Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5038, del 29-06-2005 (2005/7273)

RESOLUCIÓ de 9 de juny de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5038

Data del DOGV
:   29-06-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/7273


Data del document
:   09-06-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Jacarilla
    * Calp
    * Onda
    * Vall d'Alba
    * Montitxelvo
    * impacte ambiental

Resolució de 9 de juny de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X7273]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 147/04-AIA Onda, 156/04-AIA Vall d'Alba, 160/03-AIA Jacarilla, 118/04-AIA Calp i 050/04-AIA Montichelvo, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 9 de juny de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 147/04-AIA
  
Títol: Fabricació d'argila blanca atomitzada
  
Promotor: EUROATOMIZADO, SA
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Polígon el Colomer, parcel·la 41, camí del Colador, s/n, Onda (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Euroatomizado SA és una indústria localitzada a Onda (Castelló) que es dedica a la fabricació i comercialització d'argila blanca atomitzada, amb planta de cogeneració des de juliol de 2001.
  
La indústria projecta l'ampliació de les actuals instal·lacions, juntament amb la instal·lació d'una segona cogeneració idèntica a la ja existent. Aquesta ampliació es considera com a una modificació substancial. L'objecte del projecte i l'estudi d'impacte ambiental presentats és l'obtenció de l'autorització ambiental integrada de la totalitat de la factoria.
  
2. Antecedents
  
La indústria se situa en el sòl urbanitzable SUD-9, segons el PGOU d'Onda, l'homologació del qual va obtenir la declaració d'impacte ambiental en data 8 de juliol de 1998; l'ús predominant és l'industrial, segons es va establir en el corresponent pla parcial.
  
3. Caràcter de la declaració
  
La declaració d'impacte ambiental que conforma aquesta resolució forma part del procés d'autorització ambiental en tràmit, en aplicació de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrat de la contaminació, i el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.
  
Aquesta normativa determina el contingut i abast de l'autorització ambiental integrada, la finalitat de la qual és integrar en una única resolució totes aquelles autoritzacions i pronunciaments sectorials en matèria d'abocaments d'aigües residuals, producció i gestió de residus i emissions a l'atmosfera competència de la conselleria competent en matèria de medi ambient de la Generalitat, preceptius per a la implantació i posada en marxa de les instal·lacions sotmeses al règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana. En aquesta resolució s'incorporarà, si és el cas, la declaració o estimació d'impacte ambiental.
  
En aquests casos, i si l'emplaçament ho permet, escau per tant, excloure del contingut de la declaració d'impacte ambiental aquells aspectes que la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrat de la contaminació, i el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana, reserven a la resolució administrativa que conté l'autorització ambiental integrada, a fi d'evitar duplicitats innecessàries en el procés d'anàlisi i valoració ambiental, com també en l'establiment de mesures correctores, protectores i la vigilància i control.
  
Cal considerar que l'avaluació d'impacte ambiental de les afeccions ambientals derivades de l'emissió de contaminants atmosfèrics, generació de residus, consum d'aigües i abocament d'aigües residuals, es realitza a través dels informes que emeten organismes i serveis competents en cadascuna de les matèries, els quals al mateix temps són consultats pel departament que emet l'autorització ambiental integrada.
  
A la vista de l'article 22 del Decret 40/2004, l'autorització ambiental integrada contindrà, a part de la declaració d'impacte ambiental, tota una sèrie d'apartats a través dels quals podran minimitzar-se els impactes directes sobre el medi abiòtic i la població. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al mateix temps, resultaran mesures preventives dels impactes indirectes sobre el medi natural biòtic, perceptual i social. Les afeccions directes són les que durant el funcionament normal de les activitats IPPC poden donar-se sobre els treballadors i el medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua) i les directes, les que poden donar-se sobre el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics).
  
En conseqüència, la necessària coordinació administrativa entre els diversos departaments de la Conselleria de Territori i Habitatge, si més no exigeix que la declaració d'impacte ambiental, que és succeïda per una autorització ambiental integrada, en limite l'àmbit de decisió als aspectes relacionats amb les afeccions indirectes a la fauna, flora, paisatge, espais naturals protegits, zones humides, formacions geomorfològiques, i altres.
  
Tramitació administrativa
  
En data 9 de març de 2004, l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre el projecte d'activitat, i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, juntament amb l'informe favorable sobre la implantació de l'activitat, per part de l'Ajuntament d'Onda.
  
L'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés a informació pública durant el termini de trenta dies i no s'hi han presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
Els condicionants de la declaracions d'impacte ambiental de data 8 d'agost de 2000, de resolució de l'expedient 199/9512-IYK, i de data 20 de gener de 2004 de resolució de l'expedient 489/5372-MGF d'avaluació d'impacte ambiental de les dues de cogeneració de gas natural (una ja en funcionament i una altra que s'ha d'instal·lar), com també les mesures protectores previstes en l'estudi d'impacte ambiental de les esmentades cogeneracions.
  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que pertoque obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
Les accions amb probable incidència ambiental durant la fase de funcionament seran bàsicament la generació d'emissions contaminants, aigües residuals i, en menor grau, residus, sorolls i vibracions. Atesa la tipologia de l'activitat i l'antropització del lloc on es projecta dur a terme (en una parcel·la d'un polígon industrial), els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament del projecte podrien ser els característics del medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua), ja que el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics), perceptual i social es veuran, en principi, molt lleugerament afectats. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al mateix temps, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic, perceptual i social.
  
Atés que no s'afecta directament cap nucli residencial o cap àrea protegida, és a dir, qualsevol àrea que puga estar subjecta a algun tipus de protecció administrativa, com ara ZEPA, LIC, microreserves, etc., només cap la reducció dels impactes directes sobre el medi abiòtic, que al mateix temps suposarà la reducció dels fenòmens de transport que podrien arribar a afectar la població o alguna àrea protegida. S'entén que aquests impactes es reduiran amb el compliment de la legalitat vigent en matèria de residus, emissions i abocaments o, si és el cas, amb l'adopció de les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió de la legislació IPPC.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en el grup 4-k de l'annex I de la Llei 6/2001, de 8 de maig, d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la fabricació d'argila blanca atomitzada, projecte promogut per EUROATOMIZADO SA, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
  
1. Per la ubicació, es considera que en matèria d'emissions atmosfèriques, soroll, abocament d'aigües residuals i generació de residus, és suficient amb el compliment de la legalitat vigent o, si és el cas, amb l'adopció de les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió especificats en el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.
  
2. Altres condicionants de caràcter ambiental derivats de l'homologació del PGOU d'Onda, i de les dues cogeneracions de gas natural.
  
