Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9274, del 09-02-2022 (2022/629)

RESOLUCIÓ de 6 d'octubre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte ampliació de la producció de piscifactoria de cultius marins en el terme municipal de Borriana. Expedient 151/2018/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9274

Data del DOGV
:   09-02-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/629


Data del document
:   06-10-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Borriana
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 6 d'octubre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte ampliació de la producció de piscifactoria de cultius marins en el terme municipal de Borriana. Expedient 151/2018/AIA. [2022/629]  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 151-2018-AIA.  
Títol: Ampliació de la producció de piscifactoria de cultius marins.  
  
Promotor: PISCIMAR, SL.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Borriana.  
Referència òrgan substantiu: 10500/2018.  
Localització: Parcel·les 167 i 168 del polígon 11 de Borriana (Castelló).  
  
Antecedents i descripció del projecte.  
L'empresa PISCIMAR explota una instal·lació de producció d'alevins de les espècies daurada, llobarro i corbina per a destinar-los a instal·lacions d'aqüicultura d'engreixament. L'activitat compta amb diferents antecedents en les bases de dades d'aquest òrgan ambiental que són els següents:  
El 29 de març de 2000 la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi emet una declaració d'impacte ambiental favorable (expedient 536-1999-AIA) per al projecte d'instal·lació d'una planta industrial d'aqüicultura en la parcel·la 168 del polígon 11 de Borriana (Castelló) en l'àmbit de la tramitació de la declaració d'interés comunitari.  
  
Posteriorment, el promotor va realitzar diverses consultes en relació amb diverses modificacions de l'activitat: expedient 17-2005-CON relatiu a l'ampliació de l'activitat en la parcel·la 167 del polígon 11 i expedient 155-2009- CON sobre ampliació de la producció i de les espècies produïdes.  
Per tant i segons antecedents descrits les instal·lacions amb les quals actualment compta l'empresa se situen en les parcel·les 168 (instal·lacions més antigues) i en la parcel·la 167 (ampliació) del polígon 11. L'ampliació de l'activitat a la parcel·la 167 va suposar (entre altres) la construcció de dues unitats de preengreixament. En aquesta ampliació van ser aprofitades les infraestructures existents de captació i abocament a la mar construint-se circuits tancats per a poder complir l'autorització d'abocament.  
Actualment l'empresa desitja ampliar la producció a 35 milions d'alevins d'un pes mitjà entre 5 i 10 grams, la qual cosa representa una biomassa total de mitjana de 175-350 t, que implica un augment de biomassa de més de 100 t i requereix, per tant, la realització d'un procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
La producció d'alevins fins a la talla de venda contempla les següents fases que es desenvolupen seqüencialment:  
1. Reproducció i posta: els reproductors d'aquestes espècies són mantinguts en tancs adequats on es controlen les condicions ambientals de fotoperíode i temperatura. Les postes es desenvolupen espontàniament i els ous són recollits en col·lectors, desinfectats i concentrats per al seu comptatge i trasllat als incubadors.  
2. Incubació: els ous desinfectats i comptats són col·locats en incubadors en les condicions adequades perquè facen eclosió, la qual cosa ocorre en 24-48 hores. Les prelarves són llavors transferides als tancs de cultiu larvari.  
3. Cultiu larvari: les prelarves es cultiven en densitats entorn de 100 larves/l en tancs cilindre-cònics de fibra de vidre. S'alimenten diàriament i en continu amb preses vives i algues planctòniques  
4. Cultius auxiliars: les preses vives (Brachionus plicatilis i Artemia salina) es cultiven en la mateixa planta en sales específiques per a cadascuna d'elles. L'artemia s'adquireix en forma de quistos que són fets eclosió en planta. El rotífer (Brachionus plicatilis) es reprodueix en captivitat per partenogènesi. Les algues procedeixen de concentrats comercials i s'empren tant per a alimentar el rotífer com per al condicionament de l'aigua dels tancs larvaris durant les primeres fases de desenvolupament larvari.  
5. Deslletament: les postlarves són introduïdes en tancs de deslletament que són del tipus race-way també de fibra de vidre. Aquesta fase consisteix en l'adaptació de les larves al pinso sec.  
6. Bressola: és la fase intermèdia entre el deslletament i el preengreixament pròpiament dit. Es realitza en una nau independent de panell sandvitx on es mantenen els alevins d'orada i llobarro durant altres 60-70 dies alimentats exclusivament amb pinso sec fins que aconsegueixen un pes mitjà entorn dels 1-2 g. La corbina completa aquesta fase en 30-40 dies. El cultiu es realitza en tancs circulars de fibra de vidre de 30 m³.  
7. Preengreixament: és l'última fase del procés de cultiu. Es realitza en tancs rectangulars de formigó de gran capacitat. En aquesta fase els alevins aconsegueixen la talla comercial que oscil·la entre els 8 i 10 grams, depenent de les necessitats del client.  
8. Transport: el procés de producció finalitza amb la càrrega i transport dels alevins fins a les granges d'engreixament on es mantenen fins a la seua comercialització final.  
Per a la realització del procés productiu es consumeix aigua de mar i aigua dolça. L'aigua de la mar procedeix de tres sondejos des d'on està previst extraure 6,7 hm³ amb pics de consum en les fases de preengreixament. L'aigua dolça s'extrau de pou. L'empresa disposa de dos sondejos: del primer d'ells s'extrauen 7.200 m³/any i del segon 1.800 m³ /any. L'aigua s'utilitza per a proveir les zones de personal, zones enjardinades, neteja de camions i cultiu de microplàncton.  
A conseqüència de l'activitat productiva es generaran aigües sanitàries que són tractades en una depuradora compacta i aigües de cultiu compostes per aigua de mar amb la femta dels animals, restes de pinso i metabòlits que constitueixen la major part de l'abocament a la mar. Previ a l'abocament al medi marí a través del col·lector existent, les aigües se sotmeten a desbastament per mitjà d'una reixa metàl·lica, un desbastament posterior més fi amb una malla de cinta autonetejadora i una decantació final per a retenció de sòlids sedimentables.  
En el tractament de les aigües d'abocament es produiran fangs. Tant les aigües procedents de la depuradora com els fangs produïts en la cria dels peixos seran retirats per empresa i derivats a EDAR.  
  
