Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8252, del 12-03-2018 (2018/2459)

LLEI 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València.
---------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2018/03/06/5**

### Versions

 06/02/2025 - Actualitat  01/01/2020 - 05/02/2025  Text inicial: 13/03/2018 - 31/12/2019 

### Dades del document

Número de DOGV
:   8252

Data del DOGV
:   12-03-2018

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2018/2459


Data del document
:   06-03-2018

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Llei

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * pla de desenvolupament agrícola
    * millora del sòl
    * legislació
    * utilització de les terres
    * estructura agrària
    * ordenació del territori
    * urbanisme

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Els textos consolidats de les normes són de caràcter informatiu i no tenen valor jurídic.

TEXT CONSOLIDAT

*Versió vigent: 06.02.2025*

*Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València.*

Sia notori i manifest a tots els ciutadans i totes les ciutadanes que les Corts han aprovat i jo, d’acord amb el que estableixen la Constitució i l’Estatut d’Autonomia, en nom del rei, promulgue la llei següent:

PREÀMBUL

De conformitat amb el que hi ha establit en la Constitució i l’article 49.1.9 de l’Estatut d’autonomia de la Comunitat Valenciana, la Generalitat té competències exclusives en matèria d’ordenació del territori i del litoral, urbanisme i habitatge. Aquestes competències estan desenvolupades en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana. Per tant, les disposicions normatives que regulen els usos i les activitats en l’Horta de València, com a espai de gran valor productiu, ambiental i cultural, estan perfectament ancorades en aquest marc legal que, a més, serveix d’empara al futur pla d’acció territorial d’ordenació i dinamització de l’Horta de València i desenvolupa un instrument de planificació territorial supramunicipal regulat en l’article 16 de l’esmentada Llei 5/2014.

Des del punt de vista de l’activitat agrària, el desenvolupament productiu de l’Horta de València es troba justificat en l’Estatut d’autonomia mateix, en l’article 49.3.3, per tal com la Generalitat té competències exclusives en agricultura i reforma i desenvolupament agrari, tal com ho expressa l’article 49.3 de la carta magna de la Comunitat Valenciana. A l’efecte, i al marge de la legislació estatal en aquesta matèria, cal tenir en compte lleis autonómiques que poden tenir un caràcter supletori a aquesta llei, com la Llei 8/2002, de 5 de desembre, d’ordenació de les estructures agràries de la Comunitat Valenciana, o la Llei 3/2013, de 26 de juliol, dels contractes i altres relacions jurídiques agràries.

També aquesta llei té el seu lloc dins de normes de desenvolupament regulades en la Llei 5/2014, d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, com és el cas de l’instrument marc de la planificació territorial: l’Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, aprovada pel Decret 1/2011 del Consell, la qual proposa la protecció i la dinamització de l’Horta de València com una actuació prioritària per a la consecució d’un model territorial sostenible i resilient als efectes del canvi climàtic i de la seguretat alimentària. D’altra banda, la Llei estatal 45/2007, de 13 de desembre, per al desenvolupament sostenible del medi rural, inclou determinacions que es poden aplicar a l’Horta de València com a àmbit susceptible de potenciar i rebre ajudes dins dels programes agraris i d’ús públic que la desenvolupen. També cal fer referència a la Llei 35/2011, de 4 d’octubre, sobre titularitat compartida de les explotacions agràries, la finalitat de la qual és adaptar el marc jurídic a la realitat social i garantir així la igualtat entre homes i dones al món rural.

Com és àmpliament reconegut per la comunitat científica, l’Horta de València constitueix un dels paisatges agraris més rellevants i singulars del món mediterrani. És un espai d’acreditats valors productius, ambientals, culturals, histórics i paisatgístics, mereixedor d’un règim de protecció i dinamització que en garantisca la recuperació i pervivència per a les generacions futures. L’Horta de València posseeix un elevat valor simbólic i una dimensió internacional evident, ja que només resten cinc espais semblants a la Unió Europea, com ho testifica l’Informe Dobris de l’Agència Europea del Medi Ambient, el qual reconeix aquests paisatges com a portadors de valors culturals i histórics que la Unió Europea ha de preservar, la qual ha de posar en funcionament els mecanismes necessaris per a conservar-los activament. També en l’àmbit europeu cal destacar el Dictamen del Comitè Económic i Social Europeu sobre l’agricultura periurbana i la posterior Carta de l’agricultura periurbana.

A més, aquest espai genera una producció agrícola de proximitat que permet que la població de l’àrea metropolitana de València dispose de productes hortofructícoles d’alta qualitat amb costos reduïts de transport i menors emissions de gasos d’efecte d’hivernacle. Aquesta producció es veu afavorida per un sól d’alta capacitat agrológica, segons la cartografia científica vigent, el qual és un recurs natural escàs a la Comunitat Valenciana, on només un poc més del tres per cent de la superfície té aquest potencial edàfic, crucial en les estratègies alimentàries de llarg termini i suport del sector agroalimentari, en el qual la Comunitat Valenciana compta amb grans avantatges competitius i un extraordinari potencial de desenvolupament.

Aquest paisatge productiu i cultural d’incalculable valor està amenaçat seriosament de desaparició per la pressió de l’activitat urbanística, les infraestructures de mobilitat i la crisi i abandó de l’activitat agrària. Els últims anys, la superfície de l’Horta de València ha estat reduïda sensiblement, la qual cosa ha comportat també pèrdues dels seus elements patrimonials. La majoria de les séquies que formen part de l’àmbit del Tribunal de les Aigües de la Vega de València, que va ser declarat patrimoni immaterial de la humanitat per la UNESCO el 13 de setembre de 2009, han vist reduïda la superfície de reg de tal forma que en alguns casos és testimonial en el moment actual. En alguns trams la zona que es pot considerar com a reguívola ha desaparegut per complet o únicament subsisteixen àrees inconnexes d’horta residual, les quals corren perill de desaparèixer definitivament en una nova pulsió expansiva del cicle urbanístic.

D’altra banda, l’Assemblea General de l’ONU va adoptar, el 25 de setembre 2015, l’Agenda 2030 per al desenvolupament sostenible, en la qual es reconeix que no poden considerar-se per separat l’alimentació, els mitjans de vida i la gestió dels recursos naturals, i se situa al centre l’alimentació i l’agricultura, ja siga per a posar fi a la pobresa i la fam, per a respondre al canvi climàtic o per a conservar els nostres recursos naturals. Per aixó, adoptar l’Agenda 2030 i els objectius de desenvolupament sostenible és essencial per al nostre futur a llarg termini, i constitueixen una referència obligada en les polítiques públiques.

Per aixó, es planteja una llei de l’Horta de València que reculla l’esperit del dictamen del Consell Valencià de Cultura sobre la conservació de l’Horta de València de maig de 2000 i de la iniciativa legislativa popular a través de la Proposició de llei reguladora del procés d’ordenació i protecció de l’Horta de València com a espai natural protegit de 2004, que va suscitar un gran consens en tots els agents socials de la Comunitat Valenciana. I aquesta realitat no és altra que la preservació de l’horta com un sistema productiu, ambiental i cultural integrat, l’element bàsic del qual són les persones que es dediquen a l’agricultura. No es pot protegir l’horta des d’una visió museística i petrificada d’aquest espai, sinó que el que es pretén amb aquesta llei, i els instruments que la desenvolupen, és configurar un espai viu i sostenible des de la triple dimensió económica, ambiental i social.

La llei es desenvolupa en quaranta-set articles enquadrats en vuit capítols, tres disposicions addicionals, tres de transitóries i dues de finals. Les disposicions generals del primer capítol emfasitzen no sols els objectius de la llei, sinó la rellevància social i l’actuació dels poders públics per a referendar aquesta consideració. El segon capítol se centra en la definició dels elements que formen part de l’Horta de València, on no hi ha dubte que, al marge dels elements estructurals, morfológics o de patrimoni de l’horta, són les persones que es dediquen a l’agricultura l’element central d’aquest sistema territorial i responsables de la seua pervivència. Per aixó, no és possible la viabilitat de l’horta sense unes condicions de vida dignes per als llauradors i les llauradores. La pervivència de l’Horta de València és condició necessària per a la protecció del patrimoni immaterial reconegut al Tribunal de les Aigües de la Vega de València, que es troba indissolublement vinculat a l’existència mateixa d’aquest espai en óptimes condicions productives i ambientals.

El capítol tercer de la llei preveu la formulació i l’aprovació pel Consell d’un pla d’acció territorial dels definits en l’article 16 de la Llei 5/2014. Es tracta d’un instrument d’ordenació supramunicipal al qual s’han d’adaptar els plans urbanístics dels municipis que integren l’àmbit de l’horta. Aquest pla proposarà un règim jurídic per als sóls de l’horta, com a sóls protegits, i de compatibilitat dels distints usos i activitats que puguen implantar-se per a mantenir l’horta com a espai productiu, i preservarà els seus inqüestionables valors, béns i serveis per al conjunt de la societat. En aquest sentit, s’estableixen en la llei principis bàsics com la protecció del sól agrari d’alta capacitat, el manteniment del sistema de reg tradicional per gravetat com a element substancial de l’horta, o la incorporació d’aquest espai i de les connexions territorials externes a la infraestructura verda de l’àrea metropolitana de València. No obstant aixó, la llei no es limita a derivar l’ordenació i la gestió dels sóls de l’horta al pla, sinó que proposa un conjunt de normes, principis i criteris d’aplicació directa a fi de reforçar la necessitat urgent d’actuar de manera activa sobre aquest espai tan amenaçat. Aquestes disposicions es refereixen a la infraestructura verda, el règim d’usos i activitats, la classificació del sól, el paisatge, l’adaptació de les infraestructures i l’ús públic en l’horta.

