Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2795, del 19-07-1996 (1996/838841)

RESOLUCIÓ de 16 de maig de 1996, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, per la qual s'aprova definitivament la modificació del pla general de Villavieja (Castelló) que fa referència a la reducció de l'amplària del carrer de Sant Joaquim.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2795

Data del DOGV
:   19-07-1996

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1996/838841


Data del document
:   16-05-1996

Organisme emissor
:   Conselleria d'Obres Públiques,Urbanisme i Transports

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIó de 16 de maig de 1996, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, per la qual s'aprova definitivament la modificació del pla general de Villavieja (Castelló) que fa referència a la reducció de l'amplària del carrer de Sant Joaquim.   
El conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, amb data 16 de maig de 1996, va adoptar la resolució que a continuació es transcriu:  
«Vist l'expedient relatiu a la modificació del pla general del carrer de Sant Joaquim, de Villavieja, i de conformitat amb els següents,  
Antecedents de fet  
Primer. El ple de l'Ajuntament de Villavieja, en la sessió de 4 de desembre de 1995, va acordar exposar al públic el projecte. Tot seguit va publicar els anuncis corresponents en el periòdic Castellón Diario, el 14 de desembre de 1995, i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 2.666, el 12 de gener de 1996. Conclòs el període d'informació al públic, durant el qual s'hi va presentar una al·legació, el ple de l'Ajuntament va aprovar provisionalment el projecte el 27 de febrer de 1966.  
El president de la Comissió Territorial d'Urbanisme va emetre un informe sobre aquesta modificació, el 29 de desembre de 1995.  
Segon. El projecte consta de memòria i plànols.  
Tercer. L'objecte de la modificació és reduir, de 8 metres a 6,5 metres l'amplària en un tram del carrer de San Joaquín, inclòs en el sòl urbà del municipi de Villavieja.  
En aquest tram del carrer va iniciar-se la construcció de set habitatges (ara paralitzats) autoritzats per la llicència municipal, però s'han desviat del projecte autoritzat, ja que l'execució dels pilars circulars que suporten les volades de la planta primera es van construir dins la via pública de 8 metres, via que, amb la construcció d'aquests pilars quedava amb una amplària mitjana de 7,27 metres en la part del carrer que confronta amb els set habitatges. Aquests fets van donar lloc a la imposició de la sanció escaient per haver comès una infracció urbanística, tot això per resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, de 25 d'octubre de 1994.   
El canvi el justifica l'Ajuntament en les raons següents:  
- L'amplària mitjana del carrer en la zona consolidada d'aquest és de 5 metres i no resulta imprescindible els 8 metres en el tram sud, atesos la discontinuïtat, l'escàs trànsit i la marginalitat dins del context de la trama del poble.  
- La penetració en el carrer és només dels pilars de la planta baixa, ja que hi ha reculada en la planta primera. Atès que això és així, es considera inapropiada i innecessària la via dura de la demolició, solució aquesta que només s'hauria d'aplicar si, com a conseqüència d'aquesta ocupació, l'amplària del vial representara una minva real per a la fluïdesa del trànsit de vehicles i vianants, la qual cosa no és el cas, atès que 6,5 metres són més que suficients.  
- Es manté la profunditat edificable de 20 metres, als quals no arriba l'edificació fora d'ordenació que no supera els 16 metres.  
- No hi ha augments d'aprofitament en els edificis il·legals.  
- L'ordenació amb la nova amplària del carrer satisfà l'activitat urbanística i la seua qualitat. A més, amb motiu de la modificació número 4, que es tramita simultàniament, es crea una zona verda de 2.900 m2 en l'encreuament entre el carrer de San Joaquín i el carrer de la Malla.  
Quart. La Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, reunida en la sessió de 2 de maig de 1996, va emetre un informe favorable sobre l'aprovació definitiva d'aquest expedient. D'altra banda, d'acord amb el que estableix la disposició transitòria novena de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, el conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, en exercici de les funcions que li corresponen al Consell Superior d'Urbanisme, el 8 de maig de 1996, va emetre un informe favorable.  
Fonaments de dret  
