Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5035, del 24-06-2005 (2005/6786)

Acord de 13 d'abril de 2005, de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, relatiu a l'homologació i el pla parcial Bobalar de Moncofa.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5035

Data del DOGV
:   24-06-2005

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2005/6786


Data del document
:   13-04-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * Moncofa
    * pla d'urbanisme

Acord de 13 d'abril de 2005, de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, relatiu a l'homologació i el pla parcial Bobalar de Moncofa. [2005/M6786]
  
Vist l'expedient relatiu a l'homologació i el pla parcial Bobalar de Moncofa, i de conformitat amb els següents,
  
Antecedents
  
1. El promotor de l'actuació (Alfonso López Fernández i Francisco Javier Debón Latorre) va presentar la corresponent alternativa tècnica, que incloïa l'homologació i el pla parcial, i ho va exposar pels seus propis mitjans a través d'anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo de 24 de juny de 2004 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 23 de juny de 2004. Transcorreguts els períodes de presentació d'alternatives, al·legacions i proposicions, finalment el ple de l'Ajuntament de Moncofa, en sessió de 28 d'octubre de 2004, va aprovar provisionalment l'homologació i el pla parcial.
  
L'expedient va entrar per a la seua aprovació definitiva en el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló el 9 de novembre de 2004.
  
2. La documentació aportada consisteix en document d'homologació modificativa que conté memòria, determinacions de caràcter normatiu amb fitxes de planejament i de gestió del sector, plànols d'informació i plànols d'ordenació i pla parcial del sector, que conté memòria informativa i justificativa, ordenances, fitxes de gestió de la unitat d'execució i fitxa urbanístiques de cada una de les zones d'ordenació, plànols d'informació i plànols d'ordenació.
  
3. La finalitat del projecte d'homologació és el desenvolupament del sector de sòl urbanitzable denominat Bobalar de Moncofa.
  
L'homologació sectorial suposa, fonamentalment, la reclassificació de sòl no urbanitzable a urbanitzable residencial. El resum de superfícies és el següent:
  
Concepte
  
Nom sector Bobalar
  
Superfície 743.997.15 m²
  
Edificabilitat bruta 244.474,33 m²t
  
Coeficient edificabilitat 0,9 m²t/m²s
  
Coeficient edificabilitat residencial 0,9 m²t/m²s
  
Densitat 75 habitatge/ha
  
Nombre habitatges 2037 habitatges
  
4. S'han emés els informes següents:
  
- El 9 de novembre de 2004, informe de l'IVHSA.
  
- El 17 de novembre de 2004, informe de la Divisió de Recursos Hidràulics de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.
  
- El 12 de novembre del 2004, informe favorable de la Conselleria de Sanitat.
  
- El 18 de novembre del 2004, informe de la Direcció General d'Habitatge i Projectes Urbans.
  
- L'1 de desembre de 2004, informe favorable del departament d'educació de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
- El 14 de desembre de 2004, informe desfavorable de l'Oficina del Pla de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.
  
- El 15 de desembre de 2004, informe favorable de la Inspecció de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
- El 9 de febrer de 2005, informe en relació amb l'estudi d'inundabilitat emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.
  
- El 9 de març de 2005, declaració d'impacte ambiental emesa per la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Fonaments de dret
  
1. La tramitació de l'homologació ha sigut correcta, conforme al que establix l'article 45, 48 i 52 i concordants de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, Reguladora de l'Activitat Urbanística (en endavant LRAU), això en relació amb l'apartat III.1.B de la Instrucció de Planejament 1/1996, aprovada per Ordre del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de 29 de març de 1996 (en endavant Instrucció de Planejament 1/1996).
  
2. La documentació està completa, a l'efecte del que disposa l'article 27 de la LRAU, 64 i 173 del Reglament de Planejament de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 201/1998, de 15 de desembre (en endavant RPCV).
  
3. L'homologació sectorial que s'examina (acompanyada de pla parcial i programa) suposa la reclassificació de sòl no urbanitzable, per la qual cosa es fa necessària, per raó del que disposa l'article 43 de la LRAU, l'emissió d'una declaració d'impacte ambiental .
  
El 9 de març de 2005, s'ha emés declaració d'impacte ambiental per part de la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge. La declaració és favorable, amb les condicions següents:
  
1. Respecte a la preservació dels valors naturals de fauna d'interés per a la conservació, han de realitzar-se estudis de detall per personal qualificat amb la supervisió i l'aprovació del Servei de Gestió i Conservació de la Biodiversitat a fi de determinar els punts següents:
  
1.1: La presència de tortuga d'estany (Emys orbicularis) en les actuacions sobre les séquies del sector.
  
1.2. Establiment, si és el cas, de mesures i modificacions resultat dels estudis, l'execució d'aquestes ha de disposar d'informe favorable del Servei de Gestió i Conservació de la Biodiversitat.
  
