Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9437, del 28-09-2022 (2022/8459)

RESOLUCIÓ de 2 de maig de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació de la concessió minera derivada del permís d'investigació Mancilla, número 2835, secció C, en una extensió de quatre quadrícules mineres situades al terme municipal de l'Alcora. Expedient (1863662) 137/2017/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9437

Data del DOGV
:   28-09-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/8459


Data del document
:   02-05-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Alcora, l'
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 2 de maig de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació de la concessió minera derivada del permís d'investigació Mancilla, número 2835, secció C, en una extensió de quatre quadrícules mineres situades al terme municipal de l'Alcora. Expedient (1863662) 137/2017/AIA. [2022/8459]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1863662) 137/2017/AIA.  
Títol: Projecte d'explotació de la concessió minera derivada del permís d'investigació Mancilla, núm. 2835, secció C, en una extensió de quatre quadrícules mineres situades al terme municipal de l'Alcora (Castelló).  
Promotor: Azuliber 1, SA.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló.  
Ref. de l'òrgan substantiu: (MIEXCD/2013/3/12).  
Localització: polígon 29, parcel·les 81, 82, 105, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 225, 226, 227 i 9009, partides les Foies i la Mussolera.  
  
Antecedents i objecte del projecte  
1. Antecedents.  
L'empresa Azuliber 1, SA, amb domicili social al Camí Prats, s/n, l'Alcora (12273 Castelló), té com a objecte la fabricació de paviment i revestiment ceràmic, i és titular d'una concessió d'explotació de recursos de la secció C de quatre quadrícules mineres, derivada del permís d'investigació denominat Mancilla, núm. 2835, al terme municipal de l'Alcora (Castelló).  
El permís d'investigació Mancilla núm. 2835 va ser atorgat el 07.10.2010, ocupava una superfície de 14 quadrícules mineres, i la seua finalitat era l'explotació de recursos de la secció C: argiles roges i arena blanca. El 03.10.2013, l'empresa va presentar la sol·licitud de passar a concessió minera derivada del permís d'investigació d'acord amb l'article 89 del Reglament general per al règim de la mineria, després d'haver realitzat els estudis i les labors d'investigació necessaris, que acreditaven la troballa de recursos suficients i sol·licitar passar a concessió d'explotació. El permís d'investigació constava de catorze quadrícules mineres, de les quals quatre s'han sol·licitat per a la seua explotació, la demarcació de les quals estàs definida per les coordenades següents referides al meridià de Greenwinch (ED50):  
  
Vèrtex Geogràfiques Ed50 UTM ETRS89 FUS 30  
 Longitud Latitud X Y  
Pp 0° 1440W 40° 0340N 781.570 4.438.046  
1 0° 1400W 40° 0340N 779.182 4.438.075  
2 0° 1400W 40° 0300N 619.487 4.436.842  
3 0° 1440W 40° 0300N 236.704 4.436.812  
  
  
Usant l'aplicació de transformació de coordenades de l'Institut Geogràfic Nacional http://www.ign.es/wcts-app s'obtenen les coordenades geogràfiques amb sistema de referència ETRS89 següents:  
  
Vèrtex Geogràfiques  
 Longitud Latitud  
Pp 0° 1444,36W 40° 335,79N  
1 0° 144,36W 40° 335,79N  
2 0° 144,36W 40° 355,79N  
3 0° 1444,36W 40° 355,79N  
  
  
La llista de coordenades UTM que delimita l'àrea d'explotació restauració de la concessió minera sol·licitada, es troba en l'annex II del projecte d'explotació.  
2. Objecte del projecte segons la documentació presentada.  
La finalitat d'aquest projecte és l'aprofitament dels recursos localitzats en l'àrea d'estudi al llarg dels tres anys de vigència del permís d'investigació, dins de l'àmbit de la QM derivada del PI denominat Mancilla, núm. 2835.  
Els materials objecte de l'explotació es localitzen dins de les formacions pertanyents al cretaci inferior en fàcies Weald, constituïdes per argiles roges i verdes amb intercalacions d'arenes i gres de gra mitjà de color groguenc i blanc, que s'utilitzaran com a matèria primera en la indústria ceràmica.  
Per a això, el material extret del front d'explotació s'apilarà convenientment, per a aconseguir una uniformitat en la seua composició i serà posteriorment carregat i transportat fins als centres de transformació (atomitzadors d'argila). Les arenes feldespàtiques es garbellaran i es moldran fins a grandàries de 64 micres en el centre de transformació de matèria primera.  
Les parcel·les afectades pel polígon d'explotació sol·licitat són les següents: polígon 29, parcel·les 81, 82, 105, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 225, 226, 227 i 9009. Partida les Foies i la Mussolera, del terme municipal de l'Alcora. La superfície total d'explotació restauració ascendirà a 250.397 m².  
Després de l'atorgament del permís d'investigació denominat Mancilla, núm. 2835, per Resolució de la Direcció General d'Indústria i Innovació, de data 04.10.2010, la promotora va presentar en cadascun dels tres anys posteriors els pertinents plans de labors d'investigació, per a passar a concessió minera derivada de permís d'investigació, concessió que va ser sol·licitada el 03.10.2013, i inscrita amb número d'expedient MIEXCD/2013/03/12.  
  
