Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9938, del 17-09-2024 (2024/9183)

RESOLUCIÓ de 6 de maig de 2024, del director general d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula una declaració d’impacte ambiental del projecte de modificació substancial de l’autorització ambiental integrada número 494/AAI/CV per a abocador de residus no perillosos a Pedralba, partida de la Salada, del terme municipal de Pedralba. Expedient: (3189853) 129/2020/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9938

Data del DOGV
:   17-09-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/9183

CVE
:   RFRQ-H-9082-9114

Data del document
:   06-05-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Pedralba
    * impacte ambiental
    * impacte ambiental

«Declaració d’impacte ambiental

Expedient: (3189853) 129/2020/AIA

Títol: Modificació substancial de l’autorització ambiental integrada núm. 494/AAI/CV per a abocador de residus no perillosos a Pedralba (València)

Promotor: Gestión Integral de Residuos Sólidos, SA

Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació

Ref. òrgan substantiu: 044/17 IPPC/JOM

Localització: partida de la Salada, del terme municipal de Pedralba (València)

NIMA: 8397887684

Antecedents i descripció del projecte

Gestión Integral de Residuos Sólidos, SA (GIRSA), és la responsable dels servicis de tractament de residus no perillosos al terme municipal de Pedralba (València). Tant la instal·lació actual com l’ampliació projectada estan situades en les parcel·les 314, 334 i 589 del polígon 1 d’este terme municipal.

En data 19 d’octubre de 1993, mitjançant la resolució del director general de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, es va emetre una declaració d’impacte ambiental favorable condicionada de l’abocador controlat de residus sòlids urbans (RSU) per a la unitat de producció de Gestalgar, situat en el terme municipal de Pedralba (196/2620-QDM), la promotora del projecte del qual era la Diputació Provincial de València.

En data 22 d’octubre de 1993, l’Ajuntament de Pedralba va acordar atorgar una llicència municipal d’activitat de l’abocador.

En data 14 de març de 2000, mitjançant una resolució, la Direcció General d’Educació i Qualitat Ambiental va concedir una autorització administrativa, amb número de gestor 028/E/RNP/CV, per a dur a terme l’activitat d’eliminació tipus D5 (abocament).

En data 9 de juny de 2010, la Direcció General per al Canvi Climàtic va emetre una resolució i va atorgar una autorització ambiental integrada (AAI) per a un abocador de residus no perillosos, classe B3, el qual es va inscriure en el Registre d’instal·lacions de la Comunitat Valenciana amb el número 494/AAI/CV i NIMA 8711520539, amb una capacitat d’abocament de 322.706,19 m³. En data 29 d’octubre de 2004, es va aprovar el Pla zonal de residus de les zones VI, VII i IX, en el qual va quedar fora la planificació de l’abocador. L’entitat explotadora va sol·licitar una autorització per a passar a eliminar residus no perillosos d’altres orígens. Per a fer-ho, es va adaptar la construcció de l’abocador al que s’exigix en el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l’eliminació de residus mitjançant depòsit en abocador.

L’autorització ambiental va tindre una modificació no substancial, en data 17 de juliol de 2013, en relació amb la impermeabilització del vas. En data 3 de gener de 2014, es va adaptar a la Directiva 2010/75/UE.

En data 18 d’agost de 2015, el Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació va sol·licitar a este òrgan ambiental un informe de suficiència documental relacionat amb la modificació substancial de l’AAI, que consistia a incrementar el ritme d’ompliment. Es va tancar l’expedient per falta de documentació (106/7678-SVT). En data 23 de març de 2017, la Subdirecció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental va reiterar la sol·licitud d’un informe de suficiència documental, i va aportar la documentació requerida en 2015, en relació amb la modificació substancial de l’AAI. Este òrgan ambiental va emetre un informe en el qual indicava que la delimitació del vas d’abocament coincidia amb la del projecte d’abocador de residus urbans que va obtindre una DIA l’any 1992 (196/1991- AIA) i que esta DIA es va assumir en l’AAI del projecte.

En data 30 de setembre de 2019, la Comissió Territorial d’Urbanisme de València va acordar aprovar definitivament el Pla especial de reserva de sòl dotacional destinat a l’ampliació de l’abocador de residus sòlids industrials no perillosos, al municipi de Pedralba (València).

En data 28 d’agost de 2020, la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental va emetre una resolució per la qual es va modificar l’autorització ambiental integrada, amb caràcter substancial, però sense ampliar la superfície. El projecte preveia l’acreixement de la cel·la d’abocament fins a una cota de +264 msnm, i l’increment de la capacitat en 66.467,44 m³, amb una capacitat total neta de 389.173,63 m³ (autorització inicial + acreixement: 322.706,19 m³ + 66.467,44 m³). Així mateix, es va autoritzar el canvi del ritme d’ompliment de l’abocador de 25.000 t/any a 96.000 t/any.

Situació actual de la instal·lació

La instal·lació es compon de:

1. Una àrea de recepció i control pavimentada, on es localitza la plataforma de servicis i instal·lacions auxiliars (bàscula, grup electrogen, depòsit de gasoil i compressor).

2. Una zona de residus. A l’entrada de l’abocador, situada a l’oest de la plataforma de servicis, els residus s’emmagatzemen en una marquesina que hi ha, de 7 x 3,75 m (26 m²). La marquesina disposa d’una cubeta de formigó impermeable i diverses cubetes mòbils de PE on s’emmagatzemen els residus temporalment fins que els retire i els gestione un gestor autoritzat.

