Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5396, del 27-11-2006 (2006/13542)

Resolució de 2 de novembre de 2006, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per la qual s'incoa expedient d'ampliació de la declaració de bé d'interés cultural amb categoria de zona arqueològica a favor del jaciment arqueològic terrestre i subaquàtic del Grau Vell, en el terme municipal de Sagunt (València).
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5396

Data del DOGV
:   27-11-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2006/13268


Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Resolució de 2 de novembre de 2006, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per la qual s'incoa expedient d'ampliació de la declaració de bé d'interés cultural amb categoria de zona arqueològica a favor del jaciment arqueològic terrestre i subaquàtic del Grau Vell, en el terme municipal de Sagunt (València). [2006/13551]  
Vista la sol.licitud formulada per la Sra Carmen Aranegui Gascó, catedràtica d'Arqueologia de la Universitat de València, i vistos els informes inclosos en l'expedient favorables a la incoació del procediment per a l'ampliació de la declaració de bé d'interés cultural amb categoria de zona arqueològica a favor del jaciment arqueològic terrestre i subaquàtic del Grau Vell, en el terme municipal de Sagunt (València).  
Atés el que disposa l'article 27 de la Llei de la Generalitat 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus ha resolt:  
Primer  
Incoar l'expedient per a l'ampliació de la declaració de bé d'interés cultural amb categoria de zona arqueològica a favor del jaciment arqueològic terrestre i subaquàtic del Grau Vell, en el terme municipal de Sagunt (València).  
Segon  
De conformitat amb el que disposa l'article 28 de la Llei de la Generalitat 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, en l'annex que s'adjunta a la present resolució s'aporten diverses referències en relació amb la descripció del bé i els valors que justifiquen la incoació.  
Quant a la ubicació del jaciment i la seua delimitació, d'acord amb l'article 67 de l'esmentada llei, atés que es tracta d'un jaciment que actualment no està obert a la visita pública, es reserva tota la informació sobre este punt, i també la documentació gràfica corresponent, que sí que constarà en l'expedient administratiu als efectes oportuns.  
Tercer  
Continuar la tramitació de l'expedient d'acord amb les disposicions vigents.  
Quart  
En compliment d'allò que s'ha preceptuat en l'article 27.3 de la Llei de la Generalitat 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, notificar esta resolució a l'Ajuntament de Sagunt, i comunicar-ho també al Registre General de Béns d'Interés Cultural per a la seua anotació preventiva.  
Quint  
Publicar la present resolució amb el seu annex en el Diari Oficial de la Generalitat i en el Boletín Oficial del Estado.  
La qual cosa es fa pública als efectes oportuns.  
València, 2 de novembre de 2006.. El director general de Patrimoni Cultural Valencià i Museus: Manuel Muñoz Ibáñez.  
ANNEX  
1. Denominació   
Principal: Grau Vell de Sagunt.  
Secundària: port romà del Grau Vell.   
2. Descripció   
El jaciment del Grau Vell va ser declarat bé d'interés cultural com a zona arqueològica segons el Decret 78/1992, d'11 de maig de 1992, del Govern Valencià i figura amb el número de registre V-N-12-4419001 en el Ministeri de Cultura.   
Abans de començar les excavacions la catedràtica d'Arqueologia Carmen Aranegui l'any 1974, Santiago Bru i Vidal ja havia iniciat els treballs de localització de l'enclavament portuari d'Arse/Saguntum. Les notícies anteriors sobre este enclavament portuari eren escasses, entre les quals cal destacar l'article de González Simancas en Las Provincias de l'any 1945 en què comunica l'existència d'una necròpoli romana al Grau Vell basant-se en les inscripcions aparegudes durant la construcció en 1938 dels refugis per a les bateries de costa, depositades per Mariano Gómez Nadal al Museu de Sagunt i més tard publicades per Pío Beltrán.  
Les successives intervencions en el jaciment han posat de manifest la importància d'este enclavament portuari, remuntant-se els orígens del qual es remunten al segle V a. n. e. Esta seqüència estratigràfica .assegura l'acostament de la població ibèrica al mar en una època primerenca.. La continuïtat del poblament en l'establiment portuari és constant fins que és abandonat a mitjan segle VI n. e. Cal destacar les grans reformes que s'hi van fer: una està datada en el segle III a. n. e. de la qual sobreïx la presència d'una torrassa de planta quadrangular, l'única d'esta tipologia i cronologia conservada en el nostre litoral, i una segona en l'època d'August.  
