Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8353, del 02-08-2018 (2018/7157)

RESOLUCIÓ de 10 de juliol de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 133/15-EAE Sant Mateu.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8353

Data del DOGV
:   02-08-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/7157


Data del document
:   10-07-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Sant Mateu

RESOLUCIÓ de 10 de juliol de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 133/15-EAE Sant Mateu. [2018/7157]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental i territorial estratègica, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 133/15-EAE Sant Mateu.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Tràmit: avaluació ambiental de pla.  
Promotor: Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental (Servei d'Ordenació i Gestió Forestal).  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
Localització: demarcació forestal de Sant Mateu.  
Expedient: 133 € 2015 € EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 28 de juny de 2018, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla d'ordenació dels recursos forestals de la demarcació forestal de Sant Mateu, en els termes següents:  
L'objecte de la declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària de conformitat amb la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP). Per a això, verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, i establirà, si es el cas, les condicions finals que s'hagen d'incorporar en aquest prèviament a la seua aprovació.  
El 30 de novembre de 2017 es rep de la Subdirecció General de Medi Natural la documentació següent (en format digital i en paper):  
  
- Estudi ambiental i territorial estratègic (EATE) i annexos:  
· Annex I: documentació arqueològica.  
· Annex II: estudi de paisatge.  
· Annex III: pla de participació pública.  
· Annex IV: resum no tècnic.  
- Pla del PORF de Sant Mateu i plànols.  
- Expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica:  
· Resultat de les consultes, de la informació pública i del pla de participació pública.  
· Integració d'aspectes ambientals, funcionals i territorials i com s'han tingut en compte el DA (DR), l'EATE, les consultes i la participació pública.  
· Justificació del compliment de les previsions legals del procés d'EAE.  
· Anàlisi del compliment de paràmetres, determinacions i documents exigibles, amb mesures de seguiment.  
· Pla de seguiment.  
El 30 de novembre de 2017 es rep documentació complementària:  
  
- Certificat d'informació pública.  
- Compliment dels paràmetres, determinacions i documents exigits per la normativa sectorial aplicable.  
El 5 d'abril de 2018 es va rebre, a requeriment del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la documentació següent:  
- Còpia de les consultes efectuades en la fase d'informació pública, així com còpia dels informes i respostes rebuts.  
- Còpia de la reiteració de consultes a diferents departaments, així com les tres respostes rebudes.  
- Informe de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
  
A) Anàlisi del procés d'avaluació.  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici 25/06/15  
Emissió del document d'abast 25/05/16  
Participació pública i consultes de la versió preliminar del pla, de l'EATE i resta de documentació exigible, durant un període de 45 dies.  
Data de publicació en el DOGV: 21/11/16  
Remissió de la documentació per a emetre DATE pel subdirector general de Medi Natural. Document amb diligència del cap de servei d'Ordenació i Gestió Forestal que es tracta de documentació original que se sotmet a DATE. 30/11/17  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic  
B.1) Determinacions a tindre en consideració, assenyalades en el document d'abast.  
En l'expedient d'avaluació ambiental estratègica s'ha inclòs un apartat de com s'han tingut en compte les consideracions efectuades en el DA de manera clara i detallada, que ha sigut de gran utilitat per a l'òrgan ambiental a l'hora d'efectuar la valoració tècnica.  
En línies generals s'han tingut en compte les consideracions efectuades en el DA, per exemple, s'han inclòs les directrius de restauració d'activitats mineres, detallant-les i completant-les, o s'ha acceptat el criteri indicat en el DA de no ús de purins amb finalitats de fertilització per a millora de pastures en terrenys forestals, el qual s'ha restringit només a terrenys agrícoles seguint el que s'estableix en la legislació sectorial.  
  
No obstant això, en algunes qüestions es considera necessari efectuar una sèrie de correccions, i així s'exposa a continuació i en apartats posteriors.  
- S'ha tingut en compte la normativa de les diferents figures de protecció a través de les directrius per a la compatibilització de la gestió forestal amb la biodiversitat, la qual cosa es considera positiva. Pel que fa a la figura de microreserves vegetals, es considera necessari establir una mesura preventiva addicional per a evitar afeccions negatives significatives a escala de projecte.  
- Per a tindre en compte, com s'indica en el DA, que hi ha zones de valor no previstes en les figures de protecció a una major escala, s'indica que s'han analitzat les dades del banc de biodiversitat delimitant una subunitat, 4.1 focus de biodiversitat de la Salzadella. Es tracta d'una zona en la qual hi ha una acumulació rellevant d'espècies d'interés. Es considera positiu el tractament efectuat però es considera necessari que s'adopten mesures a escala de pla per a evitar a escala de projectes efectes negatius significatius, i poder detectar a escala major zones de valor, com s'analitzarà en apartats següents.  
- Les consideracions efectuades en el DA respecte a efectuar estudis de les característiques dels matolls existents, propostes d'àrees tallafoc, etc., s'ha abordat parcialment.  
  
Pel que fa a l'estudi de matolls, s'ha efectuat a partir de la informació del PATFOR. Tenint en compte l'escala del PATFOR, es considera necessari, com a mesura preventiva, que en els instruments de gestió es faça una anàlisi prèvia, sense perjudici de la proposta de gestió dels matolls del PORF.  
En relació amb la gestió d'usos no forestals en interfície s'aporten unes directrius. Respecte a la gestió d'àrees tallafoc, s'indica que no s'incorpora res, en estar previstes en altres instruments de planificació com ara els plans de prevenció d'incendis.  
Es consideren positives les propostes de gestió de matolls i les directrius per a les zones d'interfície. No obstant això, es considera necessari adoptar mesures de prevenció addicionals a escala d'instruments de gestió, d'una banda per a analitzar amb més detall els matolls existents en la zona d'actuació, i d'una altra, per a analitzar i determinar el paper de les zones agrícoles existents.  
  
Pel que fa a les àrees tallafoc, es considera que és necessari realitzar prèviament a l'aprovació dels tractaments de defensa contra incendis les seues repercussions ambientals.  
- La cartografia de sòl forestal es presenta a escala 1:10.000 i la resta de cartografia a escala 1:100.000. S'ha augmentat l'escala d'1:250.000 a 1:100.000; no obstant això, no haver-la augmentat més en determinats elements resta eficàcia al pla.  
- Respecte a l'ús de purins, la rectificació de permetre l'ús només en terrenys agrícoles es considera adequada, i cal seguir com s'indica en la legislació sectorial, però a més, si escau, també el que s'estableix en les avaluacions d'impacte ambiental.  
- S'han incorporat gran part de les consideracions efectuades en el DA respecte a l'aprofitament de la biomassa amb finalitats energètiques i a l'aprofitament de producció de fusta amb altres fins; no obstant això, es considera necessari realitzar-lo de forma completa per a evitar efectes negatius significatius a escala de pla.  
A més, es considera, en relació amb l'aprofitament forestal per a fusta i de biomassa forestal amb finalitats energètiques, que l'increment d'aquest tipus d'aprofitaments ha de supeditar-se a la seua compatibilitat amb la conservació de la biodiversitat, el manteniment dels ecosistemes forestals, i haurà d'analitzar-se amb detall en cada instrument de gestió si la zona és compatible o no amb aquest aprofitament des d'un punt de vista ambiental, i ajustar la intensitat d'ús als seus valors ambientals. Aquest criteri és necessari establir-lo per a evitar efectes negatius significatius sobre els ecosistemes.  
La demarcació presenta zones amb gran valor ambiental o funció protectora i altres zones amb sòls escassos o relleus acusats, per la qual cosa, en principi, tant els aprofitaments de fusta amb finalitats energètiques com amb altres finalitats, haurien de procedir de biomassa residual o d'actuacions que pretenguen l'evolució de les formacions vegetals a etapes més madures per a la protecció del sòl, etc. (restes de podes, tractaments silvícoles, etc.). No obstant això, hi ha zones que poden permetre aprofitaments amb una altra orientació, com per exemple terrenys forestals amb escàs valor ambiental, antics cultius abandonats amb escàs valor, zones de major productivitat, etc. Tenint en compte l'escala de treball del PORF i l'avaluació genèrica efectuada, es creu necessari que per a aquest tipus d'aprofitaments se'n justifiquen prèviament la conveniència i la compatibilitat amb els valors ambientals de la zona i la seua possible funció protectora, sense perjudici que s'haja establit una orientació en la unitat o subunitat, que ha de revisar-se per a cada cas concret.  
- S'ha incorporat, en general, en diferents apartats del PORF els criteris indicats en la memòria ambiental del PATFOR (apartat 6.2.3), i s'ha considerat molt positiu.  
  
