Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8718, del 16-01-2020 (2020/118)

RESOLUCIÓ de 10 de desembre de 2019 de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental per la qual s'aprova el Programa d'inspecció de trasllat de residus transfronterers de la Comunitat Valenciana de l'any 2019.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8718

Data del DOGV
:   16-01-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/118


Data del document
:   10-12-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 10 de desembre de 2019 de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental per la qual s'aprova el Programa d'inspecció de trasllat de residus transfronterers de la Comunitat Valenciana de l'any 2019. [2020/118]  
Per resolució amb data 4 de gener de 2017, de la consellera d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, es va aprovar el Pla d'inspecció en matèria de trasllats transfronterers de residus de la Comunitat Valenciana per a les anualitats 32106157.  
Seguint les directrius del Pla d'inspecció en matèria de trasllats transfronterers de residus de la Comunitat Valenciana, per al període 2017-2022, s'elabora aquest programa d'inspecció per al període 2019. El període de vigència del programa és de l'1 de gener al 31 de desembre de 2019.  
El Programa d'inspecció de trasllats transfronterers de residus de la Comunitat Valenciana per a l'anualitat 2019, que s'aprova mitjançant aquesta resolució, s'estructura en sis apartats amb el contingut que, en síntesi, s'indica a continuació.  
Una part introductòria, en què s'indiquen els antecedents i una anàlisi dels moviments que han tingut lloc durant l'any 2018.  
En el segon apartat es desenvolupen les activitats dutes a terme durant l'any 2018 i en l'apartat tercer s'exposen de manera succinta els objectius estratègics establits en el Pla d'inspecció de trasllats transfronterers de residus 2017-2022, que fixen els que es troben relacionats amb aquest programa.  
Els apartats quart i cinqué parlen de totes les autoritats implicades i els recursos humans i financers.  
En l'últim apartat es desenvolupa la metodologia per a l'avaluació de riscos i es plasma el resultat d'aquesta metodologia en els moviments realitzats durant el 2018, i s'obtenen uns resultats que ajuden a establir la planificació per a l'any 2019.  
Un apartat segon, en què es fan constar els objectius estratègics i els projectes per a l'anualitat 2019, així com els antecedents, el tipus de projecte, els objectius específics i metes, el pla d'actuació, el seguiment, els recursos i el procediment d'aquests.  
En virtut de tot el que antecedeix, i en ús de les atribucions que em confereixen l'article 38 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, en relació amb l'article 10 del Decret 5/2019, de 16 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries i les seues atribucions i s'assignen a la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, entre altres, la competència en matèria de medi ambient, així com l'article 128 del Decret 105/2019, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, l'article 13 del Decret 80/2016, d'1 de juliol, del Consell, de modificació del Decret 158/2015, de 18 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (hui, Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica), i segons el que disposa l'article 9.2 de la Llei 2/2015, de 2 d'abril, de la Generalitat, de transparència, bon govern i participació ciutadana de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
  
Primer  
Aprovar el Programa d'inspecció de trasllats transfronterers de residus de la Comunitat Valenciana de 2019, que figura com a annex a aquesta resolució.  
  
Segon  
Adoptar totes les mesures que són necessàries per a la difusió del contingut del programa esmentat.  
  
Contra aquesta resolució, que no posa fi a la via administrativa, pot interposar-se recurs d'alçada davant de la Secretaria Autonòmica d'Emergència Climàtica i Transició Ecològica en el termini d'un mes a comptar de l'endemà al dia en què tinga lloc la seua notificació, de conformitat amb el que estableix l'apartat primer de l'article 122, en relació amb els articles 112.1 i 121 i següents de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, tot això sense perjudici que s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.  
   
València, 10 de desembre de 2019. El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.  
  
  
  
ANNEX  
Programa d'inspecció en matèria de trasllats transfronterers de residus de la Comunitat Valenciana per a l'anualitat 2019.  
  
1. INTRODUCCIÓ  
1.1. Antecedents  
1.2. Anàlisi de moviments de trasllats de residus a la Comunitat Valenciana  
2. MEMÒRIA D'ACTUACIONS EN 2018  
2.1. Inspeccions programades a operadors  
2.2. Inspeccions programades/no programades en trànsit  
3. INSPECCIONS PREVISTES PER AL PROGRAMA 2019  
3.1. Objectius estratègics i projectes 2019  
3.2. Projectes d'inspecció 2019  
4. AUTORITATS IMPLICADES I REPARTIMENT DE TASQUES  
5. ORGANITZACIÓ DELS RECURSOS HUMANS I FINANCERS  
6. METODOLOGIA D'AVALUACIÓ DE RISCOS  
6.1. Objecte  
6.2. Àmbit d'aplicació i abast  
6.3. Metodologia d'avaluació de riscos en l'àmbit dels plans d'inspecció de trasllats transfronterers de residus  
6.4. Aplicació de la metodologia  
6.5. Resultats obtinguts  
  
  
1. INTRODUCCIÓ  
1.1. Antecedents  
Aquest programa 2019 s'emmarca en el Pla d'inspecció de trasllats de residus 2017-2022, en què la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental centra la seua actuació principalment en les labors d'inspecció de trasllats transfronterers de residus, com a potestat administrativa i executiva específica.  
Els objectius estratègics establits en el Pla d'inspecció són els següents:   
- Impulsar el compliment dels objectius establits en la normativa europea en matèria de trasllats de residus, en concret, en el Reglament (CE) 1013/2006, de 13 de juny de 2006, relatiu als trasllats de residus, modificat pel Reglament (CE) 660/2014.  
- Complir els objectius establits en la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, en matèria de trasllats transfronterers de residus.  
- Comprovar el grau de compliment de la normativa aplicable en els trasllats transfronterers de residus per part d'establiments, empreses, agents, negociants i trasllats de residus o en la valorització o l'eliminació corresponents.  
- Detectar i, si escau, controlar actuacions de trasllats transfronterers de residus contràries a la normativa, així com els trasllats il·lícits de residus, amb èmfasi especial als de més risc per al medi ambient i la salut humana, tenint en compte les quantitats i la perillositat dels residus, els que suposen un incompliment més elevat de la normativa o els trasllats de què es dispose de menys informació.  
- Aconseguir un grau òptim de compliment de la legislació, especialment, mitjançant la prevenció i la informació.  
Els objectius estratègics es plasmen en les inspeccions programades en operadors, les inspeccions programades en trànsit i les inspeccions no programades en operadors i en trànsit.  
En aquest programa d'inspecció 2019 es concreten els projectes planificats per l'autoritat responsable de la inspecció amb la finalitat d'aconseguir un grau alt de compliment dels objectius estratègics establits.  
1.2. Anàlisi de moviments de trasllats de residus a la Comunitat Valenciana   
S'han analitzat els moviments de trasllats realitzats des de l'any 2016 per a veure l'evolució. Aquest estudi s'ha realitzat amb els trasllats de residus de la llista ambre, subjectes a notificació i autorització.   
En la taula següent es poden veure les diferències que hi han hagut en els moviments de residus tant als països d'origen/destinació com en les quantitats de residus traslladats subjectes a notificació i autorització.  
  