Tramitació administrativa  
1. Antecedents  
El 13.11.2017 es reben en aquesta conselleria documents remesos per la Unitat de Mines del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló (projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental, estudi d'integració paisatgística, pla de restauració integral i informes sectorials) sobre l'expedient de la concessió minera Mancilla, núm. 2835, promoguda per Azuliber 1, SA, en el qual sol·liciten la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
2. Remissió de l'expedient  
El 02.02.2018 es comunica a aquest servei territorial que requerisca del promotor la següent documentació: a) compatibilitat urbanística de l'activitat amb el planejament urbanístic de l'Alcora, b) presentació de la sol·licitud d'inici de modificació del traçat del camí ramader «assagador núm. 4» per a l'àmbit afectat per l'explotació prevista, c) remissió de plànols en format pdf i shape.  
El 24.05.2018 es rep un escrit del servei territorial que adjunta contestació al requeriment. El promotor comunica que manté la seua proposta inicial, i sol·licita que siga aquest servei el que inicie el tràmit de consulta a l'òrgan competent en matèria de camins ramaders.  
El 03.10.2018, aquest servei informa que, d'acord amb la Instrucció de 13 de gener de 2012, de la Direcció General de Medi Natural, sobre camins ramaders (DOGV 6694, 18.01.2012) és l'interessat el que ha de sol·licitar l'inici del procediment de modificació del traçat del camí. Es reitera que, per a continuar el procediment d'avaluació ambiental de l'explotació plantejada, el promotor ha de presentar còpia de la resolució d'inici d'expedient de modificació del traçat del camí i es notifica que l'expedient 137/17-AIA romandrà paralitzat mentre no es reba la documentació sol·licitada.  
Amb data 23.01.2019, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló comunica que el promotor ha presentat la sol·licitud d'inici de modificació del camí ramader «assagador número 4» per a l'àmbit de l'explotació projectada.  
L'01.02.2019, aquest servei informa que per a continuar el procediment d'avaluació ambiental de l'explotació plantejada en els termes previstos en la documentació el promotor ha d'acreditar l'inici d'expedient de modificació del traçat del camí ramader, per a això haurà de remetre una còpia de la resolució d'inici d'expedient de modificació del traçat del camí ramader, el procediment de la qual s'estableix en la Instrucció de 13 de gener de 2012, de la Direcció General de Medi Natural, sobre camins ramaders. Per tot això, l'expedient 137/17-AIA romandria paralitzat mentre no es rebera la documentació sol·licitada.  
  
El 25.10.2019, el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal remet «Resolució de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'acorda l'inici de la modificació de traçat del camí ramader núm. 8 ?assagador número 4 de l'Alcora per explotació minera, província de Castelló», en la qual s'autoritza el començament de la tramitació de l'expedient. L'esmentada resolució va ser comunicada a aquest servei el 02.11.2020 pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló.  
  
Amb data 21.12.2021, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló sol·licita que s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental de l'expedient.  
3. Informació pública  
El Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, va sotmetre a informació pública l'expedient de la concessió sol·licitada durant un termini de 30 dies naturals, publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, núm. 7350, d'01.09.2014. Així mateix, la sol·licitud es va presentar en tauler d'anuncis de l'Ajuntament de l'Alcora. El cap d'aquest servei territorial, amb data 30.10.2017, envia escrit en el qual certifica que durant el termini concedit no es van presentar al·legacions.  
4. Consultes a administracions i informes rebuts  
a) Informe de 23.10.2012, de l'Ajuntament de l'Alcora, on es comunica que l'activitat minera és compatible amb el planejament municipal vigent. Aquest informe està recollit en l'annex I del projecte d'explotació de la concessió minera.  
b) Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 24.02.2014, sobre l'afecció a domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia, a la incidència en el règim de corrents i a la disponibilitat de recursos hídrics.  
c) Informe de la DG de Medi Natural i Avaluació Ambiental emés pel Servei d'Ordenació i Gestió Forestal el 30.11.2015, en el qual s'emet informe favorable sobre el Pla de restauració integral de la concessió minera Mancilla, núm. 2835, supeditat a la resolució de la modificació definitiva del camí ramader «assagador núm. 8» i a l'autorització de circulació pels camins ramaders indicats, de vehicles de motor no agrícoles, vinculats a l'explotació minera.  
d) Informe favorable de la DG de Cultura i Patrimoni, de 01.09.2016, en el qual s'analitzen les possibles afeccions patrimonials, on es manifesta la correcció tant del seu contingut, com de l'avaluació dels resultats obtinguts en la prospecció arqueològica realitzada.  
  