El capítol quart de la llei posa sobre la taula un dels temes crítics de l’horta com és l’estat d’abandó o infrautilització de moltes parcel·les agrícoles que puguen ser cultivades per una tercera persona o empresa que es dedique a l’activitat agrícola a ple rendiment. En aquest sentit, la dimensió económica de l’horta obliga a regular la funció social de la propietat que configura el contingut essencial del dret mitjançant la possibilitat d’imposar deures positius al titular que n’asseguren l’ús efectiu per a fins de desenvolupament económic. S’entén que la fixació d’aquest contingut essencial no pot fer-se des de l’exclusiva consideració subjectiva del dret o dels interessos individuals. La funció social de la propietat, en suma, no és un límit extern a la definició o a l’exercici, sinó una part integrant del dret mateix. Utilitat individual i funció social, per tant, componen de forma inseparable el contingut del dret de propietat. La falta de cultiu de les finques agrícoles dotades d’infraestructures per abandó d’aquestes suposa un funcionament ineficient de tals infraestructures i serveis i un autèntic balafiament de recursos públics. Per aixó, és obligació de la Generalitat facilitar les vies que permeten tant mantenir aquestes terres en cultiu com promoure l’accés a les propietats agrícoles a aquells professionals agraris que, en substitució dels titulars, pretenguen dinamitzar l’activitat agrària en l’horta. La llei estableix en aquest capítol un sistema d’arrendament forçós d’aquests sóls en favor d’un tercer que es dedique activament a l’agricultura, o la cessió al Consell de l’Horta de València, una vegada determinat l’incompliment d’aquesta funció social, amb l’expropiació del dret d’ús i aprofitament de les terres de cultiu, encara que es fomenta de manera prioritària la mediació i l’acord amistós entre el propietari i el professional cultivador. De manera reglamentària, es desenvoluparan detalladament aquestes disposicions normatives per a fer-les compatibles amb la regulació en matèria d’estructures agràries i que, en tot cas, hauran d’atorgar el tràmit d’audiència necessari a les persones propietàries d’aquests sóls.

El capítol cinqué es refereix a la zonificació i la classificació del sól de l’horta. S’hi aporta com a gran novetat la consideració de dos nous instruments urbanístics de recuperació de l’horta: l’enclavament i el sector de recuperació de l’Horta de València. Ambdós es desenvoluparan sobre sóls degradats de l’horta, que seran determinats en un catàleg d’espais que cal recuperar continguts en el pla d’acció territorial. En ambdós instruments es pretén rehabilitar construccions en mal estat de conservació o permetre un índex d’edificabilitat reduït materialitzat, com a màxim, en un terç de l’àmbit d’aquests instruments. La restà haurà de dedicar-se a regenerar i cultivar horta en perfectes condicions agrícoles i ambientals. En el cas del sector, es permet una minoració dels estàndards, els paràmetres i els aprofitaments públics de naturalesa urbanística com a conseqüència de les característiques específiques d’aquest instrument, el qual involucra els nous habitants acollits en la regeneració i la gestió sostenible de l’espai d’horta contingut en el sector.

El capítol sisé proposa la creació del Consell de l’Horta de València, el qual adoptarà la forma de consorci, amb la participació de les distintes administracions públiques involucrades en la dinamització de l’horta, com també dels actors socials, económics i ambientals que tenen la legitimació necessària per a formar part d’aquest ens, el qual estarà adscrit a la conselleria amb competències en matèria d’agricultura i desenvolupament rural. Les funcions seran molt àmplies i comprendran, entre altres, la gestió dels fons que assignen les distintes administracions o s’obtinguen pels instruments financers que, si escau, es creen per a garantir la pervivència de l’horta i els seus valors; el suport a la promoció, comercialització i diferenciació dels productes de l’horta; la representació de tots els agents presents en l’ens i la cooperació amb altres territoris de naturalesa semblant, o la gestió de mecanismes d’intermediació de terres, com ara el banc de terres, i de noves tipologies de contractació sostenible que s’estan generalitzant en altres àmbits del territori de valor ambiental i cultural.

El capítol seté de la llei està dedicat a la definició d’un pla de desenvolupament agrari, amb els programes i projectes corresponents, que elaboraran el Consell de l’Horta de València i la conselleria amb competències en agricultura i desenvolupament rural. Aquest pla tindrà com a principals línies estratègiques la millora de les estructures agràries i la professionalització de les explotacions, el relleu generacional dels professionals agraris, la incentivació de les produccions de qualitat o la millora dels canals de comercialització, amb especial atenció als canals curts i la venda directa. També es fomentarà la diversificació de les rendes agràries mitjançant la introducció limitada d’activitats terciàries complementàries i compatibles amb l’activitat agrària i la recuperació i posada en cultiu de terres abandonades o infrautilitzades.

L’últim capítol de la llei regula un inventari d’explotacions professionals situades en l’àmbit de l’Horta de València, les quals hauran d’estar inscrites en el Registre General de la Producció Agrícola i disposar d’una superfície mínima, en termes d’unitats tècniques de treball, com a requisit imprescindible per a beneficiar-se de les accions o dels instruments que desenvolupe el Consell de l’Horta de València. A més, es regulen les bonificacions en les transmissions de finques agrícoles a professionals i empreses agràries.

La disposició addicional primera es refereix a una exempció parcial de l’estàndard de parc públic de xarxa primària (PVP) de la legislació urbanística, per a aquells municipis que protegisquen els sóls d’horta amb la condició de desenvolupar-hi programes d’ús públic, sense pertorbar l’activitat agrària. Amb aixó s’eviten les classificacions massives de nous sóls urbanitzables al cor de l’horta, la gestió dels quals pot permetre l’obtenció d’aquests espais verds, i se substitueixen per espais d’horta contigus al sól urbà en els quals es pot compatibilitzar un ús públic sostenible sense minva de la qualitat de vida dels ciutadans del municipi. La segona disposició addicional està relacionada amb l’obligatorietat de posar a disposició del registre de la propietat la cartografia georeferenciada dels plans d’acció territorial aprovats per la Generalitat.

Respecte a la transitorietat de la llei, tots els instruments de planejament, de naturalesa territorial, urbanística o sectorial, com també les declaracions d’interès comunitari o els projectes d’infraestructures inclosos en l’àmbit d’aquesta llei, que hagen iniciat la informació pública amb anterioritat a l’entrada en vigor, podran continuar la tramitació d’acord amb la legislació anterior o continuar la tramitació ajustant-se a les determinacions d’aquesta llei. També es regula un règim de fora d’ordenació, no sols per a les construccions que no s’adapten a les determinacions de la llei, sinó també per als elements impropis d’aquestes.

En definitiva, és una llei necessària per a preservar l’Horta de València, compta amb una elevada demanda social, tal com s’ha constatat en els processos participatius duts a terme, i ha de contribuir a la conservació activa d’un espai estratègic, emblemàtic i identitari per a tota la ciutadania de la Comunitat Valenciana. L’horta és un espai competitiu i estratègic quant a la producció d’aliments, preservador dels valors culturals i ambientals i integrador en la dimensió social, peró, sobretot, l’horta és un actiu territorial que contribueix a l’excel·lència i diferenciació de l’àrea metropolitana de València, dins del context global d’uns espais urbans que seran la clau del benestar de les próximes generacions i de la sostenibilitat del conjunt del planeta.

Aquesta disposició està inclosa en el Pla normatiu de l’administració de la Generalitat per a 2017.

Finalment, cal ressenyar que, durant el procediment d’elaboració i tramitació d’aquesta llei, s’han consultat els principals agents socials, públics i privats, que hi tenen relació i estan expressament afectats per les seues determinacions. Totes les al·legacions, els suggeriments i les propostes s’han analitzat i, en la mesura que s’ha pogut, s’han incorporat al text legal. De la mateixa manera, s’han recollit els informes pertinents de les diferents conselleries i el dictamen del Comitè Económic i Social de la Comunitat Valenciana, amb la conformitat del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana. En la tramitació d’aquest projecte s’han aplicat els principis de bona regulació, tal com es preveu en l’article 129 de la Llei 38/2015, d’1 d’octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.

CAPÍTOL I

Disposicions generals

*Article 1. Objecte de la llei*

1. L’objecte de la llei és la preservació, la recuperació i la dinamització de l’Horta com a espai amb reconeguts valors agraris, ambientals, paisatgístics, arquitectónics, histórics, culturals i antropológics, que són determinants per al progrés económic, la qualitat de vida de la ciutadania i la gestió sostenible de l’àrea metropolitana de València, promovent la rendibilitat i la viabilitat económiques de l’activitat agrària.

2. Per a aconseguir aquestes metes, s’estableix un marc regulador dels usos del sól i de les mesures de gestió i finançament de l’activitat agrària que fomenten el manteniment de l’activitat productiva, la millora de les condicions de vida de les persones que es dediquen a l’agricultura i la preservació de l’Horta de València davant les pressions de naturalesa urbanística que amenacen la seua sostenibilitat.

*Article 2. Objectius de la llei*

Els objectius específics de la llei són els següents:

a) Definir els elements constituents de l’horta com a espai emblemàtic i amb valors dignes de protecció.

b) Establir disposicions normatives i criteris d’aplicació directa per a garantir una conservació activa dels sóls de l’horta i els seus múltiples valors.

c) Establir un marc general de règim d’usos i activitats compatibles amb la protecció dels valors de l’Horta de València, que es desenvoluparà mitjançant un instrument d’ordenació supramunicipal que servisca per a consolidar i recuperar els espais d’horta.

d) Proposar la creació d’un órgan de gestió adequat que, entre altres accions, impulse i gestione l’activitat económica en l’Horta de València, promoga el coneixement dels seus valors per a la ciutadania i vetle per recuperar-la.

e) Preveure la futura dotació de l’órgan de gestió dels instruments de finançament que permeten el compliment de les seues funcions.

f) Establir instruments i mesures de naturalesa urbanística per a recuperar i posar en valor espais degradats de l’horta.

g) Definir instruments d’ordenació, gestió, dinamització i exercici de l’activitat agrària en l’Horta de València adequats per a la consecució de l’objectiu de potenciació d’una horta productiva i rendible.