S'hi observa que l'any 2017 va haver-hi un augment en els trasllats de residus tant en les importacions com en les exportacions; en canvi, l'any 2018 les importacions van disminuir, i van arribar a ser de l'ordre del 41 % de les del 2017. Així mateix, les exportacions van patir una disminució similar respecte al 2017; en canvi, augmentaren un 30 % respecte al 2016. Es considera que aquesta disminució en els trasllats de residus es deu a les majors exigències i controls que s'establien per al moviment de residus. La disminució més alta es va produir en les exportacions de residus de Malta.   
Centrant-nos en els moviments realitzats durant l'any 2018, subjectes a notificació i autorització, s'han analitzat per països d'origen o destinació, per tipus de residu, per tipus de valorització i per tipus de transport. S'han tingut en compte aquests criteris atés que són els que ens faciliten l'ús de l'eina d'avaluació de riscos explicada en l'apartat sisé.  
  
Tones de residus traslladats per països d'origen/destinació  
Importacions Exportacions  
   
  
  
Com pot observar-se en els gràfics, el país d'origen d'on més s'han importat residus ha sigut Itàlia, mentre que Malta, que fins al 2018 era el país que estava al capdavant en les importacions, queda en segon lloc amb menys de la meitat de residus en comparació amb Itàlia, i comparable amb l'importat d'Àustria. Quant a les exportacions el país de destinació amb més quantitat de residus traslladats continua sent França, seguit d'Itàlia.  
Quant a la tipologia dels residus traslladats, d'acord amb la codificació de la llista LER, han sigut els següents:  
- 06 Residus de processos químics inorgànics:  
- 06 04 99 Residus que contenen metalls de processos químics inorgànics no especificats en una altra categoria  
- 07 Residus de processos químics orgànics:  
- 07 05 04 Altres dissolvents, líquids de neteja i licors mare orgànics  
  
- 07 01 07 Residus de reacció i de destil·lació halogenats  
- 07 02 08 Altres residus de reacció i de destil·lació  
- 16 Residus no especificats en un altre capítol:  
- 16 08 07 Catalitzadors usats contaminats amb substàncies perilloses  
- 19 Residus de les instal·lacions per al tractament de residus:  
- 19 02 04 Residus mesclats prèviament, compostos per, almenys, un residu perillós  
  
La distribució i les quantitats traslladades d'aquests residus es distribueix segons el gràfic següent:  
  
Tones de residus traslladats per tipus de residu  
Importacions Exportacions  
   
  
  
Si tenim en compte la manera de transport utilitzat en els trasllats de residus es pot observar que en la immensa majoria els residus s'han traslladat per carretera, només algun d'aquests s'ha traslladat per vaixell, que es correspon amb els residus rebuts de Malta.  
  
Tones totals de residus traslladats segons la manera de transport utilitzat  
  
  
  
Els operadors continuen sent els mateixos, que exerceixen els mateixos rols de notificadors, destinataris, transportistes i negociants. D'igual manera, les rutes d'origen, trànsit i país de destinació es mantenen.  
Finalment, cal significar que les operacions de tractament sol·licitades per als residus importats en 2018 han sigut recuperació (R2 i R5) i alguns d'aquests usats posteriorment com a combustible (R1); mentre que en les exportacions el tipus de valorització ha sigut l'eliminació mitjançant incineració (D10) i l'ús com a combustible (R1).  
Mereixen anàlisis a part els moviments de residus subjectes al procediment d'informació general. Les dades de què es disposa d'aquests moviments són els següents:  
  
Destinació Residu Quilograms  
ITÀLIA 150102 Envasos de plàstic. No perillosos 1.680.000  
PORTUGAL 160216 Components retirats d'equips elèctrics i electrònics rebutjats. No perillosos  
 11.825  
ALEMANYA 160801 Catalitzadors usats que contenen platí i reni. No contaminats amb perillosos 76.000  
 TOTAL 1.767.825  
  
  
El país que més volum de residus ha rebut, subjectes a informació general, ha sigut Itàlia, corresponent al residu d'envasos de plàstics, aquest moviment es realitza de manera regular durant tot l'any. Els altres residus corresponen a trasllats puntuals de residus. En tots els casos la manera de transport ha sigut per carretera.  
  
2. MEMÒRIA D'ACTUACIONS EN 2018  
2.1. Inspeccions programades a operadors  
Durant l'anualitat 2018 s'ha inspeccionat una instal·lació corresponent a operadors que realitzen trasllats de residus transfronterers, aquesta inspecció va ser motivada per un indici de trasllat il·lícit detectat en una inspecció en trànsit realitzada en el port de València.   
  
2.2. Inspeccions programades/no programades en trànsit  
Les inspeccions realitzades durant el trasllat de residus es realitzen majoritàriament pels agents de la Guàrdia Civil, en 2018 se'n van realitzar un total de 1.270, amb la distribució territorial següent: 770, a València; 280, a Castelló, i 220, a Alacant, majoritàriament en port. Aquestes dades corresponen a inspeccions de contenidors.  
Igualment, per part de tècnics de la Conselleria, es va realitzar una inspecció a l'entrada i l'eixida del port de València, en col·laboració amb la Guàrdia Civil, en què es van inspeccionar un total de 5 vehicles que transportaven residus.  
Els informes relatius al grau de compliment de la normativa ambiental, realitzats després de les inspeccions corresponents, no revelen incompliments per part dels operadors, o bé dels notificants dels moviments.  
  