No s'han incorporat per complet els criteris ambientals respecte als camins públics.  
- En relació amb la proposta d'anàlisi de destinar una superfície de la finca sense actuació, s'indica que s'estableixen zones de no-intervenció en les finques fins a un màxim d'un 5 % de la seua superfície. Aquesta norma s'estableix dins de les directrius per a compatibilitzar la gestió forestal amb la biodiversitat. S'indica que s'aplicaran en aquelles unitats ambientals amb un ús potencial preferent de conservació-protecció preferent de la biodiversitat i el sòl. També s'indica que s'aplicaran en aquelles subunitats a les quals se'ls haja aplicat aqueix ús preferent i, a més, podran ser aplicades en altres unitats de la demarcació d'acord amb el criteri de l'administració forestal.  
La inclusió de la consideració efectuada en el DA sobre això, tal com s'ha efectuat en el PORF és acceptable ambientalment, encara que no s'ha incorporat tal com es va indicar en aquest, cosa que farà que siga menys útil en poder ser-ne el percentatge molt xicotet. La proposta en el DA era d'una superfície mínima amb caràcter general del 5 % en tots els projectes, la qual cosa podria permetre comparar la situació d'intervenció amb la de no-intervenció. Es tractaria de superfícies de no-intervenció o més exactament, de mínima intervenció.  
- L'Institut Aragonés de Gestió Ambiental del Govern d'Aragó en la fase de consulta del DA va indicar que, en cas que es duguen a terme accions que incidisquen localment en el territori aragonés, s'haurà de notificar aquesta circumstància a aqueix organisme prèviament a la seua execució per a determinar, si escau, emetre un informe o autorització ambiental, o qualsevol altre tipus d'autorització en el marc de la legislació forestal autonòmica, d'acord amb les característiques de l'actuació, la seua dimensió, i també els valors naturals existents en els terrenys que pogueren resultar afectats.  
Aquesta DATE considera que aquesta notificació ha d'efectuar-se tant a l'òrgan ambiental de la Comunitat Autònoma d'Aragó com a la de Catalunya, limítrofes ambdues amb l'àmbit del present PORF.  
  
B.2) Continguts d'acord amb el document d'abast.  
En l'expedient d'avaluació ambiental estratègica es justifica amb detall i claredat com s'han tingut en compte les consideracions efectuades en el DA.  
L'EATE ha seguit en part les indicacions efectuades en el document d'abast.  
La documentació presentada permet efectuar una avaluació del pla i establir, com s'argumentarà més avant, les determinacions que hauran d'incorporar-se al pla prèviament a la seua aprovació.  
  
B.3) Continguts d'acord amb l'annex VII de la LOTUP.  
El contingut de l'EATE s'ajusta, en línies generals, a allò que s'estableix en l'annex VII de la LOTUP, i es considera suficient per a dur a terme l'avaluació ambiental del pla.  
L'EATE conté un apartat de mesures preventives i correctores.  
  
Pel que fa al seguiment, l'EATE assenyala els indicadors ambientals proposats en el document d'abast, i aporta els valors d'aquests de forma detallada. El protocol del seguiment s'aborda en el pla.  
  
  
B.4) Informació territorial  
L'àmbit d'actuació és la demarcació forestal de Sant Mateu, situada al nord de la província de Castelló, que abraça la totalitat dels municipis de la comarca dels Ports i part dels municipis de les comarques de l'Alt Maestrat i del Baix Maestrat.  
La relació de municipis (34) és la següent: Cervera del Maestre, Benicarló, Càlig, Canet lo Roig, Castell de Cabres, Xert, la Jana, Peníscola, la Pobla de Benifassà, Rossell, la Salzadella, San Rafael del Río, Sant Jordi, Sant Mateu, Traiguera i Vinaròs de la comarca del Baix Maestrat; Castellfort, Cinctorres, Forcall, Herbers, la Mata, Morella, Olocau del Rey, Palanques, Portell de Morella, Todolella, Vallibona, Villores i Zorita del Maestrazgo de la comarca dels Ports, i Albocàsser, Ares del Maestrat, Catí, Tírig i Vilafranca de la comarca de l'Alt Maestrat.  
La demarcació limita al nord amb la comunitat autònoma de Catalunya (Tarragona) i amb la comunitat autònoma d'Aragó (Terol), a l'oest amb la comunitat autònoma d'Aragó (Terol), a l'est amb el mar Mediterrani i al sud amb els municipis següents, d'oest a est, pertanyents a la demarcació forestal de la Vall d'Alba: Vistabella del Maestrazgo, Benasal, Vilar de Canes, Culla, Sierra Engarcerán, Sarratella, les Coves de Vinromà i Alcalà de Xivert.  
La superfície de la demarcació és de 233.338 hectàrees (ha) de les quals 156.762 ha (67,18 %) són forestals. La superfície forestal declarada d'utilitat pública és de 29.909 ha. En el període 1989-2008, les zones amb major nombre d'incendis forestals van ser Morella, la Pobla de Benifassà, Rossell, Xert, Sant Mateu, Cervera del Maestre i Peníscola.  
  
La comarca costanera del Baix Maestrat té àmplies zones de cultiu, fonamentalment d'olivar, fruiters i cítrics. Les comarques dels Ports i l'Alt Maestrat tenen més pastures que cultius, i aquests últims són de secà (cereal, fruiters, vinya).  
  
B.5) Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.  
En l'EATE s'analitzen tres alternatives en relació amb la zonificació i definició d'usos, i a la intensitat dels usos productius:  
1. Pel que fa a la zonificació i definició d'usos, es plantegen tres alternatives:  
- Alternativa zero: no zonificació.  
- Alternativa u: zonificació i definició d'usos en 14 unitats.  
- Alternativa dos: zonificació i definició d'ús en 7 unitats amb subzonificació.  
2. Pel que fa a la intensitat d'usos productius:  
- Alternativa zero: no actuació.  
- Alternativa u: per a aconseguir entre un 30-50 % de la capacitat d'acollida.  
- Alternativa dos: per a aconseguir un 100 % de la capacitat d'acolliment.  
  