Respecte a la construcció del passeig marítim s'efectuaran prèviament estudis detallats respecte a la vegetació i flora de la franja costanera, presència de Silene cambessedessii i diferents espècies de Limonium que aproximarien les comunitats vegetals a les estepes salines mediterrànies, amb les mateixes condicions respecte a la fauna, i a més s'obtindrà informe favorable de la Direcció General de Costes per a l'execució del passeig conforme al que establixen els articles 112 i 117 de la Llei 22/88, de Costes.
  
2. Compliment de les condicions i observacions indicades en l'informe del Servei d'Ordenació Territorial d'aquesta Conselleria inclosos en la present declaració.
  
3. Es crearà una zona d'esmorteïment d'impactes en el límit sud de l'actuació pròxim al límit de la zona humida Marjal i Estanys d'Almenara, concentrant les zones verdes en aqueixa zona, com també les zones lliures d'edificació. La zona d'esmorteïment, tenint en compte aquestes condicions comprendrà la major superfície possible de la conca d'afecció de la zona humida.
  
S'ha d'evitar efectuar qualsevol procés de contaminació que afecte especialment la zona humida Marjal i Estanys d'Almenara i la seua conca d'afecció. En aquest sentit les aigües pluvials i de drenatge procedents del sector si es dirigeixen cap a la referida zona humida han de rebre un tractament que evite la introducció de contaminants en aquesta.
  
En la conca d'afecció de la referida zona humida no s'ubicaran estacions de servei ni instal·lacions d'emmagatzemament de substàncies o residus perillosos.
  
4. Respecte a la gestió dels residus sòlids, l'Ajuntament ha de fer-se càrrec de la seua gestió complint el Pla Zonal de Residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de Residus de la Comunitat Valenciana, el Reial Decret 1481/2001 de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador i la Llei 10/2000, de Residus, de la Comunitat Valenciana.
  
5. Respecte al subministrament d'aigua potable, abans de l'inici de les obres d'urbanització, s'ha d'obtindre de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer la concessió del volum d'aigua necessari, autorització del canvi d'ús de l'aigua que actualment es destina al reg per a l'abastiment de la població prevista en el sòl residencial proposat en el projecte, com també qualsevol increment de la concessió, si és el cas. Així mateix s'ha d'informar sobre els cabals que s'han d'extraure dels pous, la legalitat d'aquests i el traçat de les conduccions per a la portada d'aigües en el cas de ser necessària la seua construcció.
  
Igualment, el projecte de la planta potabilitzadora per osmosi inversa ha de disposar de les autoritzacions preceptives de l'organisme de conca d'acord amb el Reial decret 28 de juliol 1995 pel qual es regulen les instal·lacions de dessalatge d'aigua marina o salobre. Estant vinculada l'execució del projecte a la correcta eliminació de la salmorra prevista en el projecte d'emissari submarí, mitjançant les autoritzacions corresponents d'autorització d'abocament i prèvia declaració d'impacte ambiental favorable d'aquest.
  
6. Paral·lelament a l'execució del sector s'efectuaran les infraestructures previstes en matèria de depuració de les aigües residuals corresponents a aquest sector, de manera que es garantisca el ple funcionament de les instal·lacions en el moment de l'inici de l'ocupació d'aquest. Les infraestructures es realitzaran a càrrec del sector segons el que establix la modificació del concert previ. La gestió de les instal·lacions de depuració d'aigües residuals previstes per als nous sectors urbanitzable es realitzarà per una entitat gestora que garantisca el funcionament correcte i manteniment de les instal·lacions.
  
Per al funcionament correcte del sistema de sanejament es construirà, per a donar servei als usos previstos, una xarxa separativa de pluvials i residuals.
  
S'ha d'obtindre autorització d'abocament de les aigües residuals i pluvials per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
7. S'ajustaran les condicions d'abocament al clavegueram al model d'ordenança d'abocament a la xarxa de clavegueram municipal elaborat per l'entitat de sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
8. El material necessari per al terraplenament del sector per a l'augment de la cota d'urbanització ha de provindre de pedrera o zona de préstec autoritzada, i ha de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Ha de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.
  
La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al rebliment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització.
  
9. Respecte a les possibles afeccions als elements integrants del patrimoni historicoartístic, s'ha de complir a l'informe emés per la Conselleria de Cultura anteriorment exposat. En tot cas es complirà el que establixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
10. Respecte a l'afecció al camí ramader assagador del Camí de Cabra es complirà el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders, així com també el que ha indicat l'informe de camins ramaders de la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta Conselleria i inserit en aquesta declaració.
  
11. Amb caràcter anual, i com a complement al programa de vigilància ambiental, l'Ajuntament realitzarà un informe, que es remetrà l'últim mes de l'any, a aquesta Direcció General i que contemple els aspectes següents:
  
A) Volum i destinació final dels residus sòlids generats en el municipi al llarg de l'any.
  
B) Volum i procedència dels recursos hídrics consumits pel municipi al llarg de l'any.
  