3. INSPECCIONS PREVISTES PER AL PROGRAMA 2019  
El Programa d'inspecció de trasllats de residus es basa en els pilars fonamentals següents:  
a) Inspeccions programades en operadors que importen/exporten residus des dels estats membres o cap als estats membres de la UE.  
L'objectiu d'aquestes inspeccions és controlar que els operadors, establits a la Comunitat Valenciana, relacionats amb importacions i exportacions cap als estats membres de la Unió Europea o des d'aquests a la Comunitat Valenciana presenten un grau alt de compliment de la normativa vigent en matèria de residus.   
Els esforços en 2019 se centren en el compliment de les inspeccions programades d'acord amb l'avaluació de riscos.  
b) Inspeccions programades durant el trasllat transfronterer de residus per la Comunitat Valenciana (en ports i carreteres).  
L'objectiu d'aquestes inspeccions és realitzar el control durant els trasllats, en ports o en carreteres, de cara que presenten un grau de compliment de la normativa comunitària.   
Els esforços en 2019 se centren en el compliment de les inspeccions programades d'acord amb l'avaluació de riscs.  
c) Inspeccions no programades, i s'entenen com a tals les associades a queixes, denúncies, incidents, accidents o dades rebudes sobre investigacions policials i duaneres i anàlisis d'activitats delictives.  
  
3.1. Objectius estratègics i projectes 2019  
La classificació següent agrupa els projectes programats per a l'exercici 2019 en desenvolupament dels objectius estratègics del Pla d'inspecció.  
a) Inspeccions programades en operadors de què es disposa d'informació relativa a trasllats. A la Comunitat Valenciana es troben 5 operadors, que són els que realitzen els majors moviments de trasllats de residus transfronterers des dels estats membres de la Unió Europea o cap a aquests. S'han de dur a terme inspeccions programades, com a mínim, en el 5 % dels establiments, empreses, agents o negociants, d'acord amb els resultats de l'avaluació de risc.   
b) Inspeccions programades durant el trasllat:  
- Inspeccions en port. Es realitzen inspeccions en port a residus procedents d'un altre estat membre, programades d'acord amb els resultats de l'avaluació de risc. Es realitzen com a mínim el 2 % de les jornades de treball.  
- Inspeccions en carretera. Es duen a terme inspeccions en trànsit per carretera que suposen, com a mínim, l'1 % de les jornades de treball.  
  
c) Inspeccions no programades realitzades en operadors o durant el trasllat. Són considerades com a tals les associades a queixes, denúncies, incidents, accidents o a dades rebudes sobre investigacions policials i duaneres i anàlisis d'activitats delictives, i es tramita la totalitat dels casos.  
3.2. Projectes d'inspecció 2019  
A continuació es detallen els objectius específics i les metes dels projectes, dins dels objectius estratègics del pla.  
3.2.1. Projecte 2019. Inspeccions programades en operadors dels quals disposem d'informació relativa a trasllats  
A la Comunitat Valenciana hi ha 5 operadors que es dediquen a l'exportació/importació de residus des dels estats membres de la Unió Europea o cap a aquests.   
El nombre d'inspeccions que cal realitzar es determina per l'avaluació de riscos efectuada i que es desenvolupa en el punt sisé és, com a mínim, del 5 % dels operadors. L'avaluació de riscos està dissenyada per a cobrir els trasllats de la llista verda, llista ambre i il·lícits. Per tant, dels cinc operadors que es troben a la Comunitat s'ha d'inspeccionar, almenys, un d'aquests.  
- Objectius específics i metes:  
- Incrementar el grau de compliment, de la normativa en matèria de residus, pels operadors que realitzen importacions i exportacions de residus des d'estats membres de la Unió Europea o cap a aquests.  
- Diagnosticar el grau de compliment i caracteritzar els incompliments, així com les raons per a aquest.  
- Definir i aplicar les estratègies d'intervenció administrativa per a portar aquestes activitats cap al compliment, amb més esforç administratiu en les desviacions amb un risc més elevat.  
- Pla d'actuació:  
D'acord amb l'avaluació de riscos, s'ha de fer una selecció d'operadors per a inspeccionar i establir dia i hora per a la inspecció.   
- Seguiment:  
Els indicadors que s'estableixen a continuació s'utilitzen per a realitzar un seguiment del grau d'execució del projecte i s'han d'actualitzar a mesura que es facen les inspeccions al llarg de l'any 2019:  
  
- Nombre d'instal·lacions que incompleixen el Reglament (CE) 1013/2006, del Parlament Europeu i del Consell, de 14 de juny de 2006, relatiu als trasllats de residus, modificat pel Reglament (CE) 660/2014.  
  
- Nombre d'expedients sancionadors proposats del nombre d'instal·lacions visitades.  
- Recursos:  
Els recursos humans aportats per la Comunitat Valenciana per a aconseguir el compliment d'aquest projecte es corresponen amb tres tècnics del Servei d'Inspecció Mediambiental i un tècnic del Servei de Residus.  
- Procediment:  
1. Descripció de la situació i avaluació de riscos.  
2. Establiment de prioritats.  
3. Definició d'objectius i estratègies.  
4. Planificació de les inspeccions que cal realitzar.  
5. Equips d'inspecció i horaris.  
6. Execució de les inspeccions.   
7. Realització d'informes sobre les inspeccions per presumpta infracció.  
8. Trasllat dels informes a les entitats que hi corresponga i, si escau, obertura de procediments sancionadors.  
3.2.2. Projecte 2019. Inspeccions programades en port  
A la Comunitat Valenciana estan situats els ports d'Alacant, Castelló, València, Gandia i Sagunt.   
El nombre d'inspeccions que cal realitzar el determina l'avaluació de riscos efectuada. L'avaluació de riscos està dissenyada per a cobrir els trasllats de llista verda, llista ambre i il·lícits. S'han de realitzar inspeccions en port de, com a mínim, el dos per cent de les jornades de treball, la qual cosa implica unes 5 jornades d'inspecció en ports durant l'any. En les inspeccions realitzades en ports és necessari tindre la col·laboració de la Guàrdia Civil de duanes que és la que disposa de l'autoritat per a inspeccionar dins del recinte portuari.   
  
- Objectius específics i metes:  
- Incrementar el grau de compliment de la normativa ambiental pels operadors de transport que realitzen importacions i exportacions de residus des d'estats membres de la UE o cap a aquests utilitzant els ports situats a la comunitat autònoma.  
- Diagnosticar el grau de compliment i caracteritzar els incompliments, així com les raons per a aquest.  
- Definir i aplicar les estratègies d'intervenció administrativa per a portar aquestes activitats cap al compliment, amb més esforç administratiu en les desviacions amb més risc.  
- Pla d'actuació:  
Com que el port de València és el que més moviments té, en principi les inspeccions se centren en aquest port, i únicament s'inspeccionen els altres ports de la Comunitat en cas d'indicis de moviment il·lícit en aquests. S'estableix dia i hora per a la inspecció i es coordina amb les autoritats portuàries.   
- Seguiment:  
Els indicadors que s'estableixen a continuació s'utilitzen per a fer un seguiment del grau d'execució del projecte i s'actualitzen a mesura que es realitzen les inspeccions al llarg de l'any 2019:  
  
- Nombre de trasllats que incompleixen el Reglament (CE) 1013/2006, del Parlament Europeu i del Consell, de 14 de juny de 2006, relatiu als trasllats de residus, modificat pel Reglament (CE) 660/2014.  
  