L'alternativa triada respecte a la zonificació i definició d'usos és la segona, i respecte a la intensitat d'usos productius, la primera. Pel que fa a la intensitat d'usos productius, l'alternativa segona es descarta per diverses raons que impedeixen aconseguir-la, i es deixa per a posteriors revisions del PORF: situació molt allunyada de l'actualitat, minifundisme, elevat cost de la inversió pública, etc.  
L'alternativa 1 respecte a la intensitat dels usos productius pretén aconseguir el 50 % d'aprofitament de la possibilitat màxima sostenible per al cas de les zones de prioritat productora, i el 30 % per a les zones de prioritat no productiva.  
Es descriu l'alternativa triada:  
Segons s'indica, es realitza un diagnòstic del territori, descrivint i valorant els diferents elements; posteriorment, es fa una anàlisi a través d'una matriu DAFO (debilitats, amenaces, fortaleses i oportunitats), enriquit per un procés de participació pública. Es continua amb una anàlisi CAME (corregir debilitats, afrontar amenaces, mantindre fortaleses i explotar oportunitats) que condueix a unes estratègies de gestió. Es concreta una zonificació i uns objectius generals, i també uns objectius específics.  
S'han diferenciat i descrit set zones o unitats ambientals, indicant-hi el seu ús actual i assignant un ús principal o preferent i un o diversos usos secundaris, tots ells potencials.  
  
Els objectius generals del PORF són els següents:  
1. Establir un marc de planificació adequat que permeta la millora dels serveis ambientals subministrats per les forests de la demarcació, segons criteris de gestió forestal sostenible (es correspon amb les estratègies de gestió E1, E2, i E5).  
2. Compatibilitzar la conservació biològica amb la gestió forestal (E3).  
3. Crear un marc de governança que permeta una gestió administrativa àgil i una resposta adequada als problemes de la propietat forestal, amb directrius fàcils d'aplicar (E4).  
4. Recuperar la importància del sector forestal com a font de treball i factor de fixació de població en les zones rurals, a través d'una sèrie de criteris adequats per a les actuacions silvícoles, adaptats a la realitat de les masses forestals de la demarcació (E1, E5).  
5. Planificar l'ús social i les infraestructures (E5, E6).  
6. Establir un marc de planificació per a recuperar i restaurar les masses forestals que ho requerisquen (E8).  
7. Ajustar el marc de regulació de la planificació forestal tàcticament, servint de vincle entre el PATFOR i la resta de planificació estratègica i la planificació a escala de finca (totes les estratègies).  
  
Per al desenvolupament d'aquests s'estableixen uns objectius específics. Tant aquests com els generals seran compatibles amb els objectius ambientals estratègics que es van indicar en el document d'abast.  
  
Els objectius específics han d'impulsar els objectius generals i els ambientals estratègics, així com per a implementar les estratègies de gestió.  
S'estableixen dos grups d'objectius específics, els reguladors (ON) i els tàctics (OT). Els reguladors estan lligats al PORF mitjançant la creació d'una sèrie de directrius. Els tàctics es compliran a mesura que es desenvolupe el PORF, integrant-se amb els indicadors de seguiment.  
  
Els objectius tàctics són de diferent tipus:  
- De caràcter productiu.  
- De caràcter ambiental i de protecció.  
- De caràcter social i cultural.  
- De governança.  
Respecte a la compatibilitat d'usos s'estableix el següent:  
  
  
  
ÚS POTENCIAL CONSERVACIÓ-PROTECCIÓ PREFERENT DE BIODIVERSITAT I SÒL  
USOS PREFERENTS USOS COMPATIBLES USOS CONDICIONATS  
Conservació de la biodiversitat Aprofitament fongs Activitat ramadera  
Conservació de sòls Aprofitament forestal menor Activitat agrícola  
Protecció del paisatge Activitat silvícola  
 Activitat cinegètica  
 Cultius forestals  
 Activitats recreatives  
  
  
  
ÚS POTENCIAL DE PRODUCCIÓ PREFERENT BÉNS AMB VALOR COMPRAT  
USOS PREFERENTS USOS COMPATIBLES USOS CONDICIONATS  
Activitat ramadera Conservació de la biodiversitat Activitat cinegètica  
Activitat agrícola Conservació de sòls Cultius forestals  
Activitat silvícola Protecció del paisatge Activitats recreatives  
 Aprofitament   
fongs   
 Aprofitament forestal menor   
  
  
  
  
Imatge I. Zonificació. UA1: verd, UA2: morat, UA3: taronja, UA4: blau, UA5: rosa, UA6: groc i UA7: marró clar.  
En les zones o unitats ambientals es distingeixen subzones amb la finalitat d'establir directrius o condicionants en l'ús, tenint en compte les característiques d'aquestes.  
Subzones o subunitats:  
- Unitat 1:  
· Subunitat 1.1: LIC riu Bergantes. S'aplicaran directrius per a la compatibilització de la gestió forestal amb la biodiversitat.  
· Subunitat 1.2: zona amb presència de processos erosius en conca riu Bergantes. S'aplicaran directrius silvícoles de regulació climàtica i control de la desertificació.  
- Unitat 2:  
· Subunitat 2.1: Parc Natural de la Tinença de Benifassà. Aplicació de la normativa específica del parc.  
· Subunitat 2.2: zona amb presència de processos erosius del nord de Xert. S'aplicaran directrius silvícoles de regulació climàtica i control de la desertificació.  
- Unitat 3:  
· Subunitat 3.1: Parc Natural de la Tinença de Benifassà. Aplicació de la normativa específica del parc.  
- Unitat 4:  
· Subunitat 4.1: focus de biodiversitat de la Salzadella: simplement es recull cartogràficament.  
· Subunitat 4.2: Parc Natural de la Serra d'Irta. Aplicació de la normativa específica del Parc.  
- Unitat 5:  
· Subunitat 5.1: zona amb presència de processos erosius del nord d'Olocau del Rey i la Todolella. S'aplicaran directrius silvícoles de regulació climàtica i control de la desertificació.  
· Subunitat 5.1: LIC riu Bergantes i altres. S'aplicaran directrius per a la compatibilització de la gestió forestal amb la biodiversitat.  
  
S'estableixen directrius per a la millora de la provisió dels serveis subministrats per les forests:  
- Silvícoles per a les espècies arbòries principals de la demarcació (directrius específiques).  
- De gestió de pastures.  
- Per a la gestió del recurs micològic.  
- Per a la compatibilització de la gestió forestal amb la biodiversitat.  
  
- Silvícoles per al paisatge i la integració paisatgística.  
- Per a la plantació de fustes nobles.  
- Sobre apicultura productiva i de conservació.  
- Sobre recol·lecció i producció de plantes aromàtiques i medicinals.  
- Per a la conservació del sòl i control de l'erosió.  
- Silvícoles de recàrrega d'aqüífers i regulació d'avingudes.  
- Silvícoles de regulació climàtica i de control de la desertificació.  
  
- De gestió cinegètica i piscícola.  
- De restauració i repoblació forestal.  
  
S'efectuen propostes d'actuació per als serveis de producció, per als serveis de regulació i biodiversitat, per als serveis culturals i per a la governança forestal.  
Les propostes d'actuació per als serveis de regulació i biodiversitat: es plantegen actuacions en determinades zones del territori, partint de les delimitacions o la informació continguda en el PATFOR.  
- Programa d'actuacions silvícoles:  
· Reducció de combustibilitat en zones d'alta perillositat per incendis forestals.  
· Regulació climàtica i mitigació de la desertificació.  
· Recàrrega d'aqüífers.  
· Control del vesc i altres plagues forestals.  
· Mitigació de les inundacions.  
- Restauració de boscos de ribera i els seus voltants.  
- Millora de les masses procedents de la repoblació.  
- Millora dels recursos genètics forestals.  
- Actuacions en zones a menys de 15 km de la costa i en corredors d'infraestructures.  
  