Consideracions ambientals  
1r. Principals característiques del projecte segons la documentació aportada  
L'explotació té per objecte l'extracció d'argiles roges i arenes feldespàtiques del cretaci inferior (fàcies Weald) per al seu ús com a matèria primera en la indústria ceràmica, i afectarà una superfície d'explotació restauració de 250.397 m². Les argiles són de tipus al·lític - caolinític, presenten plasticitat moderada i un baix contingut en carbonats (< 5 %). La seua utilitat principal és la fabricació de paviments gresificats, en ser aptes per als cicles de cocció ràpida que s'empren en aquest tipus de producte. Les arenes presenten un baix contingut en fracció de caolinita, augmentant la fracció arenosa amb enriquiment en feldespats, i s'utilitzen per a la fabricació de pastes blanques. La funció d'aquest últim material en el procés ceràmic és doble, d'una banda actua com a material desgreixador i per un altre com a fundent. La seua comercialització es realitzarà principalment a la província de Castelló i més concretament en la localitat de l'Alcora, on s'emplaça la indústria de transformació d'aquestes matèries primeres.  
El material a explotar presenta una morfologia estratiforme disposada en gruixuts bancs diferenciats de distribució i grossària variable (de 5 a 10 m), amb inclinacions suaus (15° NW), i direccions de 5° NE. La concessió minera se situa entre el Tossal de les Foies i el Tossal en Corna i l'àrea a afectar té unes dimensions aproximades de 600 m de llarg i 400 m d'amplària mitjana. L'actuació se situa en un tàlveg i a la meitat del vessant sud d'una lloma allargada en direcció EW (Tossal de les Foies). L'àrea d'explotació es localitzaria en el flanc nord d'una estructura de tipus anticlinal, fortament fracturada i en el nucli de la qual es localitza la formació del terciari a manera de conca.  
Per a l'extracció de les argiles, arenes i calcàries existents en la concessió minera, l'activitat es desenvoluparà a cel obert amb explotació en bancs descendents (tipus mixt curta i explotació en vessant), avançant en sentit aquest. S'han plantejat tres fases d'explotació, començant pel desmunt calcari suprajacent a la formació argil·loarenosa, i desenvolupant trams en cadascuna de les tres fases plantejades fins a arribar, en cadascuna de les etapes, a la cota inferior marcada en 260 msnm. Cada fase desenvolupa íntegrament l'excavació plantejada, de manera que els estèrils generats en cadascuna de les fases es bolquen en el buit realitzat en la fase anterior.  
Segons el que es recull en els punts 3.3.2 i 3.4 de l'estudi d'impacte ambiental i del document de síntesi i punts 25 i 26 del projecte d'explotació, durant la primera fase es projecten un total de dotze bancs d'explotació en el sector central i sis bancs en els sectors est i oest, amb cinc metres d'alçària cadascun i dotze metres d'ample. L'excavació comença amb el desenvolupament del primer banc d'explotació a cota 320 msnm i descendeix fins a aconseguir la cota de 260 msnm. Durant la fase d'explotació, l'excavació es realitzarà amb un angle de 60° en cadascun dels bancs projectats, reduint-se la seua inclinació fins als 35°, amb bermes de sis metres, per a conformar el talús final de restauració. La superfície ocupada serà de 118.845 m² i la duració serà de quatre anys.  
  
La segona fase d'explotació preveu l'avanç del primer buit creat en direcció descendent nord-sud i sentit est fins a completar la totalitat de l'explotació plantejada. Com a labors preparatòries es realitzarà un decapatge inicial per a la retirada del sòl existent, seguida del desmunt de la cobertora calcària del material a extraure. Les cotes màxima i mínima d'excavació seran de 310 msnm i la plataforma final a 260 m. Tindrà deu bancs en el sector central i sis bancs en els sectors est i oest de l'explotació, amb dimensions iguals a la fase anterior. Tindrà una duració de quatre anys i ocuparà una superfície de 69.400 m².  
  
En la tercera fase, d'idèntiques direccions i sentit d'avanç que l'anterior, les cotes màxima i mínima d'excavació seran de 325 msnm i la plataforma final de 260 msnm. Tindrà catorze bancs en el sector central i sis bancs en els sectors est i oest de l'explotació, amb una dimensió igual que les fases anteriors. La superfície ocupada serà de 62.153 m² i tindrà una duració de quatre anys i mig.  
  
Segons el punt 16 del projecte d'explotació i en els seus plànols, el nombre màxim de bancs projectats correspon als perfils situats en l'àrea central de la tercera fase de l'excavació, on s'han plantejat un total de tretze bancs, descendint fins a aconseguir la cota de 260 msnm. Durant la fase d'explotació, l'excavació es realitzarà a 60° en cadascun dels bancs projectats, que es reduirà en la restauració fins als 35°, conformant un angle de talús general de restauració de 27°, bermes finals de sis metres d'ample i una alçària de cinc metres.  
  