- Nombre d'expedients sancionadors proposats.  
- Recursos:  
La Comunitat Valenciana disposa, com a recursos humans per al compliment d'aquest programa, de tres tècnics del Servei d'Inspecció Mediambiental, així com un tècnic del Servei de Residus.   
  
- Procediment:  
1. Descripció de la situació i avaluació de riscos.  
2. Establiment de prioritats.  
3. Definició d'objectius i estratègies.  
4. Planificació de les inspeccions que cal realitzar.  
5. Equips d'inspecció i horaris.  
6. Execució de les inspeccions.   
7. Realització d'informes sobre les inspeccions per presumpta infracció.  
8. Trasllat dels informes a les entitats que hi corresponga i, si escau, obertura de procediments sancionadors.  
  
3.2.3. Projecte 2019. Inspeccions programades en carretera  
A la Comunitat Valenciana s'utilitzen per al trasllat de residus amb altres països de la Unió Europea principalment les carreteres següents: A-7, AP-7, A-23.   
Les inspeccions es realitzen en les carreteres que presenten un volum més alt de transport de residus i que estan pròximes a punts fronterers o operadors que gestionen trasllats transfronterers. Es realitzen inspeccions en trànsit per carretera, com a mínim, l'u per cent de les jornades de treball, la qual cosa suposa dues jornades a l'any.  
Les inspeccions programades en carretera poden dur-se a terme:  
  
- De manera conjunta pel Servei de Protecció de la Naturalesa, la Unitat del Cos Nacional de Policia adscrita a la Comunitat Valenciana i el Servei d'Inspecció Mediambiental de la Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental.  
- Pel Servei de Protecció de la Naturalesa o la Unitat del Cos Nacional de Policia adscrita a la Comunitat Valenciana en el marc d'un conveni de col·laboració.  
- Pel Servei d'Inspecció Mediambiental de la Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental en l'entrada i l'eixida de les instal·lacions de residus.  
En tot cas en les inspeccions realitzades en carreteres s'ha de tindre la col·laboració de la Guàrdia Civil de Trànsit, que és l'autoritat competent per a la parada de vehicles en trànsit.  
- Objectius específics i metes:  
- Incrementar el grau de compliment de la normativa en matèria de residus pels operadors que realitzen importacions i exportacions de residus des d'estats membres de la Unió Europea o cap a aquests en trànsit per la comunitat autònoma.  
- Diagnosticar el grau de compliment i caracteritzar els incompliments, així com les raons per a aquest.  
- Definir i aplicar les estratègies d'intervenció administrativa per a portar aquestes activitats cap al compliment, amb més esforç administratiu en les desviacions amb més risc.  
- Pla d'actuació:  
D'acord amb els criteris definits en l'apartat de tipus de projecte, s'ha de fer una selecció de les carreteres que cal inspeccionar, i establir dia i hora per a la inspecció, en coordinació amb els diferents agents implicats.   
- Seguiment:  
Els indicadors que s'estableixen a continuació s'utilitzen per a fer un seguiment del grau d'execució del projecte i s'actualitzen a mesura que es realitzen les inspeccions al llarg de l'any 2018:  
  
- Nombre de vehicles que incompleixen el Reglament (CE) 1013/2006, del Parlament Europeu i del Consell, de 14 de juny de 2006, relatiu als trasllats de residus, modificat pel Reglament (CE) 660/2014.  
  
- Nombre d'expedients sancionadors proposats.  
- Recursos:  
La Comunitat Valenciana disposa, com a recursos humans per al compliment d'aquest pla, de tres tècnics del Servei d'Inspecció Mediambiental, així com d'un tècnic del Servei de Residus. A més, en data 5 de novembre de 2002, es va signar el Conveni de col·laboració i coordinació entre el Ministeri de l'Interior (Direcció General de la Policia i la Guàrdia Civil) i la Generalitat Valenciana, en matèria mediambiental.  
  
- Procediment:  
1. Descripció de la situació i avaluació de riscos.  
2. Establiment de prioritats.  
3. Definició d'objectius i estratègies.  
4. Planificació de les inspeccions que cal realitzar.  
5. Equips d'inspecció i horaris.  
6. Execució de les inspeccions.   
7. Realització d'informes sobre les inspeccions per presumpta infracció.  
8. Trasllat dels informes a les entitats que hi correspon i, si escau, obertura de procediment sancionador.  
  
3.2.4. Projecte 2019. Inspeccions no programades  
Atenent la possibilitat de producció d'incidents relacionats amb els trasllats de residus des de/cap a un altre país de la Unió Europea, l'autoritat responsable ha d'estar preparada per a fer front a imprevistos i a la necessitat de realitzar inspeccions no programades.   
Les inspeccions no programades estan associades a queixes, denúncies, incidents, accidents o a dades rebudes sobre investigacions policials i duaneres i anàlisis d'activitats delictives.  
- Objectius específics i metes:  
- Gestió de la resposta efectiva per part de l'autoritat competent en matèria d'inspecció de trasllats transfronterers.  
- Millora en procediments de gestió i documentació de les actuacions realitzades, prèvia anàlisi d'aquests.   
  
- Pla d'actuació:  
S'ha d'establir un pla d'actuació per a donar resposta a incidents fortuïts que necessiten l'actuació d'una inspecció no programada. Es tramiten el 100 % dels casos.  
- Seguiment:  
Els indicadors que s'estableixen a continuació s'utilitzen per a fer un seguiment del grau d'execució del projecte i s'actualitzen a mesura que es realitzen les inspeccions al llarg de l'any 2018:  
  
- Nombre de casos anuals.  
- Nombre d'expedients sancionadors proposats.  
- Recursos:  
La Comunitat Valenciana disposa, com a recursos humans per al compliment d'aquest programa, de tres tècnics del Servei d'Inspecció Mediambiental, així com d'un tècnic del Servei de Residus. A més, en data 5 de novembre de 2002, es va signar el Conveni de col·laboració i coordinació entre el Ministeri de l'Interior (Direcció General de la Policia i la Guàrdia Civil) i la Generalitat Valenciana, en matèria mediambiental.  
  
