Advocacia.   
Si l'expedient es referix a un dels membres de la Junta de Govern en coneixerà el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.  
Article 28. De les classes d'infraccions  
Les infraccions que poden comportar sanció disciplinària es classifiquen en molt greus, greus i lleus.   
Les infraccions, sancions i règim de prescripció apareixen regulats en Estatut General de l'Advocacia Espanyola i a l'esmentada regulació s'acomodarà l'actuació en matèria disciplinària del Col·legi.   
Article 29. De la mediació del degà  
L'advocat que reba l'encàrrec de promoure actuacions contra un company sobre responsabilitat emanada de l'exercici professional, haurà d'informar el degà amb caràcter previ al seu exercici, com a regla de consideració, per tal que aquest realitze, si ho considera convenient, una labor de mediació.   
TÍTOL III  
DELS ÒRGANS DE COL·LEGI  
Disposicions generals  
Article 30. Principis rectors i òrgans de govern  
El Govern del Col·legi estarà presidit pels principis de democràcia i autonomia. Són els seus òrgans de govern el degà, la Junta de Govern i la Junta General.  
De les sessions i deliberacions dels òrgans col·legiats s'estendrà acta, que firmarà el secretari en unió de qui haguera presidit la reunió i se sotmetrà a la seua aprovació en la següent sessió que celebre l'òrgan de què es tracte, i serà suficient el vot favorable de la majoria simple dels assistents.  
Els acords continguts en les actes seran immediatament executius, sense perjuí de la ulterior aprovació de l'acta.  
CAPÍTOL I  
De la Junta de Govern  
SECCIÓ PRIMERA   
Composició  
Article 31. De la composició de la Junta de Govern  
La Junta de Govern és l'òrgan de direcció, gestió i administració del Col·legi.  
Està formada pels membres següents:   
Degà.   
- Quatre diputats, numerats de primer a quart, per tal de substituir, pel seu orde, el degà en cas de malaltia, absència o vacant; el diputat primer exercix les funcions de vicedegà.   
Bibliotecari comptador.  
- Tresorer.  
Secretari.   
Els càrrecs de la Junta de Govern s'exerciran gratuïtament.  
Seran exercits per un període de quatre anys, i podran els seus titulars ser reelegits.  
La seua renovació s'efectuarà l'any en què es complisquen els quatre comptadors des de la presa de possessió de cada un dels membres.  
El nombre de membres podrà ampliar-se, amb l'acord previ en aquest sentit de la Junta de Govern, quan les necessitats organitzatives del Col·legi ho aconsellen, amb observança dels tràmits previstos en l'article 62 dels presents Estatuts per a la seua modificació, i es procedirà, a continuació, a posar-ho en coneixement dels Consells Autonòmic i General de l'Advocacia.  
Article 32. Del degà   
Correspon al degà la representació legal del Col·legi en totes les seues relacions, les que mantinga amb els poders públics, entitats, corporacions i personalitats de qualsevol orde, presidir les juntes de Govern i la Junta General, i les comissions que hi haja al Col·legi; dirigir els debats i les votacions, amb vot de qualitat en cas d'empat, així com les altres atribucions contingudes en l'Estatut General de l'Advocacia.  
El degà podrà delegar, per a la representació del Col·legi, qualsevol dels membres de la Junta de Govern.  
Article 33. Del vicedegà o diputat 1r   
Correspondran al vicedegà totes aquelles funcions que li conferisca el degà i assumir les d'aquest en cas de defunció, absència, malaltia, abstenció, recusació o vacant.  
Article 34. Dels diputats  
Els diputats exerciran les funcions que el degà o la Junta de Govern els encomanen dins de les seues competències.  
Article 35. Del tresorer  
Correspondrà al tresorer:   
1. Materialitzar la recaptació i custodiar els fons del Col·legi.  
2. Pagar els lliuraments que expedisca el degà.  
3. Informar periòdicament la Junta de Govern del compte d'ingressos i despeses i de la marxa del pressupost.  
4. Redactar, per a la seua presentació a la Junta General, els comptes de l'exercici econòmic vençut i els pressupostos anuals.  
5. Ingressar i retirar fons dels comptes bancaris mancomunadament amb el degà o amb el comptador.  
6. Portar inventari dels béns del Col·legi de què serà administrador.  
7. Controlar la comptabilitat i verificar la Caixa.  
8. Realitzar els cobraments que corresponguen al Col·legi.  
9. Quantes altres funcions li encomane la Junta de Govern.  
Article 36. Del bibliotecari comptador  
El bibliotecari comptador tindrà les obligacions següents:  
1. Cuidar la biblioteca i els serveis informàtics, i adoptar les mesures que a aquest efecte es requerisquen, amb compliment de les directrius i acords de la Junta de Govern, per tal que la biblioteca es trobe en adequat ús.  