C) Capacitat de depuració de l'EDAR en relació amb l'augment de la població, volum tractat, qualitat i destinació final de l'efluent.
  
12. Tots aquells projectes vinculats al desenvolupament del sector que es troben inclosos en els supòsits previstos en la legislació d'impacte ambiental han de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental?.
  
En el desenvolupament del sector han de complir-se totes aquestes condicions. Bona part de les condicions de la declaració d'impacte han de complir-se en el moment de l'execució del corresponent programa. No obstant això, hi ha algunes altres que obliguen a modificar l'ordenació detallada continguda en el Pla parcial aprovat provisionalment per l'Ajuntament. Així:
  
A. La condició número 3 de la declaració d'impacte ambiental obliga a modificar l'emplaçament de les zones verdes del pla parcial, ja que imposa l'obligació de crear una zona d'esmorteïment d'impactes en el límit sud de l'actuació ?concentrant les zones verdes en aqueixa zona, com també les zones lliures d'edificació?. L'ordenació detallada del Pla parcial aprovat provisionalment per l'Ajuntament no concentra les zones verdes en el límit sud, per la qual cosa es fa necessària una nova ordenació detallada.
  
B. La condició número 10 de la declaració d'impacte es refereix a l'afecció del camí ramader assagador del Camí de la Cabra, afectada pel pla parcial, respecte de la qual s'indica que ?es complirà el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders, com també que ha indicat l'informe de camins ramaders de la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta Conselleria i inclòs en aquesta declaració?. Aquest camí ramader té una amplària de 10 metres, i el Pla parcial preveu l'execució d'un vial d'aqueixa mateixa amplària sobre els terrenys del camí ramader. La qualificació d'aquests terrenys com a xarxa viària del Pla parcial i la seua urbanització com a tal (sense més especialitats) no pareix resultar compatible amb els usos previstos en els articles 16 i 17 de la Llei de camins ramaders de 1995. Per tant, pareix que el compliment d'aquesta condició obliga a modificar l'ordenació detallada del pla parcial.
  
4. La Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, en sessió de 15 de desembre de 2004, va aprovar definitivament les homologacions sectorials de Palafangues, Belcaire Nord i Belcaire Sud de Moncofa, això amb determinades condicions.
  
Totes les consideracions i observacions que es van efectuar en aquests acords de la Comissió Territorial d'Urbanisme són igualment aplicables a l'homologació del sector Bobalar.
  
Simultàniament a l'homologació sectorial i el pla parcial que ara s'examina s'estan tramitant altres quatre, que impliquen també, totalment o parcialment, la reclassificació de sòl no urbanitzable.
  
Denominació Superfície Ús Edificabilitat
  
Rachadell 116.000 m² Residencial 0,60m²t/m²s
  
Palafangues 201.450 m² Residencial 0,60 m²t/m²s
  
Belcaire Sud 258.241 m² Residencial 0,90 m²t/m²s
  
Belcaire Nord 666.000 m² Residencial 0,90 m²t/m²s
  
Bobalar 271.638 m² Residencial 0,90 m²t/m²s
  
Suma 1.513.329 m²
  
La Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, en distintes ocasions, en examinar importants reclassificacions de sòl realitzades a través d'homologacions sectorials i plans parcials, ha assenyalat que, per raó de la seua envergadura, pot fer-se necessari que aquestes hagen de vindre acompanyades d'una homologació territorialment més extensa, a fi de comprovar que les actuacions encaixen en el model territorial del planejament general, sense exigir la seua revisió. En aqueixa mateixa línia l'article 13.5 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i de protecció del paisatge (en endavant LOTPP) assenyala també que ?qualsevol proposta de modificació del planejament que supose una alteració de les directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori establida en els plans generals municipals requerirà per a la seua aprovació la presentació davant de la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme, a l'efecte de concert previ, del nou model territorial municipal que es proposa, d'acord amb el seu context supramunicipal, s'inicia així el procediment de revisió del pla?.
  
En el cas que ens ocupa, l'Ajuntament de Moncofa, conscient que totes aquestes propostes reclassificatòries podrien alterar significativament les directrius resultants de les vigents normes subsidiàries de planejament, ha iniciat el procediment de redacció d'un nou pla general. En concret, el 27 de setembre de 2004, el director general de Planificació i Ordenació Territorial va emetre un informe de concert previ respecte del nou Pla General de Moncofa, pla en què es recullen les cinc actuacions que ara es comenten. En aquest informe de concert previ, i en relació amb aquestes cinc actuacions reclassificatòries, es va assenyalar el següent:
  
?La tramitació de les quatre homologacions sectorials pendents d'aprovació definitiva a què ens hem referit (cada una amb el seu pla parcial i programa), així com també la corresponent al sector Bobalar, encara no remés a aprovació definitiva, planteja la qüestió de si amb tals actuacions s'està alterant de mode tan substancial el model d'ordenació establit en les normes subsidiàries de planejament de Moncofa de 29 de desembre de 1989 com perquè siga procedent la revisió d'aquestes normes i la seua substitució per un nou pla general. De fet, l'existència d'aquestes actuacions ha sigut una de les raons que han portat a l'Ajuntament a iniciar l'elaboració d'un nou pla general. En aquest sentit, l'Ajuntament ha entés que és possible la tramitació de les dites homologacions sectorials simultàniament a l'elaboració del nou pla, sempre que es garantisca que aquestes actuacions són compatibles amb el nou model previst en el Pla general en elaboració.
  