Els principals residus produïts són peixos morts que s'emmagatzemen en un bagul congelador fins a la seua retirada per un gestor autoritzat, residus urbans gestionats a través de la xarxa de recollida municipal i residus inerts (fustes, plàstics, etc.), així com residus perillosos (bateries, envasos contaminats, olis, medicaments, etc.) que són retirats per un gestor autoritzat.  
L'increment de la producció suposarà un increment de material SANDACH en 2.000 kg/any, de 270 kg de residus reciclables i 1500 kg de residus sòlids urbans, entre altres.  
  
Tramitació administrativa  
En data de 21 de desembre de 2018, l'Ajuntament de Borriana va traslladar a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte.  
El 31 de maig de 2019, la Secció d'Aigües del Servei de Planificació i Recursos Hidràulics i Qualitat d'Aigües va remetre a aquest òrgan ambiental un informe en el qual s'indica que existeix en tramitació una ampliació de l'activitat amb un nou col·lector d'abocament.  
El 23 juny de 2020, aquest òrgan ambiental sol·licita, a la vista de l'informe de 31 de maig de 2019, la tramitació conjunta de totes les modificacions del projecte (noves instal·lacions, col·lector d'abocament, augment de la producció) amb la finalitat d'emetre un nou pronunciament ambiental.  
El 15 de març de 2021, PISCIMAR sol·licita un informe sobre l'estat de l'expedient.  
El 21 de juny de 2021, aquest òrgan ambiental emet un informe en què indica que l'expedient està paralitzat a l'espera de rebre contestació al requeriment efectuat.  
El 23 de juliol de 2021, el promotor, mitjançant remissió de documentació, aclareix els aspectes de tramitació de l'expedient i manifesta, respecte a l'informat per la Secció de Qualitat d'Aigües, que les noves instal·lacions, incloent-hi un nou col·lector d'abocament, constitueixen un projecte diferent, amb una tramitació diferent i que actualment només es pretén l'ampliació de la producció.  
A la vista del manifestat pel promotor, aquest òrgan ambiental considera viable la realització d'un procediment d'avaluació d'impacte ambiental de l'ampliació de la producció amb caràcter previ a la proposició d'una nova ampliació i a la realització, en cas que siga procedent, d'una nova valoració ambiental.  
El tràmit d'informació pública es va realitzar mitjançant la publicació en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló de 18 d'octubre de 2018 i exposició en el tauler d'anuncis (seu electrònica) del municipi. Segons certificat de Secretaria de l'Ajuntament de Borriana de 23 de gener de 2019, durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
  