2. Formar i portar catàleg d'obres.  
3. Proposar les adquisicions que considere procedents als fins de la seua comesa.  
4. Intervindre en les operacions de tresoreria i la resta de funcions que li encomane la Junta de Govern.  
Article 37. Del secretari  
Corresponen al secretari del Col·legi, que ho serà també de la Junta de Govern i de la Junta General, les funcions següents:  
1. Redactar i dirigir els oficis de citació per a tots els actes del Col·legi, segons les instruccions que reba del degà.  
2. Redactar les actes de les juntes generals i les que celebre la Junta de Govern.   
3. Portar els llibres necessaris per al millor i més ordenat servei.  
4. Rebre i donar compte al degà de totes les sol·licituds i comunicacions que es remeten al Col·legi.  
5. Expedir els certificats que sol·liciten els interessats.  
6. Organitzar, dirigir les oficines i ostentar la direcció de personal.  
7. Portar un registre dels lletrats en què es consigne el seu historial col·legial.  
8. Revisar cada any la llista dels advocats del Col·legi i expressar-ne l'antiguitat i domicili.  
9. Tindre a càrrec seu l'arxiu i segell del Col·legi.  
10. Remetre als òrgans corresponents i als tribunals la llista general de lletrats o dels qui, per raons d'especialitat, hagen d'actuar davant d'aquests.   
Article 38. De les substitucions  
El secretari, tresorer i bibliotecari comptador seran substituïts en el supòsit de malaltia, absència temporal o definitiva pel diputat que designe la Junta de Govern.  
Article 39. De les atribucions de la Junta de Govern  
Són atribucions de la Junta de Govern, a més de les que establix l'Estatut General de l'Advocacia, les següents:  
1r- Sotmetre a referèndum, per sufragi secret, assumptes concrets d'interés col·legial.  
2n. Resoldre sobre l'admissió dels llicenciats que insten la seua incorporació al Col·legi i sobre la baixa voluntària dels col·legials que la sol·liciten, i es podrà delegar, en casos d'urgència, per aquesta facultat el degà, la decisió del qual serà sotmesa a la ratificació de la Junta de Govern.  
3r. Vetlar perquè els col·legiats observen adequada actitud en relació amb els tribunals, cap als seus companys i clients, així com perquè, en l'exercici de la seua funció, complisquen amb les normes deontològiques.  
4t. Exercir les accions i actuacions oportunes per a perseguir l'intrusisme, així com impedir l'exercici de la professió als que l'exercisquen en forma i sota condicions contràries a les normes legals i deontològiques.   
5é. Regular, en els termes legalment establits, el funcionament i la designació per a prestar els serveis d'assistència jurídica gratuïta.  
6é. Determinar les quotes d'incorporació i les ordinàries que hagen de satisfer els col·legiats per al sosteniment de les càrregues i serveis col·legials.  
7é. Proposar a la Junta General la imposició de quotes extraordinàries.   
8é. Recaptar l'import de les quotes i dels altres recursos establits per al sosteniment de les càrregues del Col·legi.   
9é- Regular els honoraris dels advocats i informar quan els tribunals en demanen el dictamen amb subjecció al que disposen les lleis.  
10é. Convocar eleccions per a proveir els càrrecs de la Junta de Govern.  
11é. Convocar les juntes generals ordinàries o extraordinàries, i assenyalar l'orde del dia.  
12é. Exercir la potestat disciplinària, en els termes previstos pels presents Estatuts i la resta de normes aplicables.  
13é. Dictar els reglaments d'orde intern que jutge convenients, que hauran de ser aprovats per la Junta General.  
14é. Establir, crear o aprovar les agrupacions, comissions o seccions de col·legiats als fins de la Corporació; regular-ne el funcionament i fixar-ne les facultats.   
Igualment, pot nomenar delegat en el Partit Judicial de Torrevieja o en qualsevol altre que es poguera crear, i establir les funcions que li corresponguen.  
15é. Vetlar perquè en l'exercici professional s'observen les condicions de dignitat i prestigi que corresponen a l'advocat, així com propiciar l'harmonia i col·laboració entre els col·legiats.  
16é. Informar els col·legiats de totes les qüestions que puguen afectar-los, ja siguen d'índole corporatiu, col·legial, professional o cultural.  
17é. Defensar els col·legiats en l'exercici de les funcions de la professió o en ocasió d'aquestes.  