3. La Direcció General de Qualitat Ambiental, com a òrgan competent en matèria de qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, el seguiment, control i gestió de residus i, a més, com a òrgan amb competència substantiva en matèria autorització ambiental integrada, ha de constatar periòdicament que el funcionament de l'activitat objecte de referència s'ajusta al que reglamenta o, si és el cas, a les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió. A aquest efecte, anualment, la Direcció General de Qualitat Ambiental remetrà a la Direcció General de Gestió del Medi Natural el certificat del compliment per part del promotor de tot l'anteriorment especificat en relació amb la producció i programes de minimització de residus, emissions, abocaments, seguiment i control de les activitats relacionades amb els recursos hidrològics de la Comunitat Valenciana i la resta d'aspectes que condicionen ambientalment el projecte.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 8 de juliol de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 156/04-AIA
  
Títol: Fabricació de frites, esmalts i colorants ceràmics
  
Promotor: JOHNSON MATTHEY CERAMICS, SA
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Parcel·les S1 i S2 del polígon industrial de la Vall d'Alba, la Vall d'Alba (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Johnson Matthey Ceramics, SA és una indústria situada a la Vall d'Alba (Castelló) que es dedica a la fabricació de frites, esmalts i colorants ceràmics. Per necessitats de mercat, desitja ampliar-ne les instal·lacions mitjançant la posada en marxa de forns nous i la creació d'una planta de productes especials i un magatzem intel·ligent.
  
La indústria projecta l'ampliació de les actuals instal·lacions; aquesta ampliació es considera com a una modificació substancial. L'objecte del projecte i l'estudi d'impacte ambiental presentats és l'obtenció de l'autorització ambiental integrada de la totalitat de la factoria.
  
2. Antecedents
  
La indústria que es projecta ocuparà la unitat d'execució núm. 5, parcel·les S1 i S2 en el polígon industrial de la Vall d'Alba, que pertany al Pla general d'ordenació urbana de la Vall d'Alba, disposa de declaració d'impacte ambiental de data 1 de març de 1999.
  
3. Caràcter de la declaració
  
La declaració d'impacte ambiental que conforma la present Resolució forma part del procés d'autorització ambiental en tràmit, en aplicació de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrat de la contaminació, i el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.
  
Aquesta normativa determina el contingut i abast de l'autorització ambiental integrada, la finalitat de la qual és integrar en una única resolució totes aquelles autoritzacions i pronunciaments sectorials en matèria d'abocaments d'aigües residuals, producció i gestió de residus i emissions a l'atmosfera competència de la conselleria competent en matèria de medi ambient de la Generalitat, preceptius per a la implantació i posada en marxa de les instal·lacions sotmeses al règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana. En aquesta resolució s'incorporarà, si és el cas, la declaració o estimació d'impacte ambiental.
  
En aquests casos i sempre que l'emplaçament ho permeta, escau per tant, excloure del contingut de la declaració d'impacte ambiental aquells aspectes que la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrat de la contaminació, i el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana, reserven a la resolució administrativa que conté l'autorització ambiental integrada, a fi d'evitar duplicitats innecessàries en el procés d'anàlisi i valoració ambiental, com també en l'establiment de mesures correctores, protectores i la vigilància i control.
  
Cal considerar que l'avaluació d'impacte ambiental de les afeccions ambientals derivades de l'emissió de contaminants atmosfèrics, generació de residus, consum d'aigües i abocament d'aigües residuals, es realitza a través dels informes que emeten organismes i serveis competents en cadascuna de les matèries, els quals al mateix temps són consultats pel departament que emet l'autorització ambiental integrada.
  
A la vista de l'article 22 del Decret 40/2004, l'autorització ambiental integrada contindrà, a part de la declaració d'impacte ambiental, tota una sèrie d'apartats a través dels quals podran minimitzar-se els impactes directes sobre el medi abiòtic i la població. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al mateix temps, resultaran mesures preventives dels impactes indirectes sobre el medi natural biòtic, perceptual i social. Les afeccions directes són aquelles que durant el funcionament normal de les activitats IPPC poden donar-se sobre els treballadors i el medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua) i les directes, les que poden donar-se sobre el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics).
  
En conseqüència, la necessària coordinació administrativa entre els distints departaments de la Conselleria de Territori i Habitatge, si més no exigeix que la declaració d'impacte ambiental, que és succeïda per una autorització ambiental integrada, limite l'àmbit de decisió als aspectes relacionats amb les afeccions indirectes a la fauna, flora, paisatge, espais naturals protegits, zones humides, formacions geomorfològiques, i altres.
  
Tramitació administrativa
  
En data 14 de juny de 2004, l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre el projecte d'activitat, i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, juntament amb l'informe favorable sobre la implantació de l'activitat, per part de l'Ajuntament de la Vall d'Alba.
  
L'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés a informació pública durant el termini de trenta dies, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
Els condicionants de la declaració d'impacte ambiental de data 1 de març de 1999, de resolució de l'expedient 446/98-AIA d'avaluació d'impacte ambiental del PGOU de la Vall d'Alba, com també les mesures protectores previstes en l'estudi d'impacte ambiental de l'esmentat Pla general.
  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Orde de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
Les accions amb probable incidència ambiental durant la fase de funcionament seran bàsicament la generació d'emissions contaminants, aigües residuals i, en menor grau, residus, sorolls i vibracions. Atesa la tipologia de l'activitat i l'antropització del lloc on es projecta dur a terme (en una parcel·la d'un polígon industrial), els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament del projecte podrien ser els característics del medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua), ja que el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics), perceptual i social es veuran, en principi, molt lleugerament afectats. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al mateix temps, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic, perceptual i social.
  
Atés que no s'afecta directament cap nucli residencial o cap àrea protegida, és a dir, qualsevol àrea que poguera estar subjecta a algun tipus de protecció administrativa, com ara ZEPA, LIC, microreserves, etc., només és possible la reducció dels impactes directes sobre el medi abiòtic, que al mateix temps comportarà la reducció dels fenòmens de transport que podrien arribar a afectar la població o alguna àrea protegida. S'entén que aquests impactes es reduiran a través del compliment de la legalitat vigent en matèria de residus, emissions i abocaments o, si és el cas, amb l'adopció de les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió de la legislació IPPC.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en el grup 4-k de l'annex I de la Llei 6/2001, de 8 de maig, d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de es autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la fabricació de frites, esmalts i colorants ceràmics, promogut per Johnson Matthey Ceramics SA, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
  
1. Per la ubicació, es considera que en matèria d'emissions atmosfèriques, soroll, abocament d'aigües residuals i generació de residus, és suficient amb el compliment de la legalitat vigent o, si és el cas, amb l'adopció de les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió especificats en el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.
  