  
  
El PORF inclou altres qüestions que tenen un caràcter més transversal i que no encaixen en les indicades abans, com són:  
- Prioritats i objectius generals de les ordenacions de forests.  
Es distingeix entre forests d'utilitat pública i forests de titularitat privada. S'estableixen prioritats per a ambdós grups i objectius de les ordenacions. En els primers els objectius prioritzen la funció protectora, ecològica i social per davant de les funcions productores. En els segons, les prioritats les establiran els propietaris sempre que siguen factibles des del punt de vista ambiental, econòmic i social.  
- Planificació del desenvolupament de les infraestructures lineals.  
S'ha realitzat una cartografia dels camins existents i un diagnòstic de l'accessibilitat, i s'ha establit en les forests d'utilitat pública la necessitat de millora de les infraestructures. Es plantegen unes directrius respecte a les característiques dels camins principals i primaris, i també pel que fa al manteniment.  
- Planificació de l'ús recreatiu.  
Es realitza una cartografia de l'ús recreatiu. S'estableixen directrius per a diferents usos: senderisme, bicicleta de muntanya, d'acampada i esplai d'àrees recreatives, descens de barrancs, escalada, espeleologia, etc.  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
En l'expedient d'avaluació ambiental estratègica s'indica el resultat de les consultes, de la informació pública i de la participació pública, i també com s'han tingut en compte.  
El 5 d'abril de 2018 es va rebre, a requeriment del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, una còpia dels informes i respostes rebuts durant el període d'informació pública i consultes, així com quatre informes rebuts posteriorment en reiterar les consultes.  
En els annexos a l'EATE hi ha un annex de participació pública.  
  
C.1.) Fase de posada a la disposició del públic.  
D'acord amb la informació proporcionada es va rebre l'al·legació següent:  
- AMUFOR (Associació de Municipis Forestals de la Comunitat Valenciana): se suggereix la revisió de la proposta en relació amb els diferents objectius que han de tindre els terrenys forestals d'acord amb la seua propietat (estatal, municipal i privada).  
Se sol·licita la creació d'una comissió mixta entre la Generalitat, entitats locals i propietaris privats que assente les bases d'una reforma en profunditat de l'ordenació i gestió forestal sostenible en la demarcació forestal de Sant Mateu que es base en el principi de subsidiarietat i protagonisme de les societats rurals, sempre amb lleialtat institucional i sota el principi de cooperació i col·laboració entre les diferents administracions públiques i la societat civil. La resposta donada és que es considera d'interés, però que s'entén que el seu plantejament transcendeix el PORF i hauria de ser plantejada en un context administratiu de rang superior.  
  
C.2.) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor.  
Una vegada emés el document d'abast per a elaborar la versió del pla es va sotmetre a consulta de les administracions afectades d'acord amb l'indicat en aquest. es va rebre resposta de les administracions següents:  
  
Data informe Administració pública consultada  
30/11/16 Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló  
02/12/16 Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló  
31/01/17 Confederació Hidrogràfica de l'Ebre  
09/01/17 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
11/01/17 Ajuntament de Morella  
01/12/16 Servei d'Ordenació del Territori (adaptació a l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana)  
29/11/16 Servei d'Ordenació del Territori (PATRICOVA)  
13/01/17 Servei de Vida Silvestre  
12/03/18 Servei de Caça i Pesca  
21/03/18 Direcció General de Cultura i Patrimoni  
27/06/18 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
  
  
En la documentació presentada s'adjunten els informes i les al·legacions presentats, així com la resposta a aquests. Dels informes rebuts, destaca el següent:  
- Ajuntament de Morella: sol·licita la creació de la comissió mixta com l'AMUFOR, sent la resposta la mateixa.  
- Servei d'Ordenació del Territori: s'indica que s'han considerat les condicions finals de l'anterior informe emés en la fase de DA. El PORF està afectat per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives del PATRICOVA.  
- Servei de Vida Silvestre: s'indica que s'han incorporat les recomanacions efectuades; no obstant això, pel que fa a les directrius d'escalada no ha quedat reflectit amb claredat, i s'indiquen les directrius que han d'incorporar-s'hi.  
- Servei de Caça i Pesca: s'efectuen una sèrie de correccions respecte a les directrius de gestió cinegètica de forma detallada.  
- Direcció General de Cultura i Patrimoni: des del punt de vista arqueològic, s'indica que el document ambiental hauria d'incloure la relació de jaciments inventariats, ubicació i coordenades, parcel·les afectades, grau de protecció i normativa, en la qual s'establira clarament que qualsevol obra que poguera afectar un jaciment arqueològic haurà de comptar amb l'autorització prèvia i preceptiva d'aqueixa direcció general.  
En relació amb el patrimoni etnològic, s'indica que es comprova que en la memòria no consta justificació tècnica respecte als continguts de la Llei de patrimoni, i es proposa una justificació de la incidència de la legislació patrimonial sobre el territori pel que fa al patrimoni etnològic amb una prospecció patrimonial.  
Des del punt de vista paleontològic, s'enumeren els municipis amb jaciments paleontològics indicant-hi que la seua presència ha de ser tinguda en compte davant l'execució d'accions en el seu entorn d'afecció. Es recorda la necessitat d'autorització en totes les intervencions que puguen tindre lloc en tots els àmbits on es conega o es presumisca, amb fonament, l'existència de restes de naturalesa paleontològica.  
La present DA destaca que en la documentació presentada s'adjunta un annex de béns materials i patrimoni cultural en el qual es detallen els elements patrimonials catalogats pels municipis, així com les mesures preventives a adoptar segons la normativa aplicable al patrimoni cultural valencià.  
Tenint en compte l'informe s'efectuaran les correccions que corresponguen i s'obtindrà un informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge: l'informe indica una sèrie de determinacions finals que han d'incorporar-se al PORF en matèria d'infraestructura verda i paisatge.  
  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla.  
L'EATE realitza una avaluació del PORF general destacant-ne fonamentalment els efectes positius, encara que també s'indiquen els efectes negatius que podran haver-hi, fonamentalment en l'àmbit dels projectes que es desenvolupen a partir del pla.  
L'avaluació consisteix a valorar les diferents actuacions o usos següents, amb indicació de la magnitud, durada, probabilitat, reversibilitat, acumulació i risc per a la salut humana: governança, zonificació, usos no forestals, usos no cinegètics, ús recreatiu, silvicultura, repoblació i infraestructures. S'indiquen els efectes sobre diferents elements o factors de manera genèrica. No s'ha efectuat una avaluació a dos nivells, objectius i directrius i propostes d'actuació.  
Es plantegen una sèrie de mesures preventives i correctores, indicant-se com a preventives les directrius utilitzades per a la gestió forestal sostenible. S'aporta un llistat de 30 mesures preventives i correctores amb un enfocament majoritari a escala de projecte. Aquestes mesures es consideren adequades per la qual cosa hauran d'incorporar-se al PORF i formar-ne part de les directrius.  
En l'EATE es fa una anàlisi de les alternatives plantejades i els motius de la seua selecció.  
L'assignació d'ús preferent de conservació o de producció es realitza utilitzant una sèrie de criteris: existència de figures de protecció i l'erosió actual en el primer cas, i en el segon cas, el pendent mitjà, la qualitat del sòl i l'ús de pastures.  
Respecte als criteris per a l'assignació de l'ús preferent de conservació, s'ha utilitzat bàsicament l'existència d'espais naturals protegits complementada per la informació del banc de dades de biodiversitat, la qual cosa ha ocasionat que es cree una subzona (subunitat 4.1 focus de biodiversitat de la Salzadella) per a proposar-se com alguna figura de protecció sobre aquest tema.  
Es considera positiva aquesta anàlisi; no obstant això, es creu que amb un estudi més detallat (l'escala utilitzada per a diferents elements com vegetació és 1:100.000) es podrien posar en relleu zones amb valor a escala municipal o local que no es detecten a aquesta escala. En conseqüència, cal que es tinga en compte aquesta circumstància en el procediment d'aprovació dels instruments tècnics de gestió. D'altra banda, les unitats ambientals o zones definides, malgrat haver delimitat subzones, no són completament homogènies, per la qual cosa és necessari en els instruments de gestió revisar l'assignació d'usos i les característiques de la zona d'actuació per a evitar efectes negatius significatius. S'han delimitat subzones o subunitats però seguint un criteri quasi preferent de l'existència de processos erosius o no i de figures de protecció, per la qual cosa es considera necessari que en l'àmbit de les subzones es revise amb major precisió l'assignació d'usos.  
  