18é. Promoure davant del Govern i la resta d'autoritats quant es considere beneficiós per a l'interés comú i per a la recta i ràpida administració de justícia.  
19é. Exercitar els drets i accions que corresponguen al Col·legi i, en particular, contra els que entrebanquen el bon funcionament de l'administració de justícia o la llibertat i independència de l'exercici professional.  
20é. Recaptar, administrar i aplicar els fons del Col·legi i de l'obra social, i es podrà aplicar els romanents a distintes partides pressupostàries, redactar els pressupostos i rendir els comptes anuals, així com proposar a la Junta General la inversió o disposició del patrimoni col·legial.  
L'adquisició, el gravamen i l'alienació de béns immobles requerirà, en tot cas, l'acord de la Junta General.  
21é. Emetre consultes i dictàmens, realitzar arbitratges i dictar laudes arbitrals, així com crear i mantindre tribunals d'arbitratge.  
22é. Procedir a la contractació dels empleats necessaris per a la bona marxa de la Corporació, així com adoptar les decisions que afecten aquests, excepte les ordinàries que corresponguen al secretari.  
23é. Exercitar totes les accions que corresponguen al Col·legi davant de qualsevol classe d'administracions, organismes i tribunals.  
24é. Designar representants entre els membres de la Junta de Govern davant de qualsevol entitat o organisme.  
25é. Fomentar les relacions del Col·legi i els seus col·legiats amb els jutges i magistrats, fiscals, secretaris judicials, forenses i la resta de personal al servei de l'administració pública.  
26é. Atendre les queixes dels col·legiats que li foren plantejades.  
27é. Totes les altres que no estiguen expressament atribuïdes a la Junta General.  
Article 40. Del funcionament de la Junta de Govern  
La Junta de Govern es reunirà amb caràcter ordinari una vegada al mes, excepte el d'agost. A més, podrà reunir-se amb caràcter extraordinari totes les vegades que estime necessari el degà amb vista als interessos del Col·legi o quan ho sol·liciten, almenys, tres dels seus components.  
La convocatòria per a les reunions serà responsabilitat del secretari, previ mandat del degà, amb dos dies d'antelació, almenys, excepte casos d'urgència. Es formularà per escrit i anirà acompanyada de l'orde del dia corresponent.   
La Junta serà presidida pel degà o per qui estatutàriament el substituïsca.  
Els acords seran adoptats per majoria simple de vots dels assistents i la votació serà secreta si algun membre ho sol·licita. En cas d'empat, decidirà el vot de qualitat del degà.  
La documentació relativa als assumptes a tractar haurà d'estar en la Secretaria del Col·legi a disposició dels components de la Junta amb antelació a la celebració de la sessió de què es tracte.  
Els membres de la Junta de Govern que tinguen interés directe o indirecte en un assumpte concret a debatre s'absentaran de la sessió durant la seua discussió i votació, i en deixaran constància d'aquesta circumstància en l'acta.  
L'assistència a les juntes de Govern és obligatòria per a tots els seus components, per la qual cosa tres absències injustificades en un any comportaran la pèrdua de la condició de membre de la Junta, amb l'acord previ en aquest sentit adoptat per aquesta.  
Article 41. De les comissions  
La Junta de Govern podrà crear totes les comissions que estime oportunes, a les quals podran pertànyer aquells col·legiats que siguen designats a aquest efecte.  
SECCIÓ SEGONA  
Elecció  
Article 42. De l'elecció de càrrecs  
Els càrrecs de la Junta de Govern seran proveïts per elecció, per mitjà de votació directa i secreta dels col·legiats. El valor dels vots dels col·legiats exercents i dels inscrits tindrà doble valor que el dels altres col·legiats.  
Tindran dret de sufragi actiu per a l'elecció dels càrrecs els col·legiats a partir dels tres mesos següents a la seua efectiva incorporació al Col·legi.  
Article 43. De la capacitat per a formar part de la Junta de Govern  
No podran formar part de la Junta de Govern aquells col·legiats que:  
A. Hagen sigut condemnats per sentència ferma que comporte la inhabilitació o suspensió per a càrrecs públics, mentrestant aquestes subsistisquen.  
B. Se'ls haja imposat sanció disciplinària en qualsevol col·legi d'advocats, mentre no haja sigut cancel·lada.  
C. Siguen membres d'òrgans rectors d'un altre col·legi professional.  
Qui es trobe en alguna d'aquestes situacions haurà de posar-ho en coneixement del degà, i cessarà immediatament com a membre de la Junta.  