- Procediment:  
1. Recepció de l'avís.  
2. Definició del pla d'actuació.  
3. Execució de les accions i les inspeccions, en cas de considerar-se oportú.  
4. Realització d'informes sobre les inspeccions o les actuacions realitzades.  
5. Trasllat dels informes a les entitats que hi correspon i, si escau, obertura de procediment sancionador.  
  
4. AUTORITATS IMPLICADES I REPARTIMENT DE TASQUES  
L'autoritat competent en matèria de control i inspecció de trasllats transfronterers de residus a la Comunitat Valenciana és la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental.  
En data 5 de novembre de 2002 va ser signat el Conveni de col·laboració i coordinació entre el Ministeri de l'Interior (Direcció General de la Policia i la Guàrdia Civil) i la Generalitat Valenciana, en matèria mediambiental.  
La coordinació entre la Comunitat Valenciana i altres comunitats autònomes, així com amb el MITECO, està assegurada a través de la xarxa REDIA, xarxa d'inspecció mediambiental, o a través de qualsevol altra xarxa específica habilitada expressament per a això. Aquesta xarxa és un instrument per a la cooperació i l'intercanvi d'experiència entre els responsables de les inspeccions ambientals de les comunitats autònomes mitjançant un fòrum permanent de participació i intercanvi de coneixements i experiències en matèria d'inspecció ambiental, així com la realització de projectes d'interés comú.  
  
5. ORGANITZACIÓ DELS RECURSOS HUMANS I FINANCERS   
Durant l'any 2019, el Servei d'Inspecció està compost per una prefectura de Servei d'Inspecció Mediambiental, dues prefectures de secció, sis inspectors mediambientals, un lloc de tècnic jurídic, tres administratius i 2 auxiliars administratius, així com un tècnic addicional que pertanyen el Servei de Residus. L'equip es troba situat al carrer de la Democràcia, 77, Ciutat Administrativa 9 d'Octubre, torre 1, telèfon 113908962, adreça electrònica: inspeccion\_fdxehbkkjblxk@mkg.eh. Les actuacions programades estan ajustades als recursos existents, per assegurar la formació contínua del personal.   
A la Comunitat Valenciana no es destinen recursos financers específics per a la consecució del programa d'inspecció, ja que el personal disponible és funcionarial i els mitjans disponibles són els cotxes dels quals ja disposa la Generalitat Valenciana.   
Un factor important per a millorar l'efectivitat de les inspeccions mediambientals el constitueix la coordinació entre els diferents estaments amb competència en la matèria. A la Comunitat Valenciana comptem amb els següents:  
- Inspectors de la direcció general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental  
- Tècnics de les direccions territorials amb funcions en matèria de qualitat ambiental  
- Agents mediambientals  
- Policia de la Generalitat  
- Agents de la Guàrdia Civil  
En aquest sentit, està previst mantindre un contacte directe amb les administracions implicades en els diferents tipus d'inspeccions ambientals i a vegades fer visites en què poden estar presents representants d'altres administracions. Aquesta coordinació tindrà lloc en totes les fases de la inspecció: planificació i execució de les visites i el seguiment posterior.  
Per a millorar la coordinació amb els diferents estaments amb competències en matèria mediambiental i gestionar més eficaçment les denúncies remeses per aquests, anualment es coordinen les campanyes d'inspecció específiques que realitzen les diverses autoritats inspectores. En aquestes campanyes s'estableixen uns protocols d'actuació, que inclouen la formació específica dels inspectors segons l'àmbit d'aplicació de la campanya, l'elaboració de fitxes per a la realització de les visites i els procediments d'actuació previs a la seua remissió al Servei d'Inspecció Mediambiental adscrit a la Subdirecció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, que ha d'elaborar l'informe final i, si escau, iniciar l'expedient sancionador corresponent.  
  
  
6. METODOLOGIA D'AVALUACIÓ DE RISCOS  
6.3. Objecte  
L'objecte principal d'aquest procediment és desenvolupar una metodologia, que sobre la base de l'avaluació dels riscos inherents al conjunt de l'activitat de trasllat de residus assegure el compliment amb les obligacions imposades en el Reglament (CE) 1013/2006, de 13 de juny de 2016, relatiu als trasllats de residus, modificat pel Reglament (CE) 660/2014. En concret, la metodologia d'avaluació de riscos té, entre altres, l'objectiu de determinar el nombre mínim d'inspeccions exigides, inclosos els controls físics en establiments, empreses, agents, negociants i trasllats de residus o en la valorització o l'eliminació corresponents.  
  
6.4. Àmbit d'aplicació i abast  
L'àmbit d'aplicació d'aquest document se circumscriu a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental.  
La metodologia per a l'avaluació de riscos en l'àmbit dels plans d'inspecció de trasllats transfronterers de residus que es desenvolupa a continuació presenta les característiques següents:   
- Es realitza en l'àmbit d'aplicació del Reglament (CE) 1013/2006, de 13 de juny de 2016, relatiu als trasllats de residus. Reglament (UE) núm. 660/2014, del Parlament Europeu i del Consell, de 15 de maig de 2014, pel qual es modifica el Reglament (CE) núm. 1013/2006, relatiu als trasllats de residus.  
- Es basa en tot el procés de trasllat transfronterer de residus que, en aquest cas, abasta les fases següents:  
- Operadors i instal·lacions que inicien el trasllat (punt d'origen).  
  
- Trasllat pròpiament dit, que inclou les vies següents: vies terrestres (amb tota la categoria de carreteres i de ferrocarril), via marítima i via aèria.  
- Operadors i instal·lacions que finalitzen el trasllat (punt de destinació).  
- Té en compte la diferent naturalesa dels residus perillosos i no perillosos, i identifica els residus perillosos per remissió a les normes que ho defineixen, en particular, Directiva 2008/98/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 19 de novembre de 2008, sobre els residus.   
  