La modelització del jaciment i l'estimació de les reserves s'ha realitzat utilitzant les dades litològiques de cadascun dels sondejos, en els programes informàtics Autocad V2007 i RockWorks 2006 V6.10.20. El càlcul s'ha elaborat mitjançant el mètode del Closet Point (punt més pròxim) establint un radi d'acció per a cadascun dels sondejos previstos en el model litològic. Per a aquest càlcul s'han considerat com a materials estèrils (E) les calcàries del recobriment i les argiles i les arenes grises. Els materials aprofitables (M) serien les argiles roges i les arenes blanques. Les cubicacions i tonatge per a cadascun d'aquests materials per fases d'explotació i en el seu conjunt, així com la relació estèril/material aprofitable estan reflectides en el quadre següent:  
  
  
Detallant per a cadascun dels diferents materials explotables, s'ha obtingut:  
  
El projecte plantejat per a desenvolupar l'activitat suposa tres grans fases d'explotació; la vida de cadascuna d'aquestes està marcada essencialment per la producció planificada d'argila roja, que rondarà les 350.000 t/any, excepte en la segona fase on es preveu una extracció de 200.000 t/any, adequant-se la producció d'arenes a la vida marcada per l'extracció d'argiles. Per consegüent, l'explotació tindrà una vida aproximada de 12,4 anys.  
L'arrancada s'efectuarà mitjançant perforació i voladura per als bancs de calcària, mentre que per al material aprofitable es farà amb retroexcavadora hidràulica de cadenes. En cadascun dels bancs desenvolupats la càrrega es durà a terme mitjançant pala carregadora de rodes sobre els dúmper (autobolquets) que transportaran el material estèril i aprofitable cap a les zones de depòsit. El transport serà de tipus discontinu, mitjançant els dúmper, que transportaran els diferents materials obtinguts.  
No està previst que es generen runars, els 218.449 m³ d'estèrils produïts durant l'explotació es depositaran fase per fase a l'esplanada d'explotació per a dotar de pendent la plataforma i donar-li d'aquesta manera una millor eixida a l'aigua d'escolament. El recreixement de la plataforma evitarà la creació d'un runar exterior.  
  
Les pistes dissenyades en l'explotació han de complir la ITC 07.1.03. S'ha projectat una pista general que parteix des del camí d'accés situat en el sector oest, fins a l'entrada de l'àrea d'actuació, per la qual s'accedirà al peu del banc situat a major cota i des d'aquest els camions una vegada carregats eixiran de l'àrea d'explotació; per tant, es tracta d'una pista de doble sentit i amb dos carrils. L'amplària total d'aquesta pista general serà de 15 metres que correspon a una pista dissenyada per a dos carrils (3A) amb barrera no franquejable i sense voral de seguretat (3A +2 m).  
Les instal·lacions de servei de personal consistiran en dues casetes prefabricades i portàtils, destinades a menjador i ús sanitari. En les instal·lacions de servei de maquinària es realitzarà l'emmagatzematge i subministrament de carburant per a la maquinària mòbil de l'explotació, amb un depòsit de combustible de 25.000 l.  
2n Emplaçament del projecte  
L'explotació se situa en diverses parcel·les del polígon 29, partides les Foies i la Mussolera, al sud del municipi de l'Alcora (Castelló), del qual la separen 3,2 km en línia recta. L'accés es realitza des d'aqueix municipi prenent la carretera CV-188 l'Alcora-Ribesalbes en sentit a aquesta última població, i desviant-se a l'esquerra en el PK 5,6 (enfront del Mas de la Corralissa). Des d'allí hi ha una bifurcació: el camí de l'esquerra que circumda la zona pel sector nord, que arriba al cim del Tossal de les Foies (camí ramader assagador núm. 13, Caminàs de Barros); i un camí asfaltat de la dreta -pel qual s'haurà de continuar- que envolta la zona d'extracció en el sector sud fins a arribar al camí ramader núm. 8 que discorre paral·lel al límit est de l'explotació. Geogràficament, l'àrea es localitza a la comarca de l'Alcalatén, i a una distància de 20 km de la capital de la província. Les coordenades UTM (ETRS89) Fus 30, del punt mitjà aproximat de l'explotació serien X: 735.400, Y: 4437.200, Z: 270 msnm.  
Se situa al llarg d'una depressió de 600 m de longitud i 400 m d'amplària d'orientació NW-ES, amb pendents suaus que no arriben al 10 %. Se situa entre el Tossal de les Foies i el Tossal en Corna, amb cotes compreses entre 380 msnm en zones altes i 260 msnm en el tàlveg. Presenta un relleu muntanyenc ondulat, generalment abancalat, amb una cobertura arbòria forestal i d'antics cultius agrícoles de secà amb actual tendència forestal, constituïda principalment per pi blanc i, en menor mesura, per una coscolla més o menys degradada de talla mitjana.  
  
De manera dispersa es troben parcel·les destinades al cultiu de fruiters. La massa forestal existent està formada per pins joves amb edats estimades en 30 € 40 anys i amb alçària de 10 € 15 metres màxim. La densitat de la massa arbrada aconsegueix una fracció de cabuda coberta del 70 € 80 % màxim en alguns trams. No s'evidencia la presència de tractaments silvícoles en la massa forestal ja que es troba colonitzant antics bancals agrícoles. La vegetació s'estableix sobre sòls classificats com regosols, segons l'anàlisi de mostres realitzat pel laboratori d'edafologia de la Universitat Politècnica de València.  
El règim tèrmic de la zona és termomediterrani superior amb un clima temperat-càlid d'hiverns tebis, amb una evapotranspiració anual de 850,4 mm, i en el qual no se sol aconseguir una temperatura inferior als 6 °C. En alguns anys, es pot arribar a temperatures mínimes absolutes de -3 °C i màximes absolutes de 43 °C; no obstant això, l'oscil·lació tèrmica és baixa, sent aquesta de 16 °C. La precipitació anual mitjana és de 549,7 mm i es troba repartida en 64,5 dies de pluja a l'any. Així, la sequera estival presenta valors mitjans en duració (2,91 mesos) i, per tant, hi ha un fort estiatge, típic dels climes secs.  
  