Article 44. Dels requisits per a optar als càrrecs  
Per a optar als càrrecs els candidats no hauran d'estar incursos en les situacions previstes en l'article anterior i, hauran de ser col·legiats exercents residents.  
Per a optar al càrrec de degà, diputats 1r i 2n, es requerixen cinc anys d'exercici professional.   
Per a optar a diputats 3r i 4t, es requerixen quatre anys d'exercici professional.  
Per a optar a la resta dels càrrecs, es requerixen tres anys d'exercici professional.  
Els anys d'exercici professional hauran de ser continuats i amb despatx obert en l'àmbit territorial d'aquest Col·legi.  
Article 45. Del procés electiu   
Les vacants que hi haja en la Junta de Govern en el moment de convocar eleccions, es proveiran en l'esmentada Convocatòria. Els elegits romandran en el seu càrrec pel temps que reste de mandat als membres de la Junta substituïts.   
En el cas de vacant dels càrrecs de degà o vicedegà, aquestes baixes hauran de ser cobertes, per mitjà d'elecció, en un període inferior als tres mesos d'haver-se produït.   
L'elecció per als càrrecs vacants de la Junta de Govern tindrà lloc en la segona Junta General Ordinària del Col·legi, que se celebrarà qualsevol dia de l'últim trimestre de cada any o, si és el cas, quan ho determine la Junta de Govern.  
La convocatòria de les eleccions serà feta per la Junta de Govern, bé com a punt únic de Junta Extraordinària, o com a punt de l'orde del dia de la Junta General Ordinària abans referida.   
La convocatòria s'anunciarà amb trenta dies d'antelació, com a mínim, a la data de la celebració de l'elecció.  
Dins dels cinc dies següents a la data de la Convocatòria, la Secretaria complimentarà els següents particulars:  
1. S'inserirà en el tauler d'anuncis la convocatòria electoral en què hauran de constar els punts següents:  
A. Càrrecs que han de ser objecte d'elecció i requisits, tant d'antiguitat com de situació col·legial, exigits per a poder aspirar a cada un d'aquests.  
B. Dia i hora de la celebració de la Junta i temps en què es tancaran les urnes per a començament de l'escrutini, segons allò que s'ha disposat sobre el particular en el present Estatut.  
2. Així mateix, s'exposaran en el tauler d'anuncis del Col·legi les llistes separades de col·legiats exercents, inscrits i no exercents amb dret de vot.  
Les candidatures hauran de presentar-se a la Secretaria del Col·legi amb, almenys, quinze dies d'antelació a la data assenyalada per a l'acte electoral.  
Les esmentades candidatures podran ser conjuntes per a diversos càrrecs o individuals per a càrrecs determinats, i hauran de ser subscrites exclusivament pels mateixos candidats.  
Cap col·legiat no podrà presentar-se candidat a més d'un càrrec.  
Els col·legiats que volgueren formular reclamació contra la convocatòria o les llistes electorals hauran de verificar-ho dins del termini dels cinc dies següents a l'exposició d'aquestes.  
La Junta de Govern, en el cas d'haver-hi reclamacions, resoldrà sobre aquestes, dins dels tres dies següents a l'expiració del termini per a formular-les, i notificarà la resolució a cada reclamant dins dels tres dies següents.  
La Junta de Govern, a l'endemà de l'acabament del termini de presentació de candidatures, proclamarà els qui reunisquen els requisits legals exigibles i considerarà electes qui no tinguen oponents.  
A continuació, ho publicarà en el tauler d'anuncis i ho comunicarà als interessats, sense perjuí que puga remetre també comunicacions individuals als col·legiats.  
Dins dels tres dies següents a l'acabament del termini de presentació de les candidatures, la Junta de Govern elaborarà les paperetes electorals.   
Tots els terminis assenyalats en aquest article i en el precedent, es computaran per dies naturals.  
Article 46. De la celebració de l'elecció   
Per a la celebració de l'elecció es constituirà la Mesa Electoral al domicili social del Col·legi, integrada per dos membres de la Junta de Govern, els càrrecs del qual no siguen objecte d'elecció, designats per la Junta, un com a president i un altre com a secretari. El membre més antic actuarà com a president i l'altre com a secretari. En el cas de no haver-hi nombre suficient, la Junta de Govern designarà els components de la mesa electoral entre els col·legiats que no es presenten a l'elecció.  
Cada candidat no podrà, per la seua banda, designar entre els col·legiats un interventor que el represente en el transcurs de l'elecció i en l'examen de l'escrutini.   