3. Una bassa estanca de lixiviats, amb capacitat de 8.750 m³. Els lixiviats generats en l’abocador s’emmagatzemen en la bassa i, posteriorment, s’entreguen a un gestor autoritzat. Els fangs generats en la bassa de lixiviats s’entreguen a un gestor autoritzat o s’eliminen en el mateix abocador quan el contingut d’humitat és inferior al 75 % i es complixen els criteris d’admissió de la Decisió del Consell 2003/33/CE.

4. Una àrea d’abocament. Consta d’una cel·la amb una capacitat neta autoritzada de 389.173,63 m³, i està reblida d’acord amb l’informe del Servei de Residus.

5. Un sistema d’arreplega de biogàs. La torxa de cremat del biogàs projectada se situarà en una plataforma aïllada en un contenidor, i limitarà amb la cel·la 1.

La instal·lació no disposa de bassa de pluvials, i les aigües de pluja s’arrepleguen i es desvien cap a zones d’acumulació d’aigua en la parcel·la. Les aigües emmagatzemades, sempre que no s’hagen contaminat, s’utilitzen per a la reducció de les emissions de partícules sòlides en l’abocador, mitjançant el reg de camins interiors i les zones de control i admissió.

Descripció del projecte

Descripció de l’ampliació proposada (modificació substancial).

En la data de redacció del projecte (any 2022), l’actual cel·la d’abocament (1) està pròxima al rebliment (reblida, segons un informe del Servei de Residus). El projecte d’ampliació de l’abocador preveu la construcció i l’explotació d’una nova cel·la d’abocament (2), al sud-oest de la instal·lació i annexa a este, en les parcel·les 314, 334 i 589 del polígon 1 del terme municipal de Pedralba (València), en una part de les quals està situada la instal·lació actual.

L’ampliació projectada té una superfície de 14.600 m² i la superfície total de la instal·lació és de 54.166 m² (39.566,22 m² autoritzats + 14.600 m² d’ampliació). Si s’augmenta la capacitat en 66.021,40 m³, la capacitat total de l’abocador (cel·les 1 i 2) serà de 455.195,03 m³ (389.173,63 m³ autoritzats + 66.021,40 m³ addicionals). La cota superior d’abocament ha de ser la que autoritza la Resolució, de 18 d’agost de 2020, de modificació substancial de l’AAI per a la cel·la 1, de +264 msnm. Es manté l’actual capacitat d’eliminació autoritzada de 96.000 t/any. La cel·la 2 s’ha d’explotar mitjançant capes d’abocament en massa d’1,8 metres d’alçària amb un recobriment de terra de 20 cm de grossària amb material procedent de l’excavació.

El nou vas s’ha de dissenyar protegit amb un dic perimetral amb una amplària de coronament de 7 metres, el qual disposarà d’una capa de redolament de 25 cm de saorra artificial i farà la funció de vial perimetral. La capa de redolament s’ha de projectar sobre l’ancoratge de la impermeabilització fins al coronament del vas. Ha d’enllaçar amb el vial que hi ha de la cel·la actual en explotació, per a les labors d’inspecció de l’abocador. El vial ha d’estar compost per dos carrils de 3,5 metres i amb un pendent transversal del 2 % cap a l’interior de l’abocador, per tal d’evacuar les aigües pluvials que caiguen sobre el ferm del vial.

Per a l’arreplega de les aigües pluvials externes al vas d’abocament, s’han de disposar cunetes de guarda al peu del dic perimetral i desviar-les a les zones d’acumulació que hi ha en la parcel·la. Una vegada l’abocador estiga segellat, en la plataforma superior s’executaran cordons de terra i baixants cap a les cunetes a peu de talús, i d’ací a les zones d’acumulació que hi ha en la parcel·la.

Per a la captació dels lixiviats i les aigües pluvials caigudes sobre la cel·la 2, s’ha de fer un drenatge de fons mitjançant una capa drenant contínua de graves i canonades de polietilé d’alta densitat (drenants i corrugades), les quals s’han de disposar en espina de peix en el fons del vas, amb un pendent mínim del 2 % transversal i l’1 % longitudinal. En la part inferior de la capa de graves s’ha de col·locar un geotèxtil no teixit de polipropilé 500 g/m², per a protegir la làmina de PEAD de possibles punxonaments. En els talussos, zones de pendents iguals o superiors al 18-20 %, esta capa de grava s’ha de substituir per un geocompost drenant, i s’han d’eliminar els geotèxtils.

Els lixiviats generats en la cel·la s’han de bombar mitjançant dos bombes pneumàtiques i una elèctrica fins a una arqueta desarenadora que s’ha de situar en la plataforma de servicis. Des d’esta arqueta s’han de conduir els lixiviats fins a la bassa de lixiviats que hi ha al nord de la instal·lació.

Per al control de la qualitat de les aigües subterrànies, s’han d’instal·lar tres nous sondejos (piezòmetres). Dos han de situar-se aigües amunt i aigües avall del flux subterrani, i permetran accedir a la zona saturada de l’aqüífer regional (MASub Llíria-Casinos), i un altre ha de formar part del punt receptor del sistema de drenatge per gravetat del dispositiu addicional d’impermeabilització del vas d’abocament, per a la detecció de qualsevol tipus de fuga. Es proposen com a mesura complementària a l’actual xarxa de vigilància i control.

Per a l’arreplega dels gasos produïts en l’interior de l’abocador per la fermentació dels residus de naturalesa orgànica que encara queden entre els rebutjos (biogàs), es preveu la instal·lació de nous pous de biogàs i l’ampliació de la xarxa de conducció de biogàs.