Primer. L'enjudiciament que la resolució d'aprovació definitiva ha de fer d'aquesta modificació haurà de partir necessàriament del nou model de distribució de competències en l'aprovació del planejament general entre ajuntaments i comunitat autònoma establert per la Llei 6/1994, de 15 de novembre, Reguladora de l'Activitat Urbanística (d'ara endavant LRAU), en particular en l'article 40. En aquest cas, el punt del pla que es modifica no incideix en cap de les comeses enumerades en els apartats del A al F de l'article 40.1 de la LRAU, per la qual cosa caldrà únicament dur a terme un control de legalitat, ja que, com indica el precepte legal esmentat, «la Generalitat no podrà aprovar definitivament els plans que incórreguen en una infracció d'una disposició legal estatal o autonòmica».  
Més enllà d'aquest control de legalitat, la resolució tampoc haurà de qüestionar la interpretació de l'interès públic local formulada pel municipi des de la representativitat que li confereix la legitimació democràtica, tal com exigeix l'article 40.2 de la LRAU.  
Segon. La tramitació de la modificació ha estat correcta, de conformitat amb el que estableixen l'article 38 i següents de la LRAU.  
Tercer. La documentació està completa als efectes del compliment del que estableix l'article 27 de la LRAU.  
Quart. Com ja es va indicar en els antecedents, la modificació del planejament que s'examina legalitzarà una actuació urbanística irregular, que consisteix en l'execució d'uns pilars que suporten les volades de la planta primera de set habitatges que ocupen una part d'una via pública, la qual cosa va ser en el seu dia objecte d'una sanció urbanística. Caldrà, per tant, comprovar el compliment del que estableix l'article 55.6 de la LRAU, en relació amb el 59.2, paràgraf tercer, del mateix text legal. Segons el primer d'aquests dos preceptes, «la modificació del planejament que legalitze actuacions urbanístiques irregulars exigeix un informe favorable previ del Consell Superior d'Urbanisme i que la nova ordenació satisfaça els principis rectors de l'activitat urbanística, així com els estàndards legals de l'ordenació»; segons el segon, aquestes modificacions, en el cas que no impliquen un augment d'aprofitament, no entraran en vigor, respecte de l'immoble afectat fins que els augments siguen íntegrament compensats en favor de l'administració.  
D'aquesta manera, i en qualsevol cas, d'acord amb l'article 55.6 de la LRAU, la modificació requerirà l'informe favorable del Consell Superior d'Urbanisme. Si aquest òrgan continua sense constituir-se, en aplicació de la disposició transitòria novena de la LRAU, la resolució definitiva sobre l'aprovació correspondrà al conseller.  
Però, a més d'aquesta especialitat procedimental, l'aprovació de la modificació requerirà el compliment dels requisits de fons establerts en els articles 55.6 i 59.2 de la LRAU abans esmentats. En síntesi, els requisits són els següents:  
a) Que l'ordenació satisfaça els principis rectors de l'activitat urbanística. Segons l'article 1.2 de la LRAU aquests principis rectors són els enunciats en els articles 45, 46 i 47 de la Constitució. En el cas que ens ocupa, l'objecte de la modificació poc té a veure amb els principis rectors fixats en l'article 45, relatiu al medi ambient, i amb el 46, referent al patrimoni històric i cultural, de la Constitució. Quant a l'article 47, aquest estableix com a principis rectors el dret de tots els espanyols a gaudir d'un habitatge digne i adequat, la utilització del sòl d'acord amb l'interès general per a impedir l'especulació i la participació de la comunitat en les plusvàlues que genere l'acció urbanística.   
En aquest cas, la modificació consisteix a la reducció d'1,5 metres de l'amplària d'un vial sense que això supose increment de l'aprofitament, ja que el fons màxim edificable es manté. La modificació no és contrària al principi rector afavoridor del dret a l'habitatge; en aquesta l'ajuntament ha fet una valoració expresa de les exigències de l'interès general quant a la utilització del sòl en el punt afectat, contraposant els inconvenients la "vía dura de la demolició" enfront del manteniment d'una amplària suficient per abastar la fluidesa del tràn sit dels vehicles o vianants en la zona; i per últim, tal i com es planteja, no existeixen plusvàlues, ja que es manté l'aprofitament màxim. Així les coses no s'observa cap raó legal que faça concloure que la modificació no satisfà les exigències derivades dels principis rectors de l'activitat urbanística.  