*Article 3. Àmbit d’aplicació*

1. Les disposicions d’aquesta llei s’aplicaran als sóls en situació bàsica rural, establit com a tal en la legislació bàsica estatal, de l’àmbit de l’Horta de València definit en l’apartat següent, inclosos tant les àrees de major valor ambiental i cultural com els espais degradats.

2. L’àmbit d’aplicació d’aquesta llei, que es delimita en l’annex, comprèn entre altres l’espai del domini dels regadius histórics de les séquies del Tribunal de les Aigües de la Vega de València; la Reial Séquia de Montcada; el canal del Túria; Francs, Marjals i Extremals, i les hortes de les poblacions de Picanya, Paiporta, Torrent i Catarroja.

3. L’instrument d’ordenació supramunicipal dels usos i les activitats de l’Horta de València podrà tenir un àmbit territorial superior al de la llei per al compliment dels objectius i assegurar la connectivitat ecológica i funcional de l’horta amb la infraestructura verda exterior a aquesta.

*Article 4. Funció social i pública de l’Horta de València*

1. L’activitat agrària i el patrimoni natural, cultural i paisatgístic de l’Horta de València exerceix una funció social rellevant, en afavorir el desenvolupament del sector agrari, la sobirania alimentària, el benestar de les persones, l’ús sostenible del territori i la prevenció del canvi climàtic.

2. Les accions encaminades a la consecució dels fins d’aquesta llei es declararan d’utilitat pública i interès social a tots els efectes i en particular als expropiatoris, pel que fa als béns o als drets que hi puguen estar afectats.

3. En la planificació i la gestió dels valors del patrimoni natural, cultural i paisatgístic i en la gestió de l’activitat agrària de l’Horta de València, es fomentaran els acords voluntaris amb els titulars i els usuaris, com també fórmules de custódia del territori o altres de naturalesa semblant.

*Article 5. Deures dels poders públics*

1. Totes les administracions públiques i comunitats de regants integraran, en els seus àmbits competencials respectius, els objectius i les accions necessàries per a la sostenibilitat de l’activitat agrària i la conservació i la utilització racional del patrimoni natural, cultural i paisatgístic de l’Horta de València, amb independència de la seua titularitat o règim jurídic.

2. Les administracions públiques i les comunitats de regants:

a) Promouran la participació ciutadana i les activitats que contribuïsquen d’assolir els objectius d’aquesta llei.

b) Fomentaran les accions i els incentius tendents a la millora de les condicions económiques, socials i culturals de les persones que es dediquen a l’agricultura, en especial les referides a la formació professional, amb especial referència a les tècniques tradicionals i a la transmissió de coneixements, com també aquelles que contribuïsquen a reduir la desigualtat de gènere en aquest àmbit, tot aixó a fi de protegir l’activitat agrària, millorar la seua rendibilitat i garantir el relleu generacional a l’Horta de València.

c) Incentivaran mesures orientades a la conservació i la millora del patrimoni natural, cultural o paisatgístic de l’Horta de València, i eliminaran aquelles mesures i afeccions que siguen contràries a la finalitat esmentada.

d) Promouran la utilització de mesures de naturalesa legal, económiques i de gestió que contribuïsquen al manteniment de l’activitat productiva a l’Horta de València, la sostenibilitat económica de les explotacions i la seua conservació com a paisatge agrari cultural d’extraordinari valor i singularitat. En aquest sentit, es protegirà l’activitat agrària mitjançant mesures incentivadores adreçades a millorar la rendibilitat.

e) Fomentaran la informació, l’educació i la conscienciació ciutadana sobre la necessitat de protegir el patrimoni natural, cultural i paisatgístic de l’Horta de València.

f) Cooperaran i col·laboraran amb els agents socials en el compliment dels objectius d’aquesta llei.

g) Promouran la transmissió del coneixement entre el sector d’investigació i les persones que es dediquen a l’agricultura i d’aquests a la societat.

h) Vetlaran per garantir el subministrament hídric en quantitat i qualitat suficient a l’Horta de València.

i) Fomentaran el consum d’aliments de proximitat, els hàbits d’alimentació saludable i les conductes de respecte a la biodiversitat en la població.

j) Facilitaran l’accés de les persones agricultores joves als terrenys agraris a través dels diversos mecanismes d’intermediació i garantiran un relleu generacional efectiu, com també l’accés a accions formatives en matèria agrària, gestió i comercialització, i a línies d’ajuda a la incorporació al sector agrari.

CAPÍTOL II

Elements constitutius de l’Horta de València

*Article 6. Elements de l’Horta de València*

Els elements bàsics que defineixen i caracteritzen l’Horta de València són els següents:

a) Les persones que es dediquen a l’agricultura de forma professional.

b) El Tribunal de les Aigües de la Vega de València i les seues comunitats históriques de reg, la Reial Séquia de Montcada i la resta de comunitats de reg.

c) El sól d’alta capacitat agrológica.

d) El patrimoni hidràulic i l’aigua.

e) El patrimoni arquitectónic, arqueológic i etnológic.

f) El patrimoni natural (ecosistema).

g) La xarxa de camins i sendes históriques.

h) L’estructura i parcel·lari de l’Horta de València.

i) L’activitat agrària.

j) Tot element de caràcter material i immaterial el manteniment del qual siga necessari per a fomentar els senyals d’identitat i el sentiment de pertinença.

*Article 7. L’agricultor o l’agricultora professional*

Les persones que es dediquen a l’agricultura professionalment a l’Horta de València són dipositaris de la cultura agrària tradicional, cultiven la terra, venen els seus productes i la fan productiva. Constitueixen l’element motor imprescindible d’un sistema productiu, ambiental i cultural d’extraordinari valor com és l’Horta de València.

*Article 8. El Tribunal de les Aigües de la Vega de València i les seues comunitats históriques de reg, la Reial Séquia de Montcada i la resta de comunitats de reg*

1. Les persones que es dediquen a l’agricultura a l’Horta de València s’agrupen en comunitats de regants tradicionals autónomes. Dins de cadascuna d’aquestes comunitats, les persones que es dediquen a l’agricultura segueixen unes normes clares i establides per elles mateixes, que les obliguen a compartir de manera proporcional i equitativa l’aigua, un recurs limitat i fràgil. Són institucions en què es manifesta la importància histórica i actual de la gestió col·lectiva, democràtica i autogestionada de l’aigua i les infraestructures de reg.

2. El Tribunal de les Aigües de la Vega de València és l’órgan jurisdiccional encarregat de dirimir els conflictes que, per causa del repartiment de l’aigua i l’ús de les infraestructures, poden sorgir en l’àmbit de les comunitats de regants integrades en aquest, aplicant el dret consuetudinari.

3. El Tribunal de les Aigües és el testimoni d’una tradició cultural viva mil·lenària basada en la justícia i el govern democràtic i autogestionada de les aigües de reg de l’Horta de València.

4. La Reial Séquia de Montcada és independent de les séquies integrades en el Tribunal de les Aigües de la Vega de València, perquè té els seus propis organismes de govern i el seu jurat de regs.

*Article 9. El sól d’alta capacitat agrológica*

Els sóls de l’Horta de València posseeixen unes condicions ecológiques i edafológiques favorables que els singularitzen com d’elevada productivitat agrària dins de l’àmbit mediterrani. La seua conservació per part dels poders públics és un objectiu estratègic des del punt de vista de la sostenibilitat, la seguretat i la sobirania alimentària i la lluita contra el canvi climàtic.

*Article 10. El patrimoni hidràulic i l’aigua*

El patrimoni hidràulic de l’Horta de València és la xarxa del reg per gravetat, la xarxa de drenatge i els elements que col·laboren en el repartiment dels recursos hídrics i el seu aprofitament, incloent-hi els següents:

a) La xarxa de séquies composta jeràrquicament de séquies mare, braços, rolls, files i regadores.

b) Altres elements de repartiment i distribució de l’aigua com assuts, aqüeductes, canos i llengües.

c) Els molins que aprofiten els cabals de repartiment que discorren per les séquies.

d) L’aigua és l’element essencial que ha permès l’existència de l’horta. Sent majoritàries les aportacions provinents del riu Túria, cal no oblidar les aportacions realitzades a través de multitud de pous distribuïts en el seu àmbit i d’altres fonts, com les aigües regenerades. La supervivència de l’horta està supeditada a l’existència de recursos hídrics suficients, tant en quantitat com en qualitat.

*Article 11. El patrimoni arquitectónic*

El patrimoni arquitectónic de l’Horta de València està integrat pels elements següents:

a) Construccions d’habitació, resguard i emmagatzematge, entre d’altres i en particular les cases, les alqueries i les barraques de l’horta.

b) Construccions d’activitats agràries i complementàries.

c) Construccions religioses com les cartoixes, els monestirs i les ermites.

*Article 12. El patrimoni etnológic*

1. El patrimoni material etnológic està compost, amb caràcter general, per aquells béns materials vinculats a tradicions i costums de l’horta i en particular els calvaris, els encreuaments, els mollons de terme i els panells ceràmics i les xemeneies, com també els estris i les eines de cultiu tradicional.

2. El patrimoni immaterial etnológic el constitueixen els jurats de reg, els costums generalment transmesos de manera oral i una gran varietat de manifestacions folklóriques.

*Article 13. El patrimoni natural*

1. L’Horta de València presenta un patrimoni natural de flora i fauna en què sobresurten les masses vegetals no agrícoles, com també les espècies presents en els marges de camins i séquies. El manteniment i la regeneració en serà una acció prioritària d’aquesta llei i dels instruments que la desenvolupen.

2. Els espais naturals protegits situats en l’àmbit de l’horta es regiran per la seua legislació i els seus instruments d’ordenació i gestió específics, els quals prevaldran sobre els de naturalesa urbanística o territorial.

*Article 14. La xarxa de camins i sendes históriques*

La xarxa de camins de l’Horta de València està composta per les vies históriques de comunicació entre localitats, les vies pecuàries, els camins rurals d’accés a la parcel·la i a l’hàbitat dispers i les que faciliten la comunicació amb punts d’interès turístic, cultural o patrimonial. En els instruments de desenvolupament d’aquesta llei s’identificarà aquesta xarxa de camins.