Característiques constructives de la nova cel·la

Per a executar la cel·la d’ampliació del depòsit de residus caldran 37.791,91 m³ de terraplé i 5.714,17 m³ de desmunt.

La documentació aportada indica que la construcció i l’explotació de l’ampliació de l’abocador s’ha de desenvolupar en tres fases:

•Fase de construcció (obres inicials).

•Fase d’explotació.

•Fase de segellament.

El nou vas d’abocament s’ha de configurar, tant els talussos interiors com els terraplens exteriors, amb un pendent de 3H:2V. No obstant això, d’acord amb l’informe del Servei de Residus, els talussos del dic perimetral han de ser, preferentment, de 3H:1V, i no s’accepten, en cap cas, els talussos superiors a 3H:2V.

El projecte indica que, una vegada sobrepassada la cota emergent, els residus s’han de recolzar, perimetralment, en dics de tancament de 2 m d’altura, amb 2 m de coronament i un talús exterior de 3H:2V i interior d’1H:1V. La reculada entre els dics ha de ser de 3 m per a obtindre un talús de 3H:1V.

La vida útil de l’ampliació del vas d’abocament estimada en el projecte bàsic és d’1,10 anys.

Sistema de desgasificació

Per a l’arreplega dels gasos produïts a l’interior de l’abocador (biogàs), es preveu una xarxa de pous d’extracció, canonades per a transportar-los, una estació de mesura i regulació, una instal·lació de bombament composta per una turbina aspirant/impel·lent. El biogàs captat s’ha de conduir a través de les canonades fins a una torxa amb una turbina d’aspiració perquè incinere els gasos.

Els pous d’extracció vertical, amb un radi d’aspiració de 25 a 30 m, s’acreixen en cada una de les fases. En l’última capa, prèvia al segellament del vas, el tancament de cada pou s’ha de fer amb brida-porta-brida cega, i a través d’una eixida lateral (xarxa horitzontal) es transportarà el biogàs captat fins a una estació de regulació i mesura, i des d’esta fins a la torxa (on els gasos es cremen).

El projecte, en l’annex XI, desgasificació, proposa alternatives al tractament del biogàs quan la quantitat i la qualitat del biogàs no siga apta per a la combustió controlada en torxa.

Impermeabilització del fons i les parets dels vasos d’abocament

L’ampliació de l’abocador es durà a terme sobre terrenys que no complixen amb les característiques de la barrera geològica natural requerida per la normativa vigent, per la qual cosa el projecte preveu la impermeabilització artificial de la superfície ampliada del depòsit. Esta impermeabilització ha de consistir en: una capa d’argiles compactada de 0,5 m de grossària com a mínim (tant en la base com en els talussos), geotèxtil per a la protecció inferior de la làmina impermeable (geotèxtil de polipropilé no teixit de 500 g/m²), un revestiment artificial impermeable mitjançant una geomembrana de PEAD de 2 mm i geotèxtil per a la protecció superior de la làmina impermeable (geotèxtil de polipropilé no teixit 500 g/m²).

En les zones de talús superiors a 1V:2H, esta capa s’ha de substituir per un geocompost de bentonita.

Drenatge de lixiviats

Sobre la impermeabilització s’ha d’estendre la capa de drenatge de lixiviats, composta per una capa de grava d’una mida de 20-60 mm de diàmetre (0,5 m de grossària) i un conjunt de canonades ranurades en forma d’espina de peix, col·locada sobre la barrera artificial i recoberta de la mateixa grava que compon la capa de drenatge. La xarxa de canonades ha d’estar comunicada amb un pou testimoni per a detectar possibles fugues.

En els talussos, la capa de graves s’ha de substituir per un geocompost amb protecció ultraviolada.

Sistema de detecció de fugues

El sistema de detecció de fugues s’ha de situar davall del paquet d’impermeabilització, i ha d’estar compost per una làmina PEAD texturada de 2 mm de grossària, protegida per dos geotèxtils de 500 g/m². Damunt d’esta, i en tota la superfície del fons de l’abocador, s’ha de col·locar una capa de grava calcària de 20-60 mm de diàmetre i 0,5 m de grossària.

Segellament de cel·les

Una vegada s’haja aconseguit la capacitat màxima de l’abocador, s’ha de procedir a la impermeabilització i el segellament superior dels residus. Segons el que s’especifica en l’estudi d’impacte ambiental, cal instal·lar les capes / els materials següents: capa de terres de regularització de 30 cm, geocompost de drenatge de gasos (GMG), làmina texturada de PEAD de 2 mm de grossària (GBR-P), geocompost de drenatge de lixiviats (GCG), 80 m de terra agronòmicament apta i 20 cm de grossària formada per terra agronòmicament apta amb aportació de fertilitzants i matèria orgànica.

Revegetació

Per a dur a terme la restauració de la coberta vegetal, el projecte proposa la plantació d’espècies arbòries i arbustives, així com la sembra directa i/o hidrosembra per a espècies herbàcies, amb diferents espècies que es poden implantar, segons la zona d’actuació. Es preveu una densitat de 400 individus per hectàrea d’espècies arbustives. Es revegetarà d’acord amb l’annex 14. Capes de segellament i restauració.

Infraestructures de control d’aigües pluvials

Per a l’arreplega de les aigües pluvials s’han de disposar cunetes de guarda al peu del dic perimetral, les quals les desviaran a les zones d’acumulació que hi ha en la parcel·la.