2. Altres condicionants de caràcter ambiental derivats del PGOU de la Vall d'Alba.
  
3. La Direcció General de Qualitat Ambiental, com a òrgan competent en matèria de qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, el seguiment, control i gestió de residus i, a més, com a òrgan amb competència substantiva en matèria autorització ambiental integrada, ha de constatar periòdicament que el funcionament de l'activitat objecte de referència s'ajusta al que reglamenta o, si és el cas, a les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió. A aquest efecte, anualment, la Direcció General de Qualitat Ambiental ha de remetre a la Direcció General de Gestió del Medi Natural el certificat del compliment per part del promotor de tot l'anteriorment especificat en relació amb la producció i programes de minimització de residus, emissions, abocaments, seguiment i control de les activitats relacionades amb els recursos hidrològics de la Comunitat Valenciana i la resta d'aspectes que condicionen ambientalment el projecte.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 8 de juliol de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 160/03-AIA
  
Títol: Pla general d'ordenació urbana del municipi de Jacarilla
  
Promotor: Ajuntament de Jacarilla
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Terme municipal de Jacarilla (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
El terme municipal de Jacarilla es troba situat en la comarca del Baix Segura, província d'Alacant, entre els termes municipals d'Orihuela, Benejúzar i Bigastro.
  
Les principals xarxes de comunicació que creuen el terme municipal i permeten la connexió amb els termes municipals confrontants i amb les autopistes A-7 (autopista del Mediterrani) i A-37 (autopista Alacant-Cartagena), són la carretera CV-920 de Bigastro a Guardamar del Segura i la carretera CV-95 d'Orihuela a Torrevieja per San Miguel de Salinas. Altres infraestructures destacables en el terme municipal són la séquia de l'Alquibla, el canal de transvasament Tajo-Segura i la planta potabilitzadora de la Pedrera.
  
Entre els elements de major interés existents en el terme municipal es troben la zona humida denominada Meandres abandonats del riu Segura inclosa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana situada al nord del terme municipal de Jacarilla, els llits naturals, entre els quals destaca el riu Segura i el barranc Largo, mentre que la rambla del Derramador es troba canalitzada al pas d'aquesta pel terme municipal de Jacarilla i la rambla de la Cañada transcorre entre zones agrícoles, i els camins ramaders denominats sendera de Fuente Amarga d'amplària legal 15 m i assagador de Cuatro Caminos a Benejúzar, d'amplària legal 10 m. Respecte al patrimoni arqueològic, etnològic o paleontològic en l'estudi d'impacte ambiental s'apunta que després de la consulta de l'inventari general de jaciments arqueològics de la Comunitat Valenciana i les normes subsidiàries vigents es conclou l'absència de restes arqueològiques en el terme municipal. No obstant això, hi ha un conjunt arquitectònic denominat Jardins i edifici del marqués de Fontalba que es troba en tramitació per a la declaració com bé d'interés cultural.
  
El principal ús existent en el terme municipal és l'agrícola; ocupa aproximadament el 80% del terme, i el principal tipus de cultiu és el de cítrics; el cultiu d'hortalisses es relega a àrees xicotetes. En menor grau però amb superfícies que comporten un 15% aproximadament del terme municipal es troba l'ús forestal, principalment localitzat en el contrafort occidental de l'anticlinal de Benejúzar, en el denominat paratge de los Almendros, i en un xicotet reducte en la costa de Pelegrín. Finalment, el 5% de la resta del terme municipal es troba ocupat per usos improductius i erms.
  
Amb el model territorial proposat en el Pla general es pretén expandir l'ús residencial per pràcticament la totalitat del terme municipal. Inicialment es proposa el desenvolupament de sòls urbanitzables residencials al sud del nucli urbà, de menor entitat al nord del nucli urbà, al sud del terme municipal i a l'est del terme municipal. Així mateix, a l'est i oest del nucli urbà es proposa el desenvolupament de dos sòls urbanitzables d'ús industrial. A manera de resum, amb el model proposat un poc més del 25% del terme municipal es proposa com a sòl urbanitzable, i aproximadament un 48% del terme municipal es classifica com a sòl no urbanitzable susceptible de ser reclassificat a urbanitzable. Tenint en compte que el sòl urbà ja aplega quasi el 5% del terme, es pot observar que amb el model proposat es podrien desenvolupar usos urbans en quasi un 80% del terme municipal, i es relega la protecció del sòl a un escàs 14% del terme municipal.
  
Es proposa el model territorial següent:
  
- Sòl urbà:
  
- Residencial 573.053 m²
  
- Industrial 17.730 m²
  
- Sòl urbanitzable:
  
- Residencial 3.019.711 m²
  
- Industrial 178.270 m²
  
- Sòl no urbanitzable:
  
- Comú 347.893 m²
  
- Comú (DEUT) 6.038.688 m²
  
- De protecció 1.781.947 m²
  
- Protecció zona humida 20.480 m²
  
- Abocador inert 36.300 m²
  
- Xarxa primària viària 273.620 m²
  
- Xarxa primària hidràulica 83.300 m²
  
- Xarxa primària dotacions 74.884 m²
  
El proveïment urbà residencial i industrial s'efectua a partir de les concessions d'aigua atorgades per la mancomunitat de Canales del Taibilla, la qual disposa d'una planta potabilitzadora al terme municipal de Jacarilla. Les aigües residuals urbanes es depuren en una EDAR mancomunada situada al marge dret del riu Segura al terme municipal de Benejúzar. L'entitat de sanejament d'aigües residuals de la Conselleria d'Infraestructures preveu l'ampliació d'una EDAR existent al nord del nucli urbà de Jacarilla. Al sector urbanitzable denominat Las Asomadas es preveu la construcció d'una nova estació depuradora. Els residus sòlids urbans, s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, són recollits i transportats per l'empresa COLSUR, SL, concessionària del servei municipal; aquests es destinen a un abocador controlat situat a 38 km de Jacarilla. La solució futura en la gestió dels residus s'hi indica que estarà en mans de l'administració autonòmica. Respecte als residus sòlids inerts i industrials s'hi indica que no hi ha al terme municipal cap abocador autoritzat per a aquests, ja que són gestionats per empreses autoritzades i traslladats fora del terme municipal. Certament no hi ha abocadors autoritzats al terme municipal, però sí que s'han detectat abocadors descontrolats al terme municipal. L'abocador de major magnitud és el localitzat entre la partida de Los Almendros i Las Asomadas.
  
La zona compresa entre el nucli urbà i el riu Segura es troba afectada per risc d'inundació amb nivell de risc 2, segons el PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana), planejament de rang superior vinculant en l'elaboració del Pla general.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 21 de maig de 2003 l'Ajuntament de Jacarilla va remetre a la Conselleria de Territori i Habitatge el projecte del Pla general d'ordenació urbana, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient administratiu.
  
El Pla general d'ordenació urbana i l'estudi d'impacte ambiental es van sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic mitjançant anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4359, de data 17 d'octubre de 2002, i en el diari La Verdad, de data 18 d'octubre de 2002. S'hi han presentat cent dues al·legacions al respecte, segons consta en el certificat emés per la secretària-interventora de l'Ajuntament de Jacarilla.
  
De les al·legacions presentades, les úniques que són de caràcter ambiental sol·liciten el següent:
  
- Estudi de recursos hídrics.
  
- Incorporació al catàleg de béns del Pla general determinats edificis i construccions.
  
- Reclassificacions com a urbanitzables de sòls afectats per risc d'inundació conforme al PATRICOVA.
  