*Article 15. L’estructura i el parcel·lari de l’Horta de València*

1. L’estructura parcel·lària de l’horta en constitueix un element integrant que ha de mantenir la seua configuració general. L’instrument d’ordenació supramunicipal que desenvolupe aquesta llei fixarà els termes en els quals es permetran les actuacions que alteren la seua estructura parcel·lària.

2. S’establiran mesures que fomenten l’augment de la grandària de les explotacions com a forma de millorar la rendibilitat de l’activitat agrària. No es permetrà la concentració de parcel·les que altere els elements estructurals i patrimonials de l’horta en els termes fixats pels instruments de desenvolupament d’aquesta llei.

*Article 16. L’activitat agrària*

1. L’activitat agrària inclou tots aquells usos, activitats i processos relacionats directament amb la producció agropecuària de l’Horta de València, com ara el règim contractual, amb especial referència als arrendaments histórics valencians, la preparació de la terra, el cultiu, el reg, la recol·lecció, la transformació, la comercialització del producte final obtingut i la gestió dels residus.

2 .La conselleria competent en matèria d'agricultura i desenrotllament rural formularà accions de formació per a les persones interessades en l'activitat agrària, especialment jóvens i dones, així com plans d'exercici de l'activitat agrària, amb la finalitat de potenciar el funcionament d'este espai com un sistema productiu, viu i competitiu.

|  |
| --- |
| L'apartat 2 de l'article 16 es modifica pel [**Decret Llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València. (DOGV núm. 10725 de 05.02.2025). |

*Article 17. El catàleg de protecció dels béns culturals*

L'instrument d'ordenació de l'Horta de València, regulat en l'article següent, inclourà un catàleg de protecció dels béns culturals de rellevància supralocal i identificarà i determinarà el seu règim de conservació i recuperació.

El planejament urbanístic municipal haurà de completar este catàleg mitjançant la inclusió dels elements del patrimoni cultural que posseïsquen rang local i podrà modificar les corresponents fitxes, d'acord amb el que es preveu en la legislació urbanística i de patrimoni cultural.

La conselleria competent, en col·laboració amb les administracions locals, establirà i promocionarà mecanismes per a fer efectiva la participació ciutadana en l'elaboració del catàleg de protecció dels béns culturals

|  |
| --- |
| L'article 17 es modifica pel [**Decret Llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València. (DOGV núm. 10718 de 05.02.2025). |

CAPÍTOL III

El pla d’acció territorial d’ordenació i dinamització de l’Horta de València.

Règim jurídic dels sóls de l’Horta de València

*Article 18. El Pla d’acció territorial d’ordenació i dinamització de l’Horta de València*

1. La Generalitat formularà un pla d’acció territorial d’ordenació i dinamització de l’Horta de València, en els termes de l’article 16 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana. El pla contindrà, com a mínim, la definició i la caracterització de la infraestructura verda de l’Horta de València, la regulació dels usos i les activitats que cal desenvolupar-hi, els criteris d’integració de les infraestructures existents i d’aquelles que s’hi implanten, les línies bàsiques d’actuació en les diferents matèries que el pla formule i els indicadors per al seguiment i avaluació del pla.

2. L’objecte prioritari del pla d’acció territorial serà la dinamització de l’activitat agrària de l’Horta de València i la seua prevalença amb relació a la resta d’usos actualment implantats a la seua àrea metropolitana. El pla d’acció territorial podrà diferenciar entre la zona rural comuna, la regulació de la qual correspon al planejament municipal, i la zona rural protegida d’horta.

*Article 19. La infraestructura verda de l’Horta de València*

1. El Pla d’acció territorial d’ordenació i dinamització de l’Horta de València definirà la infraestructura verda de l’horta, d’acord amb els articles 4 i 5 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, a fi de protegir i recuperar els valors ambientals, paisatgístics i culturals de l’horta, els agrosistemes i els patrons ecológics, mitigar els efectes del canvi climàtic i dels riscos naturals i induïts, com també procurar l’ús públic sostenible que siga compatible amb l’activitat agrària.

2. La infraestructura verda estarà composta, com a mínim, pels espais de valor ambiental, les zones d’horta protegida i les àrees i elements de connexió territorial i funcional amb la infraestructura verda de l’àmbit exterior de l’Horta de València. També s’hi inclouran aquells espais públics urbans que faciliten la connectivitat de la infraestructura verda.

3. Els plans generals estructurals dels municipis de l’horta hauran d’integrar aquesta infraestructura verda d’escala supramunicipal i completar-la amb els elements propis de l’escala local, tot mantenint sempre la seua coherència i facilitant-ne la connectivitat ecológica i funcional. No s’admetran noves reclassificacions de sól que afecten els elements de la infraestructura verda definits en el pla d’acció territorial, i d’acord amb les seues determinacions.

4. El pla d’acció territorial podrà delimitar les zones on haurà de mantenir-se el sistema del regadiu tradicional per gravetat, siga a solc o inundació, sense perjudici de la introducció de millores en la qualitat de l’aigua i en la seua distribució. Les actuacions que es duguen a terme en aquesta matèria seran compatibles amb la preservació dels valors económics, ambientals, patrimonials i culturals d’aquest sistema de regadiu.

*Article 20. El paisatge de l’Horta de València*

1. L’Horta de València constitueix un paisatge de rellevància regional. El pla d’acció territorial i els plans urbanístics que ordenen aquest espai prestaran una atenció especial al disseny dels límits urbans amb l’horta i hauran de:

a) Respectar les traces principals del sól agrícola, de la xarxa de camins i la xarxa de séquies principals.

b) Articular una xarxa d’itineraris, a partir dels camins i sendes existents, que potencie l’ús, el gaudi i la visualització de l’horta, compatible amb l’activitat agrària, impedint una accessibilitat massiva a les àrees agrícoles que puguen interferir o dificultar el normal desenvolupament de l’activitat agrària.

c) Garantir la transició adequada entre l’espai urbà i l’agrícola. Amb caràcter general, es materialitzaran les zones verdes i els espais lliures urbans en el límit de les zones edificades del nucli urbà en contacte amb l’horta, sense perjudici d’alló establert per la normativa urbanística.

d) Condicionar els desenvolupaments urbanístics de manera que eviten l’afecció visual de l’horta i servisquen per a la regeneració d’àmbits degradats.

2. En la forma en què determine el pla d’acció territorial, no seran autoritzables actuacions que alteren l’estructura de l’Horta de València, modifiquen substancialment el tipus de cultiu, deterioren la capacitat productiva del sól o dipositen materials impropis sobre la coberta vegetal. Les administracions públiques podran incentivar el sistema de cultiu hortícola.

3. Les edificacions existents i les de nova implantació compatibles amb el pla d’acció territorial i aquesta llei, amb independència del seu ús, s’adaptaran o compliran les disposicions normatives següents:

a) Hauran de respondre en el disseny i la composició a les característiques dominants de l’ambient en què s’ubiquen, sense que aixó supose una adaptació mimètica a les solucions tradicionals.

b) Totes les cares de l’edificació tindran consideració de façana i quedaran prohibits els tractaments de parets mitgeres. Així mateix, les construccions hauran de realitzar-se amb materials, colors i acabats de qualitat, concordes amb el paisatge rural i les edificacions tradicionals de l’entorn.

c) Es fomentaran solucions constructives ecológicament i energèticament autosuficients.

d) En les edificacions existents s’incentivarà l’eliminació dels elements que resulten discordants amb l’estètica i l’harmonia dins de l’espai d’horta en què s’insereixen. A aquest efecte es duran a terme programes i projectes de restauració i integració paisatgística. Aquestes actuacions podran ser incentivades per les administracions públiques.

e) En les edificacions catalogades es compliran, a més, les prescripcions contingudes en l’instrument de catalogació, quant a obres permeses, elements que cal protegir, composició i estètica, entre d’altres.

f) La parcel·la afecta a l’edificació formarà part del conjunt i caldrà, en les de nova implantació, estudiar i justificar la posició de l’edificació i la localització respecte a la parcel·la cultivada d’acord amb els patrons característics de la zona d’horta en què s’ubiquen.

g) Amb caràcter general, en les noves edificacions es fixa una reculada mínima de tres metres a totes les llindes de parcel·la i de cinc metres des dels eixos dels camins d’accés segons el patró tradicional.

h) El pla d’acció territorial i els plans urbanístics que ordenen aquest espai fixaran cartes cromàtiques de les edificacions tradicionals i criteris de color compatibles. De la mateixa manera, s’establiran criteris per a l’ús de les especies arbóries i arbustives tradicionals en l’àmbit de l’horta.

i) El pla d’acció territorial establirà aquells actes de planejament o intervenció en l’edificació que requerisquen un estudi de paisatge o d’integració paisatgística, amb informe previ favorable de la conselleria amb competències en matèria de paisatge.

*Article 21. Protecció del medi ambient*

1. Es fomentarà i incentivarà, per part de les administracions públiques, la conservació i la recuperació funcional i estructural dels ecosistemes fluvials i les masses d’aigua que transcorren per l’Horta de València, com també de la seua interrelació amb la xarxa de regadius tradicionals i la seua funcionalitat de transport i el drenatge d’aigua. Alhora, es promourà el manteniment i la regeneració de la biodiversitat própia vinculada als espais d’aigua, de manera que es garantisca la funcionalitat ecológica i hidràulica i la prevenció de la propagació de malalties. Així mateix, es fomentarà i incentivarà el manteniment i la regeneració de les masses vegetals presents en l’horta i, en especial, les relacionades amb les construccions tradicionals, els camins i els cursos d’aigua.

2. Es fomentaran les millors pràctiques d’agricultura tradicional, sostenible i ecológica, reduint l’ús de productes fitosanitaris i fertilitzants de síntesi, potenciant l’ús d’aquells més respectuosos amb el medi ambient.

3. La recollida i la utilització de matèria orgànica al sól com també la utilització i l’aplicació de fertilitzants inorgànics i fitosanitaris químics, es realitzaran de manera que es minimitzen els riscos de contaminació de les aigües superficials i subterrànies.