En el segellament de l’abocador s’han d’executar, en la plataforma superior, cordons de terra i baixants cap a les cunetes a peu de talús, i d’ací a les zones d’acumulació que hi ha en la parcel·la. Per a fer-ho, es projecten cavallons de terra en les represes del segellament per a conduir les aigües pluvials cap als baixants prefabricats de formigó armat. Estos cavallons s’han de fer amb terra natural compactada i han de tindre una altura de 35 cm i una base de 80 cm, amb talussos a banda i banda d’1H:1V. Els baixants, cap a la cuneta perimetral del vial, s’han de projectar de formigó armat i amb una amplària mínima de 45 cm. El pendent d’estos baixants ha de ser el mateix que el pendent projectat per al segellament de l’abocador, i que en este cas és de 3H:1V.

Després del segellament, les instal·lacions de la plataforma de processos han de continuar operatives mentres es generen biogasos i lixiviats.

Tramitació administrativa

En data 31 de gener de 2020, el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació (òrgan substantiu) trasllada a este òrgan ambiental la sol·licitud d’avaluació d’impacte ambiental ordinària del projecte d’ampliació de l’abocador de residus no perillosos al terme municipal de Pedralba (València). En l’ofici de remissió s’indica que l’expedient ha sigut sotmés al tràmit d’informació pública preceptiu, i que s’han consultat les administracions públiques afectades i les entitats interessades. La sol·licitud s’acompanya amb el projecte d’ampliació de l’abocador (versió de juny de 2017), l’estudi d’impacte ambiental i la documentació complementària: el projecte bàsic d’autorització ambiental integrada per a la modificació substancial i l’estudi d’integració paisatgística, entre altres.

En data 8, l’òrgan substantiu aporta un informe de l’Ajuntament de Pedralba, emés el 25 de març de 2020, en el qual considera que la modificació substancial de l’AAI s’ha de condicionar al compliment dels requisits en matèria d’incendis, neteja i urbanisme, segons el que disposa el Pla especial. El promotor va respondre els requeriments realitzats. En data 16 de març de 2023, l’Ajuntament va emetre un nou informe per a manifestar la seua conformitat.

En data 14 d’abril de 2020, l’òrgan substantiu remet el certificat de compatibilitat urbanística de l’Ajuntament de Pedralba, de data 31 de març de 2020, per a l’ampliació de l’abocador de residus sòlids no perillosos, emparat pel Pla especial de reserva de sòl dotacional per a l’ampliació de l’abocador, aprovat mitjançant l’acord de la Comissió Territorial d’Urbanisme de València, en data 25 de setembre de 2019.

En el si de la tramitació de l’expedient i amb posterioritat al període d’informació pública, l’òrgan substantiu va formular consulta i petició d’informes a les administracions públiques afectades amb competències mediambientals. En conseqüència, l’IGME va emetre dos informes desfavorables que van motivar la suspensió del procediment (resolució de 31 de gener de 2022, del Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació). L’alçament de la suspensió requeria un estudi detallat de la zona d’ampliació. Este estudi el va fer l’IGME, el qual va definir la zona apta per a l’abocament, cosa que feia necessària l’aplicació de mesures correctores i que s’haguera de modificar el projecte.

En data 9 de febrer de 2023, l’òrgan substantiu sol·licita un informe sobre la modificació de la instal·lació, d’acord amb el que establix l’article 37 de la Llei 6/2014. Juntament amb la sol·licitud s’aporta el projecte modificat, adaptat als condicionants imposats per l’IGME, i la resolució de l’alçament de la suspensió del procediment de modificació substancial de l’Autorització ambiental integrada núm. 494/AAI/CV, de data 2 de febrer de 2023, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental.

En data 20 de febrer de 2023, es dona resposta i s’indica que este òrgan ambiental no intervé en els expedients tramitats per eixe òrgan per a l’autorització ambiental de projectes en els termes de l’article 37 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, i l’article 80 de la Llei 39/2015, d’1 d’octubre (017/2023/ENCI).

En data 3 de març de 2023, l’òrgan substantiu reitera la petició d’avaluació ambiental. L’ofici s’acompanya amb el projecte bàsic d’autorització ambiental integrada per a la modificació substancial de l’ampliació de l’abocador de residus no perillosos, l’estudi d’impacte ambiental i l’estudi d’integració paisatgística.

En data 3 d’abril de 2023, en resposta a la sol·licitud realitzada per l’òrgan substantiu, es notifica que l’entrada no era correcta perquè no s’ha adjuntat tota la documentació per a iniciar l’avaluació d’impacte ambiental (031/2023/ENCI).

En data 19 de maig de 2023, l’òrgan substantiu aporta un document aclaridor acompanyat amb: la sol·licitud d’inici, el projecte bàsic actualitzat, l’estudi d’impacte ambiental i la documentació complementària (l’estudi d’integració paisatgística, entre altres).

En dates 27 de setembre de 2023, 22 i 28 de desembre de 2023 i 25 de març de 2024, l’òrgan substantiu remet una nova documentació a l’expedient, un informe del Servei de Residus, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i del Servei de Contaminació Atmosfèrica, entre altres.

Informació pública

D’acord amb el certificat remés, l’òrgan substantiu va fer la informació pública de l’expedient corresponent al projecte mitjançant un anunci en el DOGV núm. 8689, de data 2 de desembre de 2019. Durant el termini d’exposició pública no es van presentar al·legacions.