Respecte a les al·legacions presentades, l'Ajuntament emet informe en el sentit següent: l'estudi de recursos hídrics per a proveir la població es condiciona a l'acreditació de disponibilitat d'aigua davant a l'òrgan de la conselleria competent amb anterioritat al desenvolupament i programació dels sectors, en el Catàleg de béns del Pla general s'han incorporat alguns dels edificis esmentats en l'al·legació i respecte a la sol·licitud de reclassificar el sòl com a urbanitzable en sòls afectats per risc d'inundació l'Ajuntament les desestima perquè considera que les zones que presenten l'esmentat risc són mereixedores de classificar-se com a sòl no urbanitzable.
  
Mereix ser mencionat que aquest últim criteri resulta conforme amb el PATRICOVA, però no ha sigut aplicat en tots els sòls afectats per risc d'inundació, en conseqüència es desconeix quins motius té l'Ajuntament per a aplicar un criteri diferent de sòls igualment afectats pel risc d'inundació.
  
2. Peticions d'informes i documentació complementària
  
A manera d'antecedents cal tenir en compte el següent:
  
- Les Normes subsidiàries de planejament municipal de Jacarilla vigents van obtenir declaració d'impacte ambiental acceptable amb condicions pel director general de Qualitat Ambiental en data 15 de desembre de 1994.
  
- El Pla parcial corresponent al sector SAU Las Vegas va ser aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme amb data 30 de maig de 1997.
  
- El projecte d'homologació i Pla parcial de Las Asomadas de les Normes subsidiàries de Jacarilla promogut pel propi Ajuntament, es va informar desfavorablement pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de la llavors Conselleria de Medi Ambient, en data 27 de desembre de 1999.
  
L'Ajuntament de Jacarilla va efectuar consulta a la Conselleria de Territori i Habitatge en data 7 de juny de 2001 referida al document de concert previ del Pla general. En data 14 d'agost de 2001 s'hi adjunta nova documentació que modifica la inicial, i se sol·licita novament l'emissió d'informe per part d'aquesta conselleria.
  
D'acord al procediment previst en la legislació d'impacte ambiental, en data 3 de setembre de 2001, es va efectuar consulta al Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant, el qual es va contestar en data 2 de juliol de 2003.
  
En data 27 de febrer de 2003 es va mantenir una reunió amb l'Ajuntament de Jacarilla i els tècnics redactors del Pla general, en la qual es va indicar els problemes detectats en la documentació de concert prèvia tramitada, referits a l'excessiva superfície de sòl urbanitzable, localització de l'abocador inert, disponibilitat de recursos hídrics, valors ambientals existents en el contrafort occidental de l'anticlinal de Benejúzar on hi ha una xarxa de barrancs singulars al terme municipal de Jacarilla i localització i capacitat de tractament de les estacions depuradores d'aigües residuals.
  
El document de Pla general tramitat en data 21 de maig de 2003 per l'Ajuntament de Jacarilla no efectua modificacions respecte als aspectes esmentats en el paràgraf anterior.
  
Informes sectorials
  
Informes dels Servei Territorials d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge
  
Les unitats Forestal, d'Espècies Protegides i d'Espais Naturals de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge han emés els informes següents:
  
- Unitat Forestal
  
Els camins ramaders que travessen el municipi (sendera de Fuente Amarga i assagador de Cuatro Caminos a Benejúzar) han de qualificar-se amb alguna figura de protecció que n'assegure la preservació; s'han de grafiar en els plans d'ordenació amb l'amplària legal d'aquests i se'ls han d'aplicar una normativa de protecció en els termes de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.
  
Així mateix, ha d'assegurar-se la continuïtat amb l'amplària legal d'aquells camins ramaders que travessen sòls urbans o urbanitzables.
  
No hi ha forests catalogades d'utilitat pública al terme municipal.
  
Els barrancs que travessen el sector UBP-4 han de preservar-se amb vegetació natural. S'han de prendre les mesures oportunes que eviten qualsevol tipus d'abocaments en aquests, com estableix la declaració d'impacte ambiental, de data 15-12-94, sobre la revisió de les normes subsidiàries de planejament municipal de Jacarilla.
  
- Unitat d'Espais Naturals
  
Amb relació al projecte del Pla general d'ordenació urbana de Jacarilla s'informa que afecta la zona humida denominada Meandres abandonats del riu Segura (zona 25) del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana. Vist el document l'esmentada zona es troba classificada com a sòl no urbanitzable protegit (SNUP), la qual cosa és compatible amb la conservació d'aquest espai protegit. De tota manera, s'estima que el document i la cartografia del Pla general haurien de destacar de forma expressa la delimitació d'aquest espai i del seu perímetre de protecció.
  
- Unitat d'Espècies Protegides
  
Aspectes destacats de l'informe emés per la Unitat d'Espècies Protegides de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge amb referència al PGOU de Jacarilla:
  
- Des del punt de vista de la flora s'han considerat les espècies incloses en diversos grups descrits en el llibre publicat per la Conselleria de Medi Ambient (Laguna et al., 1998) de flora endèmica, rara o amenaçada de la Comunitat Valenciana que necessiten alguna mesura de conservació en territori valencià i que serien afectades si es realitzaren obres en les àrees proposades com a protegibles en la documentació gràfica annexa a l'informe.
  
S'han identificat nombrosos endemismes d'àrea restringida al territori valencià i províncies limítrofes, i endemismes iberollevantins, com ara: Sideritis murgatana subsp. murgetana, Teucrium carolipaui subsp. carolipaui, Thymus moroderi, Anthyllis terniflora, Artemisia barrelieri, Artemisia lucentica, Diplotaxis ilorcitana, Helianthemum cinereum subsp. cinereum, Helichrysum decumbens, Hypericum ericoides subsp. ericoides, Satureja obovata subsp. canescens, Teucrium murcicum i Thymus hyemalis.
  
- Pel que fa a les espècies incloses en l'Ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca de 20 de desembre de 1985, annex III, presents en el territori afectat són les següents: Sideritis murgatana subsp. murgetana, Chamaerops humilis, Hypericum ericoides, Teucrium carolipaui subsp. carolipaui, Teucrium murcicum, Thymus hyemalis i Thymus moroderi.
  
- La vegetació present en la zona es troba inclosa en la legislació estatal i europea mitjançant les directives d'hàbitats 92/43 i 97/62, com també en el Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre.
  
Comunitat Vegetal Codi Corinne
  
Zones subestèpiques de gramínies i anuals
  
(Teucrio-Brachypodietum ramosi) 6220\*
  
Matolls termomediterranis i preestèpics
  
(Paronychio suffruticosae-Sideritidetum murgetanae) 5330
  
Matolls termomediterranis i preestèpics
  
(Chamaeropo humilis-Rhamnetum lycioidis) 5330
  
Matolls termomediterranis i preestèpics
  
(Saturejo canescentis-Cistetum albidis) 5330
  
\* Hàbitat prioritari de les Directives d'hàbitats 92/43 i 97/62.
  