b) Que l'ordenació satisfaça els estàndards legals de qualitat d'ordenació. L'article 55.6 de la LRAU no concreta a quins estàndards legals es fa referència, si als mateixos del pla parcial establerts en l'article 22 de la Llei o als que, per al sòl urbà, puguen derivar-se de l'article 19. Aquest requisit, que seria de gran importància si es tractara de legalitzar urbanitzacions senceres, és difícilment operatiu quan ens trobem davant de la mera reducció en 1,5 metres de l'amplària d'un vial, mantenint l'aprofitament total i legalitzant únicament els pilars que suporten unes volades. En qualsevol cas, la modificació no afecta els estàndards de qualitat d'ordenació exigibles al sòl urbà en l'article 19 de la LRAU i, a més, l'amplària que finalment s'estableix continua sent superior a l'ordinàriament exigible en el municipi, per la qual cosa no es pot dir que s'incompleix aquest segon requisit.  
c) Que es compensen a l'administració els augments d'aprofitament. Com ja s'ha dit, aquesta modificació no comporta un increment d'aprofitament.  
De tot això es conclou que, des del punt de vista del que estableixen els articles 55.6 i 59.2 de la LRAU no hi ha inconvenient a l'aprovació de la modificació.  
Cinquè. A més del que s'ha exposat anteriorment, ha d'examinar-se també si la modificació compleix el que estableix l'article 55.3 de la LRAU, segons el qual qualsevol alteració de l'ordenació establerta per un pla que desafecte el sòl d'una destinació pública haurà de contenir mesures compensatòries per a mantenir la proporció entre dotacions i aprofitament.  
En aquesta modificació, com ja s'ha dit, no hi ha augment d'aprofitament. I, pel que fa a la reducció de l'espai de carrer, com indica l'ajuntament, en el trobament del carrer de Sant Joaquim i el carrer de la Malla es crea una àmplia zona verda de 2.900 m2, mitjançant una altra modificació puntual que es tramita simultàniament. Així, l'article 55.3 de la LRAU tampoc és obstacle per a l'aprovació d'aquesta modificació.  
Sisè. Finalment, i amb independència del que estableixen els preceptes legals esmentats en les dues consideracions anteriors, falta examinar la correcció jurídica de la decisió municipal de disminuir de 8 a 6,5 metres l'amplària del carrer, al marge de si això legalitza alguna actuació irregular o desequilibra la proporció entre aprofitament i dotacions.  
En aquest sentit, convindrà recordar, com de manera reiterada ha establert la jurisprudència, que la determinació concreta del traçat i l'amplària d'uns vials en el sòl urbà s'emmarca clarament dins de la discrecionalitat del planejament urbanístic i, en aquests casos, l'administració gaudeix d'una àmplia llibertat per a elegir, entre les alternatives possibles, la forma en què el territori ha de quedar ordenat. Així mateix, són les esmentades matèries determinacions urbanístiques que tracen el model físic d'una convivència purament local, sense incidència en interessos supralocals, per la qual cosa, quan es tracte d'aquestes determinacions, aquella discrecionalitat ha de ser exercida per l'ajuntament, des de la representació que li confereix la seua legitimitat democràtica.  
Ací cal únicament, des de l'exercici de les competències autonòmiques, un control de legalitat derivat de l'examen de la decisió discrecional a la llum del principi general del dret d'interdicció de l'arbitrarietat dels poders públics, principi consagrat en l'article 9.3 de la Constitució. Però en aquest cas l'Ajuntament motiva la modificació en criteris de racionalitat que no són arbitraris, per la qual cosa no s'hi observa tampoc cap obstacle a l'aprovació.  
Setè. El conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports és l'òrgan competent per a la resolució d'aquest expedient, d'acord amb l'article 6.d) del Decret 77/1996, de 16 d'abril, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament dels òrgans Urbanístics de la Generalitat Valenciana.  
Vistos els preceptes legals esmentats i la resta de normativa aplicable, resolc:  
Aprovar definitivament la modificació del Pla General de Villavieja (Castelló), que fa referència a la reducció de l'amplària del carrer de Sant Joaquim.»  
Aquesta resolució entrarà en vigor el mateix dia de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Contra aquesta resolució, que exhaureix la via administrativa, s'hi podrà interposar un recurs contenciós administratiu, davant de la Sala Contenciosa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos, comptats des de l'endemà de la notificació. Per a la interposició d'aquest recurs és requisit imprescindible que, prèviament, el recurrent en comunique a aquest òrgan la interposició. Tot això, de conformitat amb el que estableixen els articles 57.2.f) i 58 de la Llei Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, i l'article 110.3 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú. Tot això, sense perjudici que s'hi puga interposar qualsevol altre recurs que s'estime oportú.  
València, 16 de maig de 1996.- El conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports: Luis Fernando Cartagena Travesedo.