A la Mesa Electoral haurà d'haver urnes separades per al depòsit dels vots; una per al dels col·legiats exercents i inscrits i, una altra, per a la resta. Les urnes hauran d'estar tancades, i deixaran únicament una ranura per a depositar els vots.  
Constituïda la Mesa Electoral, el president indicarà el començament de la votació; a l'hora prevista per al seu acabament es tancaran les portes i només podran votar els col·legiats que ja estigueren a la Sala. La mesa votarà en últim lloc.  
L'elecció tindrà per al seu desenvolupament un temps mínim de quatre hores i màxim de sis, llevat que la Junta, en convocar l'elecció, assenyale un termini major.  
Les paperetes de vot, que seran editades pel Col·legi, hauran de ser blanques i de la mateixa grandària, i portaran impresos, per una sola cara i correlativament els càrrecs a l'elecció dels quals es procedisca.  
Els votants hauran d'acreditar a la Mesa Electoral la seua personalitat. La mesa comprovarà la seua inclusió en el cens elaborat per a les eleccions; el seu president pronunciarà en veu alta el nom i cognoms del votant, i indicarà que vota, i després d'això, el president introduirà la papereta doblegada a l'urna corresponent.  
Article 47. De l'escrutini i proclamació  
Finalitzada la votació es procedirà a l'escrutini, i es llegirà en veu alta el contingut de totes les paperetes.  
Hauran de ser declarats nuls aquells vots que continguen expressions alienes a l'estricte contingut de la votació o que continguen ratllades o raspadures i nuls parcialment, quant al càrrec a què afectara, els que indiquen més d'un candidat per a un mateix càrrec o el nom de persones que no concórreguen a l'elecció.  
Aquelles paperetes que es troben només parcialment omplides quant al nombre de candidats, però que reunisquen els requisits exigits per a la seua validesa, ho seran per als càrrecs i persones correctament expressats.  
Finalitzat l'escrutini, el president anunciarà el seu resultat, i es proclamaran, a continuació, electes els candidats que hagueren obtingut per a cada càrrec el nombre més gran de vots.  
En cas d'empat, s'entendrà elegit el que més vots haguera obtingut dels votants exercents; si es manté l'empat, serà elegit el de major temps d'exercici al Col·legi; si així i tot es manté l'empat, el de major edat.  
Article 48. De la presa de possessió  
Els candidats proclamats electes prendran possessió en acte públic dins del mes següent a la seua proclamació, previ jurament o promesa de complir lleialment el càrrec respectiu i guardar secret de les deliberacions de la Junta de Govern, i en aquest moment se li imposaran les medalles distintives de la seua condició i cessaran els substituïts.  
Article 49. De la comunicació del resultat  
En el termini de cinc dies des de la nova constitució dels òrgans de govern haurà de comunicar-se aquesta al Consell Autonòmic i al General.   
Article 50. Dels cessament  
Els membres de la Junta de Govern del Col·legi d'Advocats cessaran per les causes següents:  
1. Falta de concurrència dels requisits estatutaris per a exercir el càrrec.  
2. Expiració del termini per al qual van ser elegits.   
3. Renúncia.  
4. Falta d'assistència injustificada a les sessions de la Junta de Govern, d'acord amb el que establix l'article 40.   
5. Aprovació de la moció de censura, segons allò que s'ha regulat en el següent article.  
6. Defunció  
Article 51. De la moció de censura   
Els membres de la Junta de Govern podran ser remoguts del seu càrrec per mitjà de vot de censura en Junta General Extraordinària, convocada a petició d'un mínim del 20% dels col·legiats residents i sempre que l'assistència arribe a un mínim de vint-i-cinc col·legiats no pertanyents a la Junta de Govern.   
Si prospera el vot de censura, la Junta de Govern haurà de convocar, a la major brevetat, eleccions per a substituir el censurat pel temps de mandat que li resta.  
En les mateixes condicions es procedirà a petició del 30% dels col·legials residents i assistència a la Junta d'un mínim de cinquanta col·legials, quan la moció afecte la totalitat de la Junta de Govern.   
Article 52. Del cessament de la Junta   
Quan, per qualsevol causa, la totalitat dels càrrecs de la Junta de Govern queden vacants, el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats designarà una Junta Provisional que convocarà, en el termini de trenta dies eleccions per a la provisió dels càrrecs vacants per al temps de mandat que reste als substituïts.  
Aquestes eleccions hauran de celebrar-se en el termini de trenta dies naturals següents comptadors a partir de la convocatòria.  
CAPÍTOL II  
De la Junta General  
Article 53. de la Junta General  
La Junta General és l'òrgan suprem de la voluntat col·legial en els assumptes propis de la seua competència.  