A més, considera la quantitat de residus anual que és objecte de trasllat transfronterer de residus.  
- Valora el nombre de trasllats transfronterers de residus que s'efectua cada any, així com la via de transport i, indirectament, per això, el mitjà de transport que s'utilitza.  
- Té en compte l'impacte potencial i real de les instal·lacions que importen o exporten residus sobre la salut humana i el medi ambient, i es considera el risc ambiental intrínsec de l'empresa en funció del tipus d'activitat que desenvolupa.  
- Considera la incidència que té sobre el risc la destinació final del trasllat transfronterer de residus, en funció que aquest siga la valorització o l'eliminació.  
- Analitza la participació del titular de l'activitat o la instal·lació en algun sistema de gestió mediambiental tipus EMAS o ISO 14263, i es considera una pràctica positiva encaminada a millorar el comportament mediambiental de l'activitat o la instal·lació.  
- Valora l'historial de compliment l'operador des de la perspectiva dels trasllats il·lícits de residus, així com des de l'actuació il·lícita de caràcter administratiu i, en conseqüència, atén el nombre dels expedients sancionadors tramitats contra el titular de l'activitat o la instal·lació en relació, amb la incidència i els efectes adversos que aquesta pot provocar en el medi ambient en sentit ampli.   
- Pren en consideració la responsabilitat penal que s'ha pogut exigir a l'operador per la conducta que desenvolupe en pugna amb la protecció del medi ambient. A aquests efectes, valora els delictes contra el medi ambient que es poden imputar a l'operador de l'activitat o la instal·lació.  
- Parteix de la informació existent en el moment, posant a la disposició de l'òrgan ambiental un procediment que en facilite l'anàlisi.  
6.5. Metodologia d'avaluació de riscos en l'àmbit dels plans d'inspecció de trasllats transfronterers de residus  
La metodologia de l'avaluació de riscos desenvolupada es basa en el mètode IRAM (Integrated Risk Assessment Method).   
El risc es defineix com la combinació de la probabilitat d'ocurrència o grau de certesa sobre un esdeveniment futur i la magnitud del mal o severitat que pateix un agent vulnerable. Per tant, la magnitud del mal o la conseqüència es representa mitjançant els criteris d'impacte i la probabilitat d'ocurrència que està directament lligada al comportament de l'operador s'aglutina dins dels criteris d'operador.   
  
Finalment, cal destacar que tant la selecció dels criteris d'impacte com la dels criteris d'operador, entre altres coses, es basen no només en criteris tècnics, sinó també en la disponibilitat de dades. A continuació, es desenvolupen els conceptes dels criteris d'impacte i dels criteris d'operador.  
6.5.5. Criteris d'impacte  
Tal com es descriu anteriorment, la magnitud del mal es representa mitjançant el desenvolupament dels criteris d'impacte següents:  
 - Perillositat del residu traslladat.  
- Quantitat de residus traslladats anualment.  
- Nombre de trasllats anuals.  
- Manera de transport.  
- Grau d'avaluació ambiental.  
- Destinació final dels residus.  
Tots els criteris d'impacte (CI) es calculen mitjançant puntuació d'1 a 5 (1 representa el valor mínim i 5, el màxim de perillositat).   
  
S'ha establit com a terme de ponderació (TP) = 0, per la qual cosa tots els criteris d'impacte tenen el mateix pes inicial a l'efecte de càlcul.  
  
Les puntuacions dels criteris d'impacte estan directament relacionades amb el risc i, per això, amb les freqüències d'inspecció. Per tant, com més grans són els valors dels criteris d'impacte, més elevada és la freqüència amb la qual s'inspecciona.  
  
Criteri 1. Perillositat   
La metodologia esmentada fa l'estimació d'una puntuació per a fonts de risc-substància, que relaciona el tipus de substància amb la quantitat. Considerant la informació anterior, es valoren les propietats dels residus i la quantitat d'aquests de la manera que es desenvolupa a continuació. En relació amb les propietats dels residus, es realitza la diferenciació entre residu perillós i no perillós.   
Es consideren residus perillosos els que presenten una o diverses de les característiques perilloses enumerades en l'annex III de la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, i el que pot aprovar el Govern de conformitat amb el que estableixen la normativa europea o els convenis internacionals dels quals Espanya forma part, així com els recipients i els envasos que els han continguts.   
Per a facilitar la identificació de residus perillosos enfront dels residus no perillosos, es contrasta la informació que recull el document d'acompanyament de trasllat (annex VII) del Reglament (CE) 1013/2006, de 13 de juny de 2006, relatiu als trasllats de residus, modificat pel Reglament (CE) 660/2014, amb la llista europea de residus recollida en la Decisió 2000/532/CE, sobre la llista de residus, de conformitat amb la Directiva 2008/98 CE del Parlament Europeu i del Consell.   
Las valoracions adoptades són les indicades en la taula següent:  
  
Taula 1. Valoració per perillositat del residu traslladat  
  
Perillositat residu traslladat Valoració  
Residu perillós 5  
Residu no perillós 1  
  
  
Criteri 2. Quantitat del residu traslladat anualment  
Es calculen per a cada operador les quantitats totals de residus traslladats i s'hi aplica una valoració d'acord amb el que indica la taula següent:  
  
Taula 2. Valoració per quantitat de residus traslladats anualment  
  
Quantitat de residus traslladats anualment (t) Valoració  
> 3.000 (\*) 5  
1.223-9.514 (\*) 4  
6.514-8.242 (\*) 3  
500-999 (\*) 2  
< 500 (\*) 1  
  
(\*) Aquestes xifres han d'adaptar-se als moviments reals i es poden modificar els intervals si es considera apropiat.  
Criteri 3. Nombre de moviments anuals  
El mètode valora el nombre de moviments realitzats anualment, amb base que l'augment del nombre de trasllats augmenta proporcionalment la probabilitat d'ocurrència d'accidents, així com d'actuacions il·lícites.   
En la taula 3 s'estableix el criteri adoptat.  
  
Taula 3. Valoració per nombre de trasllats anuals  
  
Nombre trasllats anuals Valoració  
> 301 (\*) 5  
201-300 (\*) 4  
101-200 (\*) 3  
51-100 (\*) 2  
< 50 (\*) 1  
  
(\*) Aquestes xifres han d'adaptar-se als moviments reals i es poden modificar els intervals si es considera apropiat.  
  
Criteri 4. Manera de transport  
En aquest apartat es pretén qualificar la manera de transport en funció dels accidents o els incidents registrats. Considerant que els índexs d'accidents estan en relació amb la via i el mitjà de transport que s'utilitze, així com amb la freqüència en la utilització del mitjà de transport concret, la probabilitat del nombre d'accidents està en proporció amb aquesta relació.  
Es consideren totes les maneres de transport: per carretera, per ferrocarril, per vies navegables i per aire.  
En la taula 4 s'estableix el criteri adoptat.  
  