- Es tracta d'una franja de matolls prelitorals, en mosaic amb coscollars o llentiscles densos en els barrancs, vegetació que comença a escassejar en la zona litoral de la comarca, i únics punts del terme municipal on encara hi ha restes de vegetació natural, per la qual cosa és recomanable mantenir el grau de naturalitat actual com també els perfils de sòl existents.
  
- En el cas de les zones declarades actualment com a no urbanitzables, en concret l'UB-5 i l'UB-7, han de romandre amb aquesta tipologia per a preservar la vegetació natural; és convenient que hi apareguen cons de protecció especial per a albergar comunitats incloses en la Directiva d'hàbitats 92/43, necessàries per a la supervivència de la fauna associada. A més, està la millor població valenciana d'Helianthemum viscarium, espècie en tràmits de ser protegida per l'extrema raresa d'aquesta en territori valencià. Igualment seria recomanable incorporar una part d'aquesta zona a la Xarxa Valenciana de Microreserves de Flora a causa de l'interés especial de la flora i vegetació existents.
  
- En les zones declarades ja com a urbanitzables però amb obligació de conservar la vegetació natural dels barrancs, aquesta hauria de considerar-se com les zones assenyalades en la cartografia presentada en l'informe, on s'engloben els barrancs existents amb les zones pròximes que han d'actuar de tampó i que poden tenir un ús d'educació ambiental com també d'esplai.
  
- S'haurà d'utilitzar en la jardineria de les zones urbanitzable les mateixes espècies mencionades anteriors més les següents: Asparagus horridus, Asphodelus ramosus, Asteriscus maritimus, Brachypodium retusum, Cheirolophus intybaceus, Cistus albidus, Cistus clusii, Fumana thymifolia, Globularia alypum, Helianthemum syriacum, Helianthemum violaceum, Juniperus oxycedrus, Lapiedra martinezii, Lygeum spartum, Phlomis lychnitis, Pistacia lentiscus, Quercus coccifera, Rhamnus alaternus, Rhamnus lycioides subsp. lycioides, Rosmarinus officinalis, Sedum sediforme, Stipa tenacissima, Thymelaea hirsuta i Viola arborescens.
  
Totes elles existeixen ja en les zones declarades com a urbanitzables i estan adaptades a la climatologia existent, per la qual cosa els requeriments hídrics hi són mínims.
  
Afeccions legals
  
El projecte tramitat ha de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que aquest pot produir i que s'indiquen a continuació:
  
- Zones humides: Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana. En l'esmentat acord s'inclou la zona 25 denominada Meandres abandonats del riu Segura.
  
- Directives 92/43/CEE i 97/62/CEE, d'hàbitats: En l'àmbit de l'anticlinal de Benejúzar dins del terme municipal de Jacarilla es localitzen hàbitats prioritaris de les directives d'hàbitats 92/43/CEE i 97/62/CEE.
  
- PATRICOVA: Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova definitivament el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana. En l'esmentat acord s'inclou el terme municipal de Jacarilla com a zona amb nivell de risc d'inundació 2.
  
- Domini públic hidràulic: Els principals llits que solquen el terme municipal de Jacarilla són el riu Segura, el barranc Largo, la rambla del Derramador i la rambla de la Cañada. S'aplicarà el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.
  
- Camins ramaders: S'ha d'aplicar la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. Al terme municipal de Jacarilla es troben classificats dos camins ramaders denominats sendera de Fuente Amarga, d'amplària legal 15 m i assagador Cuatro Caminos a Benejúzar, d'amplària legal 10 m.
  
- Els abocaments d'aigües pluvials i residuals, han d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.
  
- Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
- El nivell de soroll admissible ha d'estar conforme amb el model d'ordenança municipal sobre la prevenció de la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions) elaborat a aquest efecte conjuntament per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Consideracions ambientals
  
Revisada la documentació tramitada i efectuada visita a la zona afectada per tècnics del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental s'ha pogut comprovar que el Pla general del municipi de Jacarilla proposa un model territorial que respecta i protegeix alguna de les àrees que presenten valors naturals. S'han de mencionar alguns aspectes del model que mereixen ser corregits o complementats, en el sentit que a continuació s'indica:
  
- En l'estudi d'impacte ambiental del Pla general de Jacarilla s'identifica com les àrees de major valor ambiental les compreses per la zona nord del nucli urbà fins al mateix llit del riu Segura en tractar-se de l'àmbit de regadiu tradicional, i com a àrees naturals amb risc de despreniments i vegetació d'alt valor s'identifica el paratge de la costa del Pelegrín i el paratge de Los Almendros, corresponent al contrafort oest de l'anticlinal de Benejúzar.
  
- Els terrenys que en el terme municipal de Jacarilla formen part de l'anticlinal de Benejúzar presenten característiques semblants als immediatament confrontants del terme municipal de Benejúzar, on l'àmbit d'aquesta formació geològica té la qualificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció, com també, la catalogació de forest d'utilitat pública.
  
- En l'estudi d'impacte ambiental es descriuen els barrancs localitzats en la zona est del terme municipal, en els paratges Las Axuelas i Los Almendros, com les àrees menys alterades i menys antropitzades del territori; es fa especial menció al barranc Largo. La vegetació en l'àmbit assenyalat es caracteritza, segons l'estudi, per la presència d'una pineda oberta de pi blanc (Pinus halepensis), la densitat de la qual augmenta en les zones de tàlveg; sota aquesta es desenvolupa un dens matoll-timoneda, amb una abundància relativa d'elements arbustius representants de la vegetació clímax (arçot, margalló i llentiscle).
  
- En la valoració d'impactes efectuada en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que la xarxa de barrancs afectada pel sòl urbanitzable UBP-4 Las Vegas previst en el planejament patirà un impacte fort en afectar-se el territori de major valor ambiental per la vegetació, fauna i paisatge d'aquest, i millor conservat de municipi. Aquesta valoració és en gran part coincident amb l'efectuada en l'informe emés per la Direcció Territorial d'Alacant.
  
- L'ordenació detallada del sòl urbanitzable UBP-4 Las Vegas no compleix les condicions específiques de l'apartat segon de la declaració d'impacte ambiental referent a la revisió de les Normes subsidiàries de planejament municipal de Jacarilla, vigents en l'actualitat, i que va ser emesa en data 15 de desembre de 1994 pel director general de Qualitat Ambiental. En concret, amb l'ordenació proposada no es preservarà la vegetació existent en els barrancs que discorren en l'esmentat sòl; es preveu sobre aquests, actuacions edificatòries i abocaments. En l'estudi d'impacte ambiental s'estableix com a mesura correctora en l'UBP-4 que amb anterioritat al desenvolupament del sector el promotor ha de presentar un nou document de planejament en què l'ordenació s'ajuste de forma estricta al que estableix la declaració d'impacte ambiental que en el seu dia va emetre la Conselleria de Medi Ambient.
  