4. Queda prohibit l’abocament incontrolat de residus sólids dins de l’àmbit de l’horta, com també les instal·lacions de gestió de residus i les instal·lacions de tractament de subproductes d’origen animal. No tindran la consideració d’instal·lacions els punts de recollida de residus ni els sistemes d’autocompostatge domèstic o semblant.

5. L’abocament a llits o séquies queda restringit al d’aigües pluvials i residuals urbanes tractades i regenerades, amb l’autorització prèvia de l’organisme de conca. Les aigües pluvials només podran abocar-se a les séquies amb l’autorització prèvia del titular de la infraestructura. Les fosses sèptiques i els pous cecs que puguen generar filtracions que afecten les aigües subterrànies hauran de reemplaçar-se per compartiments estancs que impedisquen la filtració i faciliten la retirada dels residus per mitjans adequats especialitzats o connectar-se a la xarxa de clavegueram. Reglamentàriament es determinaran les distàncies requerides per a la connexió obligatória amb el sistema de clavegueram per a tots els casos d’evacuació d’aigües residuals no pluvials. Les administracions públiques competents desenvoluparan programes i projectes, que podran incloure ajudes, subvencions o incentius fiscals, per a eliminar els abocaments urbans i industrials a les aigües subterrànies, als llits o les séquies esmentades, en el termini màxim de vuit anys des que s’aprove aquesta llei.

6. S’habilitaran llocs de recollida de materials no orgànics provinents de l’activitat agrària.

*Article 22. Usos i activitats permeses a l’Horta de València*

1. L'ús global predominant en l'Horta de València és l'agropecuari. Per això, es podran autoritzar construccions, instal·lacions i obres que siguen necessàries i compatibles amb el millor aprofitament, conservació, atenció i restauració dels recursos propis d'esta activitat. I mitjançant un informe favorable de la conselleria competent en matèria d'agricultura i desenrotllament rural podrà eximir-se en casos determinats del compliment de les limitacions urbanístiques o territorials reglamentàries establides amb caràcter general. Este ús global admet la compatibilitat d'altres usos complementaris o dinamitzadors de l'activitat principal.

2. El Pla d’acció territorial d’ordenació i dinamització de l’Horta de València establirà la gradació del règim d’usos i activitats permeses i de les seues intensitats. En tot cas, per a acollir usos i activitats s’atorgarà prioritat a la rehabilitació de les edificacions tradicionals existents davant de la construcció de noves i s’atendran les determinacions del catàleg de béns culturals en les intervencions sobre les edificacions.

3. Es prohibix tot desenrotllament urbanístic d'ús industrial global que no estiga expressament contemplat pel pla d'acció territorial. Es fomentarà la reconversió i canvi d'ús de les àrees industrials contigües amb terrenys d'horta a usos agraris, residencials, terciaris o dotacionals. Estos canvis hauran de comptar amb l'informe favorable de la conselleria competent en ordenació del territori i complir les determinacions sobre protecció del paisatge previstes en la legislació urbanística i el catàleg de béns.

4. Amb caràcter excepcional, el pla d'acció territorial que ordene l'horta permetrà la implantació d'usos residencials, dotacionals i terciaris. Els usos terciaris hauran de tindre obligatòriament l'informe preceptiu favorable de la conselleria competent en matèria d'urbanisme i ordenació del territori."5. Els espais en què els camps de cultiu siguen contigus a la costa tenen un especial valor paisatgístic, etnológic i cultural, per la qual cosa la implantació d’aquests usos dotacionals i terciaris en cap cas no poden comportar una disminució significativa de la superfície cultivable, ni desincentivar que l’activitat agrària es mantinga al costat de les platges, dunes o restingues de l’àmbit del pla d’acció territorial.

|  |
| --- |
| Els apartats 2, 3 i 4 de l'article 22 es modifiquen pel [**Decret Llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València. (DOGV núm. 10244 de 05.02.2025). |

*Article 23. L’ús públic sostenible i activitats complementàries a l’Horta de València*

1. A fi de revitalitzar l'Horta de València i promoure'n l'ús públic sostenible, el pla d'acció territorial i els plans generals estructurals que ordenen este espai permetran la introducció d'usos i activitats de caràcter terciari que siguen compatibles amb els valors de l'horta i beneficien l'exercici de l'activitat agrària. La introducció d'estos usos i activitats de caràcter terciari hauran de comptar amb un informe favorable de la conselleria amb competències en matèria d'agricultura i desenrotllament rural, prèviament a incloure'l en els instruments d'ordenació territorial o urbanística.

2. Aquests usos s’implantaran de manera preferent en edificis catalogats d’arquitectura tradicional i próxims a les vies verdes i itineraris de l’horta i a les àrees d’interès cultural i recreatiu. També s’implantaran de manera preferent a les zones de sól urbà o urbanitzable d’interfície horta-poble o horta-ciutat.

3. Els itineraris i, en general, els elements de l’horta que en permeten l’ús públic sostenible incentivaran l’ús de mitjans de transport no motoritzats i de zero emissions, hauran de procurar la màxima connectivitat possible i evitar un ús terciari massiu de l’horta que amenace, degrade o interferisca l’activitat agrària principal. Els camins que discorren dins de les àrees d’horta protegida seran d’ús agrari preferent. Les administracions públiques prendran mesures per evitar-ne l’ús com a vies interurbanes de transport privat.

4. El pla d'acció territorial podrà autoritzar usos i activitats en l'horta que s'implanten sense necessitat d'una declaració d'interés comunitari, que, en tot cas, hauran de satisfer un cànon de quantia equivalent al que regula la legislació urbanística per este instrument. Els ingressos derivats dels cànons satisfets pels promotors d'estes activitats tindran els ajuntaments com a beneficiaris, i s'integraran en el patrimoni municipal de sòl.

|  |
| --- |
| L'apartat 1 de l'article 23 es modifica i l'apartat 4 s'afig pel [**Decret Llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València. (DOGV núm. 10660 de 05.02.2025). |

*Article 24. Condicions generals per a les infraestructures en l’àmbit de l’Horta de València*

1. Les infraestructures de nova implantació i la modificació de les existents requeriran un estudi d'integració paisatgística que serà objecte d'un informe de la conselleria competent en matèria de paisatge i d'un informe favorable de la conselleria competent en ordenació del territori. Amb caràcter general, estes infraestructures hauran de:

a) Evitar la fragmentació i degradació dels elements que componen l'horta.

b) Adaptar-se als patrons del territori i als pendents naturals del terreny i evitar talussos i plataformes sobre la rasant natural que dificulten la percepció de l'horta i l'evacuació natural d'avingudes d'aigua. Serà preferible el traçat soterrat o en trinxera.

c) Evitar actuacions que dificulten l'accessibilitat a les explotacions de les persones que es dediquen a l'agricultura.

d) Considerar la seua funció en el paisatge, bé com a límit urbà, bé com a espai de percepció del territori o bé com a element singular. Esta funció es potenciarà en el projecte, sense perjuí de la seua funcionalitat i seguretat.

e) En els límits urbans, dissenyar-se com a elements de transició entre la ciutat i l'horta facilitant la connectivitat funcional, física i visual entre ambdós espais.

f) En el disseny dels encreuaments amb els elements lineals del patrimoni hidràulic, posar-los en valor i millorar-ne l'accessibilitat física i visual.

g) Impedir l'ocultació d'àrees de l'horta d'interés mitjançant pantalles acústiques o altres elements assimilables.

h) Assegurar-ne la permeabilitat per a les persones i les espècies de flora i fauna tot garantint la continuïtat dels ecosistemes.

i) Concentrar les infraestructures lineals en corredors multimodals i minimitzar l'ocupació del sòl d'horta.

2. Totes les noves línies elèctriques, de comunicació per cable i semblants, en l’àmbit de l’Horta de València, hauran d’adoptar el traçat i la solució que menor impacte cause a l’horta, tant des del punt de vista agrícola com ambiental i visual. Amb caràcter preferent, s’hauran de soterrar. Les administracions públiques vetlaran pel soterrament progressiu de les línies aèries preexistents amb l’objectiu de minimitzar-ne l’impacte ambiental i visual.

3. En l’àmbit de l’horta, exclosos els nuclis urbans, no es permet la implantació d’instal·lacions destinades a la captació i la producció d’energies renovables que no servisquen de mode exclusiu a l’explotació vinculada, o que siguen exigibles pel Codi tècnic de l’edificació en funció de l’ús específic de l’edificació.

|  |
| --- |
| L'apartat 1 de l'article 24 es modifica pel [**Decret Llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València. (DOGV núm. 10326 de 05.02.2025). |

CAPÍTOL IV

Règim jurídic del sól agrari infrautilitzat en l’Horta de València

*Article 25. Mecanismes d’intermediació*

La conselleria competent en matèria d'agricultura i desenrotllament rural i les administracions locals són les competents per a dur a terme activitats d'intermediació per a la cessió d'ús de terres, com ara la coordinació d'iniciatives locals prèvies o l'articulació d'un banc de terres dins de l'àmbit territorial d'aplicació d'esta llei; així com activitats de promoció, sensibilització, comunicació entorn dels mecanismes de cessió de l'ús de terres, amb l'objectiu d'afavorir la continuïtat de l'activitat agrària en aquelles finques que deixen de ser explotades pel titular. En este sentit, s'impulsaran fórmules de cessió d'ús que salvaguarden el dret del propietari i que permeten l'obtenció de rendes.

|  |
| --- |
| L'article 25 es modifica pel [**Decret Llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València. (DOGV núm. 10335 de 05.02.2025). |

*Article 26. Sól agrari infrautilitzat*

1. Als efectes d’aquesta llei, s’entendrà per sól agrari infrautilitzat aquell en el qual concórreguen una o diverses de les circumstàncies següents:

a) Sóls en procés de degradació, sense un mínim treball, agricultura de conservació, manteniment d’una coberta vegetal adequada i altres mesures correctores.

b) Sóls on les males pràctiques agràries o usos inconvenients fan que presenten risc d’aparició de foc, invasió de males herbes, plagues o malalties que puguen causar danys a la parcel·la própia o a parcel·les contigües, o posen en risc les condicions ambientals del seu entorn o la salut pública, o aquells que per les seues funcions de defensa davant incendis forestals s’hagen de llaurar.

c) Sóls agraris que romanguen sense pràctica relacionada amb la producció i el conreu de productes agrícoles, ni destinats a la cria ni al manteniment d’animals, ni destinats a activitats complementàries vinculades amb l’activitat agrària durant tres anys consecutius, llevat que raons de caràcter agronómic o ambiental, degudament motivades, ho justifiquen, o es justifique per qüestions de pèrdua de rendibilitat continuada no atribuïble a la gestió de la persona titular.