Des del punt de vista paisatgístic, cal assenyalar que la futura pedrera presentarà una conca visual moderada ja que es troba entre dues alineacions muntanyenques. El disseny de l'explotació en bancs descendents, orientats cap a l'oest, constitueix una mesura correctora per a evitar l'impacte paisatgístic des de nuclis urbans i vies de comunicació. La superfície d'actuació presenta un relleu ondulat, amb coberta forestal i cultius agrícoles abandonats i, del resultat de l'anàlisi de la qualitat paisatgística, es classificaria com una unitat paisatgística de caràcter forestal, de qualitat mitjana. La fragilitat de la unitat paisatgística resulta mitjana-alta, conseqüència fonamentalment del seu relleu ondulat i de la seua vegetació de tipus forestal.  
La major part de la superfície del sector correspon a terrenys classificats com a forestals: matoll i forestal (226.835 m²) i la resta (23.562 m²), a zona no forestal que se situa en l'extrem sud i sud-oest i que es correspon amb antics bancals de secà i cultius de fruiters. La vegetació forestal la integren matolls i pinedes de pi blanc (Pinus halepensis) que constitueixen la base de l'estrat arbori juntament amb garroferes i oliveres, formant un boscany en la lloma, vessants i antics bancals agrícoles. L'estrat arbustiu està dominat pel romer (Rosmarinus officinalis) i el timó (Thymus vulgaris) i al costat d'aquests apareixen la coscolla (Quercus coccifera), l'argilaga (Genista scorpius), el llentiscle (Pistacea lentiscus), l'arç negre (Rhamnus lycioides), estepa blanca (Cistus albidus), maçanella (Helichrysum stoechas), l'argilaga (Ulex parviflorus), el panical (Eryngium campestre), els brucs (Erica multiflora, Erica scoparia), la sàlvia (Sàlvia lavandulifolia), etc. També és freqüent la presència d'exemplars dispersos de ginebre (Juniperus oxycedrus). No es disposa d'informació sobre la gestió forestal passada pel fet que part dels terrenys, abans de la qualificació com a terreny forestal, estaven destinats al cultiu de secà, com es corrobora per la presència d'ametlers i oliveres a les parcel·les d'estudi, així com per la presència de bancals de pedra en sec en la superfície d'ampliació proposada. Amb el pas del temps, el matoll heliòfil va envair part d'aquests cultius abandonats, fins a conformar l'actuar pineda que ocupa la superfície d'explotació.  
  
El matoll es distribueix formant illetes entre zones de cultius, o en els cims de xicotetes llomes on no existeix vegetació arbrada. Està constituït principalment pel romer (Rosmarinus officinalis), timó (Thymus vulgaris) i l'argilaga (Genista scorpius) i es troba lligat a zones de degradació de la màquia. En zones obertes apareix al costat d'altres espècies arbustives, com l'argilaga (Ulex parviflorus), la coscolla (Quercus coccifera), ullastre (Olea europaea), arç negre (Rhamnus lycioides), estepa blanca (Cistus albidus), margalló (Chamaerops humilis), etc. o juntament a plançons de pi blanc. En l'estrat inferior destaca el fenàs (Brachypodium retusum) al costat d'altres espècies més termòfiles com la cebollada (Globularia alypum), camamil·la (Santolina chamaecyparissus), maçanella (Helichrysum stoechas), etc.  
  
En l'àrea d'actuació no s'ha observat la presència d'espècies endèmiques, rares o amenaçades, segons el que s'estableix en el Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació, ni tampoc alberga cap microreserva de flora catalogada en l'Inventari de microreserves de flora de la Comunitat Valenciana.  
La fauna és la característica dels hàbitats alterats on s'alternen els camps de cultiu amb la vegetació natural; així apareixen com a dominants espècies comunes i d'àmplia distribució geogràfica: xicotets mamífers, avifauna i rèptils.  
L'emplaçament se situa sobre sòl no urbanitzable comú (zona rural comuna forestal), segons el vigent PGOU del municipi de l'Alcora i l'activitat minera resulta compatible amb el planejament vigent ja que és un ús permés en aquesta subzona urbanística.  
La zona no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o redacció, ni en alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Tampoc afecta finques patrimonials o forests gestionades per la Generalitat.  
  
L'explotació afectarà i modificarà el traçat de 531 m/l (19.912 m²) del camí ramader núm. 8 «assagador número 4» de l'Alcora per a això ja s'ha acordat l'inici de la seua modificació segons resolució de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental de data 16.10.2019 (Expedient: SOGF/422/2019; ref. DT: SF/VP/016/2019).  
  