- El terme municipal de Jacarilla presenta risc d'inundació de nivell 2 en la zona nord del terme municipal, segons els plànols d'ordenació del PATRICOVA. No s'ha elaborat un estudi d'inundabilitat que permeta definir amb major precisió la delimitació dels riscos d'inundació, aspecte fonamental per a establir les limitacions d'usos en sòl no urbanitzable i les possibles reclassificacions o no de sòl no urbanitzable a urbanitzable. Els sòls urbanitzable residencial UBP-1 i industrial UBI-2 El Copo es veuen afectats pel risc d'inundació amb nivell 2; no en escau la reclassificació llevat que un estudi d'inundabilitat justifique l'absència de risc d'inundació de qualsevol nivell dels identificats en el PATRICOVA.
  
- L'abocador per a residus sòlids inerts que se'n preveu la localització juntament amb el transvasament Tajo-Segura no compleix el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana. L'emplaçament proposat no s'ajusta a les àrees idònies per a la ubicació d'un abocador. Les esmentades àrees van ser proposades per tècnics de la Direcció General de Qualitat Ambiental en la tramitació de la revisió de les normes subsidiàries, sense que s'hagen tingut en compte en l'elecció de l'emplaçament proposat. Així mateix, no es compleixen les distàncies mínimes als sòls urbanitzables proposats.
  
- En l'estudi d'impacte ambiental es menciona que no hi ha abocadors en el terme municipal de Jacarilla; els residus són gestionats per empreses autoritzades i traslladats fora del terme municipal. En visita efectuada per tècnics d'aquesta Direcció General s'ha observat l'existència d'un abocador descontrolat de determinada entitat al costat del sector UBP-4 Las Vegas, sobre terrenys forestals conforme a la classificació del Pla forestal de la Comunitat Valenciana. Així mateix, l'esmentat emplaçament es troba en una vessant immediatament aigües davall d'una bassa de reg, amb el conseqüent risc que això suposa davant una possible fuga o ruptura de l'esmentada bassa.
  
- Respecte al tractament i gestió de residus sòlids urbans, s'indica en l'estudi d'impacte ambiental que són recollits i transportats per l'empresa COLSUR, SL., concessionària del servei municipal; aquests es destinen a un abocador controlat situat a 38 km de Jacarilla. La solució futura en la gestió dels residus s'hi indica que ha d'estar en mans de l'administració autonòmica; l'Ajuntament no preveu cap gestió sobre els residus que es generen amb el desenvolupament urbanístic proposat en el Pla general.
  
- En l'estudi d'impacte ambiental es valora com a qualitat baixa el medi natural que es classifica com a sòl no urbanitzable (DEUT) susceptible de reclassificació a urbanitzable. En aquest sentit, no es justifica ambientalment la preferència en el desenvolupament de sòls urbanitzable en els àmbits de major valor natural del terme municipal, es preserven, mentre no es promoguen nous desenvolupaments, els sòls agrícoles el valor natural dels quals és baix.
  
- En el terme municipal existeixen classificats dos camins ramaders denominats sendera de Fuente Amarga, d'amplària legal 15 m, i assagador de Cuatro Caminos a Benejúzar, d'amplària legal 10 m. En el Pla general s'ha grafiat en el plànol d'ordenació estructural OE.1 els camins ramaders amb els amples legals d'aquests.
  
Els camins ramaders classificats en el terme municipal de Jacarilla no han sigut identificats pel nom i amplària legal d'aquests en el document corresponent a les normes urbanístiques, i no s'estableix una regulació dels usos admissibles sobre els camins ramaders conforme a la Llei 3/95, de camins ramaders.
  
- El sòl no urbanitzable d'especial protecció no presenta regulació específica en el document de les normes urbanístiques, i en aquest cas la seua regulació ha de ser la prevista en l'article 9 de la Llei 4/92, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable.
  
- L'article 25 de les normes urbanístiques referit a les condicions per a la implantació d'activitats turístiques, recreatives, esportives, d'oci i esplai i terciàries en general, preveu que els establiments hotelers i assimilats es puguen situar en sòl no urbanitzable sempre que s'acredite la inexistència de sòl urbà o urbanitzable amb qualificació idònia per a aquest ús en un radi de 2 km. Aquesta limitació no conforme amb l'article 19 de la Llei 4/92, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable, en el qual la distància mínima per a localitzar els usos anteriorment mencionats ha de ser 5 km.
  
- Al sector urbanitzable UBP-5 Las Asomadas es preveu la construcció d'un camp de golf del qual es desconeix quin consum d'aigua es preveu, la generació de residus i la integració d'aquest amb l'entorn, ja que se situa en una zona agrícola immediatament confrontant en part amb àrees naturals que són mereixedores de protegir pels valors naturals i paisatgístics d'aquestes i que s'inclouen en el sector per al desenvolupament d'usos residencials. Es preveu el reg del camp de golf a partir d'aigua procedent de la depuradora que construirà el sector, però no es preveu l'obtenció de depuradores existents que disposen de cabals suficients que asseguren el reg. Tot això obliga a replantejar-se els límits del sector Las Asomadas, ja que n'és ambientalment acceptable la delimitació proposada.
  
- Respecte al tractament de les aigües residuals, en l'actualitat hi ha carències importants que s'esperen solucionar amb l'execució de l'EDAR que l'Entitat de sanejament d'aigües residuals al terme de Jacarilla i que donarà servei a les poblacions de Jacarilla i Bigastro. Així mateix, el sector UBP-5 Las Asomadas preveu la construcció de la seua pròpia depuradora. No obstant això, es preveu que qualsevol desenvolupament urbanístic justifique la solució de les aigües residuals d'aquest amb anterioritat a la seua execució.
  
- El proveïment urbà residencial i industrial s'efectua a partir de les concessions d'aigua atorgades per la Mancomunitat de Canales del Taibilla, no obstant això es desconeix si hi ha recurs suficient per a proveir els desenvolupaments urbanístics previstos en el Pla general.
  
- Respecte al patrimoni arqueològic, etnològic i paleontològic en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que després de la consulta de l'inventari general de jaciments arqueològics de la Comunitat Valenciana i les normes subsidiàries vigents es conclou l'absència de restes arqueològiques en el terme municipal. No obstant això, hi ha un conjunt arquitectònic denominat Jardins i edifici del marqués de Fontalba que es troba en tramitació per a la declaració com a bé d'interés cultural. Això no obstant, la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, estableix l'obligatorietat d'obtenir un informe favorable vinculant de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, amb anterioritat a l'aprovació definitiva del document urbanístic, aspecte aquest no omplit en l'estudi.
  