Informes sectorials  
Informe de 31 de maig de 2019, de la Secció de Qualitat d'Aigües del Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de l'Aigua, en el qual s'exposen els antecedents del projecte. Indica que Piscicultura Marina Mediterrània, SL, té autoritzat l'abocament al domini públic marítim terrestre un volum de 7.400.760 m³/any i que actualment està en tramitació una ampliació de les instal·lacions, incloent-hi una nova conducció d'abocament. Atés que l'informe es refereix tant a les actuals instal·lacions com a l'ampliació, únicament s'indicaran els aspectes d'aplicació al projecte actual respecte al qual l'informe estableix les següents condicions:  
- Respecte a l'emissari actual que actualment té trencaments, haurà de presentar-se un informe en el qual s'indiquen les característiques d'aquestes avaries i la planificació per a la seua reparació.  
- Hauran de presentar-se les autoritzacions dels sondejos per a la captació d'aigua de mar per a les unitats de cultiu, així com el sondeig d'aigua dolça per a les instal·lacions.  
- Atés que el Reial decret 258/1989, de 10 de març, està derogat, haurà de valorar-se l'efluent respecte al Reial decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les aigües superficials i les normes de qualitat ambiental.  
  
- Haurà d'aportar-se informació sobre qualsevol altra substància que s'aporte a la instal·lació, tant per al tractament dels alevins com per a la neteja dels tancs i instal·lacions, i que posteriorment puguen arribar a l'abocament.  
  
Consideracions ambientals  
Els impactes més rellevants segons l'estudi d'impacte ambiental seran causats pel consum d'aigua i la realització d'abocaments a la mar.  
En la indústria es consumeix aigua salada que s'obté de tres sondejos. Amb la finalitat de no interferir en l'aqüífer d'aigua dolça, els 15 primers metres estan cimentats i els trams ranurats es distribueixen a partir dels 30 m. D'aquesta manera es garanteix l'extracció d'aigua salada i no existeix risc d'afecció a l'aqüífer d'aigua dolça.  
En la planta està previst el consum de 10.800 m³/any d'aigua dolça. Consultat per aquest òrgan ambiental el catàleg públic d'aigües, s'observa que el promotor disposa actualment d'una concessió de 7.000 m³ i una segona de 6.900 m³, i disposa d'aigua per a les necessitats previstes. Segons l'estudi d'impacte ambiental, l'augment del consum d'aigua no generarà impactes en la massa d'aigua pel fet que en la zona existeix una important descàrrega de l'aqüífer, i per això tampoc produirà una alteració de la interfície aigua dolça/aigua salada.  
  
No obstant això, en la planta es controlarà el consum d'aigua, els nivells piezomètrics dels pous i es realitzaran controls analítics semestrals per a detectar canvis en les característiques fisicoquímiques dels aqüífers.  
Un dels impactes més rellevants que pot generar l'activitat és a causa de l'abocament procedent dels excedents de l'aigua de recirculació dels circuits tancats i dels cultius que s'evacuaran a la mar a través de l'actual conducció de desguàs. Aquest abocament podria incidir negativament sobre la qualitat de les aigües costaneres i sobre les comunitats de fauna i flora marines.  
Una vegada ampliada l'activitat, el cabal màxim de l'efluent serà de 775 m³/h. Els principals elements de l'efluent seran matèria orgànica, nutrients i sòlids suspesos que procedeixen del metabolisme dels animals i de les restes d'aliment.  
Sobre la base de les modelitzacions realitzades i al programa de vigilància ambiental que s'està duent a terme, es considera que els abocaments que es realitzaran quedaran per davall dels valors límits establits en l'autorització d'abocament. No obstant això, davant el risc que poguera cronificar-se algun procés d'eutrofització, l'impacte es valora com a sever a fi d'adoptar mesures correctores. Per això, si en el programa de vigilància ambiental es detecten valors d'abocament superiors als autoritzats, s'introduirà un sistema de depuració de l'efluent de la planta previ al seu abocament.  
Per a evitar contaminació a sòls i aigües a causa de la generació de residus, aquests s'emmagatzemaran en contenidors específics, segons la seua naturalesa, abans de ser retirats per un gestor. En el conjunt de l'activitat, l'augment de la generació de residus no serà rellevant. No obstant això, com a mesura preventiva, es realitzarà un pla de gestió de residus.  
En la planta es poden donar impactes per olors procedents dels llots i animals morts que poden generar un impacte de mitjana intensitat i escassa extensió. Caldrà aplicar-hi mesures correctores, com ara l'emmagatzematge dels residus que generen olors en contenidors tancats, retirada diària de peixos morts i neteja i desinfecció dels contenidors.  
  