Tenint en compte les característiques d'aquestes actuacions, es considera que és possible continuar la seua tramitació sense esperar a l'aprovació definitiva del Pla general en tramitació, sempre que s'acredite la seua compatibilitat amb el nou model territorial que s'ha d'establir per aquest últim.
  
No obstant això, ha d'assenyalar-se que l'ordenació del sòl urbanitzable del nou pla general ha de complir el que establix l'article 62.1 de la LRAU, que assenyala que tot el sòl urbanitzable ha de tindre un aprofitament tipus semblant o un valor urbanístic semblant. Per això, és necessari que es justifique que els sectors de sòl urbanitzable que s'estan tramitant i que s'arrepleguen també en el document de concert previ del nou Pla general compleixen amb aquest precepte legal, la qual cosa és particularment necessari si es té en compte que dos d'aquests sectors tenen prevista una edificabilitat residencial de 0,6 m²t/m²s, mentre que els altres dos tenen una edificabilitat de 0,9 m²/m². Aquesta justificació es farà també necessària per a poder aprovar les homologacions sectorials actualment en tramitació.
  
En relació amb aquestes actuacions sectorials a què ens referim, es fa també previst que es complete la documentació mitjançant un document conjunt en què s'establisca l'ordenació estructural de cada actuació en relació amb l'ordenació estructural dels altres sectors. Això es fa especialment necessari en el supòsit dels sectors Belcaire Nord i Sud, tant per ser continus l'un amb l'altre, com per estar condicionats a obres simultànies d'urbanització necessàries per a l'eliminació del risc d'inundació. Tot això ha sigut emplenat en la documentació complementària remesa per l'Ajuntament en relació amb el concert previ. No obstant això, aqueixa documentació complementària ha de remetre's també com a annex de les homologacions sectorials que s'estan tramitant. En aquesta documentació complementària, ha de justificar-se la suficiència dels accessos als nous sectors des de les principals vies de comunicació, així com que, conjuntament per a tots ells, es garanteix la suficiència de subministrament d'aigua potable i de tractament de les residuals?.
  
L'Ajuntament de Moncofa ha incorporat com a annex de les homologacions sectorials d'aquests cinc plans parcials una documentació complementària en què es compleix el que ha assenyalat l'informe de concert previ del pla general.
  
La Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló ha assenyalat en distintes ocasions (entre altres, acords de 13 de juny de 2001 expedient 990500, 22 de juliol de 2002 expedient 2001/0561, 30 d'octubre de 2002 expedient 2001/0686, i 12 de desembre de 2003 expedient 2002/0959) que les noves actuacions no previstes en el planejament general que suposen importants reclassificacions de sòl no urbanitzable a urbanitzable plantegen també la qüestió de determinar quines han de ser les condicions de connexió i integració de la nova urbanització, com també la necessitat, si és el cas, de suplementar les infraestructures existents.
  
La possibilitat que el desenvolupament de nous sòls urbanitzables puga determinar l'obligació d'executar infraestructures externes de connexió s'estableix expressament en la legislació bàsica estatal. L'article 18 de la Llei estatal 6/1998, de 13 d'abril, de Règim del Sòl i Valoracions (en endavant LRSV), en regular els deures dels propietaris del sòl urbanitzable, inclou al punt 2 el deure de ?cedir obligatòriament i gratuïtament el sòl necessari per a l'execució dels sistemes generals que el planejament general, si és el cas, incloga o adscriga a l'àmbit corresponent?, afegint al punt 3 el deure de ?costejar i, si és el cas, executar les infraestructures de connexió amb els sistemes generals exteriors a l'actuació i, si és el cas, les obres necessàries per a l'ampliació o els reforços d'aquests sistemes requerits per la dimensió i densitat d'aquesta i les intensitats d'ús que aquesta genere?. Al seu torn, aquesta obligació resulta també del compliment del que establixen els apartats A, B i C de l'article 30.1 de la LRAU. A més, una de les comeses de l'homologació, tal com resulta de l'apartat 8 de la Instrucció de Planejament 1/1996, és la fixació de les condicions de connexió per a cada actuació integrada.
  