Tots els col·legiats, incorporats amb anterioritat a la data de la seua celebració, podran assistir amb veu i vot a aquestes, tant siguen ordinàries com extraordinàries, excepte el que disposa l'article 42 dels presents Estatuts.  
Article 54. De les seues competències   
Són competències de la Junta General:   
1. L'aprovació i modificació dels Estatuts d'aquest Col·legi i dels seus reglaments de règim intern.  
2. L'aprovació del balanç i de la liquidació pressupostària de cada exercici, així com dels pressupostos anuals d'ingressos i despeses.  
3. La censura de la gestió de la Junta de Govern o de qualsevol dels seus membres.  
4. L'adquisició, alienació, gravamen i la resta d'actes jurídics de disposició sobre béns immobles de la Corporació.  
5. Aquells assumptes que el sotmeta la Junta de Govern que, al seu entendre, meresquen aquesta atenció, en raó a la transcendència col·legial.  
6. Formular qualsevol tipus de proposició, dins del marc de la legalitat vigent.  
Article 55. De la convocatòria  
La Junta General haurà de convocar-se amb una antelació mínima de quinze dies, excepte els casos d'urgència en què, segons el parer de la Junta de Govern, haja de reduir-se el termini.  
L'esmentada Convocatòria s'inserirà en el tauler d'anuncis del Col·legi, amb assenyalament de l'orde del dia.  
Sense perjuí de l'anterior, haurà de citar-se també als col·legiats per comunicació escrita en què, igualment, s'inserirà l'orde del dia, l'esmentada citació podrà ser feta pel degà o pel secretari indistintament, citació personal que, en cas de convocatòria urgent, podrà ser substituïda per publicació d'aquesta en un mitjà de comunicació de l'àmbit del territori col·legial.  
A la Secretaria del Col·legi, durant les hores de despatx, estaran a disposició dels col·legiats els antecedents dels assumptes a deliberar en la Junta convocada.  
Article 56. De la celebració  
La Junta General se celebrarà el dia i l'hora assenyalats, siga quin siga el nombre d'assistents, excepte en els casos en què s'exigisca un quòrum d'assistents determinat.  
Presidirà la Junta el degà o qui el substituïsca, dirigint el debat. Acabada la discussió, l'assumpte serà sotmés a votació. No es podran prendre acords sobre assumptes no compresos en l'orde del dia.  
Article 57. De la primera Junta General Ordinària  
Durant el primer trimestre de l'any se celebrarà la primera Junta General Ordinària de cada any, d'acord amb el següent orde del dia:  
1. Informe pel degà de la seua gestió i de la gestió de la Junta de Govern, amb ressenya dels esdeveniments més importants que durant l'any hagen tingut lloc en relació amb el Col·legi.  
2. Lectura, deliberació i votació del compte general de despeses i ingressos de l'exercici anterior.  
3. Lectura, deliberació i votació dels assumptes que es consignen en la Convocatòria.  
4. Proposicions  
5. Precs i preguntes  
Fins als vuit dies anteriors a la celebració de l'esmentada Junta, els col·legiats podran presentar les proposicions que desitgen sotmetre a la seua deliberació i acord, que seran tractades en el punt «proposicions».  
Les esmentades proposicions hauran d'estar subscrites per un mínim de quinze col·legiats. En donar-se lectura d'aquestes proposicions, la Junta General acordarà si procedix o no obrir discussió sobre elles.  
Els comptes del Col·legi podran examinar-se a la seu col·legial des de la data de la Convocatòria.  
Article 58. De la segona Junta General Ordinària  
La segona Junta General Ordinària se celebrarà en l'últim trimestre de l'any, d'acord amb el següent orde del dia:  
1. Lectura i aprovació del pressupost format per la Junta de Govern per a l'any següent.  
2- Lectura, deliberació i votació dels assumptes que es consignen en la convocatòria.  
3 - Precs i preguntes.  
El pressupost podrà ser examinat a la seu del Col·legi des de la data de la Convocatòria.  
Article 59. De les Juntes Generals Extraordinàries  
Les Juntes Generals Extraordinàries se celebraran a iniciativa del degà, de la Junta de Govern o a sol·licitud, d'almenys, el deu per cent dels col·legiats exercents, amb expressió dels assumptes concrets que hagen de tractar-se en aquestes.  
Si el que es pretén és un vot de censura contra la Junta de Govern o algun dels seus membres, d'acord amb el que preveu l'article 50, en la petició s'haurà de concretar les raons en què es fonamente.  