2. Reglamentàriament s’establirà:

a) El procediment per a la declaració de sól infrautilitzat, o per a la revocació, d’acord amb les circumstàncies indicades en l’apartat anterior i amb la normativa i les orientacions estatals i supranacionals sobre abandonament de superfícies agrícoles.

b) Els mecanismes de control del sól infrautilitzat a través de mitjans clàssics o teledetecció.

c) La creació i la gestió d’un inventari públic de sól agrari infrautilitzat, que haurà de ser actualitzat, almenys, amb caràcter anual.

*Article 27. Declaració de sól agrari infrautilitzat*

1. Quan els serveis d’inspecció de la conselleria competent en matèria d’agricultura detecten en una inspecció una parcel·la agrària infrautilitzada, alçaran acta d’inspecció, informaran el titular de les conseqüències del manteniment de la situació de sól agrari infrautilitzat i procediran a la declaració de sól agrari infrautilitzat, d’acord amb el que estableix aquesta llei.

2. El procediment de declaració de sól agrari infrautilitzat respectarà el dret dels interessats a formular al·legacions i a l’audiència en els terminis que normativament s’establisquen, amb indicació que, en cas de no efectuar al·legacions en el termini previst sobre el contingut de l’acord de declaració de sól agrari infrautilitzat, aquest podrà ser considerat proposta de resolució.

3. La conselleria competent en matèria d’agricultura realitzarà el seguiment de la utilització de les parcel·les declarades com a infrautilitzades. Transcorregut el termini d’un any des d’aquesta declaració i si es mantenen les circumstàncies que hi donaren lloc, es procedirà a inscriure-la en l’inventari de sól infrautilitzat creat a l’efecte.

4. Una vegada substanciada la inscripció en l’inventari de sól infrautilitzat previst en l’apartat anterior, s’atorgarà un termini d’un any perquè el titular de la parcel·la trie alguna de les opcions següents:

a) La realització de mesures correctores, en els termes establits legalment.

b) La cessió temporal de la finca en favor de tercera persona, mitjançant qualsevol negoci jurídic vàlid en dret, en el qual constarà de manera expressa que la tercera persona es compromet a evitar la infrautilització del sól, en els termes establits en l’article 24.1 d’aquesta llei.

c). La incorporació de la parcel·la en el mecanisme d'intermediació que sol·licite el titular del sòl per a facilitar-ne l'ús agrari.

d) La incorporació de la parcel·la a la iniciativa de gestió comuna que sol·licite el titular per a facilitar-ne la gestió de l’ús.

5. Notificada l’opció que es pretenga, aquesta haurà de portar-se a terme en el termini de sis mesos següents a la data en què la decisió de la persona interessada haja entrat en el registre de l’órgan competent.

6. Transcorregut el termini anterior sense haver optat el titular per cap opció, la conselleria competent en matèria d’agricultura podrà iniciar el procediment de declaració d’incompliment de la funció social de l’ús de la terra previst en l’article 28.

7*.* [Suprimit]

|  |
| --- |
| La lletra *c*  de l'apartat 4 de l'article 57 es modifica i l'apartat 7 se suprimix pel [**Decret Llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València. (DOGV núm. 10415 de 05.02.2025). |

*Article 28. Declaració d’incompliment de la funció social de l’ús de la terra*

1. Transcorreguts els terminis previstos en l'article anterior, si es mantenen les circumstàncies que van motivar la declaració de parcel·la o parcel·les infrautilitzades, després d'inscriure-la en l'inventari de sòl infrautilitzat, la conselleria competent en matèria d'agricultura podrà iniciar el procediment per a la declaració d'incompliment de la funció social de l'ús de la terra, per la seua infrautilització. Esta declaració serà procedent en cas que existisquen greus motius d'orde econòmic, social o ambiental que així ho exigisquen i l'abandó total de la parcel·la es trobe acreditat en l'expedient.

2. El procediment per a la declaració d’incompliment de la funció social de l’ús de la terra, com també el derivat d’aquesta declaració, es regiran per la legislació general sobre expropiació forçosa.

3. Reglamentàriament s’establirà el procediment per a la licitació pública de l’ús del sól amb declaració d’incompliment de la funció social per ser un sól agrari infrautilitzat. Les bases de licitació del contracte d’arrendament exigiran un compromís de cultiu de les terres arrendades i fixaran els criteris de selecció, en els quals, a més de la modalitat de contracte, preu i terminis de l’arrendament o la cessió, es podran tenir en compte les millores de tipus agrari, ambiental o paisatgístic que caldrà introduir en l’explotació, com també qualsevol altre criteri que considere l’administració competent, en particular criteris socials i que incrementen la presència de les dones i les persones joves en les activitats de l’horta.

|  |
| --- |
| L'apartat 1 de l'article 28 es modifica pel [**Decret Llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València. (DOGV núm. 10756 de 05.02.2025). |

CAPÍTOL V

Classificació i zonificació del sól de l’Horta de València

*Article 29. La classificació i la zonificació del sól de l’Horta de València*

1. El Pla d’acció territorial d’ordenació i dinamització de l’Horta de València i els plans generals estructurals dels municipis de l’horta classificaran com a sól no urbanitzable protegit i qualificaran com a zona rural protegida agrícola (ZRP-AG) els sóls agrícoles de major valor. Els espais naturals inclosos en l’àmbit de l’horta es regiran pel que hi ha establit en la seua própia normativa o, a falta d’aixó, per la territorial o la urbanística.

2. Els plans generals estructurals dels municipis de l’Horta de València, d’acord amb el pla d’acció territorial, restringiran al màxim l’ocupació del sól de l’horta pels desenvolupaments urbanístics. Els plans fomentaran les operacions de rehabilitació, regeneració i renovació urbana.

3. La zonificació del sól rural s’establirà a partir dels diferents patrons d’ocupació del territori presents a l’Horta de València, especialment en les relacions de la parcel·lació agrícola amb l’edificació tradicional existent.

4. Els plans generals estructurals dels municipis establiran el seu model territorial d’acord amb les determinacions del pla d’acció territorial i recolliran en la seua memória justificativa els objectius estratègics establits en el pla d’acció territorial esmentat.

5. El pla d’acció territorial podrà delimitar sectors i enclavaments de recuperació de l’horta, a l’efecte d’assignar-los el règim jurídic establit en aquest capítol. Aquests enclavaments i sectors de recuperació de l’horta integraran els terrenys inclosos en l’àmbit del pla d’acció territorial que estiguen en situació bàsica rural i que hagen de ser objecte de recuperació dels seus valors i les seues funcions ambientals, territorials, paisatgístiques, económiques i culturals própies de l’horta, sempre que la reconstrucció o la introducció d’edificacions en resulte compatible.

Secció 1.a

Els enclavaments de recuperació de l’Horta de València

*Article 30. Característiques i delimitació dels enclavaments de recuperació de l’Horta de València*

1. Els enclavaments de recuperació de l’horta són superfícies de terrenys degradats sobre les quals hi ha edificacions en situació de ruïna o en mal estat de conservació o són sóls segellats sense edificacions o escassa presencia d’aquestes, tots ells sense valor patrimonial significatiu i sobre els quals caldria fer actuacions de regeneració de l’horta per a destinar-los a explotació agrària efectiva, permetent reedificar o rehabilitar les superfícies construïdes o edificar una porció minoritària del terreny.

2. La delimitació de cada enclavament de recuperació de l’horta s’ajustarà a la parcel·la o les parcel·les en què, efectivament, es trobe l’edificació en situació de ruïna o en mal estat de conservació, i el seu àmbit d’afecció o els sóls segellats descrits en l’apartat anterior. El pla d’acció territorial establirà una relació d’àmbits delimitats que podran ser declarats enclavaments de recuperació de l’Horta de València. La declaració correspondrà a la conselleria competent en matèria d’ordenació del territori, amb l’audiència prèvia als interessats.

3. Únicament poden delimitar-se com a enclavament de recuperació d’horta aquells espais que tinguen uns costos d’eliminació de les edificacions existents o del sól segellat i de reposició de sól i sistemes de reg que facen inviable económicament la recuperació del cultiu, per no poder amortitzar-se pel simple exercici de l’activitat agrària.

4. No es podrà considerar com a enclavament de recuperació de l’horta cap espai que no es trobe ja degradat i incultivat en el moment de l’aprovació del pla d’acció territorial previst en el capítol III d’aquesta llei. Als processos de degradació que es puguen produir amb posterioritat, se’ls aplicarà el règim jurídic dels sóls infrautilitzats del capítol IV d’aquesta llei.

5. Els ajuntaments podran proposar la declaració d'enclavaments de recuperació de l'horta dels àmbits establits en el pla d'ordenació i dinamització de l'Horta de València o de nous àmbits sempre que complisquen els requisits establits per a la declaració. La sol·licitud de declaració es realitzarà per un acord plenari. En tot cas, s'haurà de provar que el terreny es trobava ja degradat amb anterioritat a l'entrada en vigor del pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'horta.

|  |
| --- |
| L'apartat 5 de l'article 30 es modifica pel [**Decret Llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València. (DOGV núm. 10701 de 05.02.2025). |

*Article 31. Determinacions de l’ordenació dels enclavaments de recuperació de l’Horta de València*

1. Els enclavaments de recuperació de l’horta són sóls en situació bàsica de sól rural i es classifiquen com a sól no urbanitzable. La parcel·la o les parcel·les que constitueixen l’enclavament es mantindran o restauraran com a sól destinat efectivament a l’explotació agrària, almenys en les seues dues terceres parts. En el terç restant es podrà assignar un ús residencial o terciari, sempre que aquest últim estiga permès pel pla d’acció territorial.