De les disposicions legals citades es deriva que el desenvolupament de noves actuacions urbanístiques d'envergadura ha d'estar condicionat a la corresponent execució de les necessàries connexions i fins i tot a obres d'ampliació i suplementació de les infraestructures necessàries per a adequar aquestes a les noves necessitats creades per la mateixa actuació, tot això ha d'estar expressament previst en el document d'homologació. Així s'assenyala expressament en l'article 83.C.3r del RPCV, segons el qual, en el cas de plans parcials reclassificatoris ?s'ha d'assegurar el suplement de dotacions de xarxa primària que exigisca l'ampliació del sòl urbanitzable i la seua deguda integració en l'estructura urbanística del pla?.
  
D'un altre costat, l'article 40.1.B de la LRAU estableix que una de les comeses de la Comunitat Autònoma en l'aprovació definitiva del planejament és la d'assegurar que el model de creixement triat pel municipi respecte l'equilibri urbanístic del territori, sense esgotar els seus recursos, ni saturar les infraestructures supramunicipals o desvirtuar la funció que els és pròpia?, a la qual cosa, a més, l'últim paràgraf del número 1 del mateix article afig que ?la Generalitat Valenciana no podrà aprovar definitivament els plans que incórreguen en infracció d'una disposició legal estatal o autonòmica?. pel que correspon a la comunitat autònoma, en el moment de l'aprovació definitiva d'aquests planejaments reclassificatoris, verificar el compliment d'aquests requisits que s'han comentat.
  
En concret, i amb caràcter general, aquestes reclassificacions han de contindre les previsions següents:
  
- Indicació de quins elements de la xarxa primària han de desenvolupar-se abans o simultàniament a l'actuació, per ser imprescindible per a l'adequada integració i connexió de la nova urbanització amb el seu entorn (article 126.1a RPCV). En aquest sentit, la mateixa homologació ha d'establir les noves xarxes primàries suplementàries, de manera que el nou sector no minore els nivells de qualitat dels existents. En particular, ha d'establir-se el viari suplementari de connexió de l'actuació en termes tals que no sature les infraestructures ja existents.
  
- Indicació de l'obligatorietat d'acompanyar al document de planejament parcial de certificat municipal que acredite la disponibilitat del subministrament d'aigua potable que assegure la suficiència d'aquest, amb anàloga regularitat a què gaudisquen la resta de construccions del terme municipal i faça constar que la nova urbanització no comportarà minva addicional respecte a les disponibilitats de cabal existents (article 126.4a del RPCV).
  
- Previsió del sistema de depuració d'aigües residuals. En el cas que s'haja de connectar amb la xarxa municipal, ha d'assegurar-se que la depuradora existent és suficient; cas contrari, el desenvolupament de l'actuació ha de quedar condicionat a l'execució de la prèvia o simultània ampliació de l'estació depuradora.
  
Cal insistir en la necessitat que, com a condició de desenvolupament, ha de suplementar-se la xarxa viària de comunicació de l'actuació amb el nucli de població, això mitjançant vials de dimensió suficient per a satisfer les demandes originades pel nou sector, sense sobrecarregar els existents amb anterioritat. L'execució d'aquests vials ha de ser una condició prèvia o simultània perquè el nou sòl urbanitzable puga ser programat, i garantir així que quede adequadament connectat i integrat amb les xarxes d'infraestructures exteriors, sense minvar i desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat i capacitat de servei anteriors. En aquest sentit, és indubtable que la gran rellevància de la nova urbanització supose que la seua implantació provocarà un important increment en l'ús de les xarxes primàries d'accés, per la qual cosa, i per a mantindre la seua capacitat, és també exigible l'execució d'aquests vials com a condicions de connexió de l'actuació.
  
Les anteriors consideracions també han de tindre's en compte en el cas d'aquestes actuacions reclassificatòries de Moncofa, sobretot per l'efecte acumulatiu de les cinc homologacions sectorials que s'estan tramitant.
  
En el cas que ens ocupa, cada una de les homologacions ha de complir les condicions de desenvolupament establides en l'homologació sectorial i en el document complementari d'homologació remés per l'Ajuntament de Moncofa.
  
Ha d'assenyalar-se en particular que es considera condició de connexió de necessària observança en el cas del sector Bobalar la millora de l'accés viari des de la població. Respecte d'això, i tal com ja va assenyalar la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló en sessió de 15 de desembre de 2004 per als sectors Belcaire Nord i Sud, abans de l'aprovació definitiva municipal del Pla parcial, s'ha d'elaborar un estudi de trànsit que garantisca la suficiència dels accessos previstos, el qual ha de ser sotmés a informe previ favorable de l'Oficina del Pla de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, com a organisme competent en la planificació del sistema viari de la Comunitat Valenciana. En el cas que de tal estudi resulte que el citat viari d'accés és insuficient, s'ha de garantir l'execució d'aquelles altres actuacions complementàries que resulten necessàries per a assegurar la seua suficiència. Per això, els accessos previstos en la documentació complementària a l'homologació remesa per l'Ajuntament han de considerar-se orientatius, fora de perill del que resulte de l'esmentat estudi de trànsit.
  