En estos moments el Grau Vell és el jaciment nàutic més important del Golf de València ja que l'existència d'un port amb quasi deu segles de funcionament (Aranegui 1982, 1985 i 1998), amb traçat urbanístic, amb àrees d'emmagatzematge, necròpoli, amb infraestructures en el mar, amb àrees d'ancoratge associades, i també amb presència de naus naufragades, possibilita que el Grau Vell puga aportar molt al coneixement del comerç marítim, la navegació i les construccions portuàries a la Comunitat Valenciana.  
a) Zona arqueològica segons el Decret 78/1992 de la Generalitat i zona proposada per a l'ampliació   
La delimitació del BIC, que incloïa una part submarina, va quedar establida en la declaració de la manera següent:  
La zona afectada per la present declaració queda delimitada per un polígon irregular que forma part dels polígons 36, 37 i 76 del pla cadastral del terme municipal de Sagunt, format pels límits següents:  
Part terrestre  
Pel costat sud, partint del punt d'unió de les parcel.les 45, 44 i 4, el límit queda definit per una línia que, paral.lela a la divisòria formada per les parcel.les 6 i 4, discorre perpendicular al mar, fins que es troba amb la cota 0 (línia de platja)  
Pel costat oest, la delimitació continua, a partir del punt abans esmentat, per una línia marcada per la mitgera de les parcel.les següents: parcel.la 4 amb les parcel.les 44, 42c, 38, 36a, 259, 33, 3c i 128; parcel.la 127 amb 128 i 260; 165 amb 167 i 168; 164 amb 171b; 163 amb 171b i 172; 162 amb 172 i 174; 161 amb 174; 160 amb 238; 194 amb 195, fins a la inserció amb la paral.lela 196b. Des d'este punt es traça una línia recta paral.lela al límit de les parcel.les 193, 190, 189 i 188, fins que es troba amb la divisòria entre les parcel.les 204a i 184a.  
Pel costat nord, partint de l'últim punt citat, l'àrea de protecció continua pel límit de les parcel.les 204a i 184a; 188 i 186; 157 i 186; 155 i 186; 155 i 154; 117 i 116, fins a la intersecció amb la cota 0.  
Pel costat est prosseguix, des del punt marcat anteriorment, per la línia de platja, fins a la intersecció amb la cota marcada en el costat sud, i es tanca així la delimitació de l'àrea protegida en la part terrestre.  
Part marítima  
Partint dels punts assenyalats anteriorment en la línia de platja, la zona delimitada s'endinsa, en la mateixa direcció, quatre milles cap a l'horitzó.   
No obstant això, les intervencions arqueològiques fetes amb motiu de les obres d'instal.lació del drenatge d'aigües pluvials de la parcel.la de la central de cicle combinat de Sagunt, realitzades en l'àrea on s'ubiquen les bateries de costa on teòricament s'havia desmantellat la necròpoli del Grau Vell, han permés obtindre noves dades sobre l'extensió de l'àrea portuària de Sagunt en l'antiguitat. Les restes aparegudes han consistit en estructures de maçoneria travades amb morter o terra, que seguixen la mateixa tipologia i orientació de les restes ja excavades del Grau Vell. D'altra banda, s'han detectat estructures de soterrament que per la tipologia i per l'emplaçament pareix que corresponen a moments tardans de l'ocupació del port romà, quan la seua extensió s'havia vist considerablement reduïda. La realització de diversos sondejos ha permés aproximar-nos amb més exactitud als límits actualment conservats del port romà.  
Així mateix, les obres d'instal.lació d'un gasoducte al nord de l'espai portuari romà, fet amb un seguiment arqueològic programat, han tret a la llum soterraments de clara cronologia romana i certament relacionats amb l'assentament portuari. Per desgràcia, el seu deficient estat de conservació és deficient dificultant-ne, inclús, les labors d'excavació arqueològica.  