2. Es podrà rehabilitar l'edificació preexistent o edificar, com a màxim, la mateixa superfície ocupada en planta per les edificacions ruïnoses i en mal estat preexistents, amb altura màxima de planta baixa més una planta. La superfície restant d'este terç que pot tindre ús residencial o terciari, que no siga ocupada per edificacions, podrà destinar-se a ús agrari o a usos complementaris de l'edificació, sempre que no comporte la realització d'obres sobre rasant i respecte el paisatge tradicional d'horta. En els enclavaments de recuperació d'horta que siguen sòls segellats sense edificacions o escassa presència d'estes, es podrà edificar com a màxim el 10 % de la superfície de l'enclavament de recuperació d'horta amb les condicions esmentades. L'ús no agrari del sòl no podrà superar el 15 % de la superfície de l'enclavament de recuperació d'horta. En ambdós casos les edificacions s'adaptaran als paràmetres constructius determinats pel pla d'acció territorial. En tot cas, la conselleria competent en matèria d'urbanisme i ordenació del territori podrà eximir, raonadament, d'aquelles limitacions d'ús i aprofitament imposades amb caràcter general per l'esmentat pla d'acció territorial o per esta llei que impedisquen o dificulten greument la declaració d'enclavaments de recuperació, i caldrà mantindre, en tot cas, destinat a ús agrari un percentatge de superfície de la parcel·la lliure d'ocupació del 50 %, d'acord amb el que es preveu en la legislació urbanística per a les activitats terciàries o de servicis en sòl no urbanitzable.

|  |
| --- |
| L'apartat 2 de l'article 31 es modifica pel [**Decret Llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València. (DOGV núm. 10493 de 05.02.2025). |

*Article 32. Obligació de restaurar els enclavaments de recuperació de l’Horta de València*

1. Les persones propietàries dels sóls que es declaren com a enclavaments tenen l’obligació de recuperar el sól de l’horta i cultivar, almenys, les dues terceres parts de les seues propietats. Si, transcorreguts quatre anys des de la declaració dels enclavaments, aquesta obligació es manté incomplida, la conselleria amb competències en matèria d’ordenació del territori i urbanisme, preceptivament, instarà les persones propietàries a fer-ne la recuperació, amb la sol·licitud prèvia de les llicències necessàries per a aixó.

2. Si, transcorreguts dos anys des del requeriment, no s’ha obtingut per les persones propietàries, per causes imputables a elles, les llicències que resulten exigibles, i no s’han iniciat almenys les obres destinades a la recuperació i el cultiu de les dues terceres parts de la finca, la conselleria amb competències en matèria d’ordenació del territori i urbanisme iniciarà un procediment de venda forçosa del sól per subhasta pública, per contravenció de la funció social de la propietat agrària de l’Horta de València, en el qual es donarà audiència als propietaris. L’adjudicació dels terrenys es realitzarà a qui oferisca un millor preu per ells.

3. En cas que el procediment de venda forçosa resulte infructuós, la conselleria amb competències en matèria d’ordenació del territori i urbanisme expropiarà el sól, per contravenció de la funció social de la propietat agrària de l’Horta de València, d’acord amb el que estableix la legislació general d’expropiació forçosa. En el termini màxim de dos anys des de la materialització de l’expropiació del sól, la conselleria amb competències en matèria d’ordenació del territori i urbanisme haurà de cedir l’ús del sól a un tercer perquè desenvolupe les actuacions de recuperació de l’horta per un termini suficient per garantir la viabilitat económica de l’explotació i l’amortització de les despeses de recuperació o, alternativament, vendre el sól a un tercer perquè desenvolupe les actuacions de recuperació de l’horta. Tant el procediment de cessió d’ús com el de venda del sól estaran subjectes a subhasta pública, en la qual sols es tindrà en compte el preu oferit com a criteri per a l’adjudicació.

4. L’adquirent de l’ús o de la propietat del sól haurà d’iniciar l’execució de les tasques de recuperació de l’horta en el termini màxim d’un any. En cas d’incompliment, els terrenys revertiran a la conselleria amb competències en matèria d’ordenació del territori i urbanisme i haurà de pagar una multa equivalent al 50 % del preu satisfet per l’adquisició de l’ús o de la propietat del sól, en concepte de sanció.

Secció 2.a

Els sectors de recuperació de l’Horta de València

*Article 33. Característiques i delimitació dels sectors de recuperació de l’Horta de València*

1. Els sectors de recuperació de l’horta són espais amplis d’horta contigus al sól en situació d’urbanitzat, sobre els quals hi ha edificacions en situació de ruïna o en mal estat de conservació o terrenys agrícoles degradats. Com a màxim, un terç de la superfície del sól del sector es podrà destinar a la transformació urbanística. Caldrà mantenir la resta de la superfície del sector en condicions d’explotació agrària efectiva.

2. La superfície del sector de recuperació de l’horta estarà estrictament delimitada en el Pla d’acció territorial d’ordenació i dinamització de l’Horta de València. La delimitació s’ajustarà a referències físiques objectives. La superfície inclosa es justificarà en el compliment dels objectius definits en el pla d’acció territorial, en la necessitat de sól d’ús residencial o terciari, d’acord amb l’estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, i en la viabilitat económica de l’actuació.

3. Els sectors de recuperació de l’horta delimitats pel pla d’acció territorial, excepcionalment, podran ser discontinus i contenir parcel·les cultivades en bon ús dins de l’àmbit de recuperació.

4. En els espais on es conserve l’horta primigènia, peró el Pla d’acció territorial d’ordenació i dinamització de l’horta no els classifique com a sól no urbanitzable per estar envoltats de trama urbana o infraestructures, si els ajuntaments en l’ordenació urbanística conserven més del 50 % d’aquesta horta primigènia preexistent com a dotació pública, podran aplicar les reduccions d’estàndards i beneficis que es preveuen en l’article 35 d’aquesta llei.

*Article 34. Delimitació d’àrea de repartiment i càlcul de l’aprofitament tipus*

1. El sector de recuperació de l’horta constituirà una àrea de repartiment. L’aprofitament tipus es calcularà en la forma establida per la legislació vigent en matèria d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge per al sól urbanitzable.

2. El coeficient d’edificabilitat s’establirà en el pla d’acció territorial que delimite el sector, i serà d’un màxim de 0,33 metres quadrats de sostre residencial per cada metre quadrat de la superfície del sector.

*Article 35. Estàndards urbanístics*

1. En els sectors de recuperació de l'horta es mantindran com a sòl destinat a explotació agrària efectiva les dos terceres parts de l'àmbit delimitat, com a mínim, sense que siguen possibles altres usos, construccions ni instal·lacions que els vinculats directament a l'explotació agrària dels terrenys.

En tot cas, en els sectors de recuperació que es troben fora del domini dels regadius històrics de les séquies del Tribunal de les Aigües de la Vega de València podran implantar-se les instal·lacions esportives singulars que per les seues característiques no siguen susceptibles d'ubicar-se en el sòl urbà, mitjançant l'aprovació d'un pla especial per a cada cas i sense que això supose canvi de la classificació del sòl. La superfície ocupada per l'edificació no excedirà mai el 4 % de la superfície de l'àmbit destinat a ús esportiu.

2. El terç restant podrà ser objecte de transformació urbanística amb les especificitats següents:

a) Es destinarà a sól dotacional públic no viari el sól necessari per a atendre les necessitats de la població resident o treballadora calculada per al sector, que no serà inferior a 15 metres quadrats de sól per cada 100 metres quadrats d’edificabilitat residencial, ni del 10 % de la superfície per al sól terciari. Llevat que es justifique la necessitat d’ubicació en parcel·la independent, la cessió per a la dotació o l’equipament es farà, preferentment, en superfície edificada integrada en un complex immobiliari en els termes definits en la legislació estatal del sól.

b) La cessió de terrenys per a zones verdes i parc públic dependrà de les necessitats efectives del sector, sense que siguen aplicables els estàndards mínims fixats per la legislació urbanística.

c) El sól que, de conformitat amb la legislació del sól, hauria de destinar-se a habitatge de protecció pública, es podrà materialitzar en un altre àmbit del planejament municipal, sempre que se’n justifique la innecessarietat en el sector de recuperació de l’horta, d’acord amb la població permanent prevista.

d) En concepte d’aprofitament públic de l’administració en el sector, els propietaris hauran de lliurar a l’administració entre un 2 % i un 5 % de l’aprofitament del sector en funció de l’informe o la memória de sostenibilitat económica.

|  |
| --- |
| L'apartat 1 de l'article 35 es modifica pel [**Decret Llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València. (DOGV núm. 10373 de 05.02.2025). |

*Article 36. Aprovació dels plans*

1. El pla d’acció territorial delimitarà els usos, l’edificabilitat màxima i la superfície màxima on es materialitzarà la urbanització, llevat dels espais referits en l’article 33.4 d’aquesta llei.

2. Els instruments de planejament urbanístic determinaran la resta de paràmetres d’ordenació i s’hi podran efectuar ajustos d’escala de la zona objecte d’urbanització sempre que estiguen justificats degudament, que no podran ser superiors al 5 % de la superfície.

3. L’aprovació dels plans que delimiten i ordenen sectors de recuperació d’horta comportarà la declaració d’utilitat pública i interès social quan l’execució haja de produir-se per expropiació.

*Article 37. Règim de gestió urbanística del sól i reparcel·lació*

1. La gestió urbanística dels sectors de recuperació d’horta es farà d’acord amb el règim establit en la legislació vigent en matèria d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge per a les actuacions integrades en sóls urbanitzables, amb les especificitats fixades en aquesta llei.