La Junta haurà de celebrar-se en el termini de trenta dies naturals comptadors des de l'acord del degà o de la Junta de Govern o des de la presentació de la sol·licitud pel deu per cent dels col·legiats i mai no podran ser tractats en aquesta més assumptes que els expressats en la Convocatòria.  
Només per resolució motivada i en el cas que la proposició siga aliena als fins atribuïts al Col·legi, podrà denegar la Junta de Govern la celebració de la Junta General Extraordinària, sense perjuí dels recursos que pogueren correspondre als peticionaris.  
Article 60. Dels acords de la Junta General  
Els acords es prendran per majoria simple de vots emesos. El vot dels col·legiats exercents i inscrits computarà amb doble valor que el dels altres col·legiats.  
Les votacions seran a mà alçada. La votació serà secreta, quan així ho sol·licite qualsevol dels col·legiats presents en la reunió.  
Els acords són obligatoris per a tots els col·legiats i immediatament executius, llevat que el mateix Acord dispose una altra cosa, sense perjuí dels recursos que corresponguen.  
Article 61. De les actes de les juntes  
Les actes de les juntes generals i de Govern es transcriuran, separadament, en dos llibres que, a aquest efecte i amb caràcter obligatori, es portaran al Col·legi.  
Aquestes seran firmades pel degà i pel secretari, o pels que hagueren exercit les seues funcions a la Junta de què es tracte.   
Article 62. De l'aprovació o modificació dels Estatuts  
Els Estatuts i les seues modificacions seran elaborats pel Col·legi, i aprovarà el projecte la seua Junta General Extraordinària, convocada a aquest efecte, que requerirà per a la seua valida constitució l'assistència, en primera convocatòria, d'almenys la meitat més un del cens col·legial amb dret de vot.  
Si no s'arriba a l'esmentat quòrum, la Junta de Govern convocarà una nova Junta General Extraordinària en què no s'exigirà quòrum especial per a la seua vàlida constitució. En la primera convocatòria es podrà assenyalar dia i hora per a la celebració, si és el cas, d'aquesta segona convocatòria.   
El projecte d'Estatut o la seua modificació serà sotmés al Consell General de l'Advocacia Espanyola per a la seua aprovació.  
TÍTOL IV  
DEL RÈGIM ECONÒMIC I JURÍDIC DEL COL·LEGI  
CAPÍTOL I  
Del règim econòmic del Col·legi  
Article 63. Dels principis informadors i comptes anuals   
De conformitat amb el que disposa l'article 62 de l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola, el funcionament econòmic del Col·legi s'ajustarà al règim de pressupost anual i serà objecte d'una ordenada comptabilitat, i coincidirà l'exercici econòmic amb l'any natural.   
Tots els col·legiats podran examinar els comptes del Col·legi a partir de la data de convocatòria de la Junta General que haja d'aprovar-les.   
Article 64. Dels recursos econòmics  
Els recursos econòmics del Col·legi poden ser ordinaris i extraordinaris.   
Constituïxen els recursos ordinaris del Col·legi:   
1. Els rendiments de qualsevol naturalesa que produïsquen els béns o drets que integren el seu patrimoni, així com els rendiments dels fons depositats en els seus comptes.   
2. Els drets d'incorporació al Col·legi que lliurement determine la Junta de Govern.   
La Junta de Govern podrà acordar el fraccionament de pagament de la quota d'incorporació a instància de l'interessat.   
3. Els drets que fixe la Junta de Govern per expedició de certificats, per emissió de dictàmens, arbitratges, informes, resolucions o consultes que emeta sobre qualsevol matèria.  
4. L'import de les quotes ordinàries o extraordinàries.  
5. Els obtinguts per qualsevol altre concepte que legalment procedira.  
Són recursos extraordinaris tots aquells que no tingueren la consideració d'ordinaris.   
Article 65. De l'administració.   
El patrimoni del Col·legi serà administrat per la Junta de Govern, facultat que exercirà a través del tresorer i amb la col·laboració tècnica que calga.   
El degà exercirà les funcions d'ordinador de pagaments, les instruccions de les quals seran executades pel tresorer i intervingudes pel comptador.   
Article 66. Del pressupost  
Anualment la Junta de Govern elaborarà un pressupost que elevarà la Junta General per al seu examen, esmena i aprovació o rebuig. Si no s'aproven abans del primer dia de l'exercici econòmic corresponent, es consideraran automàticament prorrogats els pressupostos de l'exercici econòmic anterior.  