3r Característiques del potencial impacte  
1. Fonaments i justificació de la solució adoptada  
La ubicació de les parcel·les triades per a l'ampliació de les labors presenta característiques favorables per a la seua explotació, com ara:  
a) L'aptitud de la naturalesa petrològica i mineralògica del recurs, de les propietats fisicomecàniques del massís rocós, i l'albergar reserves suficients per a la viabilitat del projecte.  
b) Compatibilitat urbanística del sòl.  
c) Proximitat de l'explotació als centres consumidors de la matèria primera.  
d) Absència d'afecció a espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
d) Es troba a 1.800 m al nord de les explotacions d'argila del Mas Vell, espai afectat per l'activitat minera des de mitjan passat segle, per la qual cosa els voltants de l'emplaçament ja es troben alterats en el paisatge i en la seua morfologia inicial i, a més, les labors a iniciar formen part de les activitats econòmiques de l'entorn.  
  
e) Els valors naturals i paisatgístics de la parcel·la poden tornar a integrar-se en l'entorn finalitzada l'actuació.  
2. Consideracions relacionades amb l'activitat a desenvolupar. Identificació i valoració dels impactes  
El projecte tramitat afecta directament el paisatge, el sòl, la morfologia del terreny, la hidrologia, l'atmosfera, la vegetació i la fauna. Els impactes i les accions que els produeixen són els següents:  
  
a) Modificació del relleu i del paisatge derivats de l'arrancada del material mitjançant explosius i la formació d'un terreny amb formes geomètriques per la creació de fronts d'explotació, amb l'aparició de contrastos cromàtics en el paisatge.  
b) Desaparició de la vegetació en la seua superfície i del sòl que la sustenta.  
c) Increment de fenòmens erosius a conseqüència dels dos punts anteriors.  
d) Construcció de nous camins i desviament dels existents i del camí ramader.  
e) Modificació de la xarxa de drenatge natural. Concretament es tracta de desviaments dels llits existents, aterraments - reducció de la capacitat hidràulica d'aquests, increments de la capacitat hidràulica, canalitzacions de diversos tipus, etc.  
f) Circulació de camions de gran tonatge i transport fora de la pedrera per a la seua comercialització.  
g) Afecció a l'atmosfera. L'activitat extractiva provoca un increment de partícules sòlides en suspensió a conseqüència de l'arrancada per explosius i per la càrrega i transport del material mitjançant vehicles, així com pels gasos de combustió que generen. També produeix soroll i vibracions durant l'extracció, i pel trànsit de camions.  
  
h) Afecció al camí ramader «assagador núm. 4», de 37,5 m d'ample, i que disposa de partió, al llarg de 531 m (19.912 m²). El traçat es correspon amb la parcel·la 9009 del polígon 29.  
  
Identificació i proposta de mesures correctores. Actuacions a desenvolupar. Pla de vigilància ambiental  
Les mesures correctores estan reflectides en el Pla de restauració integral (PRI), que ha obtingut informe favorable pel Servei d'Ordenació i Gestió Forestal de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental amb els condicionants que es recullen en aquesta resolució.  
  