Taula 4. Valoració per manera de transport  
  
Qualificació de la manera de transport Valoració  
Per carretera 4  
Per ferrocarril 3  
Per aire 2  
Per via navegable 1  
Mixt (quan se succeeixen diverses maneres de transport per a un mateix moviment) 5  
  
  
Criteri 5. Grau d'incidència ambiental  
Aquest apartat recull la valoració del grau d'incidència ambiental de les activitats o les instal·lacions de l'operador que inicien o finalitzen l'expedient d'importació o exportació.  
Aquesta valoració mesura el risc ambiental intrínsec de l'empresa, en funció del tipus d'activitat que desenvolupa, la qual té el reflex en el grau de protecció ambiental exigit per la normativa per a permetre l'exercici de l'activitat o el funcionament de la instal·lació.  
El criteri adoptat es desenvolupa en la taula 5.   
  
Taula 5. Valoració grau d'avaluació ambiental  
  
Grau d'avaluació ambiental Valoració  
AAI 3  
Llicència ambiental 2  
Altres. Comunicació ambiental 1  
   
Criteri 6. Destinació final dels residus  
Aquest criteri valora la incidència que pot suposar la destinació final dels residus que cal traslladar, en virtut de la jerarquia establida en l'article 8 de la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats. De manera que s'estima que es produeix una incidència més elevada i, per això, un risc més alt en els trasllats transfronterers de residus destinats a eliminació, que en els trasllats que tenen com a destinació la valorització.  
En la taula 6 s'estableix el criteri adoptat.  
  
Taula 6. Valoració destinació final dels residus  
  
Destinació final Valoració  
Valorització 1  
Eliminació 5  
  
  
6.5.6. Criteris d'operador  
Com s'ha avançat, la probabilitat d'ocurrència es troba en relació directa amb el comportament de l'operador, que es representa a través dels criteris d'operador que es relaciona a continuació.  
- Adopció de sistemes de gestió ambiental per part de l'operador.  
- Actitud de l'operador.  
- Dades de trasllats il·lícits.  
- Dades d'expedients sancionadors de caràcter mediambiental.  
- Dades de delictes contra el medi ambient comesos.  
La totalitat de criteris d'operador es calculen mitjançant una puntuació de: -1, 0, +1, i és -1 = bo, disminueix el nivell de risc, 0 = moderat i 1 = dolent; augmenta el nivell de risc.  
S'ha establit com a factor de ponderació (FP) = 1, per la qual cosa tots els criteris d'operador tenen el mateix pes inicial a l'efecte de càlcul.  
El resultat del comportament de l'operador és la mitjana dels criteris aplicats, que arredoneix al nombre enter més pròxim a -1, 0 o +1.  
  
  
Criteri 1. Adopció de sistemes de gestió ambiental  
Es valora la implementació voluntària per part de l'empresa d'algun sistema de gestió ambiental, com ara EMAS o ISO 14988. S'estima que la declaració ambiental o la certificació dels sistemes de gestió mediambiental a una activitat suposen una manera de control i de gestió del risc ambiental d'aquesta. Així mateix, es considera que posen de manifest una aptitud responsable per part de l'operador, tant des d'un punt de vista mediambiental com econòmic i, al mateix temps, compromesa amb la millora del comportament mediambiental de l'activitat o la instal·lació.  
En la valoració es dona prioritat al Sistema Comunitari de Gestió i Auditoria Mediambientals (EMAS), atés que resulta més exigent des del punt de vista ambiental. Reben la pitjor valoració les activitats o les instal·lacions que no tenen cap sistema ambiental.  
  
  
Taula 7. Valoració sistemàticament de gestió ambiental   
  
Sistema de gestió ambiental Valoració  
Inscrit en EMAS -1  
ISO 14505 i altres 0  
No té sistema o sense informació +1  
  
  
  
Criteri 2. Actitud de l'operador  
Aquest apartat valora la reacció de l'operador davant de qualsevol desviació, incidència, requeriment.   
En la taula 8 s'estableixen els criteris a adoptar per a aplicar-lo.  
  
Taula 8. Valoració actitud de l'operador  
  
Actitud de l'operador Valoració  
Reacció immediata de l'operador davant de qualsevol desviació o incidència interna. Notificació immediata a l'òrgan ambiental d'aquestes incidències. Actitud col·laboradora durant les inspeccions. -1  
Reacció proactiva després de rebre un requeriment o trucada de l'òrgan ambiental. Actitud neutra durant les inspeccions.  
 0  
Reacció lenta després de rebre requeriments expressos i que posa inconvenients a les accions de l'òrgan ambiental. Actitud no col·laborativa durant les inspeccions. +1  
  
  
  
Criteri 3. Dades de trasllats il·lícits  
Aquest criteri d'operador valora el nombre d'intercepcions de trasllats il·lícits de residus realitzats. En la taula 9 s'estableixen els criteris que cal adoptar per a aplicar-los.  
Els trasllats il·lícits són considerats els indicats en l'article 2.35 €Definicions?, del Reglament (CE) 1013/2006, de 13 de juny de 2006, relatiu als trasllats de residus, modificat pel Reglament (CE) 660/2014. En concret, els que s'efectuen:  
- Sense haver sigut notificat a totes les autoritats competents afectades de conformitat amb aquest reglament.  
- Sense l'autorització de les autoritats competents afectades de conformitat amb aquest reglament.  
- Havent obtingut l'autorització de les autoritats competents afectades mitjançant falsificació, tergiversació o frau.  
- D'una manera que no aparega especificada materialment en els documents de notificació o de moviment.  
- D'una manera que done lloc a una valorització o una eliminació que infringisca la normativa comunitària o internacional.  
- De manera contrària als articles 34, 36, 39, 40, 41 i 43 de l'assenyalat reglament (CE) 1013/2006, de 13 de juny de 2006, relatiu als trasllats de residus, modificat pel Reglament (CE) 660/2014.  
- De manera que, en relació amb els trasllats de residus a què es refereix l'article 3, apartats 2 i 4:  
- Es comprove que els residus no figuren en els annexos III, IIIA o IIIB.  
- No s'haja complit amb l'article 3, apartat 4.  
- El trasllat s'efectue d'una manera no especificada concretament en el document que figura en l'annex VII.  
  