La cartografia de les propostes d'actuacions s'ha efectuat partint del PATFOR, l'escala utilitzada és 1:100.000. En algun cas, la revisió efectuada ha descendit al detall d'1:10.000 (reducció de combustibilitat en zones d'alta perillositat per incendis forestals). No obstant això, l'escala general utilitzada, d'una banda no permet una valoració amb detall de les actuacions i, d'altra banda, l'avaluació ambiental efectuada és genèrica; en conseqüència, es considera que haurà de ser a través dels diferents instruments de gestió que es desenvolupen a partir del PORF quan es determine si són zones en les quals no ha d'actuar-se o, en cas de fer-ho, les condicions ambientals a establir amb detall.  
  
Les delimitacions de gestió efectuades s'han de prendre, en conseqüència, només a títol informatiu, ja que existeix incertesa sobre l'absència d'efectes a escala més detallada, i haurà de ser a través dels diferents instruments de gestió o les diferents actuacions plantejades quan es determine amb precisió si han d'haver-hi restriccions o condicions ambientals per a la seua realització o si, fins i tot, no han de dur-se a terme.  
Per exemple, no s'han avaluat les zones a repoblar amb detall; s'ha realitzat una avaluació genèrica i poden haver-hi zones concretes on hi haja limitacions ambientals, i és necessari establir les restriccions. En principi, les actuacions de repoblació es considera que seran positives depenent de les condicions d'aquestes; no obstant això, es considera necessari que en la fase d'aprovació dels diferents instruments de gestió que desenvolupen el PORF es realitze una anàlisi de major detall en aquest sentit.  
Les actuacions que requereixen una avaluació detallada, per la seua possible repercussió ambiental, són: repoblacions forestals, aprofitaments per a producció de fusta i biocombustible, plantació de fustes nobles, aprofitament de pastures i obres de correcció hidrologicoforestal.  
Es considera que el promotor de l'actuació ha de fer aquesta anàlisi i l'administració que autoritze ha de valorar aquests aspectes en tractar-se del tipus d'actuacions que podrien provocar efectes negatius significatius, i en no haver-se efectuat una anàlisi de major detall en l'àmbit del PORF, i quan així ho establisca la legislació sectorial mitjançant un procediment reglat d'avaluació d'impacte ambiental (EAI).  
  
Per a determinar l'ús de les zones d'actuació i en quines condicions es duran a terme, s'utilitzaran criteris per a la valoració de la flora, fauna i vegetació basats en els diferents graus de protecció establits en la legislació sectorial, així com també criteris cientificotècnics d'acceptació general tenint en compte l'àmbit de referència (demarcació). Se n'indiquen alguns, que són específics per a vegetació i ecosistemes, i uns altres poden aplicar-se també a espècies:  
- Grau de raresa i amenaça.  
- Diversitat.  
- Fragilitat i reversibilitat.  
- Representativitat.  
- Grau de conservació o naturalitat (alteració humana).  
- Grau de maduresa.  
- Presència d'exemplars singulars pel seu desenvolupament.  
- Importància per a la fauna, per a l'aprofitament humà (fusta, pastures, etc.) i per a la protecció contra l'erosió.  
Les directrius plantejades es consideren acceptables des del punt de vista ambiental, i es considera que el signe de l'efecte ambiental (positiu o negatiu) dependrà de la manera d'aplicació. Per exemple, es considera positiu que en les directrius silvícoles de recàrrega d'aqüífers i regulació d'avingudes s'establisca com a prioritat el manteniment de les estructures abancalades.  
No obstant això, es considera necessari realitzar algunes matisacions o establir directrius addicionals o complementàries a les plantejades, com s'argumenta a continuació.  
En les directrius per a la millora de la provisió de serveis subministrats per la forest es fa referència dels principis de gestió forestal sostenible que desenvolupen les directrius i propostes d'actuació plantejades. Es considera necessari per a evitar efectes negatius significatius que en els diferents instruments tècnics de gestió es complisca el criteri següent d'acord amb el document d'abast, i se'n justifique el compliment: els aprofitaments dels recursos que es prevegen hauran de ser compatibles amb els objectius ambientals estratègics del PORF.  
  
El PORF inclou una sèrie de directrius per a compatibilitzar la gestió forestal amb la biodiversitat. S'indica que s'aplicaran en aquelles unitats ambientals amb un ús potencial preferent de conservació'protecció preferent de la biodiversitat i el sòl. També s'indica que s'aplicaran en aquelles subunitats a les quals se'ls haja aplicat aquest ús com a preferent, i, a més, podran ser aplicades en altres unitats de la demarcació segons el criteri de l'administració forestal. Les directrius es consideren acceptables des d'un punt de vista ambiental, i tindran un efecte positiu respecte a la conservació de la biodiversitat. No obstant això, i malgrat la zonificació realitzada, l'heterogeneïtat de les zones o unitats aconsella que prèviament a l'aprovació de cada instrument de gestió es revise la necessitat de l'aplicació d'aquestes directrius o part d'elles a l'actuació, sense perjudici que estiguen en zones en les quals l'ús preferent siga diferent al de conservació i protecció, i en caldrà justificació en cas de no aplicar-se.  
Cal tindre en compte, a més, que algunes directrius haurien de ser, en principi, d'aplicació general, com per exemple conservar tant l'arbre de nidificació d'àguila calçada i àguila marcenca com el seu entorn.  
  
Es considera necessari establir criteris que permeten evitar efectes negatius significatius en l'esfera de la conservació i millora dels boscos, relatius a la introducció d'espècies rebrotadores i productores de fruits carnosos per a potenciar la fauna i la capacitat de regeneració després d'incendi; on no n'hi haja prèviament o escassegen; a mesures de gestió específiques per a espècies estranyes, endèmiques i amenaçades; encaminats a procurar, en la mesura que siga possible, la salvaguarda de boscos madurs i vells com a reserva de biodiversitat; a la conservació de microhàbitats i ecosistemes especialitzats valuosos; a la conservació d'arbres monumentals i a la consideració de les àrees que pertanyen al catàleg valencià de base.  
Igualment, es considera necessari establir criteris per a evitar efectes negatius significatius en l'àmbit dels aprofitament de fusta de pinedes en relació a estudiar la necessitat d'establir limitacions en zones amb pendent elevat i en espais amb fonts o brolladors i en les conques de recàrrega d'aqüífers per a protegir els recursos hídrics i la biodiversitat.  
  