En la planta es produiran sorolls i vibracions a causa del funcionament de maquinària i equips. Amb la finalitat d'evitar afeccions al medi, els equips s'han instal·lat a l'interior de naus per a evitar l'eixida de sorolls a l'exterior. No obstant això, es realitzaran mesuraments acústics periòdics segons la legislació vigent i es procedirà a insonoritzar els edificis en cas que els paràmetres no s'ajusten al que s'estableix.  
Quant als riscos, segons la cartografia del Pla d'acció territorial per a la prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), la totalitat de la zona ocupada per l'activitat està afectada per risc d'inundació amb perillositat 5 (calat major de 0,8 m i període de retorn de 500 anys) i envolupant pel risc d'inundació.  
  
Consultat per aquest òrgan ambiental, el visor de cartografia per a zones inundables del Ministeri per a la Transició Demogràfica i el Repte Demogràfic, de major nivell de detall per a la zona afectada, es confirma el risc però únicament en la zona nord de la parcel·la 167 on es poden aconseguir calats de 0,89 m i en la zona oest amb alats de 0,38 m.  
  
Atesa la Guia d'aplicació del PATRICOVA (Instruccions de 8 d'octubre de 2019, del conseller de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat), i atés que les instal·lacions ja estan autoritzades i no es preveu cap nova construcció, es podran realitzar en les edificacions obres de manteniment, conservació i reforma, però quan es tracte d'alguna demolició o nova edificació, caldrà adaptar-se a la normativa vigent i, per això al PATRICOVA.  
No obstant això, el promotor haurà de tindre en compte el risc existent amb la finalitat d'evitar que els materials o substàncies generen vessaments que puguen contaminar les aigües en cas d'avinguda.  
El sud de les instal·lacions presenta risc, així mateix, associat a temporals marins amb període de retorn de 100 anys; per això, qualsevol nova edificació tindrà en compte el risc existent.  
  
Programa de vigilància ambiental  
El Programa de vigilància ambiental té com a fi establir un sistema que garantisca el compliment de les mesures correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental i permeta introduir modificacions quan no s'aconseguisquen els objectius ambientals desitjats. Se centrarà en el control de l'abocament a la mar, tant pel que fa al manteniment de la conducció com als efectes sobre el medi receptor. Segons això, el programa es divideix en diversos apartats:  
a) Inspecció visual estructural de la conducció de desguàs: Inspecció anual de tota la longitud de la conducció i després de pluges torrencials o forts temporals, inspecció semestral de la conducció en la zona de rompent.  
b) Control mensual de la qualitat de l'efluent mitjançant la presa d'una mostra en l'arqueta d'abocament en la qual es mesurarà: Temperatura (ºC), color (unitats Hazen), pH, salinitat (p.s.o.), oxigen dissolt (mg/l), sòlids suspesos (mg/l), nitrogen total (mg/l), nitrats (mg/l), nitrits (mg/l), nitrogen Kjeldhal (mg/l), DBO5, carboni orgànic total (mg O2/l), fòsfor total (mg/l), E. coli (ufc/100 ml), E. intestinalis (ufc/100 ml).  
  