Taula 9. Valoració trasllats il·lícits  
  
Intercepcions Valoració  
Cap intercepció -1  
1 o més intercepcions +1  
  
  
  
Criteri 4. Dades d'expedients sancionadors de caràcter mediambiental  
Partint de les consideracions reflectides en el criteri anterior, i, en aquest cas, posant-les en relació amb un àmbit més ampli, s'analitza el comportament de l'operador en funció de la seua afecció al medi ambient en general. Per a això, es valoren els expedients sancionadors resolts i ferms durant el període d'un any que s'han seguit contra aquell, per infraccions en matèria ambiental. A aquest efecte, es computen tots els expedients que estan relacionats amb el medi natural, com ara els que s'han substanciat per infraccions en matèria d'espais naturals, vies pecuàries, muntanyes, etc., així com els que guarden relació amb l'avaluació, la prevenció i la qualitat ambiental, entre els que s'inclouen els tramitats en matèria de residus, autorització ambiental, contaminació atmosfèrica, avaluació d'impacte ambiental, etc.  
  
En la taula 10 s'estableixen els criteris que cal adoptar per a aplicar aquest criteri.  
  
Taula 10. Valoració expedients sancionadors de caràcter mediambiental  
  
Expedients sancionadors al medi ambient Valoració  
Cap -1  
Algun +1  
  
  
  
Criteri 5. Dades de delictes contra el medi ambient comesos  
Aquest criteri d'operador valora l'existència de delictes comesos en l'activitat o la instal·lació contra el medi ambient, en una anualitat. Igual que en el supòsit anterior, però amb una penalització més elevada del seu risc ambiental, es considera que la comissió d'un delicte contra el medi ambient constitueix un indicador rellevant d'una gestió ambiental molt deficient o molt incorrecta i, per això, d'un comportament de l'operador que incideix directament sobre el risc ambiental en termes molt negatius per al medi ambient en conjunt.  
En la taula 11 s'estableixen els criteris que cal adoptar per a aplicar-los.  
  
Taula 11. Valoració delictes contra el medi ambient comesos  
  
Delictes contra el medi ambient comesos Valoració  
Cap -1  
Algun + 1  
  
  
6.6. Aplicació de la metodologia  
En aquest apartat es defineixen les operacions que escau fer per a obtindre l'índex de risc des dels criteris d'impacte i els criteris d'operador.  
Així, l'índex de risc es determina pel valor de la puntuació màxima dels criteris d'impacte després de la seua ponderació amb els criteris d'operador.   
A partir de l'índex de risc obtingut s'estableix la categoria de risc, que es concreta en tres tipus: risc baix (3), risc mitjà (2) i risc alt (1), i aquesta s'associa directament amb la freqüència de les inspeccions que cal realitzar, que es fixen en tres anys per a les de risc baix; dos anys, per a les de risc mitjà, i un any, per a les de risc alt.  
D'acord amb el que s'exposa, una vegada determinats els criteris d'impacte i els criteris d'operador segons els apartats anteriors, es realitzen les operacions que s'indiquen a continuació, per a determinar la freqüència de les inspeccions que cal realitzar als operadors de trasllats transfronterers de residus.  
El mètode que ha d'observar-se a l'efecte d'obtindre des dels criteris d'impacte i els criteris d'operador, l'índex de risc i, en funció d'aquest, determinar la freqüència de les inspeccions, és el que es descriu a continuació:  
- En primer lloc, el comportament de l'operador es determina fent la mitjana aritmètica dels resultats obtinguts dels criteris d'operador. El resultat de realitzar la mitjana aritmètica dels criteris d'operador s'arredoneix per la proximitat que té als valors: -1, 0 i +1.  
  
- En segon lloc, el valor obtingut (-1, 0 i +1) és aplicat a cada criteri d'impacte per a corregir-lo; això és, els criteris d'impacte es disminueixen un nivell en el cas d'obtindre el valor -1, es mantenen igual en el cas d'obtindre un 0 i s'augmente un nivell en el cas d'obtindre un 1.  
  
- Una vegada corregits els criteris d'impacte d'acord amb el que s'ha indicat, es determina l'índex de risc inicial. Per a això, se selecciona el criteri d'impacte que més valor absolut té (pot ocórrer que hi haja diversos criteris d'impacte en els quals coincidisca el valor més alt).  
  
- A continuació, s'aplica la regla = 2, és a dir, s'actua de la manera següent:  
- Si només hi ha un criteri d'impacte corregit amb valor absolut més elevat, es tornen a corregir tots els criteris d'impacte i es disminueix un nivell.  
- Si hi ha dos o més criteris d'impacte corregits amb més valor absolut, es mantenen els valors dels criteris d'impacte originals una vegada corregits amb els criteris d'operador.  
- Una vegada realitzades les operacions anteriors, s'obté l'índex de risc seleccionant el valor absolut màxim corresponent dels criteris d'impacte.   
- Obtingut l'índex de risc, s'hi aplica la taula 12 per a determinar la freqüència de les inspeccions que es realitzen a l'operador en trasllat transfronterer de residus.  
  
Taula 12. Determinació freqüència inspeccions  
  
Índex de risc Categoria de risc Periodicitat inspecció  
1 3 Baix Triennal  
2 3 Baix Triennal  
3 2 Mitjà Bianual  
4 1 Alt Bianual  
5 1 Alt Anual  
  
  
6.7. Resultats obtinguts  
S'hi ha aplicat la metodologia explicada anteriorment per a l'avaluació de riscos dels cinc operadors que actuen a la Comunitat Valenciana, per a això s'han tingut en compte, no només els trasllats subjectes a autorització i notificació, sinó també els subjectes al tràmit d'informació general que ha tingut constància aquesta comunitat. Per a l'anàlisi, s'han tingut en compte únicament els criteris d'impacte definits, que han obtingut els resultats següents:  
El mètode que ha d'observar-se a l'efecte d'obtindre des dels criteris d'impacte i els criteris d'operador, l'índex de risc i, en funció d'aquest, determinar la freqüència de les inspeccions, és el que es descriu a continuació:  
  
 Criteris d'impacte Índex risc Periodicitat inspecció  
 1 2 3 4 5 6   
OPERADOR 1 5 2 1 4 3 5 5 Anual  
OPERADOR 2 0 0 0 3 2 0 3 Bianual  
OPERADOR 3 0 2 2 3 1 0 3 Bianual  
OPERADOR 4 0 0 0 3 1 0 3 Bianual  
OPERADOR 5 0 0 0 3 2 0 Bianual  
  
  
A la vista de l'avaluació de riscos realitzada, s'hi observa que un dels operadors hauria de tindre una inspecció anual, mentre que als altres quatre operadors els correspon una inspecció cada dos anys.  
Per tant, es proposa en l'any 2019 la realització de la inspecció de l'operador 1.