A) Les mesures protectores i correctores proposades per a disminuir aquests possibles impactes són:  
a) En primer lloc, la retirada de la capa superficial del sòl de les àrees afectades per les labors i l'apilament i manteniment d'aquesta per al seu ús posterior.  
b) El sistema d'explotació per fases a cel obert i amb bancs descendents en sentit general d'oest a est permetrà la restauració per etapes, per a restaurar els bancs superiors d'explotació, dotar les bermes intermèdies de cunetes de drenatge, i obtindre una plataforma final amb un pendent suau per a permetre el drenatge de les aigües.  
c) Obertura de l'explotació cap a l'est, permetent l'eixida natural de les aigües.  
d) Reg de vials i plaça de pedrera. Manteniment i condicionament de camins.  
e) Apilament d'estèrils en runars temporals en zones protegides de l'escolament i del vent, amb fixació mitjançant gramínies i lleguminoses.  
f) Sembra d'espècies herbàcies de ràpid creixement en els talussos i plantació d'espècies arbustives i arbòries de caràcter forestal en bermes intermèdies i retornar l'ús forestal a la zona.  
g) Transport de materials pulverulents en camions amb caixa tancada o coberta amb lones.  
B) Actuacions a desenvolupar.  
a) S'extraurà la capa superficial de sòl fins a una grossària de 30 cm, la qual cosa generarà un volum de sòl de 75.119 m³ que serà utilitzat per a la restauració edàfica, sense que estiga previst l'addició de material edàfic extern. Mitjançant aquest procés es pretén dotar de 40 cm de grossària de sòl la superfície final. Les tècniques de restauració de la coberta vegetal inclouen una preparació del sòl mitjançant subsolatge pla.  
b) Tots els residus de l'explotació són materials inertes que no requereixen cap tractament previ al seu magatzematge. El conjunt dels estèrils produïts en l'explotació s'utilitzarà directament en labors de restauració, tant per a perfilar talussos com per a emplenar parcialment els buits generats. Els apilaments de terra vegetal i runars d'estèrils seran per tant de caràcter temporal.  
c) La restauració geomorfològica proposada es realitzarà en bermes de sis metres d'amplària i bancs de cinc metres de desnivell, la qual cosa generarà un talús final de restauració de 35° i un talús general de 27°, sense que es creen buits miners inundables. Segons els càlculs d'estabilitat realitzats, el pendent i l'alçària dels talussos compleixen els factors de seguretat requerits en aquest tipus de projectes.  
d) Es planteja una xarxa de captació i drenatge d'aigua d'escolament a fi de minimitzar els efectes erosius sobre la zona d'explotació una vegada restaurada. Es preveuen una sèrie d'obres de control de sediments que inclouen canalitzacions, dissipadors d'energia i basses de decantació.  
e) Les tècniques de la restauració de la coberta vegetal inclouen una preparació del sòl mitjançant subsolatge ple en zones planes, subsolatge lineal en bermes i construcció de banquetes en talussos. Previ a la plantació, es realitzarà un aclotament de 40 x 40 x 40 cm i sembra d'herbàcies.  
f) Les espècies a utilitzar en la restauració inclouen Pinus halepensis (pi blanc) en la totalitat de l'arbratge, ja que presenta una millor aclimatació a la sequera malgrat una menor adaptació a les temperatures i menor coeficient de transformació, així com diverses espècies d'arbustos i herbàcies. S'ha descartat el Pinus pinea (pi pinyoner) i el Pinus pinaster (pinastre) per no adaptar-se als paràmetres edàfics i climàtics podent perillar la seua supervivència en cas d'utilitzar-se en la restauració. Les densitats proposades són de 700 peus/ha per a espècies arbòries i 1.300 per a espècies arbustives en bermes; de 1025 peus/ha d'arbòries i 900 peus/ha d'arbustives en plans i, de 500 peus/ha d'espècies arbòries i 1.600 peus/ha d'arbustives en talussos de 35°.  
  
g) La plantació s'acompanyarà de dos regs d'implantació i suport, amb una dotació de cinc litres per planta. S'ha valorat la reposició d'una marra del 20 % de les plantes, considerant que es reposaran la totalitat d'aquestes durant els dos anys del període de garanties, que anirà acompanyat per dos regs de cinc litres per planta d'implantació i suport.  
  
h) Es proposa la modificació del traçat original del camí ramader, mitjançant un desviament paral·lel al perímetre exterior de l'explotació, en el seu sector est.  
Una vegada combinades conseqüentment les variables de qualitat i fragilitat paisatgística, es conclou que l'actuació proposada presentarà una integració paisatgística mitjana.  
Segons tot l'anterior, l'estimació de pèrdues de sòl obtingudes al final de l'explotació serà al voltant de 6,47 t/ha, valor que es troba dins d'uns límits acceptables.  
C) Programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental inclou el preceptiu programa de vigilància en el qual es realitzarà el seguiment de les mesures correctores tant en la fase d'explotació com en la de restauració. Tots els controls considerats es registraran per escrit mitjançant actes que donaran lloc a un informe anual. El programa de vigilància ambiental preveu, entre altres controls:  
a) Verificar la correcta execució del projecte d'explotació i d'aplicació de les mesures correctores previstes.  
b) Comprovar que els impactes produïts per la posada en funcionament de l'explotació són els previstos, en magnitud i elements afectats.  
  
c) Detectar si es produeixen impactes no previstos en l'estudi i posar en marxa les mesures correctores, si cal.  
d) Seguiment de l'evolució de les superfícies restaurades, comprovació que les mesures correctores adoptades funcionen satisfactòriament i, en cas contrari, determinar les causes del fracàs i establir les correccions a adoptar.  
Durant l'explotació el programa de vigilància se centrarà en el control del desenvolupament i execució de les mesures correctores projectades, atenent fonamentalment els aspectes següents:  
a) El control d'afeccions fora del límit d'actuació, amb reposició dels sistemes de senyalització, si escau, i de senyalització en el cas d'afectar camins ramaders.  
b) El control mensual de la pols depositada sobre la vegetació i terreny, mitjançant captadors. Manteniment, neteja i reg dels vials d'explotació.  
c) El control dels nivells d'emissió sonors, trimestralment, o davant queixes puntuals.  
d) La vigilància d'aparició de processos erosius.  
e) Evitar afeccions al domini públic hidràulic i al règim d'escolament superficial.  
f) Control de la contaminació en sòl i aigües i sobre els residus generats.  
g) Control d'afeccions al patrimoni cultural i preservació dels valors botànics.  
h) Prevenció de riscos sobre les persones.  
Durant la fase de restauració el seguiment de les mesures correctores consistirà en:  
a) Inspecció de la revegetació, amb ressembra o reposició de marres i control de qualitat de les plantes rebudes. Plantació en època adequada usant material vegetal apropiat, controlant el desenvolupament de la vegetació.  
b) Control de l'aportació de terra vegetal en talussos, tant en grossària com en termini i lloc establit en la planificació, juntament amb la instal·lació adequada de banquetes.  
c) Supervisió de les labors d'esmena del terreny en l'espai i temps fixats.  
d) Control de l'estat del sòl, des del punt de vista del seu assentament, com és el cas de la terra aportada en talussos, o de la descomposició del fem aplicat en esmenes, com a passos previs per a poder iniciar a la tardor les plantacions.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I (grup 2a) de l'esmentada llei i amb l'annex I, apartat 3.c.1 del Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en el qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II, del títol 2, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tant, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'explotació per a la concessió directa de l'explotació «Ampliació a Mancilla, núm. 2835» promogut per Azuliber 1, SA, que comprén les parcel·les del polígon 29 esmentades en aquesta declaració d'impacte ambiental, situades al terme municipal ressembra de l'Alcora (Castelló). Tot això, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, en el projecte tècnic i en el pla de restauració aportats en 2013, en tot allò que no contradiga els condicionants del punt segon d'aquesta resolució, que seran d'obligat compliment.  
  