5. L'homologació sectorial i el Pla parcial que s'examina no ha justificat el compliment del que establix l'últim paràgraf de l'article 17 de l'annex del RPCV, el qual estableix el següent:
  
?Els canvis d'ordenació que, per si mateixos, comporten un increment de més de 1000 habitants en el potencial de població municipal, a més, han d'acompanyar-se de la corresponent reserva suplementària de parc públic de la xarxa primària (PQL), que podrà satisfer-se amb jardins sempre que l'esmentat increment poblacional no supere els 5.000 habitants?.
  
La tramitació de fins a cinc homologacions sectorials, totalment o parcialment reclassificatòries, implica en tot cas l'aparició d'un nombre d'habitatges que exigirà la inclusió d'una reserva suplementària de parc públic, a més de la reserva de zona verda de xarxa secundària que resulta de l'aplicació de l'article 4 de l'annex del RPCV.
  
Per a complir el que establix l'últim paràgraf de l'article 17 de l'annex del RPCV serien possibles dos tipus de solucions:
  
- O bé que l'Ajuntament aprove un document complementari aplicable a les cinc homologacions sectorials en tramitació, de manera que es preveja un parc públic amb la superfície resultant del nombre d'habitants que s'incremente com a conseqüència de la reclassificació de sòl no urbanitzable en urbanitzable (com ja s'ha dit, alguna de les homologacions sectorials només en part implica reclassificació de sòl no urbanitzable).
  
- O bé s'estableix la necessitat que en cada un dels plans parcials se suplemente la reserva de zones verdes amb la previsió d'una reserva addicional equivalent a 5.000 m² de jardí de xarxa primària per cada miler d'habitants que sorgisquen com a conseqüència de la part reclassificatòria de cada un dels sectors.
  
La primera d'aquestes dues opcions obliga en tot cas a una ampliació de l'homologació, la qual cosa impediria sense més la seua aprovació. La segona solució permetria l'aprovació de les homologacions sectorials, amb la clàusula a què s'ha fet referència, que obligaria a modificar l'ordenació detallada de cada Pla parcial.
  
En tot cas, doncs, l'aprovació de l'homologació sectorial ha d'establir la condició expressa de què s'han de suplementar les reserves de sòl dotacional de zona verda del Pla parcial, a fi de preveure una reserva addicional de zona verda (jardí) equivalent a 5.000 m² per cada miler d'habitants que corresponguen a la reclassificació de sòl no urbanitzable.
  
6. La tramitació de l'homologació sectorial i Pla parcial que ens ocupa (que, com s'ha assenyalat, té un abast parcialment o totalment reclassificatori) planteja també la qüestió de la seua compatibilitat amb el que establix el Pla d'acció territorial regulador del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (en endavant PATRICOVA).
  
L'article 22.1 de les normes del PATRICOVA estableix que ?el sòl no urbanitzable afectat pel risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable, excepte en els municipis amb elevat risc d'inundació?. D'un altre costat, l'article 23 de les normes del PATRICOVA estableix que el desenvolupament de sòl urbanitzable que no compte amb un programa per al desenvolupament de les actuacions integrades aprovat definitivament requereix amb caràcter previ a la programació d'un estudi d'inundabilidad específic.
  
De conformitat amb tot això, en el present cas es necessària l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat, que havia de ser informat pel Servei competent de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.
  
Respecte d'aquesta qüestió, l'Ajuntament de Moncofa va elaborar un estudi d'inundabilitat que es referia als terrenys afectats per la desembocadura del riu Belcaire, estudi d'inundabilitat respecte de què es va emetre un informe favorable per part del Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial amb data 9 de febrer de 2005.
  
Segons resulta de la Circular de 27 de març de 2003 de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial, sobre la tramitació dels estudis d'inundabilitat previstos en la normativa del PATRICOVA, en el supòsit d'estudis d'inundabilitat que acompanyen documents de planejament d'aprovació autonòmica, s'incorporaran a l'expedient els informes juntament amb la proposta del Servei d'Ordenació Territorial, després d'això serà l'òrgan autonòmic competent per a aprovar l'instrument de planejament, amb l'aprovació d'aquest instrument, s'efectua automàticament l'aprovació exigida en l'article 18 de les normes del PATRICOVA.
  
Per tant, i en relació amb el PATRICOVA, no hi ha obstacle a l'aprovació definitiva de l'homologació sectorial, si bé el programa ha d'assumir els compromisos a què es refereix l'estudi d'inundabilitat i l'informe. En concret, i de conformitat amb el que s'ha assenyalat en el referit informe s'ha d'establir l'obligatorietat d'executar a càrrec de l'actuació les mesures correctores relatives a les séquies de reconducció d'escorrenties aigües amunt del sector, disposició de dues comportes en la séquia de l'Illa i recàlcul d'aquesta per al seu funcionament bidireccional.
  
7. Es planteja també en aquest cas la qüestió relativa a si resulten o no aplicables determinades restriccions establides en la Llei 8/2002, de 5 de desembre, d'Ordenació i Modernització de les Estructures Agràries de la Comunitat Valenciana.
  