Consultes a administracions i informes rebuts

D’acord amb el que s’ha indicat anteriorment, amb posterioritat al període d’informació pública, l’òrgan substantiu va formular consulta i petició d’informes a les administracions públiques afectades amb competències mediambientals i entitats interessades. S’han considerat els informes següents i les autoritzacions que formen part de l’expedient remés per l’òrgan substantiu:

•Informe de l’Institut Geològic i Miner d’Espanya, de data 2 de juny de 2022. Arreplega els resultats de l’estudi realitzat per a determinar la seua aptitud hidrogeològica com a receptor potencial d’una instal·lació d’eliminació de residus no perillosos, en la zona d’ampliació de l’abocador. Conclou que, de tot l’àmbit proposat, només una àrea concreta complix amb les característiques i requerix que s’apliquen mesures correctores en esta zona (disposicions constructives per a garantir l’estanquitat del depòsit i la implantació d’un sistema de control piezomètric per a controlar la qualitat de les aigües subterrànies).

•Informe d’adequació del Servei de Residus, emés el 21 de novembre de 2023.

•Informe favorable condicionat de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 28 de desembre de 2023. Conclou que, segons la documentació aportada, la instal·lació no requerix una autorització d’abocament d’este organisme perquè es justifica una gestió de les aigües residuals que no genera cap abocament a domini públic hidràulic i emet un informe condicionat, principalment, al compliment de la vigilància i el control de les prescripcions següents, entre altres: el titular de l’activitat ha d’aportar un certificat d’impermeabilitat i estanquitat del vas d’abocament, de la bassa de lixiviats i les canalitzacions. Ha de portar l’adequat manteniment periòdic de les canalitzacions, les basses o dels depòsits d’acumulació de les aigües residuals i lixiviats, de manera que en quede assegurada la impermeabilitat i estanquitat. Fer un manteniment i un control adequats de la xarxa de desviament d’aigües superficials i pluvials, per a evitar l’acumulació de qualsevol tipus de material que dificulte l’evacuació correcta d’estes aigües. En cas que les aigües pluvials hagen estat en contacte amb els residus, s’han de gestionar com a lixiviats. S’ha de fer el manteniment i el control periòdic de tota la xarxa d’arreplega de lixiviats, i que s’assegure la impermeabilitat de les canalitzacions i la bassa de lixiviats, amb la finalitat d’assegurar-ne el funcionament i l’accessibilitat correctes per al mostreig. La bassa de lixiviats es mantindrà sempre per davall del 50 % de la capacitat. S’ha de proposar un sistema que permeta comprovar-ne el volum d’ompliment. S’ha de justificar que no es produïx acumulació de lixiviats en el fons de l’abocador, i l’única estructura d’emmagatzematge autoritzada ha de ser la mateixa bassa. S’han d’arreplegar dades del volum de lixiviats amb una freqüència mensual i una mostra de la composició de lixiviats amb una freqüència trimestral, en punts representatius. Els paràmetres analitzats en els lixiviats han de comprendre, com a mínim, els que s’han analitzat en els piezòmetres de control.

•Informe del Servei de Protecció de l’Atmosfera, de data 13 de març de 2024, que considera que la proposta no s’ajusta al Reial decret 646/2020, de 7 de juliol, i indica que si el gas arreplegat no pot ser aprofitat per a injectar-lo en la xarxa gasista, com a combustible vehicular o per a produir energia, s’ha d’oxidar mitjançant torxes o altres sistemes d’oxidació passiva, quan les taxes marginals de generació de biogàs facen tècnicament inviable el funcionament de les torxes (per exemple, cobertes oxidatives). Estima insuficient i no adequada la documentació aportada.

En data 26 de març de 2024, l’òrgan substantiu remet els informes següents, obtinguts en el si de l’aprovació definitiva del Pla especial de reserva de sòl dotacional per a l’ampliació de l’abocador de residus sòlids no perillosos, els quals s’incorporen a l’expedient.

•Informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 12 de setembre de 2019, als efectes patrimonials que preveu l’article 11 de la Llei 4/1998, d’11 de juny, del patrimoni cultural valencià.

•Informe del Servei d’Ordenació del Territori, en matèria de risc d’inundació, i conclou que l’àmbit de l’actuació no està afectat per risc d’inundació, segons les determinacions normatives del PATRICOVA.

La informació que conté l’expedient aporta elements de juí suficients per a continuar el procediment d’avaluació d’impacte ambiental ordinària.

Consideracions ambientals

L’abocador de residus no perillosos és una instal·lació que ja hi havia, la qual va ser sotmesa a avaluació d’impacte ambiental. Se situa a la partida de la Salada, a 4 km al nord de la localitat de Pedralba (València), entre el turó La Salada i el turó El Quemado, al sud de la Mina del Busonero (pedrera en explotació).

Els terrenys on se situa l’abocador corresponen a sòl no urbanitzable, qualificació dotacional com a servici urbà de la xarxa primària del municipi (PQI), després de l’aprovació definitiva del Pla especial.

L’accés a la instal·lació es fa per camins de titularitat pública, des de la carretera CV-380, la qual discorre entre els municipis de Casinos i Pedralba, i es pren un desviament que hi ha entre els PK 17 i 18, per un camí municipal asfaltat. Una vegada recorreguts 900 m, aproximadament, s’accedix a la instal·lació.

L’estudi d’impacte ambiental analitza dos alternatives, l’alternativa 0 i l’ampliació de l’abocador que hi ha. L’alternativa 0 es considera inviable des del punt de vista de les necessitats d’abocar aquells residus per als quals actualment no existix tractament, o la destinació dels quals és el depòsit en abocadors. No estudien alternatives d’emplaçament i es justifica que l’ampliació de l’abocador actual permet continuar explotant les infraestructures i les instal·lacions vinculades a l’actual explotació, i per tant no és necessària l’execució d’una nova plataforma o de nous accessos.