En relació amb les actuacions de restauració i repoblació forestal, es considera necessari complementar les directrius aportades amb alguns criteris generals respecte als mètodes i les tècniques a emprar, per a evitar efectes negatius significatius pel que fa a la conservació dels sòls, així com per a la selecció d'espècies.  
Respecte als ecosistemes fluvials i a les correccions hidrologicoforestals, es consideren acceptables ambientalment les directrius proposades; no obstant això, es considera necessari complementar-les amb unes directrius generals que eviten afeccions negatives significatives.  
En relació amb l'estratègia valenciana per al canvi climàtic i tenint en compte l'informe (21.07.2015) que va emetre en la fase de consultes del document d'abast el Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Prevenció del Control contra la Contaminació, es considera que diverses accions plantejades en la proposta del pla poden ser concordants amb les mesures plantejades en la estratègia indicada.  
Respecte a les actuacions de plantació de fustes nobles, les directrius plantejades es consideren acceptables ambientalment, no obstant això, es considera necessari establir uns criteris addicionals per a evitar efectes negatius significatius tenint en compte que la finalitat d'aquestes no és la recuperació dels ecosistemes. Els criteris han de basar-se en la determinació de quin tipus de zones són adequades per a aquest ús, en cas de terrenys forestals que siguen d'escàs valor.  
En les directrius de gestió cinegètica i piscícola, entre les propostes d'inversions de millora s'estableix la realització de desbrossaments en zones amb espessors complets de matoll, s'indica que els desbrossaments seran selectius i s'assenyala com a espècies a eliminar, entre altres, el llentiscle (Pistacia lentiscus), la cornicabra (Pistacia terebinthus) i l'aladern (Rhamnus alaternus). Aquestes espècies pertanyen a etapes intermèdies de successió vegetal, encara que de vegades formen la vegetació potencial d'una zona. Es considera que poden ser objecte de l'eliminació però de forma selectiva i parcial, i de forma excepcional, sempre que calga, ja que poden formar part del sotabosc de les formacions madures.  
Les normes d'integració paisatgística de l'estudi de paisatge s'integren en les directrius del PORF. Es considera necessari que els plans i projectes que es duguen a terme en el marc del PORF són avaluats per l'òrgan substantiu amb la finalitat de determinar la seua incidència concreta en el paisatge i la infraestructura verda, i en cas que l'alteren significativament es duga a terme un estudi d'integració paisatgístic i emeta informe el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. Tot això, amb la finalitat preventiva d'evitar efectes negatius a escala de major detall.  
  
  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.  
En relació amb el seguiment, en l'EATE s'indica que s'efectuarà mitjançant indicadors, i s'utilitzaran els proposats en el document d'abast respecte als objectius ambientals, però no es detalla com s'efectuarà aqueix seguiment.  
La proposta de pla inclou un pla de seguiment, i s'hi indica que la vigència del pla és de 15 anys. S'aporten una sèrie d'indicadors comuns i altres d'específics, així com uns indicadors ambientals. Els indicadors ambientals són els que coincideixen amb els del document d'abast. La informació s'ha elaborat a partir dels inventaris forestals nacionals i del banc de dades de biodiversitat.  
La informació del banc de dades de biodiversitat s'actualitza per a espècies invasores cada cinc anys i per a espècies en general va actualitzant-se contínuament. Respecte a la resta d'indicadors depenen dels inventaris forestals nacionals i la seua periodicitat de realització, igual que l'escala de treball i el detall de les formacions vegetals que distingeix. Això pot restar eficàcia a aquests indicadors. Hauria sigut molt més eficaç que s'haguera elaborat una cartografia més detallada a escala de demarcació.  
El pla preveu un seguiment que inclourà l'actualització dels indicadors cada cinc anys.  
En relació amb els indicadors ambientals s'assenyala el següent:  
- Respecte a l'indicador de superfície forestal protegida d'àrees forestals poblades d'arbres o no s'han tingut en compte les figures d'espais naturals protegits, i s'havien d'haver tingut en compte també aquells que figuren en el planejament urbanístic amb diferents tipologies de protecció relatives a ecosistemes forestals i paisatge: protecció forestal, ecològica, paisatgística, etc. En conseqüència, s'hi hauran d'incloure també.  
- Respecte a l'actualització dels indicadors ambientals cada cinc anys, en aquells casos en els quals es parteix d'informació o cartografia que no s'actualitze amb aqueixa periodicitat, per exemple l'inventari forestal, se n'haurà de fer, en la mesura que siga possible, una actualització en l'àmbit de la demarcació.  
  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
De conformitat amb el que es disposa en l'article 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que han exposat, es proposa emetre la present declaració ambiental i territorial estratègica del Pla d'ordenació dels recursos forestals de demarcació forestal de Sant Mateu presentada per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental (Servei d'Ordenació i Gestió Forestal), i s'haurà d'incorporar-hi, abans de la seua aprovació definitiva, les determinacions següents:  
  
A. Prèviament a l'aprovació del PORF, s'obtindrà un informe de la Conselleria de Cultura respecte a l'afecció al patrimoni cultural, i s'adoptaran les mesures que s'indiquen, si escau.  
B. En cas d'afectar-se a microreserves vegetals, s'haurà d'obtindre prèviament un informe del Servei de Vida Silvestre sobre els condicionants i les limitacions a observar.  
C. Quan es duguen a terme accions que puguen incidir localment en territori de les comunitats autònomes limítrofes amb l'àmbit del PORF, es notificarà aquesta circumstància als òrgans ambientals respectius, prèviament a la seua execució, per a determinar, si escau, emetre un informe o autorització ambiental, o qualsevol altre tipus d'autorització en el marc de la legislació forestal autonòmica, d'acord amb les característiques de l'actuació, la seua dimensió, i també els valors naturals existents en els terrenys afectats i que pogueren resultr afectats.  
D. Directrius per als instruments tècnics de gestió de gestió forestal:  
  
D.1. Els instruments tècnics de gestió que s'aproven hauran de complir el criteri següent i justificar-ho: els aprofitaments dels recursos que es prevegen hauran de ser compatibles amb els objectius ambientals estratègics del PORF.  
D.2. Prèviament a l'aprovació de l'instrument tècnic de gestió, es determinarà per a cada zona d'actuació concreta l'ús principal tenint en compte l'ús o usos principals definits en la zona general, l'àmbit de referència en el qual s'enquadra aquesta, justificant el compliment del criteri següent: els aprofitaments dels recursos que es prevegen hauran de ser compatibles amb els objectius ambientals estratègics del PORF, i també amb els objectius de qualitat paisatgística establits en l'apartat 6 de l'estudi de paisatge, adaptats a l'àmbit que comprenga la zona de l'aprofitament. Es determinarà en cada cas el servei ambiental prioritari però sempre respectant allò indicat abans.  
  