- L'estudi d'impacte ambiental conté un programa de vigilància ambiental que ha de ser controlat per l'Ajuntament, en el qual es mencionen els indicadors ambientals que permeten avaluar l'impacte. No obstant això, l'esmentat programa no estableix els valors llindars, freqüència del control ambiental i mesures a adoptar en cas de ser necessari.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta (annex I, apartat 8.G del Decret 162/90).
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, aprovat mitjançant Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Jacarilla (Alacant), promogut per l'Ajuntament mateix, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i es duguen a terme les mesures correctores contingudes en aquest i en el programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants d'obligat compliment establerts en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
  
1. Els sòls urbanitzables UBP-4 Las Vegas i UBP-5 Las Asomadas han de suspendre's de la tramitació del Pla general i redelimitar-se aquests tenint en consideració que l'àmbit corresponent a l'anticlinal de Benejúzar, que al terme municipal de Jacarilla està qualificat en el Pla forestal com a sòl forestal, ha de classificar-se com a sòl no urbanitzable d'especial protecció en el perímetre de l'esmentat sòl; en aquest s'han de permetre els usos actualment implantats. En aquest sentit pot ser motiu d'una resolució complementària que ha d'emetre el director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge les noves delimitacions dels sectors residencials corresponents a Las Vegas i Las Asomadas.
  
En el sòl urbanitzable UB-7 ha d'extraure's del sector els relleus forestals delimitats per l'existència d'un camí que separa l'ús agrícola de l'ús forestal, i s'han de classificar els esmentats relleus com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.
  
2. La previsió d'instal·lar un camp de golf en sòl urbanitzable detallat ha d'incorporar la justificació d'aigua de reg necessària per al manteniment procedent de depuració d'aigües residuals mitjançant la concessió d'aigua per a reg que ha d'atorgar la Confederació Hidrogràfica del Segura. S'ha de remetre a aquesta Direcció General una còpia de l'esmentada concessió degudament diligenciada, i s'ha d'indicar el volum d'aigua concedit i l'ús concret al qual es destina. Així mateix, s'han d'avaluar els impactes que es generen pels moviments de terra necessaris per al camp de golf, la destinació dels residus que es generen en la construcció i funcionament, l'afecció al paisatge, en definitiva, ha d'avaluar-se els impactes que es prevegen pel camp de golf i no simplement grafiar-ne l'emplaçament.
  
3. Amb anterioritat a l'aprovació definitiva s'ha d'elaborar un estudi d'inundabilitat que ha de ser aprovat per l'òrgan administratiu competent del PATRICOVA. De l'esmentada tramitació s'ha de determinar si procedeix o no la reclassificació dels sòls urbanitzables UBP-1 i UBI-2 El Copo, com també, s'han d'establir les limitacions pertinents d'usos en sòl no urbanitzable amb risc d'inundació, i s'han d'incorporar les determinacions que sorgisquen en la normativa urbanística del Pla general.
  
4. L'abocador per a residus sòlids inerts previst ha de reubicar-se de manera que complisca el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana. L'abocador descontrolat existent al costat del sector UBP-4 Las Vegas, sobre terrenys forestals ha de ser clausurat en un termini màxim de 3 mesos des de l'emissió d'aquesta declaració d'impacte ambiental. Si no n'hi ha, aquesta Direcció General ha d'adoptar les mesures que estime oportunes.
  
5. A les normes urbanístiques s'ha de desenvolupar una normativa específica per al sòl no urbanitzable d'especial protecció, en defecte de la qual s'han de regular per l'article 9 de la Llei 4/92, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable.
  
6. L'article 25 de les normes urbanístiques ha de ser modificat i s'ha d'ajustar als mínims establerts en l'article 19 de la Llei 4/92, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable.
  
7. Els camins ramaders, béns de domini públic de la Generalitat Valenciana, han de quedar lliures en tota l'amplària d'aquests d'obstacles que puguen pertorbar el trànsit normal del bestiar, i han de ser respectats en tot el traçat i amplària d'aquests, d'acord amb el que disposa la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. Els camins ramaders classificats en el terme municipal de Jacarilla han de ser identificats pel nom i amplària legal d'aquests a les normes urbanístiques, i s'han de regular els usos admissibles sobre els camins ramaders conforme a la Llei 3/95, de camins ramaders.
  
8. S'ha de garantir l'adequada gestió dels diversos tipus de residus, la capacitat de depuració i correcta gestió de les aigües residuals generades i el subministrament d'aigua en el terme municipal, abans de l'aprovació definitiva.
  
9. S'ha d'obtenir de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, informe favorable al Pla general, el qual resulta vinculant, amb anterioritat a l'aprovació definitiva del document urbanístic, de conformitat amb el que preveu la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
10. S'han d'aplicar totes i cadascuna de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental que no entren en contradicció amb les proposades en els epígrafs anteriors de la present declaració; aquestes s'han d'incloure en les normes urbanístiques.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 29 de juliol de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 118/04-AIA
  
Títol: Canalització del barranc del Quisi (projecte d'urbanització del sector Pla Roig II de Calp)
  
Promotor: Agrupació d'interés urbanístic Pla Roig II
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Calp
  
Objecte: Canalització del barranc del Quisi
  
Localització: Calp (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és la canalització del barranc del Quisi, al municipi de Calp, zona Pla Roig II. La canalització es realitzarà mitjançant la construcció d'un mur de formigó armat H250-IIa, amb una alçària de 3 m en la zona que delimita amb sòl d'equipament públic, per a servir de contenció a les terres, i una alçària d'1,5 m en la delimitació d'aquest amb la zona verda confrontant.
  
Les terres d'ambdues parcel·les aniran en talús des de la cota de vorera fins a la coronació del mur, amb plantació de jardineria de baixa densitat. La vegetació predominant en la zona verda serà l'autòctona mediterrània, i en les zones d'afecció del barranc estarà composta per plantes arbustives i matoll baix.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 26 d'abril de 2004 la Direcció Territorial de la Conselleria Territori i Habitatge d'Alacant va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a la canalització del barranc del Quisi. Projecte d'urbanització del sector Pla Roig II de Calp.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de canalització del barranc del Quisi. Projecte d'urbanització del sector Pla Roig II de Calp, ha sigut sotmés a informació pública juntament amb el programa d'actuació integrada mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 4.650 de data 15 de desembre de 2003, en el periòdic El Mundo data 5 de desembre de 2003 i en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Consideracions ambientals
  
La zona objecte de l'actuació correspon a un barranc altament antropitzat, està dominada pel ricí, la canya i l'esbarzer, juntament amb la qual es desenvolupa una massa de fenoll que ocupa la resta de l'àmbit en estudi. Els terrenys que conformen l'àmbit d'estudi no es troben en l'actualitat sotmesos a cap ús, no hi ha cap espècie catalogada com a endèmica o amenaçada.
  
Encara que la zona en qüestió no presenta valors naturalístics i paisatgístics ressenyables, l'actuació que es pretén dur a terme resulta molt agressiva amb el medi que la envolta, ja que canvia el funcionament hidràulic de la rambla, afecta els marges i el llit i agreuja els problemes aigües avall, en incrementar la velocitat de propagació i disminuir l'efecte de laminació, com també el fort impacte sobre els ecosistemes fluvials i riparis.
  
Per tant, i atés que el PATRICOVA no reconeix cap actuació sobre el barranc del Quisi, però seguint les recomanacions sobre propostes d'actuacions, aquestes s'han de plantejar des del major dels respectes al medi ambient, s'ha d'intentar reduir l'impacte sobre els ecosistemes fluvial i ripari, i procurar potenciar l'ús de mesures no estructurals, com les mesures de restauració hidrològica i forestal.
  