S'aportaran les següents dades de l'efluent:  
- Cabal d'abocament en el moment del mostreig (m³/h).  
- Volum total setmanal d'aigua abocada i cabal punta setmanal.  
c) Control bimestral de les aigües receptores mitjançant sis mostrejos anuals d'aigua subsuperficial (30 cm de profunditat) en quatre punts de mostreig distribuïts segons:  
- 3 situats sobre la línia de costa, dues a banda i banda de la conducció de desguàs i un sobre el punt d'arrancada.  
- 1 en mar oberta a l'eixida de la conducció.  
En cada mostra es mesurarà: tª (ºC), color (unitats Hazen), transparència (m), terbolesa (UNT), pH, salinitat (psu), sòlids suspesos (mg/l), oxigen dissolt (mg/l), clorofil·la a (g/l), nitrogen total (mg/l), fòsfor total (mg/l), carboni orgànic total (mg/l), E. coli (ufc/100 ml), E. intestinalis (ufc/100 ml).  
S'indicaran, a més, observacions referents a la meteorologia en el moment de la presa de mostres que puguen afectar els resultats: vent, corrents, pluges-  
d) Control de les comunitats bentòniques, per a això es realitzarà una prospecció anual submarina anual als voltants del punt d'abocament, que permetrà elaborar una cartografia bionòmica que s'acompanyarà d'un reportatge fotogràfic.  
e) Control de sediments mitjançant la presa de tres mostres anuals: una en el punt d'abocament i les altres dues en l'àrea d'influència, una al nord i una altra al sud. En aquestes mostres es mesurarà: granulometria, matèria orgànica (%), pH, potencial REDOX, Clostridium sulfitoreductor.  
En aquestes prospeccions s'analitzaran qualitativament els poblaments bentònics per a detectar canvis anormals en la composició i diversitat de la comunitat, així com en el grau d'enfangament dels fons. S'empraran espècies indicadores per a detectar alteracions ambientals significatives.  
Els resultats de les anàlisis es facilitaran semestralment a la Direcció General de l'Aigua, fent constar qualsevol irregularitat en les anàlisis o la detecció de nivells superiors als límits d'emissió o els objectius de qualitat. Transcorregut un mínim de dos anys de l'inici del present pla, l'empresa podrà proposar la seua modificació, que haurà de justificar-se tècnicament.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'annex I.1.g del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot això, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'Ampliació de la producció de piscifactoria de cultius marins a Borriana (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació obrant en l'expedient i de conformitat amb els següents condicionants:  
1. En les zones afectades per perillositat d'inundació, es podran realitzar obres de manteniment, conservació i reforma en les edificacions, però quan es tracte d'alguna demolició o nova edificació, caldrà adaptar-se a la normativa vigent i, per això al PATRICOVA.  
El promotor evitarà adoptar pràctiques conduents a l'acumulació de residus o substàncies que puguen ser arrossegades per les aigües o contaminar-les en les zones subjectes tant a risc d'inundació fluvial com a risc de temporal marí. Les zones afectades podran consultar-se en el Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables.  
2. El promotor haurà de justificar documentalment davant l'òrgan substantiu els permisos o autoritzacions per a l'extracció d'aigua de mar i d'aigües continentals.  
3. Els resultats del control de l'efluent hauran de valorar-se conforme al Reial decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les aigües superficials i les normes de qualitat ambiental.  
Haurà d'aportar-se en els informes del PVA a subministrar a l'òrgan competent en qualitat d'aigües, informació sobre qualsevol altra substància que s'aporte a la instal·lació, tant per al tractament dels alevins com per a la neteja dels tancs i instal·lacions, i que posteriorment puguen arribar a l'abocament.  
4. Pel que fa a l'emissari actual, que actualment té trencaments, haurà de presentar-se un informe a l'òrgan competent en autorització de l'abocament en el qual s'indiquen les característiques d'aquestes avaries i la planificació per a la seua reparació.  
5. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
6. Deixaran de tindre efecte els condicionants i aspectes del projecte de la declaració d'impacte ambiental de 29 de març de 2000 que no s'ajusten a la legislació actual en matèria d'abocaments o residus, o contradiguen a l'actual pronunciament.  
  
Segon  
Conforme amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 6 d'octubre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.