Es determinarà si hi ha zones que haurien de quedar excloses d'actuació per motius ambientals o les condicions ambientals que han d'establir-se en cas d'actuació.  
D.3. Prèviament a l'aprovació de l'actuació o de l'instrument de gestió, s'haurà d'efectuar el següent:  
1. Estudi de la vegetació i fauna de la zona en la qual s'intervindrà, duent a terme una valoració d'aquesta. S'analitzarà detalladament els matolls i herbassars (raresa, diversitat, funció per a la fauna, funció protectora del sòl, etc.).  
En la mesura que siga possible i segons el tipus d'actuació, s'analitzarà la complexitat i composició dels diferents estrats presents, en aspectes relatius al grau de naturalitat i maduresa, i la singularitat i diversitat d'espècies, amb la finalitat de poder establir mesures per a la seua conservació i gestió.  
En relació amb l'estrat arbustiu serà d'important rellevància per a la gestió conéixer l'abundància i el grau de cobertura d'espècies d'estratègia rebrotadora i de les productores de fruits carnosos, espècies que són la clau per a la resiliència de l'ecosistema i de l'abundància d'interaccions mutualistes planta-animal en els boscos mediterranis.  
  
2. Es determinarà i justificarà si pel valor de la zona i el tipus d'actuació, la intervenció plantejada ha de dur-se a terme o no, i, en cas afirmatiu, sota quines condicions.  
3. L'òrgan substantiu consultarà, prèviament, el Servei de Vida Silvestre en relació a espècies de fauna i flora i hàbitats d'interés, que determinarà, si escau, les mesures a adoptar en cas de ser acceptable la intervenció.  
El tipus d'actuacions en les quals es considera necessari aquest procés, per la seua possible repercussió ambiental són: repoblacions forestals, aprofitaments per a producció de fusta i biocombustible, plantació de fustes nobles, aprofitament de pastures i obres de correcció hidrologicoforestal.  
Aquesta anàlisi la realitzarà el promotor de l'actuació i haurà de valorar aquests aspectes l'administració que l'autoritze, després de l'avaluació d'impacte ambiental prèvia per a aquells supòsits establits en la legislació sectorial en la matèria.  
Per a determinar l'ús de les zones d'actuació i sota quines condicions es duran a terme, s'utilitzaran criteris per a la valoració de la flora, fauna i vegetació basats en els diferents graus de protecció establits en la legislació sectorial, així com també criteris cientificotècnics de general acceptació, tenint en compte l'àmbit de referència (demarcació). Se n'indiquen alguns, que són específics per a vegetació i ecosistemes, i altres poden aplicar-se també a espècies:  
- Grau de raresa i amenaça.  
- Diversitat.  
- Fragilitat i reversibilitat.  
- Representativitat.  
- Grau de conservació o naturalitat (alteració humana).  
- Grau de maduresa.  
- Presència d'exemplars singulars pel seu desenvolupament.  
- Importància per a la fauna, per a l'aprofitament humà (fusta, pastures, etc.) i per a la protecció enfront de l'erosió.  
D.4. Prèviament a l'aprovació dels instruments tècnics de gestió forestal en aquelles unitats o subunitats l'ús potencial preferent de les quals no siga el de conservació-protecció preferent de la biodiversitat i el sòl, haurà d'analitzar-se la necessitat de l'aplicació de les directrius per a compatibilitzar la gestió forestal amb la biodiversitat o part d'elles a l'actuació, i s'hi haurà de justificar en cas de no aplicar-se.  
  
E. Prèviament a l'aprovació dels tractaments de defensa contra incendis, s'analitzaran les propostes de gestió de les àrees tallafoc (ús de bestiar, espècies a mantindre, intensitat, funcionalitat com a via d'accés contra incendis, etc.), i també les seues repercussions ambientals des del punt de vista de l'ecosistema: fauna, flora d'interés, etc., per a adoptar, si escau, mesures correctores.  
Prèviament a l'aprovació dels instruments de gestió haurà d'analitzar-se la funció de les zones agrícoles existents en la zona en el seu paper de lluita contraincendis i també en la seua funció paisatgística i per a la fauna, per a adoptar mesures sobre aquest tema.  
F. L'ús de purins es restringeix exclusivament a terrenys de cultiu seguint la legislació sectorial i, a més, s'afegirà que se seguirà el que s'estableix en les avaluacions d'impacte ambiental, si escau.  
G. S'establiran els criteris següents en relació amb l'aprofitament forestal per a fusta i de biomassa forestal amb fins energètics:  
  
- L'increment d'aquest tipus d'aprofitaments queda supeditat a la seua compatibilitat amb la conservació de la biodiversitat, el manteniment general dels ecosistemes forestals, i analitzant amb detall, en cada instrument de gestió si la zona és compatible o no amb aquest aprofitament des d'un punt de vista ambiental, ajustant, si escau, la intensitat de l'ús als valors ambientals.  
- Prèviament a l'aprovació de cada instrument tècnic de gestió, s'analitzarà amb detall els valors naturals de la zona d'actuació i es determinarà si es poden aplicar aquests aprofitaments i sota quines condicions, prevalent els criteris ambientals de conservació de la biodiversitat i paisatge enfront de criteris de productivitat i beneficis econòmics. Haurà de justificar-se igualment la compatibilitat de l'aprofitament amb la possible funció protectora de les formacions vegetals.  
  
- Prèviament a l'aprovació de l'instrument de gestió, s'analitzarà la decisió de l'aprofitament, d'una banda, amb l'efecte sobre el canvi climàtic derivat de la pèrdua de matèria vegetal (emissió - fixació de CO2), i d'una altra amb la pèrdua de material vegetal necessari per a la formació de sòl, i s'establiran mesures preventives que minimitzen els efectes negatius com per exemple deixar en la zona les porcions més fàcilment descomponibles (fullaraca i branques xicotetes).  
  
- Es coordinarà la planificació de l'aprofitament de la biomassa forestal amb la planificació de la biomassa agrícola en la zona.  
H. S'establiran com a criteris a seguir en les plantacions de fustes nobles els següents:  
- Hauran d'implantar-se preferentment en terrenys de cultiu.  
- Cas de plantejar-se en terrenys forestals, hauran de ser d'escàs valor ambiental, fonamentalment antics terrenys de cultiu amb caràcter forestal i d'escàs valor ambiental.  
- En cas de requerir aportacions hídriques mitjançant regs, haurà de justificar-se la disponibilitat d'aigua, i la no-afectació negativa als aqüífers de la zona.  
I. S'incorporaran els criteris ambientals següents respecte a camins forestals públics d'acord amb la memòria ambiental del PATFOR (apartat 6.2.3):  
1. Se'n maximitzarà l'ús amb la finalitat de disminuir la proliferació d'infraestructures del mateix tipus en terrenys forestals.  
2. En les finalitats concretes que es proposa, es tindrà en compte les possibles molèsties a fauna d'interés, la possibilitat de restringir l'accés als ecosistemes de major valor.  
J. Directrius per a la conservació i la millora dels boscos s'inclouran:  
- Es potenciarà, en la mesura que siga possible, les repoblacions amb espècies rebrotadores i productores de fruits carnosos, en els llocs on escassegen o estiguen absents.  
- Es procuraran mesures de gestió que no tinguen una incidència desfavorable en la conservació d'elements singulars (espècies estranyes, endèmiques i amenaçades).  
- En els instruments tècnics de gestió s'identificaran els rodals de boscos madurs i vells, sobre la base de criteris de naturalitat i complexitat estructural, i es procurarà, en la mesura que siga possible i sempre que siga convenient, la seua salvaguarda com a reserves de biodiversitat.  
- En els instruments de gestió s'assenyalaran els elements arboris monumentals que actualment formen part del catàleg valencià d'arbres monumentals i en caracteritzaran altres que potencialment puguen ser-hi inclosos.  
- Els instruments de gestió hauran de considerar les àrees que pertanyen al catàleg valencià de materials de base (fonts de llavors, rodals selectes, poblacions de conservació de recursos genètics). S'haurà d'aconseguir en aquests casos un informe de la secció de conservació de recursos genètics forestals, que establirà les limitacions amb la finalitat de preservar la seua funció com a reserva de recursos genètics.  
- Els instruments de gestió hauran de considerar l'heterogeneïtat territorial i proposar mesures de conservació i gestió, en cas de ser valuosos, dels microhàbitats o ecosistemes locals especialitzats existents en el seu àmbit com llocs molt pedregosos o rocosos, penyes, brolladors, llacunes temporals, etc.).  
K. En relació amb els aprofitaments de fusta de les pinedes:  
- Amb la finalitat de conservar els sòls, s'haurà d'estudiar la necessitat d'establir limitacions als aprofitaments de fusta i als treballs silvícoles en les àrees amb pendent elevat.  
- S'haurà d'estudiar la necessitat d'establir limitacions als aprofitaments de fusta i als treballs silvícoles en els espais de fonts o brolladors i en la conca de recàrrega dels aqüífers per a protegir els recursos hídrics i la biodiversitat.  
L. S'inclouran com a criteris generals de restauració i repoblació:  
  