L'article 11 de l'esmentada llei preveu la necessitat d'obtindre un informe favorable de la Conselleria competent en matèria d'agricultura ?respecte de totes aquelles obres, usos, instal·lacions i aprofitaments?, entre altres casos, quan afecten ?terrenys sobre els quals es realitzen les obres classificades d'interés general de la Comunitat Valenciana en matèria d'aprofitaments hidràulics, canals i regadius i la resta d'infraestructures agràries previstes en la present llei, mentre no transcórreguen 10 anys des de la completa finalització d'aquestes obres?.
  
En relació amb això, l'1 d'abril de 2004 s'ha emés un informe per part de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, en el qual s'informa que ?s'està executant un regadiu d'interés general en el terme municipal de Moncofa pel que hem d'estudiar les possibles incidències amb la dita aprovació?.
  
En relació amb aquest punt, la Comissió Territorial d'Urbanisme considera que l'aprovació definitiva del pla parcial ha de ser prèviament informada favorablement per la Conselleria d'Agricultura.
  
8. El pla parcial que ens ocupa ha sigut aprovat provisionalment després de l'1 de gener de 2004, per la qual cosa es planteja la qüestió: en quina mesura resulta aplicable la Disposició addicional 12 de la LRAU (segons la redacció donada per la Llei 16/2003, de 17 de desembre. Per tant, i segons el que s'establisca per part de la Conselleria de Territori i Habitatge en relació amb l'aplicació de la referida disposició als referits plans parcials, ha d'establir-se la corresponent previsió de reserva de sòl per a la construcció d'habitatges protegits.
  
9. Del que s'ha dit fins ara resulta que hi ha obstacles que impedeixen poder aprovar definitivament el pla parcial del sector Bobalar.
  
Tal com assenyala la Instrucció de planejament sobre homologacions, l'homologació (inclosa la d'abast sectorial) produeix un efecte translatiu de competències a favor del municipi, perquè ?implica traslladar la responsabilitat decisòria sobre l'aprovació del planejament parcial i de reforma interior als ajuntaments, fent-los competents per a fent-los competents per a l'aprovació d'aquells plans ?parcials i de reforma interior- que comporten canvis, fins i tot en les previsions del planejament general, sempre que només afecten el que legalment es denomina ordenació detallada?.
  
Quan es tramiten de manera simultània l'homologació sectorial i el pla parcial, l'habitual és que l'acord autonòmic d'aprovació definitiva es referisca a aquests dos instruments de planejament. no obstant això, poden existir motius concrets que aconsellen que l'acord autonòmic d'aprovació es limite exclusivament al document d'homologació, de manera que l'aprovació definitiva del pla parcial passe a correspondre a l'Ajuntament, per a la qual cosa l'acord d'aprovació de l'homologació produeix els efectes propis de la cèdula d'urbanització en relació amb el Pla parcial. De fet, quan durant la fase d'aprovació definitiva de l'homologació i el Pla parcial sorgeixen determinades qüestions que obliguen a introduir algun canvi en el Pla parcial, o que exigeixen compromisos addicionals per a l'urbanitzador, la fórmula de l'aprovació definitiva autonòmica exclusivament de l'homologació afavoreix la ràpida resolució de l'expedient, traslladant a l'Ajuntament la competència per a introduir en el Pla parcial i en el programa els ajustos necessaris. En aquest sentit, aqueixa possibilitat ha sigut ja utilitzada diverses vegades per la Comissió Territorial d'Urbanisme.
  
Per raons d'economia procedimental, cap cosa impedeix que el mateix acord autonòmic d'aprovació definitiva de l'homologació produïsca, en relació amb el Pla parcial (i amb les condicions que s'assenyalen) l'efecte de la cèdula d'urbanització, amb la qual cosa l'expedient no ha de tornar a ser sotmés a la Conselleria.
  
D'aquesta manera, i si se segueix el criteri ja utilitzat per la Comissió Territorial d'Urbanisme en la seua sessió de 15 de desembre de 2004, en relació amb els sectors Belcaire Nord i Sud de Moncofa, seria possible l'aprovació de l'homologació, amb les condicions suplementàries que s'han assenyalat. Amb posterioritat, l'Ajuntament podrà aprovar definitivament el Pla parcial i el Programa, una vegada s'hagen complit totes les condicions assenyalades en l'acord d'aprovació de l'homologació.
  