A més del mateix jaciment iberoromà, dins dels límits del bé d'interés cultural, hi ha les duanes del s. XVIII i una torrassa de cronologia medieval.  
Igualment, en el sector subaquàtic, els treballs de seguiment dels dragatges han permés recuperar 31 bales de canó d'època moderna/contemporània relacionades amb un naufragi. També hi han aparegut indicis de restes d'una embarcació afonada del s. I dC.   
És per tot això que es creu oportú que els límits de la zona arqueològica del Grau Vell s'amplien prou perquè incloguen la totalitat de les estructures constructives d'habitació aparegudes i dels jaciments subaquàtics coneguts: Grau Vell II; Grau Vell. El Bastión; Grau Vell. Saguntum I; Grau Vell. Sectors D, F, G, H; Grau Vell. Torreón; Grau Vell. Zona Interior. Sector L; Grau Vell. Trencatimons; Grau Vell. Torrassa; platja de l'Anglés; Grau Vell. Las Doradas.  
Pel que fa als jaciments subaquàtics compresos dins del BIC, hem d'assenyalar que les restes d'estructures arqueològiques submarines pertanyents al port romà estan convenientment identificades (35 ha), no obstant això hi ha molts altres jaciments coneguts només succintament, atesa la gran extensió en hectàrees que té el BIC en el seu sector subaquàtic (636 ha). Esta vasta extensió en hectàrees, junt amb el model de dispersió de jaciments, que no conformen concentracions ni un enclavament en concret, permeten considerar el sector subaquàtic del BIC com una gran parcel.la marina en què s'inclouen estos jaciments, i també indicis d'altres, però, a diferència del sector terrestre, l'ocupació física d'estos jaciments no comprén el total d'hectàrees del BIC en el seu sector subaquàtic.   
b) Delimitació del BIC  
El criteri general seguit per a la delimitació del bé declarat d'interés cultural del Grau Vell, com també de l'ampliació proposada, ha consistit a identificar per mitjà de coordenades en projecció UTM i Datum European 1950, els vèrtexs del polígon creat en la declaració de 1992 afegint-hi la nova parcel.la terrestre. Igualment s'amplia la part marítima per fer coincidir els límits terrestres amb els subaquàtics.   
c) Normativa de Protecció  
En relació amb la part terrestre del bé d'interés cultural, a fi de preservar-ne la integritat, no s'hi autoritzarà cap actuació i queden prohibits els moviments de terres i excavacions llevat que, per tractar-se d'actuacions amb fins científics justificats o destinats a la tutela i protecció del bé, compten amb l'autorització expressa de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
En compliment d'allò que preceptua l'article 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, en l'àmbit subaquàtic del jaciment es podran dur a terme actuacions que hagen estat precedides del pertinent estudi arqueològic previ que, amb caràcter exhaustiu, haja permés valorar els elements que puguen veure's afectats i el seu tractament, la qual cosa es concretarà a través de la corresponent autorització administrativa de les actuacions en qüestió.  
3. Estat de conservació  
Englobades dins del BIC hi ha nombroses restes arqueològiques enquadrades en una àmplia cronologia, que presenten, segons la situació i el tipus d'estructura arqueològica, diversos estats de conservació. Les restes documentades en la necròpoli estan afectades per sals i calçs pròpies d'un ambient influenciat pel mar. No obstant això, les restes situades a l'Alter de Colomer que conformen el jaciment del Grau Vell, sense ser un conjunt monumental o administratiu, és un sector d'altíssim interés científic que presenta uns nivells arqueològics ben definits i unes estructures ben conservades que permeten estudiar-les aplicant la metodologia arqueològica. Pel que fa a les restes submergides, hi trobem zones d'ancoratge amb materials rodats i fragmentaris, però també tenim restes d'estructures portuàries ben conservades, per bé que camuflades per la flora i la fauna submarines.  
El jaciment ha sigut objecte de 16 campanyes d'excavació arqueològica en terra ferma des de l'any 1974, la major part de les quals finançades per la Conselleria de Cultura de la Generalitat, i de tres prospeccions i d'una campanya d'excavació subaquàtica que coincidix amb les obres d'ampliació de l'actual port de Sagunt.