- Respecte a l'ús de mètodes o tècniques, els següents:  
· En relació amb els criteris de preparació del sòl, com a norma general, els tractaments per a la preparació dels sòls tindran un caràcter puntual, llevat de justificació.  
· Respecte a les tècniques a utilitzar: han d'utilitzar-se amb caràcter general tècniques de preparació del sòl puntuals com són els aclotaments i, només justificadament, tècniques que comporten un trencament continu i profund del perfil del sòl com ara tècniques de subsolatge profund per corbes de nivell i el de cavallonat amb desfonament en profunditat.  
- Respecte a l'elecció d'espècies: es realitzarà en col·laboració amb el servei amb competència en biodiversitat, a fi de triar aquelles espècies autòctones potencials de la zona i millor adaptades ecològicament. La selecció d'espècies haurà de basar-se també en el coneixement de la vegetació potencial de cada zona (associacions vegetals) i de la realitat de la demarcació forestal, tant en vegetació com en flora.  
  
M. S'inclouran les directrius següents en relació amb la restauració dels ecosistemes fluvials i les correccions hidrologicoforestals:  
  
- Directrius de restauració d'ecosistemes de ribera:  
1. Es considera fonamental l'adequació morfològica de les riberes quan siga necessari.  
2. És molt important disposar de superfície suficient per a la restauració dels ecosistemes de ribera, i s'ha de valorar-se la possibilitat d'adquisició de nous terrenys.  
3. Ocupació preferent, en aquelles situacions que ho permeten, de tècniques de bioenginyeria.  
4. Adequada elecció d'espècies basada en el coneixement previ de la vegetació de la zona i enfocada també a la restauració de l'ecosistema (funcionalitat per a la fauna).  
- Directrius de correccions hidrologicoforestals:  
1. Ús en la mesura que siga possible de tècniques de bioenginyeria en els llits.  
2. Buscar, en la mesura que siga possible, la compatibilitat de les diferents estructures que poden plantejar-se amb la vegetació per a millorar la integració paisatgística i la funcionalitat per als ecosistemes.  
N. S'efectuaran les correccions indicades pel servei de caça i pesca en el seu informe de data 12 de març de 2018.  
O. En les directrius de gestió cinegètica i piscícola, entre les propostes d'inversions de millora s'estableix la realització de desbrossaments en zones amb espessors complets de matoll, i s'estableix que els desbrossaments seran selectius, indicant-se com a espècies a eliminar, entre altres, el llentiscle (Pistacia lentiscus), la cornicabra (Pistacia terebinthus) i l'aladern (Rhamnus alaternus). Es considera que en el cas de plantejar-se l'eliminació d'aquestes espècies, per ser necessari, ha de ser selectiva i parcial, i de forma excepcional.  
P. S'inclouran les directrius següents relatives a la regulació de l'escalada:  
1. Zones amb flora catalogada: prohibició d'instal·lar vies noves i prohibició d'escalar en vies existents.  
2. Zones amb avifauna catalogada criant en la paret rocosa:  
2.1. Vies d'escalada instal·lades. Zona amb restricció temporal (prohibit escalar entre gener-juny).  
2.2. Prohibició d'instal·lar vies noves.  
3. En la resta de zones:  
3.1. Si hi ha vies d'escalada ja existents no hi ha cap restricció.  
3.2. Si es pretenguera instal·lar vies noves i estigueren en Xarxa Natura 2000 o hi haguera fauna o flora protegida, haurà de ser avaluat per l'òrgan competent.  
Q. S'inclouran en el PORF les determinacions de l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge:  
- Les superfícies qualificades amb valor alt o molt alt en el pla núm. 8, Valor del paisatge, de l'estudi de paisatge han de formar part de la infraestructura verda del territori delimitada pel pla (pla núm. 48 Infraestructura verda).  
- Els plans (en la mesura que zonifiquen o regulen usos) i projectes que es duguen a terme en el marc del PORF hauran de ser avaluats (per l'òrgan substantiu) amb la finalitat de determinar la seua incidència concreta en el paisatge i la infraestructura verda i, en el cas d'alterar significativament el caràcter o la percepció del paisatge o estar sotmesos a avaluació ambiental, elaborar un estudi d'integració paisatgística i obtindre informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
- Els programes de paisatge proposats en l'estudi de paisatge, -per al manteniment dels equipaments d'ús públic, per a la realització d'un inventari únic de senderes en la demarcació, per a conservar i recuperar els bancals de pedra, per a la millora en les masses forestals i per a la millora de les masses procedents de repoblació forestal-, han de quedar inclosos en el pla com a actuacions a executar en el marc de desenvolupament d'aquest.  
R. L'avaluació ambiental del PORF no exclou l'avaluació d'impacte ambiental d'aquells projectes o actuacions que el desenvolupen, subjectes a avaluació d'impacte ambiental d'acord amb la legislació sectorial en la matèria.  
S. Mesures preventives i correctores: les mesures preventives i correctores (30) indicades en l'EATE hauran d'incorporar-se al PORF com a directrius per al seu compliment.  
T. Seguiment del pla:  
- Indicadors ambientals:  
· En aquells indicadors en els quals es parteix d'informació o cartografia de l'inventari forestal nacional que no s'actualitze amb la periodicitat de cinc anys, se n'haurà de fer, en la mesura que siga possible, una actualització en l'àmbit de la demarcació.  
· S'haurà d'incloure, en la mesura que siga possible, en la informació de l'indicador de superfície forestal protegida d'àrees forestals poblades d'arbres o no aquells sòls que figuren en el planejament urbanístic amb diferents tipologies de protecció relatives a ecosistemes forestals i paisatge: protecció forestal, ecològica, paisatgística, etc.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, corresponguen en la via judicial contenciosa administrativa davant de la disposició de caràcter general que haguera aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici dels que corresponguen en la via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la seua publicació, llevat que se n'acorde la pròrroga en els termes establits en l'article 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Generalitat. Se'n donarà trasllat a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
En vista de tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla d'ordenació dels recursos forestals de demarcació forestal de Sant Mateu, i s'hauran d'incorporar al pla les determinacions finals assenyalades.  
   
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no és possible cap recurs, cosa que no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i tinga els efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, d'acord amb el que autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 3 de juliol de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 10 de juliol de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.