L’ampliació de l’abocador proposada en el projecte modificat (octubre de 2022) adapta els límits del vas d’abocament als que es definixen en l’estudi realitzat per l’IGME, en el qual s’indica una profunditat màxima dels treballs de preparació i esplanació del vas d’abocament d’1 m. Pel que fa a la construcció, està projectat un dispositiu d’impermeabilització addicional en la base del vas, que consistix en una capa d’argila de 0,5 m de grossària, davall de la impermeabilització que exigixen les actuals disposicions legals (Reial decret 646/2020). L’informe de l’IGME indica la necessitat de segellar els sondejos de mostreig que no siguen útils.

L’abocador es localitza fora de l’àmbit d’espais naturals protegits i espais protegits de la Xarxa Natura 2000, els més pròxims són la ZEPA Alt Túria i Sierra del Negrete, situada a 3,5 km al sud-oest, i el Parc Natural del Túria, a 3 km al sud.

Després de consultar el visor cartogràfic de la Generalitat, no s’observen afeccions a cap hàbitat d’interés comunitari o protegit de l’annex IV del Decret 70/2009, i en les proximitats de l’abocador està l’hàbitat prioritari 6220\*, Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea, que presenta una escassa cobertura i una àmplia distribució a la Comunitat Valenciana. L’ESIA indica que l’activitat agrícola i minera en la zona ha suposat una enorme pressió, i l’ecosistema originari està degradat quasi per complet.

L’estudi d’impacte ambiental indica que, després de consultar el Banc de dades de biodiversitat de la CV, en l’àrea de l’abocador destaca la presència d’una espècie vulnerable, l’àguila de panxa blanca (*Aquila fasciata*). No obstant això, en la consulta realitzada per este òrgan ambiental no s’identifiquen espècies prioritàries i/o vulnerables en l’àmbit del projecte.

No es preveu cap afecció sobre arbres monumentals ni sobre espècies de flora protegida, ni muntanyes gestionades per la Conselleria.

Consultada la cartografia IDEV, els terrenys s’identifiquen com a terreny forestal, no obstant això, la zona on se situa l’ampliació de l’abocador no presenta cap vegetació. En qualsevol cas, tenint en compte la proximitat a terreny forestal, s’ha de complir el que disposa el plec general de normes de seguretat en prevenció d’incendis forestals que s’ha de tindre en compte en l’execució d’obres i treballs que es facen en terreny forestal o en els seus voltants, annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s’aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.

Des del punt de vista de la tipologia i les característiques dels terrenys, l’anàlisi realitzada per l’IGME conclou que l’àrea d’ampliació de l’abocador no reunix, en tota la seua superfície, les condicions adequades per a albergar la instal·lació de residus d’eliminació, a causa de l’existència de variacions en la permeabilitat de la formació geològica subjacent. No obstant això, si s’apliquen les mesures correctores oportunes i l’adequat disseny del vas d’abocament, compliria amb les garanties requerides per a protegir els recursos hídrics subterranis. Per esta raó, delimita la zona potencialment receptora de la instal·lació de l’abocador i establix mesures correctores complementàries necessàries per a assegurar l’estanquitat del depòsit. En relació amb el disseny de la instal·lació, a més de delimitar la superfície, establix una profunditat màxima d’1 m dels treballs de preparació i esplanació del vas d’abocament. Pel que fa a la construcció, davall de la impermeabilització exigida per les actuals disposicions legals (Reial decret 646/2020), s’ha de construir un dispositiu d’impermeabilització addicional consistent en l’aplicació d’una capa d’argila compactada en la base del vas d’abocament de 0,5 m de grossària (impermeabilització addicional) i s’han de segellar els sondejos de mostreig que no siguen útils.

L’informe del Servei de Residus indica que la impermeabilització proposada de la nova cel·la d’abocament es fa d’acord amb el Reial decret 646/2020.

Després de consultar el visor cartogràfic de la Generalitat, en relació amb la vulnerabilitat d’aqüífers i permeabilitat del sòl, la zona d’ampliació de l’abocador presenta vulnerabilitat d’aqüífers mitjana i baixa. Tot i això, es troba en una àrea de permeabilitat del sòl mitjana i alta. L’estat quantitatiu de la massa d’aigua subterrània és bo.

Per al control de la qualitat i vigilància de les aigües subterrànies, l’estudi d’impacte ambiental reflectix la ubicació de 5 piezòmetres en l’abocador actual, i proposa la modificació de la posició del piezòmetre 5 per a situar-lo en l’àmbit d’actuació de la cel·la 2 i incorporar un piezòmetre nou (6).

L’informe de l’IGME establix la necessitat d’incorporar a la xarxa de piezòmetres que hi ha els sondejos A1 i A2, així com un tercer punt de mostreig en el punt receptor del sistema de drenatge per gravetat del dispositiu addicional d’impermeabilització del vas d’abocament, amb la finalitat de detectar, de manera immediata, qualsevol tipus de fuga. S’han de prendre mostres d’aigua en els sondejos A1 i A2 abans d’iniciar les operacions d’abocament, per tal d’establir valors de referència de la qualitat natural de les aigües subterrànies i dels nivells d’intervenció. L’informe de l’IGME conclou que l’ampliació de l’abocador sobre l’àrea proposada no causarà cap afecció significativa a les aigües subterrànies, sempre que s’apliquen les mesures correctores proposades.