Segon  
1. El promotor haurà de presentar en el termini de tres mesos la documentació acreditativa d'aquells assajos de caracterització o tecnològics que s'hagen realitzat en la fase d'investigació sobre la naturalesa de les arenes blanques, per a acreditar la viabilitat del seu ús en la indústria ceràmica, el processament a què seran sotmeses per al seu benefici i les seues aplicacions concretes. Si no disposa d'aquests assajos, hauran de ser realitzats per una empresa acreditada en l'àmbit d'aquest tipus d'assajos, per a la qual cosa, de manera prèvia, es presentarà un pla de treballs d'assajos a realitzar, que haurà de remetre's a l'òrgan ambiental amb la finalitat de determinar la seua idoneïtat i, si cal, un pronunciament complementari en matèria d'avaluació d'impacte ambiental. Aquest condicionant es requereix a conseqüència de les previsions optimistes de generació d'estèrils que es produiran durant l'explotació, sense que aquesta afirmació estiga avalada per dades objectives i quantificades. Un increment en el volum d'estèrils previst modificaria substancialment l'impacte generat i totes les previsions i actuacions correctores a desenvolupar considerades en el Pla de restauració integral.  
  
2. Abans de l'inici de l'explotació hauran de complir-se els condicionants següents, requerits en l'informe del Pla de restauració integral (PRI) aprovat pel Servei d'Ordenació i Gestió Forestal de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental:  
  
a) Resolució favorable de la modificació definitiva del traçat del camí ramader «assagador número 4».  
b) Obtenció de les autoritzacions per a la circulació de vehicles no agrícoles vinculats a l'explotació minera pels camins ramaders de la zona (articles 16, 27, 28 i 30 de la Llei 3/2014, de camins ramaders de la Comunitat Valenciana).  
3. Aquesta activitat està sotmesa al procediment d'autorització administrativa -que haurà d'obtindre de l'organisme competent de la Comunitat Valenciana- segons l'article 13.2 de la Llei 34/2007, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, actualitzada pel Reial decret 100/2011, ja que està inclosa en el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera recollides en l'annex IV d'aquesta llei i l'activitat es classificaria en el grup B amb el codi 04 06 16 01. (Activitats primàries de mineria no energètica que comporten l'extracció o tractament de productes minerals quan la capacitat és > 200.000 t/any o per a qualsevol capacitat quan la instal·lació es trobe a menys de 500 m d'un nucli de població).  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, o bé la constatació d'algun impacte no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
5. Els camins d'accés es mantindran en òptimes condicions al llarg de tota la vida del projecte. En cas de danys, l'empresa promotora serà la responsable de la seua reparació. Es col·locaran senyals indicatius del trànsit de camions i es limitarà la velocitat de la seua circulació.  
  
6. Els apilaments de material, els fronts d'explotació i els vials interns i externs a l'explotació es mantindran durant tot el temps que dure l'activitat en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.  
7. S'agilitaran els treballs de restauració en aquelles superfícies ja explotades. Una vegada remodelades haurà d'aportar-se la terra vegetal necessària per a sembrar i revegetar.  
8. Per a la limitació de la dispersió de material pulverulent, els camions que isquen de l'explotació circularan amb la càrrega coberta. La perforació per a la realització de barrinades inclourà sistemes de captació de pols.  
9. Amb la finalitat de previndre la contaminació de les aigües subterrànies, en el cas que en la instal·lació es dispose de depòsits de combustible enterrats, s'haurà de complir el que es disposa en l'annex I, capítol X del Reial decret 1523/1999, pel qual es modifica el Reglament d'instal·lacions petrolíferes, aprovat pel Reial decret 2085/1994, i les instruccions tècniques complementàries MI-IP03, aprovada pel Reial decret 1427/1997, i MI-IP04, aprovada pel Reial decret 706/2017.  
10. Ja que part de l'explotació es troba en terreny forestal, durant l'activitat de la pedrera s'observarà el que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
11. Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
12. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesurespreventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Tercer  
D'acord amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, com també en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Quart  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, que fan referència tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 2 de maig de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»