Les esmentades actuacions van encaminades a reduir la magnitud de les crescudes, mitjançant l'increment de la retenció superficial (increment de l'efecte de laminació natural), la infiltració (disminució del total de l'escorriment superficial) i la capacitat dels llits. Aquest efecte pot aconseguir-se amb un control de la coberta forestal, mitjançant repoblacions forestals i regulació dels usos agrícoles i urbans de la conca.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-f de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar no acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de canalització del barranc del Quisi, promogut per l'agrupació d'interés urbanístic Pla Roig II.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 30 de juliol de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 050/8767-EIM
  
Títol: Modificació puntual núm. 2 del PGOU
  
Promotor: Ajuntament de Montichelvo
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Als voltants del barranc del Tossal, a l'oest del nucli urbà de la població
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Corregir els voltants del sòl no urbanitzable d'especial protecció paisatgística, ecològica i forestal que caracteritza l'Alt de la Creueta; adequar-lo a un àmbit més coherent amb la realitat del terreny i portar-lo fins a límits recognoscibles sobre aquest, de manera que en termes absoluts la disminució de la superfície per a la creació d'un xicotet sector de sòl urbanitzable es veu amb escreix compensada per l'ampliació substancial de l'especial protecció en la resta del perímetre de la muntanya.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
1r. La modificació s'estructura en dues parts. La primera d'aquestes és la que proposa un canvi de qualificació urbanística en el sòl no urbanitzable amb l'augment de la superfície de la categoria d'especial protecció forestal, paisatgística i ecològica en 7'25 ha, en detriment del sòl no urbanitzable comú. Al mateix temps es proposa una xicoteta reducció del que anteriorment estava qualificat com d'especial protecció, estimada en 0'25 ha, amb el reconeixement de la classificació d'urbà d'una xicoteta parcel·la de 0'03 ha i amb la creació d'una xicoteta bossa de sòl urbanitzable residencial en la resta, de 0'22 ha.
  
2n. En segon lloc, i com a conseqüència de l'anterior, allà on es redueix el sòl no urbanitzable es proposa un xicotet sector de sòl urbanitzable residencial amb ordenació detallada, amb 0'24 ha.
  
3r. El límit físic del sòl no urbanitzable d'especial protecció es pretén localitzar en el barranc del Tossal, clarament definit, tractant de reconéixer que part de l'actual sòl no urbanitzable d'especial protecció, concretament el que queda entre el barranc i el nucli urbà, es correspon realment amb bancals de cultius de secà que, d'altra banda, no formen part de l'orografia del tossal de la Creueta.
  
4t. El desenvolupament urbanístic que es deriva de la pretesa regularització se centra en un sector de 2.464 m² amb un potencial de 19 habitatges, és a dir, d'ús principal el residencial, amb determinada compatibilitat per a usos terciaris. La tipologia d'habitatge es correspon amb els blocs adossats en interior d'illa, amb un màxim de tres alçades.
  
3. Alternatives
  
No s'hi han presentat alternatives.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 26 de febrer de 2004 el Servei Territorial de València, de la Conselleria de Territori i Habitatge, va remetre projecte tècnic, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a la modificació puntual núm. 2 del Pla general d'ordenació urbana del municipi de Montichelvo, amb la incoació del corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante-EMV, de data 20 de setembre de 2003 i en el DOGV núm. 4.603, de 7 d'octubre de 2003.
  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en els certificats emesos pel secretari'interventor de l'Ajuntament de Montichelvo, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.
  
Afeccions legals
  
1. En la documentació remesa s'indica l'existència del barranc del Tossal, que encara que resulta ser de molt escassa entitat i roman sec la major part de l'any, és susceptible de generar algun tipus de risc i per tant ha sigut objecte d'estudi detallat. L'afecció del barranc incideix especialment en la part de la modificació que pretén reclassificar en sòl urbanitzable una bossa de terreny tancada entre el sòl urbà, per estar situada en les voltants del barranc.
  
Després de consultar l'organisme de conca, i de seguir les instruccions d'aquest, el projecte incorpora un estudi hidrològic a fi de definir amb detall l'afecció que raonablement s'hi aplicaria. S'ha establert, llavors, la zona de servitud per a l'ús públic, estimada en 5 metres d'amplària a cada costat de la línia exterior del llit.
  
2. Cap dels dos jaciments arqueològics catalogats en el terme municipal segons la documentació remesa, la Penya de Montichelvo i la Partida del Pla, no es veu afectat pel projecte presentat. No obstant l'anterior, no s'ha trobat l'informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.
  
Consideracions ambientals
  
1. L'àrea marginal que es pretén classificar com a urbanitzable es troba ocupada per cultius de bresquilleres, en els marges del qual es desenvolupa vegetació nitròfila i d'escàs interés florístic.
  
2. La fauna associada a aquests cultius es troba molt adaptada als voltants urbans, atesa la proximitat d'aquests últims. Tampoc presenta un caràcter específic, sinó que està representada per espècies comunes en tota la província.
  
3. Les infraestructures necessàries per a la connexió del sector es dissenyaran com a continuació de les ja existents, que donen servei al nucli urbà.
  
4. Per l'escassa entitat de la proposta no s'observa una variació significativa en el consum de recursos ni en la generació de residus.
  
5. Es considera que l'impacte ambiental previst per a la construcció i funcionament de la zona residencial del present estudi és admissible sempre que s'apliquen les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental que presenta l'estudi d'impacte ambiental.
  
6. En relació amb l'anterior, es proposen mesures correctores relatives a l'afecció a l'atmosfera, el sòl, l'aigua, la fauna i la flora, els abocaments contaminants accidentals, el paisatge i el medi socioeconòmic.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre la modificació puntual núm. 2 del Pla general d'ordenació urbana del municipi de Montichelvo (València), promogut per l'Ajuntament mateix, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Ha d'acreditar-se, davant la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte a béns culturals o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport i obtenir l'informe favorable en relació amb el compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny.
  
II. Ha d'acreditar-se, davant la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a abastir la població i els usos complementaris sense cap perjudici per als usos actuals. De la mateixa manera s'ha d'acreditar la capacitat de depuració de l'EDAR actual i si no n'hi ha la reserva corresponent per a l'ampliació d'aquesta d'acord amb les expectatives del projecte presentat, segons informe i condicions de l'òrgan competent en la matèria.
  
III. Els residus que es generen de qualsevol tipologia han de ser gestionats d'acord amb la seua legislació sectorial i si és el cas a la planificació que en desplegament del Pla integral de residus s'establisca per la Generalitat Valenciana.
  
IV. En particular per als residus de construcció i demolició de les obres d'urbanització cal requerir un acord previ amb gestor autoritzat per a aquest tipus de residus amb caràcter previ a l'autorització de les obres.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquestes, estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.