En la taula següent es reflectix la ubicació dels piezòmetres:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| *COORDENADES UTM ETRS89 FUS 30* | | | |
| *PIEZÒMETRE* | *X* | *Y* | *PROFUNDITAT (m)* |
| P1 | 694.881 | 4.390.489 | 20 |
| P2 | 695.083 | 4.390.551 | 20 |
| P3 | 695.233 | 4.390.624 | 20 |
| P4 | 695.265 | 4.390.586 | 50 |
| P5 | 694.433 | 4.390.240 | 20 |
| P6 | 694.527 | 4.390.157 | 20 |
| A1 | 694.430 | 4.390.300 | 150-200 |
| A2 | 694.929 | 4.390.058 | 150-200 |

  

La profunditat dels piezòmetres A1 i A2, entre 150-200 m, queda supeditada a la columna litològica travessada. En la fase d’explotació i postclausura, en els tres nous punts de mostreig s’han de dur a terme els registres, els controls i les anàlisis (tipologia i freqüència) que establixen els informes de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i l’IGME.

L’informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer indica que, si es produïxen variacions en la qualitat de les aigües subterrànies, s’ha d’establir l’estudi corresponent per a detectar el motiu de la fuga o el lloc on s’està produint l’afecció. S’ha de dissenyar i implantar un pla de remediació que permeta l’extracció de fluids contaminats i n’impedisca la propagació.

De conformitat amb la cartografia del PATRICOVA, la zona d’ampliació de l’abocador no es troba afectada per risc d’inundació, d’acord amb el que s’indica en l’informe del Servici d’Ordenació del Territori.

En les proximitats de la zona d’actuació, es detecta la presència de diversos llits fluvials, els més pròxims a la planta són el barranc de la Jijona a 300 m al sud-oest, i el barranc de la Surada, situat a 400 m al nord-est, en la part nord de la bassa de lixiviats.

En relació al control de qualitat de les aigües superficials, l’informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer establix que s’haurà de dur a terme en 2 punts, un aigües amunt de l’abocador i un altre, aigües avall del barranc de la Surada, així com en la zona d’acumulació d’aigües pluvials. En la presa de mostres, s’han d’especificar les coordenades exactes dels punts de mostreig, els quals s’han de situar a prop de les coordenades següents:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *CONTROL D’AIGÜES SUPERFICIALS (ETRS89 FUS 30)* | *X* | *Y* |
| Aigües amunt | 695.216 | 4.390.857 |
| Aigües avall | 695.431 | 4.390.405 |

Vista la tipologia del projecte, l’ESIA preveu afecció sobre l’atmosfera durant la fase de construcció i funcionament per l’emissió de gasos, pols i soroll, a causa principalment del funcionament de la maquinària i els camions de transport per al moviment de terres, així com del transport de residus en la fase d’explotació. A fi de minimitzar este impacte es proposen mesures correctores, com ara la limitació de la velocitat dels vehicles i el reg de vials. L’informe del Servei de Protecció a l’Atmosfera indica que la maquinària propulsada per motors de combustió interna ha d’anar dotada de silenciadors.

Durant la fase d’explotació, l’ESIA preveu l’afecció per producció d’olors i gasos. En els annexos del projecte es descriu el sistema de desgasificació que s’ha d’implementar en l’abocador i proposa l’ús de filtres de carbó actiu com a alternativa en cas que el biogàs siga insuficient per a cremar en torxa. Sobre este tema, l’últim informe emés pel Servei de Protecció de l’Atmosfera indica que esta alternativa no s’ajusta al Reial decret 646/2020, de 7 de juliol, i per tant s’ha de proposar un sistema d’oxidació passiva, com cobertes oxidatives, si la taxa marginal de generació de biogàs fa inviable tècnicament el funcionament de les torxes. Així mateix, l’informe emés pel Servei de Residus indica que el sistema de desgasificació que preveu el projecte s’ha de modificar, i s’ha de proposar un sistema que permeta captar i cremar o aprofitar el biogàs durant tota la fase d’explotació de l’abocador.

Pel que fa a les olors, el Servei de Protecció de l’Atmosfera indica que ateses les característiques de la instal·lació, tenint en compte les possibles afeccions en l’entorn, quan l’òrgan competent ho considere necessari, podrà requerir al titular de la instal·lació que elabore un pla de gestió d’olors o una avaluació de la molèstia per olors. En este cas, l’empresa ha de presentar un projecte que preveja mesures correctores addicionals per a minimitzar l’emissió de compostos olorosos. Abans d’executar el projecte, s’ha de comptar amb l’aprovació de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental.

A l’efecte de la prevenció d’emissions i de conformitat amb l’informe del Servei de Residus, la superfície del front d’abocament de l’explotació no ha d’excedir, en cap cas, els 4.000 m².

De conformitat amb l’informe emés per la Direcció General de Cultura i Patrimoni, no hi ha afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions.

No hi ha afecció directa a vies pecuàries, ja que el Cordel de Castilla se situa a 750 m de l’abocador.

El projecte inclou un estudi d’integració paisatgística. En la fase d’aprovació definitiva del Pla especial, el Servei d’Infraestructura Verda i Paisatge va emetre informe favorable, en data 22/05/2019, després d’aportar la documentació complementària a l’estudi d’integració paisatgística presentat per a l’aprovació del Pla especial.

Una vegada finalitzat el segellament de les cel·les d’abocament, s’ha de revegetar l’abocador per a garantir la integració visual i paisatgística de les instal·lacions.