En tot cas, i com també va assenyalar la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló en un cas semblant (acord de 30 d'octubre de 2002, homologació del litoral d'Almenara, exp. 2001/0686), convé recordar a l'Ajuntament de Moncofa que, quant al Pla parcial del sector Bobalar i al seu Programa, aquests no són objecte, com ja s'ha raonat, d'aprovació definitiva autonòmica. Respecte d'aquests documents, simultàniament a l'aprovació de l'homologació s'entendrà expedida cèdula d'urbanització amb les mateixes condicions de connexió i desenvolupament que figuren en l'homologació i en l'acord d'aprovació d'aquesta. A fi que no existisquen dubtes respecte d'això, convindrà exposar succintament les conseqüències que l'anterior suposa en relació amb l'aprovació definitiva municipal del pla parcial i del programa:
  
A. L'Ajuntament de Moncofa no podrà aprovar definitivament el pla parcial i el programa mentre no siga efectiva l'expedició de la cèdula d'urbanització. La cèdula d'urbanització, amb les mateixes condicions de desenvolupament que l'homologació, no s'entendrà que està expedida fins que es publique en el butlletí oficial que corresponga l'acord autonòmic d'aprovació definitiva de l'homologació.
  
B. Publicat l'acord autonòmic d'aprovació de l'homologació, es considerarà expedida la cèdula d'urbanització amb les esmentades condicions de desenvolupament. L'Ajuntament, a partir d'aquest moment, podrà aprovar definitivament el Pla parcial i el programa, però això només si l'actuació assumeix i compleix les esmentades condicions de connexió i desenvolupament.
  
C. No és possible, doncs, entendre que, aprovada l'homologació, queda automàticament convertit en definitiu l'acord municipal d'aprovació provisional del Programa i del Pla parcial, perquè és clar que el compliment de les condicions i requisits incorporats a l'homologació en la seua aprovació definitiva exigeixen actuacions i compromisos addicionals.
  
10. La Comissió Territorial d'Urbanisme, a proposta del director general de Planificació i Ordenació Territorial, és l'òrgan competent per a resoldre sobre l'aprovació definitiva de les homologacions i plans parcials de municipis de menys de 50.000 habitants, de conformitat amb el que disposa la Disposició transitòria primera, punt 3, i l'article 54.2.B de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, en relació amb l'article 10.a) del Reglament dels Òrgans Urbanístics de la Generalitat Valenciana, aprovat per Decret 201/2003, de 3 d'octubre, del Consell de la Generalitat.
  
Per raó de tot el que antecedeix, la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló acorda:
  
Primer
  
Aprovar definitivament l'homologació sectorial del municipi de Moncofa denominada Bobalar, amb les següents condicions objectives de connexió i integració de l'actuació que han de ser complides en tot cas en el pla parcial que ha d'aprovar l'Ajuntament:
  
- El pla parcial de desenvolupament ha de complir totes les condicions establides en la declaració d'impacte ambiental. En particular, s'han d'introduir les modificacions en l'ordenació detallada del Pla parcial exigides en les condicions 3 i 10 de la declaració d'impacte.
  
- Han de complir-se les condicions establides en l'estudi d'inundabilitat i en l'informe emés en relació amb aquest per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.
  
- Han de complir-se totes les condicions de desenvolupament establides en el document d'homologació sectorial, com també en el document complementari elaborat per l'Ajuntament.
  
- En particular, s'estableix com a condició de connexió la necessitat de suplementar la xarxa viària externa mitjançant l'execució del la connexió viària des de l'entrada del nucli urbà de Moncofa, el disseny de la qual ha de garantir la seua suficiència. Per a això, abans de l'aprovació definitiva municipal del pla parcial, s'ha d'elaborar un estudi de trànsit que garantisca la suficiència dels accessos previstos, el qual ha de ser sotmés a informe previ favorable de l'Oficina del Pla de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, com a organisme competent en la planificació del sistema viari de la Comunitat Valenciana. En el cas que d'aquest estudi resulte que el citat viari d'accés és insuficient, s'ha de garantir l'execució d'aquelles altres actuacions complementàries que resulten necessàries per a assegurar la seua suficiència. Per això, els accessos previstos en la documentació complementària a l'homologació remesa per l'Ajuntament han de considerar-se orientatius, fora de perill del que resulte de l'esmentat estudi de trànsit.
  
- El pla parcial ha de justificar que s'estableix una reserva suplementària de zones verdes per a complir el que establix l'últim paràgraf de l'article 17 de l'annex del RPCV.
  
- L'ordenació del pla parcial ha de complir la reserva de sòl per a habitatges de protecció oficial que s'establisca de conformitat amb la Disposició addicional 12 de la LRAU.
  
- El pla parcial ha de ser sotmés a informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, això a l'efecte de l'aplicació de la Llei 8/2002, de 5 de desembre, d'Ordenació i Modernització de les Estructures Agràries de la Comunitat Valenciana.
  
Segon
  
Tindre per expedida, en relació amb el pla parcial Bobalar, cèdula d'urbanització amb les condicions de connexió i integració assenyalades en l'apartat anterior, de manera que, una vegada assegurat el compliment de les dites condicions, serà l'Ajuntament el competent per a la seua aprovació definitiva.
  
Contra el present acord, que no posa fi a la via administrativa, pot interposar-se recurs administratiu d'alçada, en el termini d'un mes, davant de la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge, això sense perjudici d'utilitzar qualsevol altre recurs que es considere oportú.