2. Executades les previsions del programa, un terç de la superfície del sector, com a màxim, adquirirà la condició de sól urbanitzat i li serà aplicable el règim jurídic corresponent; la resta mantindrà la situació rural i equipararà el règim jurídic al de sól no urbanitzable de protecció de l’horta, que es regirà i es gestionarà d’acord amb la legislació vigent en matèria d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge i les determinacions del pla d’acció territorial.

3. En la reparcel·lació s’aplicarà el règim establit en la legislació vigent en matèria d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, amb l’especificitat que a cada persona propietària se li podrà adjudicar una part d’aprofitament agrícola i una altra part d’aprofitament urbanístic, en proporció a la seua finca d’aportació.

4. A l’efecte de mantenir el parcel·lari tradicional, a les persones propietàries la parcel·la d’aportació de les quals haja de ser destinada a l’ús agrícola se’ls podrà adjudicar una proporció superior d’aprofitament agrícola en detriment de l’aprofitament urbanístic, a l’efecte del qual s’establirà un coeficient d’equivalència entre ambdós aprofitaments.

5. Les obres d’urbanització del programa inclouran l’eliminació de totes les edificacions no protegides dels sóls que mantinguen la situació rural, com també la reposició dels sóls, sistemes de reg i infraestructures necessàries per a l’ús agrícola.

6. No podran autoritzar-se usos en el sector fins a la culminació i recepció de les obres de recuperació necessàries per a permetre l’explotació agrària amb les característiques que li pertoquen d’acord amb el tipus de sól de protecció d’horta que corresponga als terrenys agraris del sector, en els mateixos termes que la legislació urbanística fixa per a les obres d’urbanització d’actuacions integrades.

CAPÍTOL VI

[Suprimit]

CAPÍTOL VII

[Suprimit]

CAPÍTOL VIII

[Suprimit]

|  |
| --- |
| Els capitols VI, VII i VIII se suprimixen pel [**Decret Llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València. (DOGV núm. 10217 de 05.02.2025). |

DISPOSICIONS ADDICIONALS

*Primera. Compliment dels estàndards urbanístics en l’Horta de València*

1. Els municipis el sòl no urbanitzable dels quals estiga totalment o parcialment inclòs en l'àmbit del Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València podran optar alternativament per minorar l'estàndard de parc públic de la xarxa primària, d'acord amb el que es preveu en l'article 24.1.c) del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, o bé en les següents quanties, aplicant-se en qualsevol cas esta reducció a l'estàndard global de zones verdes i parcs públics prevista en l'article 24.7 de l'esmentada legislació urbanística:

a) Fins a un 35 %, en tots els municipis que complisquen la condició anterior i justifiquen l'existència de 10 metres quadrats de sòl de protecció d'horta per cada metre quadrat de parc públic minorat.

b) Fins a un 50 %, en aquells municipis amb població inferior a 25.000 habitants o que tinguen, almenys, el 75 % del sòl no urbanitzable com a sòl d'horta protegida, i es justifique l'existència de 10 metres quadrats de sòl de protecció d'horta per cada metre quadrat de parc públic minorat.

2. Amb caràcter excepcional, per la singularitat i l’elevat valor agronómic, cultural i paisatgístic, els sóls de protecció d’horta situats en la franja litoral podran considerar-se en el planejament estructural general com a parc públic de la xarxa primària (PVP) previst en l’article 24.1.c de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, peró hauran de mantenir en tot cas l’ús agrari en una superfície, com a mínim, equivalent a la superfície cultivable a l’entrada en vigor del pla d’acció territorial d’ordenació i dinamització de l’Horta de València.

3. L'aplicació de les determinacions establides en els apartats 1 i 2 d'esta disposició exigirà la realització d'un programa d'ús públic sostenible en els espais d'horta amb caràcter preceptiu. Este programa haurà de ser objecte d'un informe de manera preceptiva i vinculant per la conselleria amb competències en matèria d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, i comptar amb l'informe favorable de la conselleria amb competències en agricultura i desenrotllament rural, que en garantisca la compatibilitat amb l'activitat agrària. El pressupost d'este programa haurà de ser equivalent al cost d'execució del PVP que, a conseqüència d'esta mesura, deixe de realitzar-se, descomptant-ne, si és el cas, el cost d'adquisició del sòl.

4. En tot cas, les condicions funcionals i dimensionals de parc urbà (VP) a què es refereix l’annex TK.MUL.9.9.c de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, s’entendran complides amb les establides en l’apartat 3.2.b de l’annex per a jardins públics (VP).

|  |
| --- |
| Els apartats 1 i 3 de la disposició addicional primera es modifiquen pel [**Decret Llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València. (DOGV núm. 10502 de 05.02.2025). |

*Segona. Inscripció en el registre de la propietat*

La conselleria competent en matèria d’ordenació del territori, en el termini de tres mesos des de la publicació d’aquesta llei, posarà a disposició dels registradors de la propietat, per a la seua incorporació a l’aplicació informàtica auxiliar a què es refereix l’article 9 de la Llei hipotecària, un accés per mitjà d’un servei de mapes web a tots els plans d’acció territorial, degudament georeferenciats i metadatats, així com a les seues modificacions aprovades definitivament i en vigor.

*Tercera. Protecció de dades*

1. El tractament de dades personals que es realitze en compliment d'esta norma s'ajustarà al que disposa el règim jurídic europeu i estatal en matèria de protecció de dades de caràcter personal.

2. Les dades personals que les persones proporcionen a l'Administració en aplicació de la present norma seran utilitzades amb les finalitats i els límits previstos en esta.

|  |
| --- |
| La disposició addicional tercera es modifica pel [**Decret Llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html)  de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València. (DOGV núm. 10527 de 05.02.2025). |

DISPOSICIONS TRANSITÒRIES

*Primera. El planejament en tramitació*

Els instruments de planejament, de naturalesa territorial, urbanística o sectorial, així com les declaracions d’interès comunitari o els projectes d’infraestructures inclosos en l’àmbit d’aquesta llei que hagen iniciat la seua informació pública amb anterioritat a l’entrada en vigor d’aquesta llei, podran continuar la seua tramitació d’acord amb la legislació anterior o continuar la seua tramitació ajustant-se a les determinacions d’aquesta llei.

En cas que un expedient de planejament urbanístic o de declaració d’interès comunitari informat al públic prèviament a l’entrada en vigor d’aquesta llei entre en contradicció greu amb el seu esperit i els seus objectius, les administracions públiques responsables de l’aprovació del planejament o les declaracions d’interès comunitari podran aplicar les determinacions d’aquesta llei, amb la determinació prèvia, si escau, de les possibles responsabilitats patrimonials que pertoquen.

*Segona. El règim de fora d’ordenació*

Es declaren en situació de fora d’ordenació totes les construccions, o elements impropis d’aquestes, que siguen contraris a les determinacions d’aquesta llei, i no podran realitzar-s’hi més obres que les de mera conservació.

S’exceptuaran d’aquest règim aquelles construccions destinades a habitatge que tinguen les llicències i autoritzacions preceptives que s’hagen atorgat d’acord amb l’ordenació urbanística. Tampoc serà causa d’aquest règim el mer incompliment de les distàncies de reculada mínima o de distància mínima als eixos de camins establits per aquesta llei.

*Tercera. Règim de sól infrautilitzat*

La regulació relativa a sól infrautilitzat d’aquesta llei s’adequarà a la que, amb caràcter general, es fixe en matèria agrària per al conjunt de l’àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, ateses les particularitats de l’horta.

*Quarta. Règim transitori d’emissió dels informes preceptius relatius a usos i activitats en l’àmbit de l’Horta de València*

Mentre no es trobe en funcionament efectiu el Consell de l’Horta i puga assumir-se per aquest órgan l’emissió dels informes a què es refereix l’article 41, lletra l d’aquesta llei, la conselleria amb competències en matèria d’agricultura i desenvolupament rural, a instàncies de l’ajuntament que ho sol·licite, assumirà l’emissió dels informes preceptius i vinculants relatius a usos i activitats en l’àmbit de l’Horta de València, amb caràcter previ a les llicències que els autoritzen.

En qualsevol cas, aquest mecanisme transitori no podrà prolongar- se més de dihuit mesos des de la constitució del Consell de l’Horta.

|  |
| --- |
| La disposició transitòria quarta s'afig per l'article 93 de la [**Llei 9/2019, de 23 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/), de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat (DOGV núm. 8707 de 30.12.2019). |

DISPOSICIONS FINALS

*Primera. Habilitació normativa*

Es faculta el Consell per a dictar les disposicions necessàries per al desenvolupament i l’execució d’aquesta llei en un termini màxim de dos anys des que entre en vigor, sense perjudici dels terminis establits en les disposicions addicionals.

*Segona. Entrada en vigor*

Aquesta llei entrarà en vigor l’endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.

Per tant, ordene que tots els ciutadans i totes les ciutadanes, tribunals, autoritats i poders públics als quals pertoque, observen i facen complir aquesta llei.

València, 6 de març de 2018

El president de la Generalitat,

XIMO PUIG I FERRER

ANNEX

Delimitació de l’àmbit d’aplicació de la Llei de l’Horta de València

Les disposicions d’aquesta llei s’aplicaran als sóls en situació bàsica rural de l’àmbit de l’Horta de València i d’acord amb l’article 21 del text refós de la Llei de sól i rehabilitació urbana, que va ser aprovat per mitjà del Reial decret llei de 30 d’octubre de 2015. Aquest àmbit, que geogràficament correspon amb la línia occidental grafiada en el plànol adjunt i la línia de costa del mar Mediterrani, comprèn, entre altres, l’espai domini dels regadius histórics de les séquies del Tribunal de les Aigües de la Vega de València; la Séquia Reial de Montcada; el canal del Túria; Francs, Marjals i Extremals, i les hortes d’elevat valor patrimonial de les poblacions de Picanya, Paiporta, Torrent i Catarroja.

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2018/3/12/1224912/7_1740051053751_4339288461938775186_imagen.jpg)


Còpia Permalink ELI