Article 67. De la comptabilitat   
La comptabilitat del Col·legi s'adaptarà al pla general de comptabilitat que estiga vigent en cada moment.  
Article 68. Dels empleats del Col·legi  
La Junta de Govern, segons les necessitats del servei, determinarà el nombre d'administratius i subalterns del Col·legi, així com la distribució del treball, sou i gratificacions.  
El personal de plantilla del Col·legi serà sempre nomenat per concurs i constarà en el seu pressupost amb les assignacions respectives. No obstant això, la Junta de Govern podrà nomenar, a càrrec d'imprevistos, el personal de caràcter temporal que considere necessari.  
CAPÍTOL II  
Del règim jurídic del Col·legi  
Article 69. Del règim jurídic  
El Col·legi d'Advocats d'Orihuela, com a corporació de dret públic, està subjecte al dret administratiu en tant exercisca potestats públiques.  
La resta de la seua activitat és regida pel dret privat, sense perjuí de l'observança de les normes sobre la formació de voluntat dels òrgans col·legiats previstes en el present Estatut.  
Article 70. Llei aplicable  
La Llei del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú s'aplicarà a quants actes dels òrgans col·legiats suposen exercici de potestats administratives. L'esmentada Llei tindrà caràcter supletori al que preveu el present Estatut.  
Article 71. Executivitat dels acords  
Els acords adoptats pels òrgans col·legiats seran immediatament executius, llevat que el mateix Acord dispose una altra cosa o es tracte de matèria disciplinària.  
Article 72. Del còmput dels terminis  
Els terminis previstos en el present Estatut, expressats en dies, s'entendran hàbils, llevat que expressament es diga una altra cosa.  
Article 73. Dels recursos contra els acords de la Junta de Govern  
Els acords de la Junta de Govern que estiguen subjectes al dret administratiu podran ser objecte de recurs davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats dins del termini d'un mes, comptador a partir de l'endemà a aquell en què s'haguera adoptat o, si és el cas, notificat als col·legiats o interessats.  
El recurs podrà interposar-se davant del Consell Autonòmic o davant de la Junta de Govern del mateix Col·legi que ho elevarà, amb els seus antecedents i informe que procedisca, al Consell Valencià, dins dels quinze dies següents a la data de la seua presentació.  
Article 74. Recursos contra acords de la Junta General  
Els acords de la Junta General podran ser recorreguts per la Junta de Govern o per qualsevol col·legiat a què afecten personalment, davant del Consell Autonòmic i en el termini d'un mes des de la seua adopció.  
Article 75. Efectes del recurs  
La interposició del recurs no suspendrà l'executivitat dels acords. Només es procedirà a la seua suspensió, quan es tracte de sancions disciplinàries, quan el mateix acord així ho haja disposat, quan la Junta de Govern acorde la seua suspensió o quan, a instàncies de part, així ho acordara el Consell Valencià.  
CAPÍTOL III  
De la fusió, absorció i dissolució  
Article 76. la fusió, absorció i dissolució del Col·legi d'Advocats podrà ser acordada per la Junta General Extraordinària, convocada especialment a aquest efecte per la Junta de Govern o quan ho sol·liciten, almenys, una quarta part dels col·legiats exercents residents. A la Junta hauran d'assistir personalment, almenys, la meitat més un dels integrants del cens col·legial i l'acord haurà d'adoptar-se pel vot a favor de la majoria dels presents.  
En el supòsit d'aprovar-se la dissolució, la Junta General proveirà el que cal quant a la liquidació, determinarà el nombre de liquidadors i designarà els col·legiats que hagen d'actuar com a tals, i s'establiran les atribucions que els correspongueren en l'exercici de les seues funcions i el procediment que s'ha de seguir per a la liquidació.   
DISPOSICIÓ ADDICIONAL  
En tot el no-previst en els presents Estatuts s'aplicarà allò que s'ha previst en l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola i en les lleis de Col·legis Professionals, Estatal i de la Comunitat Valenciana.   
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA  
Els càrrecs actualment vigents de la Junta de Govern s'ajustaran a la duració fixada en els presents Estatuts.  
Consegüentment, els càrrecs de diputat 1r; diputat 3r: bibliotecari comptador i secretari es renovaran en la Segona Junta General Ordinària de l'any 2007 i la resta de càrrecs en la de 2009.   
DISPOSICIÓ FINAL  
Els presents Estatuts entraran en vigor amb l'aprovació prèvia per la Junta General del Col·legi i aquesta aprovació serà referendada pel Consell General de l'Advocacia Espanyola.  
Es procedirà a continuació a complir el que preveu l'article 11 del la Llei de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.