El projecte arreplega el resum de l’estudi d’estabilitat dels talussos del depòsit (annex 8. Estabilitat de talussos, del projecte d’execució, que no s’incorpora en la memòria), en el qual es reflectixen els coeficients de seguretat obtinguts.

La documentació aportada conté l’auditoria acústica que ha elaborat Silens Servicios y Tecnología Acústica, SL, duta a terme el 19 de desembre de 2019. Conclou que, després dels mesuraments acústics que s’han fet en el perímetre de la instal·lació, es complix amb els valors límit d’emissió establits en exteriors, en horari nocturn i diürn. Així mateix, inclou un estudi predictiu de l’àmbit del projecte elaborat per a l’aprovació del Pla especial (ampliació).

El programa de vigilància ambiental (PVA) establix un sistema de control per a garantir el compliment de les indicacions i les mesures preventives i correctores en les diferents fases (construcció, explotació i fase de cessament). Relaciona els controls i els seguiments que s’estan realitzant actualment en l’abocador en explotació.

Consideracions jurídiques

El projecte de modificació substancial de l’autorització ambiental integrada que s’ha examinat constituïx un supòsit d’avaluació d’impacte ambiental ordinària, d’acord amb l’article 7.1.c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, en concordança amb l’annex I, grup 8 (apartat c) de la llei.

En l’expedient s’han observat els tràmits que preveu la secció 1a, capítol II, del títol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, i la resta de disposicions que hi són aplicables.

L’article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d’aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència en l’avaluació ambiental estratègica i l’impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.

Per tot el que s’ha exposat, a proposta del Servei d’Avaluació d’Impacte Ambiental, i amb el vistiplau del subdirector general d’Avaluació Ambiental i Paisatge, amb l’ús de les atribucions que tinc,

RESOLC

*Primer*

Estimar acceptable, als únics efectes ambientals i sense perjuí de l’obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el projecte de modificació substancial de l’autorització ambiental integrada d’un abocador de residus no perillosos, promogut per GIRSA, SA, situat a la partida la Salada, del terme municipal de Pedralba (València), sempre que este es desenvolupe d’acord amb l’estudi d’impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada i amb les condicions que s’establixen a continuació:

1. La llista definitiva de residus admissibles queda limitada per l’abast de l’autorització sectorial, entre els que propose el promotor, segons la documentació aportada a este òrgan. S’hi poden incloure altres codis LER que l’òrgan competent considere susceptibles d’autorització, sempre que incloure’ls no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no responga a casos en què s’exigisca la tramitació d’un procediment d’avaluació ambiental, d’acord amb la legislació sectorial vigent.

2. Per al tractament del biogàs generat s’ha d’adoptar un sistema de desgasificació que permeta la captació i l’oxidació dels gasos de l’abocador durant les fases d’explotació i postclausura. El sistema proposat s’ha d’ajustar als criteris determinats per l’òrgan competent en contaminació atmosfèrica.

3. Tenint en compte la proximitat de la planta a terreny forestal, s’ha de complir el que disposa el plec general de normes de seguretat en prevenció d’incendis forestals que s’ha de tindre en compte en l’execució d’obres i treballs que es facen en terreny forestal o en els seus voltants, annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s’aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.

4. Els materials emprats en les operacions de farciment, i en altres actuacions necessàries de l’abocador, han de procedir de la mateixa excavació. En cas que no es dispose de suficient material de farciment procedent de les tasques d’excavació del vas, es poden utilitzar residus inerts adequats, d’acord amb el Decret 200/2004, d’1 d’octubre, del Consell de la Generalitat, i l’Orde APM/1007/2017, de 10 d’octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a ser utilitzats en operacions de farciment i obres diferents d’aquelles en les quals es van generar. S’ha de comptar amb la declaració d’aptitud de residus inerts adequats per l’òrgan competent en matèria de residus. Així mateix, s’ha de complir el que estipula el Reial decret 646/2020.

5. Complementàriament a les mesures proposades pel promotor en l’estudi d’integració paisatgística, s’han d’implementar les mesures establides en l’informe del Servei d’Infraestructura Verda i Paisatge.

6. El seguiment i la vigilància prevists en esta resolució per a l’ampliació de la instal·lació s’establixen de manera complementària i sense perjuí de les condicions aplicables a l’explotació de les instal·lacions que hi ha.

7. S’han d’incorporar al programa de vigilància ambiental els controls i els seguiments estipulats per l’organisme de conca i l’IGME, segons la tipologia i la freqüència, per a garantir el compliment de les mesures que s’hi han establit.

8. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental s’han de documentar, a l’efecte d’acreditar l’adopció i l’execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació que siguen eficaces. La documentació ha d’estar a la disposició de les autoritats competents.

En els termes que preveu l’article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, esta declaració d’impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s’ha començat l’execució del projecte en el termini de quatre anys. A este efecte, el promotor ha de notificar a l’òrgan ambiental el començament de les obres.

*Segon*

D’acord amb el que preveu l’article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:

a. Publicar esta declaració d’impacte ambiental en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, així com en la seu electrònica.

b. Esta declaració d’impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l’acte pel qual s’autoritza el projecte.

*Tercer*

L’òrgan substantiu ha de tindre degudament en compte, en el procediment d’autorització del projecte, l’avaluació d’impacte ambiental efectuada segons els criteris que establix l’article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l’autorització com a la publicitat de la decisió.

  

València, 6 de maig de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental