Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6762, del 26-04-2012 (2012/3855)

RESOLUCIÓ de 30 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de l'Alcora (79/0057 TTW), Lucena del Cid (93/9651 RQN), Benicarló (299/5589 LOS) i Albatera (89/9749 YDN).
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6762

Data del DOGV
:   26-04-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/3855


Data del document
:   30-03-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Albatera
    * Benicarló
    * Llucena
    * Alcora, l'
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 30 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de l'Alcora (79/2627 HAV), Lucena del Cid (93/3145 HQI), Benicarló (299/7265 HJU) i Albatera (89/9224 DQB). [2012/3855]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 79/3172 BAF, 93/3184 QMR, 299/7564 XAE i 89/3035 WZY .  
  
València, 30 de març de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 79/0479-LDD.   
Títol: Modificació puntual núm. 46 del PGOU de l'Alcora.  
Promotor: Ajuntament de l'Alcora.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de l'Alcora i CTU.   
Localització: en la partida de la Lloma, al sud del nucli urbà, amb accés des de la carretera CS-2012 a Ribesalbes.  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte de la modificació puntual sotmesa a avaluació d'impacte ambiental és la creació d'una reserva de sòl dotacional per a infraestructures, servici urbà (nou cementeri municipal).  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'instrument de planejament actualment vigent en el municipi de l'Alcora el constituïx el Pla General d'Ordenació Urbana aprovat per la comissió territorial d'urbanisme el 29 de novembre de 1989 (BOP de Castelló de 09.06.1990) sobre el qual s'han fet successives modificacions puntuals.   
L'Ajuntament de l'Alcora ha remés recentment a este òrgan ambiental un nou document de concert previ, i s'ha iniciat així la revisió de l'esmentat planejament general, en el qual es proposa en el mateix àmbit un sòl urbanitzable residencial. Segons un certificat del secretari accidental de l'Ajuntament, el ple de 27 de setembre de 2007, després de comprovar-se la discrepància entre la modificació puntual i el document de concertació, s'acorda l'aprovació provisional de la primera i la modificació del document de concert previ en la partida de la Lloma a sòl no urbanitzable dotacional infraestructura - servici urbà, i s'elimina el sòl residencial.  
L'àmbit de la reserva de sòl dotacional per al nou cementeri comprén una superfície total de 20.640 m² de sòl no urbanitzable comú. La superfície inclou els terrenys previstos per a la construcció del cementeri amb les possibles ampliacions, per a la qual es destinen 9.991,95 m², i el perímetre de protecció que l'envolta, com a sòl dotacional, espai lliure, amb superfície de 10.648,05 m².  
Els terrenys s'ubiquen al sud del nucli urbà, pròxim al sòl urbà d'ús industrial, encara que separat per un barranc, amb accés des de la carretera CS-2012 a Ribesalbes, i delimitats per: al nord, sòl no urbanitzable comú amb edificacions; al sud, el camí des de la carretera a Ribesalbes; a l'est, sòl no urbanitzable comú; a l'oest, sòl no urbanitzable comú en vessant cap al barranc d'Aixart.  
  
3. Alternatives  
L'objecte del projecte està condicionat per la decisió de crear una reserva de sòl per a un cementeri municipal nou que es justifica perquè l'actual ha quedat totalment rodejat de sòl urbà. Les possibles alternatives d'ubicació resulten de les característiques i condicions de l'equipament mateixes, i s'han analitzat diversos emplaçaments tenint en compte l'accessibilitat de vianants o la proximitat a edificacions residencials, entre altres, fins a aconseguir la delimitació concreta de l'àmbit de la proposta.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 4 de març de 2008, la Direcció Territorial de Castelló remet una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, i el resultat de la informació pública relativa a la modificació puntual núm. 46 del PGOU de l'Alcora, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública.   
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari El Mundo, de data 15 de març de 2007, i en el DOCV núm. 5510, d'11de maig de 2007.   
Durant el període d'informació pública no es presenta cap al·legació a l'estudi d'impacte ambiental, segons consta en el certificat emés pel secretari accidental de l'Ajuntament de l'Alcora, de 16 de juliol de 2007.   
L'aprovació provisional de l'esmentada modificació del planejament va ser acordada per ple municipal, de data 25 d'octubre de 2007. Posteriorment, es comprova la necessitat de fer una ampliació de l'àmbit previst, per la qual cosa, l'11 de febrer de 2008, el ple municipal acorda l'aprovació provisional de l'ampliació de l'àmbit inicial de la modificació puntual núm. 46 de l'Alcora consistent en la creació d'una reserva de sòl dotacional en la partida de la Lloma amb la categoria d'infraestructures - servici urbà (nou cementeri municipal), que passarà de 12.318,85 m² a 20.640 m².  
Segons un informe de l'expedient municipal, l'ampliació de l'àmbit pot considerar-se una modificació substancial, per la qual cosa l'Ajuntament resol aprovar-la pel ple municipal i també que siga comunicada als propietaris dels terrenys que resulten afectats.  
  
Informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els següents documents que tenen relació amb el procés d'avaluació ambiental:  
- Còpia de la sol·licitud (10/09/07) a la Confederació Hidrogràfica de l'informe regulat en l'article 19.2 de la LOTPP sobre disponibilitat de recursos hídrics per a l'actuació de referència. No consta en l'expedient l'informe.  
- Còpia de la sol·licitud (08/03/07) d'informe de la Conselleria de Sanitat, amb una còpia del projecte. No consta en l'expedient l'informe.  
- Resolució del cap de l'Àrea de Patrimoni Cultural i Museus (28/06/07) que autoritza el projecte de la prospecció arqueològica en relació amb la MP núm. 46 de l'Alcora. No consta l'informe previst en l'article 11 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
- No s'ha obtingut fins a la data l'informe de la Direcció General del Paisatge relatiu a l'estudi d'integració paisatgística que s'adjunta a l'instrument urbanístic.   
Afeccions legals  
1. Cementeris de nova creació. El Decret 39/2005, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, disposa, per a l'emplaçament de cementeris de nova creació, que en l'entorn del terreny destinat a la construcció ha d'establir-se un perímetre de protecció de 25 m d'amplària, que ha d'estar qualificat pel planejament com a zona dotacional del nou cementeri. Igualment, s'establixen les condicions d'idoneïtat dels terrenys i d'índole urbanística per a cementeris.   
  
2. Infraestructures lineals. Els terrenys estan afectats pel traçat d'una conducció de gas, que travessa l'àmbit de l'actuació. S'apunta el trasllat del traçat fins al perímetre de la parcel·la.  
Consideracions ambientals  
Els terrenys de reserva de sòl dotacional se situen en sòl no urbanitzable comú, fora del nucli de població però a escassa distància. Els terrenys disposen d'una connexió fàcil als servicis urbans requerits i l'accés es fa des d'un camí que enllaça amb la carretera a Ribesalbes i comunica amb el nucli urbà.  
La modificació proposada consumix sòl rural. Es tracta d'un relleu ondulat a cavall entre dos xicotets barrancs, sense afecció al domini públic, i ús agrícola fins fa uns anys, en estat d'abandó amb alguns peus d'oliveres i arbratge natural, sense que s'observen valors ambientals que meresquen protecció o riscos ambientals que puguen suposar una limitació d'usos.   
L'ús previst és de cementeri, amb dotació de crematori, columbaris, capella i la construcció d'un nou cementeri-parc d'aspecte més actual que l'existent que s'ubica en sòl urbà consolidat del nucli urbà principal.  
Quant a la ubicació, la idoneïtat de terreny triat per a l'emplaçament s'ha de comprovar per mitjà d'un estudi hidrogeològic d'acord amb l'article 43 del Decret 39/2005, com a part integrant de la documentació per a l'aprovació. Cal assenyalar també que l'autorització d'un cementeri requerix l'informe sanitari preceptiu i vinculant sobre el projecte.  
  
En esta fase de planejament, cal dir que els terrenys proposats se situen en una zona de baixa vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers, sense perjuí de les conclusions sobre el risc potencial d'afecció d'aigües subterrànies de l'esmentat estudi hidrogeològic, en les quals podria haver-se fonamentat, entre altres, la justificació de l'emplaçament que figura en l'estudi d'impacte ambiental.   
Quant a l'activitat, l'actuació ha de resoldre en recinte tancat ben habilitat el tractament adequat dels contaminants propis, d'acord amb les condicions i mesures higienicosanitàries que preveu el reglament corresponent. S'ha de resoldre també la gestió dels residus i el tractament dels abocaments associats a tasques de manteniment i als servicis per al personal i lavabos públics.   
En esta línia, un dels problemes ambientals que cal considerar es deriva de la gestió de les aigües residuals per mitjà d'un tractament definitiu dins de les instal·lacions. L'actuació ha de resoldre també l'arreplegada i evacuació de les aigües pluvials o bé l'emmagatzematge i reutilització.  
Resulta necessari preveure igualment l'abastiment d'aigua potable per a les instal·lacions i els servicis higiènics, i l'aigua per a l'arruixada i la neteja de les zones exteriors o el reg de les zones enjardinades.   
  
Com que es tracta d'un ús dotacional, en què no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar més demanda d'aigua potable o més volum d'aigües residuals en relació amb les infraestructures de depuració municipals. Igualment, la gestió de residus no ha de presentar cap inconvenient per als servicis de recollida del municipi.  
La zona objecte d'estudi forma part de la unitat ambiental denominada Fons de la Vall d'Alcora, que inclou pràcticament la totalitat del municipi, a la qual s'assigna una qualitat ambiental baixa, que es correspon, a més a més, amb un entorn concret que es definix com un ambient neutre, homogeni, i antropitzat.  
Quant al paisatge, la incidència visual és elevada, i és visible des del nucli urbà; encara que el valor del paisatge és mitjà. S'elabora un estudi d'integració paisatgística a fi de valorar la incidència en el paisatge d'esta nova infraestructura, que conté les mesures d'integració i correctores d'impactes paisatgístics d'aplicació a l'actuació.  
  
Donades les característiques de l'actuació, els principals efectes ambientals previsibles són els deguts al consum i transformació del sòl -valorat com a moderat en l'estudi d'impacte ambiental-, als impactes de les obres de construcció de la infraestructura i el seu funcionament- valorats com a no significatius, compatibles o moderats-, i a la correcta gestió dels contaminants.   
S'inclou un conjunt de mesures correctores de caràcter general orientades a la fase d'execució del projecte, i altres mesures de caràcter particular per a la fase de construcció de les edificacions i funcionament, amb el seu corresponent pla de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han seguit els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent.  
  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la modificació puntual núm. 46 del Pla General d'Ordenació Urbana de l'Alcora, promogut pel mateix Ajuntament de l'Alcora, sempre que es faça d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
La idoneïtat de terreny triat per a l'emplaçament del cementeri s'ha de comprovar per mitjà d'un estudi hidrogeològic, firmat per un tècnic competent.   
S'han de resoldre, bé en la modificació del planejament o bé en el projecte d'execució del nou cementeri, els aspectes següents:   
- S'hi han de definir una xarxa separativa interna de col·lectors de sanejament per a les aigües residuals i una altra d'arreplegada de les aigües pluvials.  
- La xarxa de col·lectors d'aigües residuals ha d'estar connectada a la infraestructura prevista per al seu tractament definitiu, per exemple, a través d'un sistema d'oxidació total.  
- Per a la xarxa d'aigües pluvials es recomana optar per reutilitzar-la per al reg de les zones verdes, en cas contrari s'ha d'identificar en els plànols el traçat de la xarxa i el punt d'abocament.   
- S'ha d'identificar la procedència i el punt de connexió per a l'abastiment d'aigua a les instal·lacions.  
- S'han de dur a terme totes les mesures que es contemplen en l'estudi d'integració paisatgística o en l'informe corresponent de l'òrgan competent en matèria de paisatge.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana segons que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 16 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 93/2008 - AIA.  
Promotor: Gres-Cid, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Objecte del projecte: sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a la fabricació de taulellets.  
Localització: sector III del polígon industrial les Foies, municipi de Lucena del Cid (Castelló).  
Ref. Òrgan substantiu: 233/06 IPPC SClCo/CLD.  
Descripció del projecte.  
1. Descripció de les característiques del projecte.   
Les instal·lacions de Gres-Cid, SL, se situen en el sector III del polígon industrial les Foies, en el municipi de Lucena del Cid (Castelló).   
  
Els terrenys ocupats majoritàriament per les instal·lacions de Gres-Cid, SL, posseïxen la qualificació urbanística de sòl urbà d'ús industrial, però una altra porció d'estos es troba fora del polígon industrial, en terreny forestal.  
Gres-Cid, SL, ha decidit ampliar les instal·lacions per a augmentar la capacitat de producció i la gamma de productes. La fabricació de taulellets supera les 75 tones diàries, per la qual cosa està sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, perquè està catalogada en l'annex I, grup 4, lletra l, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes. Per la mateixa raó, l'actuació també està sotmesa a autorització ambiental integrada, perquè figura en el Grup 3.5 de l'annex I de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació.   
L'ampliació consistix en la construcció d'unes naus i en diverses modificacions de la cadena de producció, les quals es descriuen a continuació.  
S'instal·la una planta de rebuig d'argila, se substituïx la torre de refrigeració de la premsa hidràulica per un equip de refrigeració per mitjà d'oli, s'incorpora un molí de microboles i 4 agitadors per a cocció d'esmalt, es reemplaça part de la maquinària d'esmaltatge i s'hi afig un filtre de mànegues, la secció d'emmagatzematge empra un sistema automàtic de transport de boxs guiat per làser, es reforma el forn Agemac, s'incorpora una línia d'enllaç entre la màquina de descàrrega de boxs i la màquina d'entrada al forn, es dóna de baixa una màquina de selecció i empaquetatge de taulellets, s'instal·la una línia d'enllaç entre l'eixida del forn i la màquina de càrrega, s'agrega una màquina de càrrega de boxs amb braç, 2 màquines de descàrrega de boxs, 2 línies de transport de taulellets, 2 màquines completes per a selecció i empaquetatge de taulellets, 2 robots paletitzadors i dos enfardadores.   
  
En el laboratori s'implanta una cabina d'aplicació d'esmalt a pistola. En els servicis auxiliars s'instal·la un depòsit de gasoil A, un grup d'aigua de pressió per a la xarxa d'incendis, un equip de pressió per a la càrrega del camió cisterna d'aigües residuals industrials, s'amplia la xarxa d'aire comprimit i se li afig un separador d'oli, s'afig un grup electrogen a dièsel, s'amplia la instal·lació elèctrica de baixa tensió i s'instal·la un sistema d'alimentació per a quan es talle el subministrament elèctric del forn.  
Les matèries primeres emprades en la fabricació dels taulellets són argiles de color roig i atomitzades, emulsions aquoses de caolí, esmalts, colors, envasos, embalatges i aigua.  
Les fonts de l'energia consumida en les instal·lacions són l'elèctrica (2.841.000 kWh anuals), gas natural (60.268.652 kWh anuals) i el gasoil (25.400 litres anuals).   
L'aigua que empra Gres-Cid, SL, procedix de la xarxa municipal d'abastiment i de dos pous que se situen dins del recinte de les instal·lacions. El promotor està autoritzat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a extraure 4.800 m³ anuals d'aigua subterrània, i el consum real és de 4.729 m³; el gasto procedent de la xarxa municipal és d'uns 1.960 m³ anuals.  
- Procés de fabricació.   
L'argila procedent de les atomitzadores es descarrega dels camions i es trasllada per mitjà d'un elevador de catúfols i cintes transportadores a unes quantes sitges, des d'on es conduïx per mitjans idèntics fins a arribar a un sedàs i d'ací s'envia a la tremuja d'alimentació de la premsa.  
  
En la premsa s'omplin els motles d'argila atomitzada i es conformen les peces o suports. Les peces entren després en l'assecador per a reduir-ne la humitat fins a un valor determinat, a continuació se les col·loca una capa d'engalba i després es recobrix d'una capa d'esmalt. Una vegada esmaltats els suports, se'ls aplica la serigrafia amb tintes ceràmiques, i es deixen emmagatzemades temporalment en carros mòbils de diversos nivells de càrrega (boxs) en el parc d'emmagatzematge, on esperen el moment de ser introduïdes al forn monoestrat.  
Els taulellets ixen del forn i es conduïxen per mitjà de cintes a la zona de classificació, on se'n determina la qualitat i a continuació passen a la secció d'empaquetatge i paletització.   
Els palets de taulellets són conduïts per mitjà de carretons elevadors al magatzem de productes acabats, pendents de ser enviats als clients.  
  
Les emissions atmosfèriques de naturalesa gasosa ixen a l'exterior per 3 ximeneres i procedixen de la combustió del gas natural en el forn i assecadors, altres dos ximeneres emeten partícules dels filtres de mànegues.  
- Aigües residuals i pluvials.   
El titular disposa de l'autorització de l'Ajuntament de Lucena del Cid per a abocar les aigües residuals sanitàries a la xarxa de clavegueram municipal. L'Ajuntament de Llucena certifica que Gres-Cid, SL, no realitza abocaments industrials a cap depuradora municipal.   
  
Les aigües residuals industrials procedixen de la neteja de les instal·lacions, s'emmagatzemen en unes quantes basses i s'entreguen a un gestor autoritzat per a reutilitzar-les, no s'aboquen. La Confederació Hidrogràfica del Xúquer certifica que no hi ha cap abocament d'aigües residuals industrials a llit d'aigua, sòl o subsòl.  
Les aigües pluvials precipitades sobre les instal·lacions es deriven cap al llit pròxim, denominat barranc de les Boqueres, perquè no hi ha un col·lector municipal per a esta classe d'aigües. El promotor no n'acredita l'autorització corresponent.  
- Residus.  
Els residus perillosos que genera l'activitat són: àcids, oli usat, ceres i greixos usats, dissolvent orgànic no halogenat, envasos de plàstic contaminats, envasos de paper contaminats, envasos metàl·lics contaminats, draps impregnats, serradura contaminada, aerosols, filtres de mànegues de la línia d'esmaltatge i tubs fluorescents.  
Els residus no perillosos que es generen són: ferralla, plàstic, paper i cartó, filtres de mànegues de l'àrea de recepció d'argiles, palets, fustes i derivats, tòners i cartutxos de tinta, restes de peces sense enfornar, restes de peces enfornades, llots ceràmics aquosos i suspensions aquoses.  
  
2. Alternatives mediambientals.  
Com que es tracta d'una fàbrica establida dins d'un polígon industrial i en funcionament des de fa anys, no és procedent analitzar les alternatives mediambientals de l'emplaçament actual.  
Gres-Cid, SL, empra les millors tècniques disponibles per a la fabricació de taulellets.  
Tramitació administrativa.  
1. Tramitació.   
L'Àrea de Qualitat Ambiental remet, el 13 de juny de 2007, l'estudi d'impacte ambiental, el projecte bàsic i els annexos del projecte bàsic.  
  
Amb data 5 de juliol de 2007, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet a l'Àrea de Qualitat Ambiental l'informe d'idoneïtat de la documentació rebuda.  
El 26 de març de 2008 l'Àrea de Qualitat Ambiental remet el resultat del tràmit d'informació pública, adjunta documentació complementària remesa pel promotor en resposta al requeriment de l'informe d'idoneïtat esmentat i sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental de l'actuació proposada.  
2. Informació pública.  
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, per a això, un anunci en el DOCV núm. 5586, del 28 d'agost de 2007. Una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària.  
En l'informe remés a l'Àrea de Qualitat Ambiental sobre la idoneïtat de la documentació, es va requerir al titular la documentació complementària, la qual consistia en:  
Un plànol parcel·lari cadastral, que mostre el límit de la propietat i el límit del sòl urbà industrial, si es trobara pròxim.   
L'estudi d'impacte ambiental ha de tractar la fase de desmantellament i restauració dels terrenys que ocupen les instal·lacions.   
Informes sectorials.   
No se n'han sol·licitat.  
Afeccions legals mediambientals. D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge i la visita tècnica cursada a les instal·lacions, s'ha pogut comprovar que l'ampliació de l'explanació, realitzada per mitjà de moviment de terres, ix fora del límit del polígon industrial en el sud-oest. En eixa zona el terreny està inventariat com a forestal i està classificat urbanísticament com a sòl rústic sense protecció.   
  
En el plànol número 2 de l'estudi d'impacte ambiental s'explica que els terrenys propietat de Gres-Cid, SL, situats a l'oest de la fàbrica i limítrofs d'esta, es troben en tramitació per a modificar-ne la qualificació urbanística.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de forma important pel projecte de l'activitat.  
La fabricació de taulellets és una activitat que consumix aigua i importants quantitats d'energia, genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera; a més produïx residus, vibracions, contaminació acústica i crea un impacte visual i paisatgístic. En menor grau origina un augment de la densitat de trànsit.  
2. Identificació i valoració dels impactes.  
Els impactes que causa la fabricació de taulellets sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental, però no han sigut tinguts en compte alguns impactes propis de la ubicació i particularitats de les instal·lacions de Gres-Cid, SL, com són l'impacte visual i paisatgístic, per ubicar-se les instal·lacions en una parcel·la industrial rodejada de terreny natural.  
No han sigut considerats els impactes causats per l'ampliació de l'esplanada on es construirà la nau nova, que sobrepassa el sòl urbà industrial i s'endinsa en terreny forestal. L'augment de la superfície útil ocasiona pèrdua de sòl edàfic i de vegetació, al mateix temps que introduïx un factor d'inestabilitat en la vessant.  
Per a ampliar l'esplanada es crea un talús al nord de la fàbrica. En l'estudi d'impacte ambiental no figura cap epígraf respecte a això, es desconeixen aspectes fonamentals de l'obra que es corresponen amb diversos impactes mediambientals: el factor de seguretat de la vessant contra el lliscament, les estructures realitzades per a assegurar-ne l'estabilitat, la forma de corregir l'impacte visual i mitigar l'erosió d'estos terrenys i la revegetació d'eixa porció de vessant, tot això en consonància amb l'entorn.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
El combustible emprat en els forns i assecadors és el gas natural, que produïx menys residus que altres combustibles fòssils.   
Les emissions de partícules a l'atmosfera, generades amb la fabricació dels taulellets, es depuren per mitjà de preses d'aspiració connectades a dos filtres de mànegues, un per a la secció d'esmaltatge i un altre per a l'àrea de recepció d'argiles, les sitges, les tremuges, les premses, el sedàs i les cintes transportadores. Els mesuraments dels nivells d'emissió atmosfèrica d'estos filtres, realitzats per un OCA, mostren que es troben per davall dels llindars legals establits en els punts 10 i 27 de l'annex IV, del Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desplega la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
Durant la fase de construcció, les mesures correctores de les emissions de partícules a l'atmosfera consistixen en la neteja dels accessos, el cobriment de la caixa dels camions amb un tendal i l'arruixada del material abans de carregar-lo en el camió.  
Com a mesura preventiva de la contaminació de les aigües superficials i subterrànies, s'han realitzat assajos de comprovació durant la parada de la fàbrica ocorreguda de l'11 al 16 d'agost de 2006. Els assajos han sigut certificats per un tècnic competent, que acredita l'estanquitat de la bassa de les aigües residuals industrials i també l'estanquitat de la bassa d'aigües sanitàries.   
Els residus tòxics se segreguen i emmagatzemen en contenidors, envasos, depòsits, bosses i bidons, s'etiqueten i classifiquen per tipus. La majoria s'emmagatzemen davall coberta i pròxims a l'origen, però una part important dels esmalts s'emmagatzemen en l'esplanada exterior de la fàbrica, adossat a la fatxada sud, pròxim al filtre de mànegues (identificat amb el número 40 en el plànol núm. 4 de l'estudi d'impacte ambiental) i a un costat i a l'altre d'este.  
Per a reduir la producció de residus perillosos, el promotor proposa diverses mesures: l'ús d'envasos de plàstic, de paper i metàl·lics de major capacitat i reutilitzar-los; una correcta separació dels diferents residus generats (cas de la serradura humida, que se solia acumular en el contenidor de residus perillosos), la substitució de la serradura per baietes absorbents, la formació i conscienciació del personal i el llavatge de les mànegues de la línia d'esmaltació per a la reutilització durant un any més.   
L'última auditoria dels nivells acústics de recepció externs data del 17 d'octubre de 2006, va ser realitzada per un OCA i certifica que l'activitat incomplix els límits establits en la taula I del annex II, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica, per a l'ús dominant industrial, en els punts de mostreig denominats 4 i 6, per al període nocturn, perquè sobrepassa els 60 dB (A). El punt número 4 se situa en la compressora marca Bético ER 350 i el punt número 6 s'ubica en el filtre de premses Talleres Moliner, SL, TM-110-M.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'annex I, grup 4, lletra l, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell; segons es desprén de l'article 3, punt 1, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pel particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de les autoritzacions administratives que li siguen preceptives, el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada de la societat Gres-Cid, SL, per a la fabricació de taulellets, sempre que el projecte es faça segons les mesures correctores i altres prescripcions establides en l'apartat segon de la present declaració.  
  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'han de complir les condicions següents:  
1. Es remetrà a l'autoritat administrativa substantiva un projecte per a corregir els nivells acústics de recepció externs en període nocturn, en els punts de mostreig núm. 4 i núm. 6 (el punt núm. 4 se situa en la compressora marca Bético ER-350 i el punt núm. 6 s'ubica en el filtre de premses Talleres Moliner, SL, TM-110-M, per davall de 60 dB(A).  
2. Una vegada posada en marxa l'ampliació de les instal·lacions, el promotor realitzarà una auditoria acústica dels nivells acústics de recepció externs i anotarà els resultats en el llibre de control a disposició de l'administració (articles 37.1 i 37.3 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica), i en remetrà una còpia a l'autoritat administrativa substantiva.  
  
3. S'haurà de procedir a la regularització urbanística del sòl rústic sense protecció que es troba fora del polígon industrial i que és terreny forestal. El titular remetrà l'autorització corresponent a la Direcció General per al Canvi Climàtic quan li siga atorgada.  
4. Gres-Cid, SL, remetrà a l'òrgan substantiu un projecte que estudie l'estabilitat del vessant situat al nord de la fàbrica i calcule el factor de seguretat contra el lliscament. El projecte detallarà també les obres necessàries que garantisquen l'estabilitat del talús a llarg termini, de manera que el camí veïnal que discorre a pocs metres romanga inalterat i no existisca un risc per a les persones i la pròpia fàbrica.  
  
El projecte inclourà també la restitució del sòl edàfic i la revegetació del talús, per mitjà de les obres de bioenginyeria que minimitzen l'erosió del sòl i optimitzen l'adaptació de les espècies seleccionades a tal espai.  
El projecte serà realitzat per una empresa especialitzada en este tipus d'obres i projectes.  
5. Gres-Cid, SL, revegetarà el recreixement del talús comprés entre l'esplanada exterior de la fàbrica i el barranc de les Boqueres, amb espècies idèntiques a les existents en les proximitats i amb una densitat de plantació i dosi de sembra tals que resulte una vegetació de característiques semblants.   
6. Per a mitigar l'impacte visual i paisatgístic causat per les instal·lacions sobre un entorn natural, Gres-Cid, SL, plantarà espècies arbòries autòctones de bon port al llarg del perímetre de l'esplanada i a la mateixa cota que esta, de manera que constituïsca una barrera vegetal contínua. S'evitaran les plantacions alineades i equidistants que conferixen a l'espai resultant un aspecte desnaturalitzat.  
7. Els envasos que contenen esmalts, o restes d'estos, i s'emmagatzemen en l'exterior de les instal·lacions, pròxims al filtre de mànegues, s'emmagatzemaran etiquetats i classificats per tipus, davall de coberta, en un lloc ventilat, proveït de solera impermeable. Els envasos es col·locaran sobre cubetes de seguretat o dins del recinte hi haurà una canaleta disposada perimetralment, de dimensions adequades per a albergar els possibles vessaments accidentals.   
8. El titular aportarà a l'òrgan substantiu una còpia de l'autorització de l'organisme de conca per a abocar les aigües pluvials al llit del barranc de les Boqueres.  
9. Els taulellets cuits que no passen el control de qualitat s'emmagatzemaran en contenidors o elements estancs semblants, no s'han d'acumular mai sobre el sòl en l'exterior.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs. Tot això sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 15 d'abril de 2008.-La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 299/9991-MIO.  
Títol: Pla Especial de Reserva de Sòl per a la Implantació d'Estació Depuradora d'Aigües Residuals en la Partida de Villaperdiz.  
Promotor: Ajuntament de Benicarló.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benicarló i Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: terme municipal de Benicarló.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El projecte del Pla Especial de Reserva de Sòl per a la implantació d'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) en la partida de Villaperdiz a Benicarló, proposa el canvi d'ús de 151.234 m² de sòl no urbanitzable comú per a reserva de sòl dotacional.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El tractament de les aigües residuals del municipi es realitza en l'estació de pretractament situada al costat de la desembocadura de la rambla de Cervera i el seu corresponent bombament a través d'emissari submarí. L'estació té un cabal de projecte de 9.000 m³/dia, encara que els cabals han augmentat espectacularment, fins a 15.500 m³/dia, la qual cosa implica la necessitat urgent de la construcció d'una nova EDAR.   
  
El Pla General d'Ordenació Urbana de 1986 preveia la instal·lació de l'EDAR en uns terrenys situats en primera línia de mar, en la partida del Povet, molt pròxim a la ubicació del tractament actual; no obstant això, la proximitat amb el sòl urbà en va motivar la desafecció i la qualificació com a zona verda.   
Vista la urgència de la infraestructura, l'ajuntament opta per avançar (a l'aprovació del futur Pla General) el canvi d'ús del sòl necessari per a la implantació de la nova EDAR per mitjà de la redacció del pla especial, com a modificació del pla general vigent.   
  
En primer lloc, la Conselleria d'Infraestructures i Transport va redactar el projecte bàsic per a la implantació de la infraestructura en una parcel·la dotacional situada als voltants del cementeri municipal al costat de la rambla de Cervera, però va ser rebutjada pel consistori perquè els esborranys del concert previ del futur pla general establien en les seues proximitats la zona d'expansió del nucli urbà.   
  
Per això, en segon lloc, l'ajuntament promou una altra ubicació per a esta infraestructura en una zona més allunyada de les àrees d'ús residencial, en sòl no urbanitzable. Els límits són:  
- al nord, barranc de Pàndols, rambla de Cervera i el camí que voreja este últim.  
- al sud, zona de protecció de la CV-135, carretera de Benicarló a Càlig  
- a l'est i a l'oest, sòls agrícoles.  
Este sòl actualment està ocupat per un abocador no controlat de residus sòlids urbans. Esta ubicació és rebutjada per la Conselleria d'Infraestructures i Transport, per considerar que el terreny no és apte, per possibles assentaments i poca resistència, per a suportar la infraestructura.  
Este fet motiva que la proposta definitiva del pla especial incloga dos parcel·les: PID 1, terrenys de l'abocador i, PID 2, cultius adjunts a l'abocador. Així doncs, la parcel·la proposada compta amb els usos actuals següents:   
PID 1:   
- Abocador de residus urbans, en funcionament fins l'entrada en funcionament de les instal·lacions previstes en el pla zonal. Ocupa uns 29.600 m². El dilatat període de servici de l'abocador ha conduït a la saturació del vas d'abocament i posterior desenrotllament vertical en terrasses dels depòsits. El cobriment dels residus es realitza regularment, després de la compactació per mitjà de l'extensió de capes d'àrids amb elevat contingut en argiles, de manera que els fems exposats ocupen només una xicoteta extensió de terreny. No s'han observat infraestructures accessòries a l'abocador com ara tanca perimetral o altres destinades a la gestió de gasos o lixiviats.  
- Arreplega de residus orgànics procedents de l'activitat ramadera, en una caseta situada en l'esplanada d'accés al vas d'abocament.   
  
- Zona d'extracció d'àrids i una altra d'arreplegades,   
- Zona d'emmagatzematge de ferralla.  
PID 2:   
- Cultius agrícoles en propietats privades. Predomina l'olivera encara que hi estan presents la garrofera, l'ametler i algun exemplar de figuera i vinya.   
El projecte també inclou l'ordenació detallada de l'àmbit:   
  
- dos parcel·les la superfície total de les quals ascendix a 108.085 m², per a la instal·lació de les infraestructures,   
- una zona verda hemiperimetral entre les parcel·les i els llits de Cervera i Pàndols,   
- una banda de reserva viària al costat de la CV-135, i  
- una xarxa viària interna de 4.615 m².   
A més a més, l'estudi d'impacte ambiental preveu una seqüència cronològica. De les dos parcel·les previstes, la parcel·la PID 2 haurà de donar servici a les aigües residuals urbanes i industrials generades en el municipi, no està prevista de moment la destinació de la parcel·la PID 1. La urbanització està supeditada a la clausura de l'abocador municipal de RSU, a la rehabilitació d'una àrea d'extracció d'àrids i a la integració d'una caseta del servici d'arreplegada d'animals morts; és a dir, al cessament dels usos actuals en l'àmbit.   
  
El pla especial preveu el vial d'accés, enllumenat públic i xarxa de sanejament, dels quals només indica que es realitzaran a través de la rambla de Cervera.   
3. Alternatives: l'estudi d'alternatives se centra en la ubicació, i reserva l'estudi de solucions tècniques al posterior projecte bàsic de l'EDAR. No obstant això, quant a l'emplaçament, únicament s'aporten les dos ubicacions ja rebutjades: Alternativa 0 o Mar Xica, previst en el PGOU vigent, i Alternativa 2 o Cementeri, previst en el projecte de la Conselleria d'Infraestructures.   
Tramitació administrativa.  
1. Procediment d'avaluació ambiental.  
Vist que el model territorial presentat proposa una utilització racional dels recursos naturals i, una adequada protecció als espais naturals existents s'entén que el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental poden aconseguir-se a través del procediment d'avaluació ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre. Per tot el que s'ha exposat anteriorment, i, actuant d'acord amb el principi d'eficàcia procedimental i al criteri d'eficiència, establits en l'article 3 de la Llei 30/1992, i, invocant els principis de seguretat jurídica i de protecció de la confiança legítima, es resol concloure el procediment ambiental iniciat d'acord amb la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
2. Admissió a tràmit.  
En data 20 de desembre de 2007, té entrada en el registre general de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, una còpia remesa pel Servici Territorial d'Ordenació del Territori de la Direcció Territorial de Castelló de la documentació tècnica, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient administratiu tramitat en l'Ajuntament de Benicarló, relatius al pla especial de reserva de sòl per a la implantació d'EDAR, i s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.  
3. Informació pública. L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic durant un termini de 20 dies, segons l'anunci publicat en els diaris El Periódico, Mediterráneo i en el DOCV núm. 5040, de 22 de maig de 2007.  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions de caràcter mediambiental, segons consta en l'informe firmat pel tècnic d'urbanisme.   
Informes sectorials.  
1. Respecte de la primera versió del Pla Especial, la Conselleria d'Infraestructures i Transport informa desfavorablement sobre el projecte, ja que la parcel·la inicialment proposada no resulta indicada per a albergar la depuradora, ja que es tracta d'un abocador.  
2. En data 5 de novembre de 2007 es redacta un informe sobre la prospecció arqueològica i etnològica. En eixe informe es puntualitza:  
  
- Realitzada la prospecció, no s'han documentat jaciments arqueològics.  
- Des del punt de vista del patrimoni paleontològic ha d'instar-se la pertinent consulta als nostres servicis tècnics.   
- En l'estudi d'impacte ambiental ha de preveure's que l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres determinaria l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la Conselleria de Cultura i Esport, per tal que es determinen les mesures oportunes.   
- Quant al patrimoni etnològic, s'ha constatat l'existència d'elements d'esta naturalesa, en concret imatges de pedra seca i un rafal. No s'assenyala el grau d'afecció a cada element, i és important considerar l'últim en tractar-se d'un element identificador d'esta zona. Per tant, haurà de conservar-se integrant-se en el projecte degudament restaurat i posat en valor. Quant als marges haurà d'intentar-se utilitzar esta tècnica constructiva en alguns elements de l'actuació, com en murs de contenció o zones verdes.   
- Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte resulta procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que inclourà les actuacions realitzades, resultats i programa de vigilància o mesures correctores, si és el cas, i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià per tal que s'aporte en el procediment d'impacte ambiental corresponent davant de l'òrgan administratiu competent.  
  
Afeccions legals.  
Informació al públic.   
La disposició final primera de la Llei 27/2006, de 18 de juliol, per la qual es regulen els drets d'accés a la informació, de participació pública i d'accés a la justícia en matèria de medi ambient, que modifica el Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, establix en l'apartat 3 de l'article 3, que l'òrgan substantiu informarà les persones interessades i les administracions públiques afectades, per un termini no inferior a 30 dies. Així mateix, d'acord amb l'article 96 de la Llei Urbanística Valenciana (LUV), els plans especials es tramitaran pel mateix procediment que els plans generals, i el termini d'informació pública d'estos (art. 83) és, com a mínim, d'un mes.  
  
Reial Decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador. D'acord amb esta normativa, la clausura d'un abocador es realitzarà quan es dispose de l'autorització de l'organisme competent en matèria de residus, vist el projecte de clausura de l'abocador. L'abocador només podrà considerar-se definitivament clausurat després que l'autoritat competent haja realitzat una inspecció final in situ, haja avaluat tots els informes presentats per l'entitat explotadora i li haja comunicat l'aprovació de la clausura efectuada. Després de la clausura definitiva de l'abocador, l'entitat explotadora serà responsable del manteniment, de la vigilància, anàlisi i control dels lixiviats de l'abocador, i, si és el cas, dels gasos generats, així com del règim d'aigües subterrànies dels voltants, tot això d'acord amb el que disposa l'annex III del reial decret mencionat. El termini de la fase postclausura durant el qual l'entitat explotadora serà responsable de l'abocador, en els termes de l'autorització, serà fixat per l'autoritat competent en matèria de residus, tenint en compte el temps durant el qual l'abocador puga comportar un risc significatiu per a la salut de les persones i el medi ambient, sense perjuí de la legislació en relació amb la responsabilitat civil del posseïdor dels residus. En cap cas el dit termini podrà ser inferior a trenta anys.   
  
Patrimoni.   
D'acord amb l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes, hauran d'incorporar l'informe de la conselleria competent en matèria de cultura sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
Hidrografia.   
D'acord amb l'article 6 del text refós de la Llei d'Aigües, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, els marges dels llits estan subjectes, en tota la seua extensió longitudinal:   
a) A una zona de servitud de 5 metres d'amplària, per a ús públic que es regularà reglamentàriament.   
b) A una zona de policia de 100 m d'amplària en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que s'hi facen.  
Carreteres.   
D'acord amb la modificació de la Llei 6/1991, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, introduïda per la Llei 14/2005, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa i d'Organització de la Generalitat, la zona de protecció de carreteres serà, com a mínim, de 25 m. Els terrenys inclosos en la zona de protecció de la carretera no computaran per a les reserves dotacionals mínimes exigibles per la legislació urbanística.   
Estudi d'integració paisatgística.   
D'acord amb el que disposa el Decret 120/2006, d'11 d'agost, pel qual s'aprova el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, el pla especial de reserva de sòl haurà de disposar d'un estudi d'integració paisatgística.   
Pla zonal de residus de les zones I.   
Per mitjà d'este pla zonal es distribuïx el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió i tractament de residus. Este pla preveu les zones de reserva en els termes municipals de Cervera del Maestre, les Coves de Vinromà i Morella per a la instal·lació de les infraestructures d'eliminació de residus sòlids urbans.   
Consideracions ambientals.  
La topologia original del terreny és predominantment plana, amb zones més ondulades en el terç est. La cota se situa entorn dels 63 metres sobre el nivell del mar. La litologia es caracteritza per materials solts, i hi predomina en la major part de la superfície una combinació de cantells, graves, arenes i argiles. En els sòls més pròxims als llits que el delimiten són predominants les arenes i els llims. No obstant això, la parcel·la PID 1 es troba parcialment ocupada per un abocador de residus sòlids urbans, el qual, per les seues característiques, no constituïx una activitat adequada per al lloc, ja que l'abocador ha de ser implantat amb caràcter comarcal d'acord amb els plans en desenrotllament pels organismes competents en la matèria i després dels estudis corresponents d'idoneïtat del sòl i l'emplaçament.   
Els terrenys es troben en la confluència del barranc de Pàndols amb la rambla de Cervera. El drenatge des del llit de Pàndols a la rambla de Cervera es veu dificultat per un camí no asfaltat. El tram final d'este barranc presenta alguns tolls aparentment contaminates per lixiviats procedents de l'abocador.  
La zona es troba en el subsistema aqüífer de Vinaròs-Peníscola, inclòs en el sistema aqüífer Javalambre-Maestrat. Es correspon amb una zona de vulnerabilitat mitjana a la contaminació de l'aigua subterrània, amb valors de permeabilitat alts, una grossària no saturada al medi detrític i una qualitat de l'aigua bona.   
L'àrea no presenta riscos de lliscament, despreniment o inundació. El risc sísmic és baix en tota l'àrea d'actuació.   
Es fa una descripció climàtica de la zona, es tracta d'un clima mediterrani amb temperatures suaus tot l'any, amb un règim pluviomètric marcat per la distribució irregular i el caràcter torrencial de les pluges, amb una estació seca marcada. Respecte al règim de vents, se n'observa un predomini de component W a la tardor i hivern i de component E a la primavera i l'estiu.   
  
Quant a la contaminació atmosfèrica, s'aporta resum dels valors detectats per l'estació de mesurament del municipi de Sant Jordi, dels quals es desprén que no s'han sobrepassat els llindars o valors límit de qualitat de l'aire per a diferents contaminants, amb l'excepció dels nivells d'ozó. La disposició de la Plana de Vinaròs-Peníscola afavorix la renovació diària de les masses d'aire, que circulen cap al mar a mesura que avança la nit i en sentit oposat al llarg del dia.   
  
Pel que fa a la vegetació natural, predominen les comunitats ruderals en els erms i camps de cultiu abandonats, amb intercalació escassa d'espècies pròpies del matollar termomediterrani i abundància de residus procedents de la dispersió dels materials depositats en l'abocador. A la vora dels murs dels cultius de secà situats a l'est proliferen bandes de matollar amb presència de coscoll, llentiscle, argilaga i algun exemplar aïllat d'esparreguera boscana, acompanyats de sarsa, mare-selva i timó. Adossat al vas de l'abocador es troba un rodal format per mitja dotzena de pins que, junt amb les espècies cultivades constituïxen l'únic arbratge existent. El tram final del barranc de Pàndols presenta marges ocupats per una franja de vegetació densa en què es combinen peus d'olivera imbricats amb espècies de màquia com el margalló i el llentiscle junt amb altres pròpies de marge de rambla com l'esbarzer. De les parcel·les de cultiu cal destacar algunes garroferes que presenten un port notable.  
  
Respecte a la fauna, la presència de l'abocador implica una concentració anormalment alta d'insectes i espècies oportunistes de rosegadors i aus, així com la presència d'altres espècies de rèptils, aus i mamífers que depreden sobre els anteriors, l'accés dels quals es veu afavorit per l'existència de corredors biològics i la freqüentació escassa i previsible de la zona per part de sers humans. L'absència de masses d'aigua permanent i l'escassa qualitat de les aigües temporals fan poc probable la presència d'amfibis; no obstant això, s'ha identificat la presència de larves de gripau corredor. Els rèptils més freqüents són el fardatxo ocel·lat en els marges de llit i camps de secà, així com el dragó rosat i la sargantana ibèrica en els murs i parets. Entre els mamífers destaquen els rosegadors i el talponet mediterrani en les zones d'esbarzerar. En les zones de cultiu i matollar pot estar present l'eriçó europeu i la musaranya grisa. És possible la presència de nombroses espècies d'aus, entre altres la titeta d'estiu, merla comuna, estornell, teuladí comú, gafarró, cadernera, cruixidell, cua-roja fumada, papamosques gris, pardal roquer i busqueretes capnegra, de casquet i cuallarga.  
  
La vora de la rambla de Cervera està classificada com a sòl forestal. La vegetació de la rambla mostra talussos ocupats per matoll termomediterrani de cobertura mitjana imbricats amb vegetació nitròfila i baladrars amb presència de vimeneres en el sòl del llit. S'han cartografiat diversos hàbitats en el llit.   
Respecte al patrimoni, destaca la presència d'elements antròpics com l'abocador, la zona d'extracció i arreplegades, l'emmagatzematge de ferralla i l'arreplegada de residus ramaders. Per això, la prospecció arqueològica només ha pogut fer-se en la PID 2. No hi hagué troballes de restes que pogueren indicar l'existència d'algun jaciment arqueològic. Pel que fa als elements de caràcter etnològic únicament cal destacar els bancals de cultiu i una arquitectura d'hàbitat temporal amb pou associat, que es correspon amb l'esquema de la casa elemental o «rafal», típica de la comarca. Presenta un deficient estat de conservació amb la sostrada derruïda. Al costat de la casa es troba un pou exempt (realitzat en pedra seca, amb reformes fetes en ciment) i un abeurador per a animals (fabricat en ciment).   
  
La reserva de sòl limita amb la carretera CV-135 i l'ordenació preveu una zona de protecció de 50 m.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, l'abocador ubicat en la parcel·la PID 1, és un abocador no controlat, sense tanca perimetral, sense impermeabilització del vas ni control de lixiviats la clausura del qual està pendent de l'execució de l'abocador mancomunat previst en el pla zonal de la zona I. El maneig dels residus en abocador el fa el personal de l'empresa d'arreplegada, que s'encarrega de la distribució, compactació i cobriment dels residus per mitjà d'excavadores amb una periodicitat de dos vegades per setmana a l'hivern i tres vegades per setmana durant l'estiu.   
Entre els impactes més importants destaquen:  
- Increment de risc d'erosió: la desprotecció del terreny i la modificació de la seua topografia podrà incrementar els processos de pèrdua de sòl durant els treballs d'urbanització, amb detenció dels processos erosius al terme de la fase de construcció a causa del segellat de superfícies i la implantació de vegetació en les zones verdes.   
- Afecció sobre domini públic hidràulic: els límits del pla especial mantenen una distància de 25 metres respecte al marge dret de la rambla de Cervera, i inclouen un tram del barranc de Pàndols sota la classificació d'espai lliure-zona verda. Es considera que l'ús assignat és compatible amb la naturalesa dels llits afectats sempre que no s'hi facen labors ni obres que puguen variar el curs natural de les aigües, es respecten les limitacions d'ús en la zona de servitud i s'obtinguen les autoritzacions administratives corresponents expedides per l'organisme de conca per a les actuacions que s'hi volen fer.   
  
- Afecció sobre carreteres: el pla especial es realitza als voltants de la carretera CV-135 de titularitat autonòmica, la qual està previst eixamplar en els pròxims anys. L'ordenació establix el límit de reserva de sòl a partir del marge extern previst per a la plataforma de la carretera i classifica com a espai lliure-zona verda una franja de 50 metres d'amplària paral·lela a esta.   
  
- Afecció sobre hàbitats: Es preveu una afecció, sobre les associacions vegetals existents en el sòl del llit, incloses en el llistat d'hàbitats d'interés comunitari (baladrars) o bé comunitats nitròfiles de tipus viari associades als camins pròxims al marge. No es preveu afecció sobre màquies i matolls atés que ocupen generalment talussos de pendent elevat.   
Les principals mesures correctores propostes són:  
- Es respectaran els peus d'olivera i garrofera situats en les zones verdes.  
- Els vials i àrees d'aparcament han de disposar de sistema d'arreplegada d'aigües pluvials amb abocament final al sistema de depuració o a llit públic amb l'autorització prèvia d'abocament expedit per l'organisme de conca.   
- El projecte d'urbanització ha d'incloure en el tractament de les zones verdes la inclusió prioritària d'espècies vegetals pròpies del bioclima i del sector corològic en què s'inclou l'àrea d'estudi. La inclusió d'espècies exòtiques ha de ser justificada i acompanyada d'informes adequats que en garantisquen el caràcter no invasiu o la innocuïtat respecte als hàbitats pròxims a la zona d'implantació.   
- Respecte a la protecció del paisatge s'ha previst l'acabament d'edificacions i infraestructures accessòries, la integració de la vegetació existent, el tractament de la banda de servitud de protecció de la carretera i el tractament de les zones verdes.  
- El control de les emissions lumíniques es realitzarà per mitjà de la col·locació de lluminàries situades a baixa altura i llums que emeten en la banda de l'espectre visible per als humans però invisible per a la majoria d'animals. Per al disseny dels sistemes d'il·luminació, l'estudi suggerix que es prenga com a model la Llei 6/2001, de 31 de maig, d'Ordenació Ambiental de l'Enllumenat per a la Protecció del Medi Nocturn de la Generalitat de Catalunya.   
- Per a la correcció de les accions derivades del planejament existent, l'ajuntament promourà la redacció, tramitació i posterior execució d'un projecte de clausura de l'abocador de residus urbans que incloga el corresponent programa de seguiment i manteniment postclausura. El projecte de clausura s'acompanyarà d'un estudi de compatibilitat d'usos en la superfície del pla especial ocupada o no pel vas d'abocament.   
  
Totes les mesures correctores propostes estan incloses en el programa de vigilància ambiental. Les labors de verificació quedaran registrades a través d'informes quan es tracte de revisions documentals i actes quan es tracte d'inspeccions sobre el terreny. Anualment l'ajuntament redactarà un informe de seguiment de l'actuació, acompanyat dels informes sobre revisions documentals, actes d'inspecció d'obra acompanyades del corresponent material gràfic i possibles queixes o reclamacions de parts interessades, així com una altra documentació que puga considerar-se rellevant.  
Esta avaluació ambiental s'ajusta a la reserva de sòl proposada, no inclou el projecte d'estació depuradora d'aigües residuals, que constituïx un projecte independent, l'avaluació ambiental del qual es realitzarà, si és el cas, d'acord amb el que establix el Decret 162/1990, de 15 octubre, que aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març de 1989, d'Impacte Ambiental.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que s'apliquen.  
3. L'article 16.2.m, del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
En atenció de totes estes consideracions i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte de pla especial de reserva de sòl per a la implantació d'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) en la partida de Villaperdiz a Benicarló, sempre que es duga a terme d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació del projecte:  
1. L'òrgan promotor sotmetrà novament el projecte i el seu estudi d'impacte ambiental a informació pública, per un termini no inferior a 30 dies, en compliment del que establixen els articles 96 i 83 de la LUV i en la disposició final primera de la Llei 27/2006, perquè la informació pública realitzada és de 20 dies. En cas de presentar-se al·legacions de caràcter ambiental, es remetran a l'òrgan ambiental. En este cas, l'aprovació definitiva del projecte quedarà supeditada a l'informe favorable del servici competent en avaluació ambiental, per mitjà de la formulació de resolució complementària, després d'haver fet la valoració del contingut de les al·legacions i les respostes emeses, per l'òrgan promotor.  
  
2. En compliment de l'article 6 del text refós de la Llei d'Aigües, aprovat per Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, haurà d'obtindre's, abans de l'aprovació definitiva, un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en què es pronuncie sobre els usos establits en la zona de policia de 100 metres d'amplària, perquè se'n condicione l'ús del sòl i les activitats que s'hi facen. En el cas que l'informe resulte desfavorable, també s'hi ha d'entendre la present declaració d'impacte ambiental.  
  
3. S'haurà d'obtindre l'informe de l'estudi d'integració paisatgística establit per la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, realitzat per l'Àrea d'Urbanisme. En el cas que l'informe resulte desfavorable, també s'hi ha d'entendre la present declaració d'impacte ambiental.   
4. L'aprovació definitiva del projecte de pla especial quedarà supeditada a l'informe redactat per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, conforme a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, modificada per la Llei 5/2007, de 9 de febrer, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. En el cas que l'informe resulte desfavorable, també s'hi ha d'entendre esta declaració d'impacte ambiental.  
  
Condicionants per al desplegament del projecte:  
5. L'ús de reserva de sòl per a instal·lació d'EDAR en la parcel·la PID 1 queda supeditat a l'informe favorable del servici competent en avaluació ambiental, per mitjà de la formulació d'una resolució complementària, després d'haver fet la clausura definitiva de l'abocador, amb l'autorització preceptiva de l'òrgan competent en matèria de residus, i l'avaluació dels informes ambientals durant la fase postclausura (anàlisi i control dels lixiviats de l'abocador, dels gasos generats i de les aigües subterrànies dels voltants), tot això d'acord amb el que establix el Reial Decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador. Fins al moment d'esta resolució complementària, queda autoritzat només l'ús en la parcel·la PID 2.  
  
6. Es mantindran intactes les riberes de la rambla de Cervera, donades les seues característiques ambientals, que n'han motivat la classificació com a sòl forestal i en les quals s'han detectat diversos hàbitats.   
7. Vistos els valors ambientals de la rambla de Cervera, el caràcter torrencial de les precipitacions i la proximitat de la carretera, les rases discorreran al sud de la parcel·la, s'evitarà traçar-les pel llit i s'aprofitarà l'àrea antropitzada pròxima a la carretera. Només en cas de demostrada la impossibilitat, es traçaran seguint els camins existents al marge de la rambla de Cervera.   
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, com que no es tracta d'un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
  
València, 17 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
«Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 89/5876-YJM.  
Títol: Pla Especial de Reserva de Sòl Dotacional d'Ús Escolar en Sòl no Urbanitzable.  
Promotor: Ajuntament d'Albatera.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Albatera i CTU.  
Localització: Albatera (Alacant).  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte.  
L'objecte del pla especial és la delimitació d'una zona de sòl dotacional, actualment qualificat com a sòl no urbanitzable comú, per a la implantació d'un equipament educatiu a Albatera (Alacant).  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El terme municipal d'Albatera se situa al sud de la província d'Alacant, en la comarca geogràfica del Baix Segura. El nucli urbà dista 42 km de la capital de província. La població es xifrava, l'any 2006, en 10.878 habitants.   
L'instrument de planejament vigent són les normes subsidiàries d'Albatera, que van ser aprovades definitivament per la comissió territorial d'urbanisme en sessió de 2 de març de 1990.  
L'àmbit de l'actuació se situa al sud-oest de la població, limítrof amb el sòl urbà, i la seua extensió és de 15.540 m² de propietat pública municipal. La seua forma és aproximadament rectangular. Segons el pla especial, s'assegurarà una parcel·la de sòl dotacional educatiu de 13.514 m², de tot això es deduïx que 2.026 m² correspondran a xarxa viària. S'emplaça en l'espai delimitat per:  
Nord:  
- Camí Vell d'Alacant (prolongació del carrer Orihuela).  
- Descampats, àrea de sòl no urbanitzable comú i nucli urbà d'Albatera.  
Sud:  
- Camí de la Séquia de Cox (prolongació del carrer de la Cruz).  
  
- Àrea de sòl no urbanitzable.  
Est:  
- Límit del sòl urbà, establit en les normes subsidiàries.  
Oest:  
- Descampats, àrea de sòl no urbanitzable.  
Es tracta d'una àrea fonamentalment periurbana ocupada per terrenys de caràcter agrícola amb una marcada antropització.  
En l'actualitat hi ha uns quants carrers dels sectors adjacents, tallats en el límit amb el sector estudiat. El vial principal d'accés a l'illa és el carrer Orihuela, urbanitzada fins al punt d'entroncament del pla especial amb el sòl urbà actual. El mateix pla especial generaria un nou vial ortogonal al dit carrer que completaria els accessos en l'altra frontera de l'illa d'equipament educatiu.  
3. Alternatives.  
Les possibles alternatives contra la solució adoptada queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, en què la decisió de requalificar sòl es justifica en la necessitat de crear un nou equipament educatiu per la inexistència en l'actualitat de col·legis en la zona sud-oest del municipi i la impossibilitat, d'acord amb les vigents normes subsidiàries, d'obtindre sòl dotacional per cap altre mitjà.  
Tramitació administrativa.  
1. Admissió a tràmit.  
En data 18 de febrer de 2008, la Direcció Territorial d'Alacant l'Ajuntament d'Albatera va remetre documentació relativa al Pla Especial de Reserva de Sòl Dotacional d'Ús Escolar en Sòl no Urbanitzable. Eixa documentació consistia en una còpia dels documents tècnics del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i un document de síntesi, el certificat del resultat de la informació pública i el certificat d'aprovació provisional, i es va incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent amb número 89/7950-ZLK.  
2. Informació pública.  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons edicte publicat en el DOCV núm. 5667, de 26 de desembre de 2007.  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per l'alcalde de l'Ajuntament d'Albatera.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària.  
No s'ha sol·licitat a l'Ajuntament d'Albatera informació o documentació complementària.  
Consultes. Informes sectorials i participació.  
En l'expedient s'inclouen els informes següents rebuts durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental:  
Sol·licitud d'informe sobre la disponibilitat de recursos hídrics suficients a la Mancomunidad de los Canales del Taibilla, en data 12 de desembre de 2007.  
Afeccions legals.  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, publicades per la COPUT, s'observa que l'actuació no resulta incongruent amb cap d'ells. No es detecten afeccions sobre l'àrea d'estudi ni s'afecta de manera directa espais protegits per una legislació sectorial pròpia en matèria ambiental.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no hi ha planejament especial o directrius que imposen limitacions a la requalificació de l'àmbit d'actuació basant-se en raons de protecció d'espais naturals, muntanyes d'utilitat pública, jaciments arqueològics i línies elèctriques d'alta tensió. Les vies pecuàries que creuen el municipi es troben fora de l'àmbit d'actuació del pla especial.   
L'estudi d'impacte ambiental inclou la prospecció arqueològica, realitzada pels tècnics Carolina Frías Castillejo i José Tomás Serna Pérez, on s'afirma que, sobre la superfície de terreny estudiat, no s'hi van detectar evidències arqueològiques ni restes etnològiques o arquitectòniques. Tampoc es coneix l'existència de cap jaciment arqueològic arreplegat en l'inventari de béns immobles del patrimoni arqueològic de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. En tot cas, no consta en l'expedient cap informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Consideracions ambientals  
1. Els terrenys objecte de requalificació es troben situats al costat d'àrees ja consolidades per l'edificació, integrades en el paisatge de vora urbana, del municipi d'Albatera. En l'actualitat hi ha uns quants carrers dels sectors adjacents que, mentre no es prolonguen, estan tallats en el límit amb el sector estudiat.  
Els accessos rodats i de vianants a la parcel·la es plantegen com a prolongació del carrer Orihuela. El mateix pla especial generaria un nou vial perpendicular al dit carrer que completaria els accessos des de l'est. No hi ha, per tant, problemes d'accés.  
2. El sòl afectat pel projecte posseïx una capacitat agrària elevada en correspondre's amb terrenys d'al·luvió pertanyents a la depressió del riu Segura. No s'hi han observat riscos ambientals associats a la localització proposada a part del risc sísmic comú a la zona sud de la província d'Alacant.  
3. La vegetació potencial de la zona és la garriga mediterrània. Esta vegetació ha anat degradant-se per efecte de l'home cap a etapes intermèdies de la successió vegetal, com ara timonedes i espartars, així com cultius i àrees de vegetació nitròfila.  
4. La proximitat del nucli urbà d'Albatera i l'elevat grau d'antropització fa que la fauna present en la zona siga d'interés escàs.  
5. L'estudi d'impacte ambiental indica que el sector és sensiblement pla, encara que presenta un lleugeríssim pendent en direcció cap al sud-est, la qual cosa garantix el bon drenatge de la parcel·la cap a assarbs pròximes. La séquia de Cox discorre paral·lela al carrer camí de Cox, junt amb el límit sud del sector.  
Ja que el nou centre escolar substituirà un col·legi preexistent, el Cervantes, no es modificaran ni els consums d'aigua potable, ni la producció d'aigües residuals o residus sòlids urbans. L'aigua potable procedix en la seua totalitat de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla, i no hi ha en el sector conduccions d'aigua potable més enllà de les corresponents a les vivendes existents en l'actualitat.   
  
Respecte a la depuració de les aigües residuals, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que no hi ha col·lector de sanejament en el sector, més enllà de les conduccions de les vivendes existents. Les aigües residuals es tractaran en l'EDAR ubicada en el terme municipal de San Isidro.  
Actualment no hi ha en el sector arreplegada de residus, per no estar urbanitzat. No s'aporta informació sobre la gestió, tractament o depòsits dels residus sòlids inerts generats durant la fase d'execució, ni respecte a la gestió dels residus sòlids urbans en el municipi d'Albatera.  
  
En l'actualitat, en la contornada de l'àrea avaluada hi ha aprofitaments de tipus residencial (vivenda aïllada), agrícola (fruiters) i d'altres usos (sendes).  
6. La comarca del Baix Segura posseïx un clima mediterrani subàrid, caracteritzat per l'escassetat de precipitacions i les temperatures elevades.  
Les èpoques de màximes temperatures coincidixen amb les de mínimes precipitacions i màximes necessitats hídriques. La conseqüència és un dèficit hídric en estos mesos.  
Segons l'atles climàtic de la Comunitat Valenciana, la zona té una capacitat de dispersió de contaminants atmosfèrics mitjana.  
Segons el Patricova no hi ha risc d'inundació en esta zona.   
  
7. Un dels factors claus a estudiar per a un ús docent són els nivells de soroll existents en el sector, a fi d'adoptar les mesures adequades per a garantir el compliment dels nivells establits en la legislació.   
  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala que l'àrea d'estudi es troba en una zona periurbana, limítrofa amb el nucli urbà d'Albatera. Per això, compartix amb este les principals característiques ambientals, com ara un nivell elevat de sorolls procedent del nord a causa del trànsit rodat que travessa el sector pels seus vials i, al sud, per l'autopista A-7. S'estima un nivell de sorolls mitjà en la zona de 50-60 dB(A), superior a 45 i 35 dB(A), valors límit establits per a ús dominant docent, així com els 40 i 30 dB(A) establits per a l'interior d'aules docents, segons el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis.  
8. L'estudi de paisatge és de molta importància quan, com en este cas, l'impacte visual del projecte, tant per la seua situació com per la seua disposició oberta, és molt gran.  
En l'expedient administratiu figura la sol·licitud d'informe sobre l'estudi de paisatge presentat a l'Àrea d'Ordenació del Territori de la Direcció General de Paisatge.  
Els redactors de l'estudi d'impacte ambiental situen el projecte en una àrea periurbana, molt degradada i amb diversos usos en funcionament, el paisatge de la qual es troba profundament antropitzat.  
A pesar de l'alt grau d'antropització, tant pel nord com per l'oest, encara es manté un paisatge agrícola en la resta d'orientacions, situació que hauria d'implicar la definició de mesures protectores amb l'objecte d'aconseguir una integració adequada del paisatge perifèric amb les noves construccions, articulant la transició entre esta i l'entorn rural, d'acord amb els criteris establits per la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
9. L'estudi d'impacte ambiental analitza el medi socioeconòmic en funció de la demografia i l'anàlisi dels sectors econòmics de la població d'Albatera.  
La població d'Albatera s'ha dedicat tradicionalment a l'agricultura. De fet, la seua evolució demogràfica està molt relacionada amb la implantació i desenrotllament de la dita activitat. Actualment, a pesar que esta ocupació es manté, s'ha evolucionat cap als sectors servicis i indústria, i el creixement poblacional s'ha ralentitzat.  
10. S'observen aportacions de terra i fem efectuats sobre la zona d'actuació.  
11. L'estudi d'impacte ambiental identifica, analitza i valora individualment els possibles impactes ambientals que poden derivar-se de l'actuació proposada.  
Les principals mesures correctores es recolzen en el control de l'impacte derivat de l'execució del projecte en fase de construcció, la correcta gestió dels residus, la garantia de la compatibilitat d'usos i el control dels nivells acústics, i s'apliquen totes i cada una de les mesures proposades, sempre que no entren en contradicció amb la present declaració d'impacte ambiental.  
S'observa la carència d'alguna mesura relativa a garantir una adequada integració paisatgística.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que s'apliquen.  
3. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
En atenció de totes estes consideracions i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritats sectorials que s'hi apliquen, el projecte sobre el Pla Especial de Reserva de Sòl Dotacional d'Ús Escolar en Sòl No Urbanitzable a Albatera, promogut pel mateix Ajuntament d'Albatera, sempre que es faça d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
  
  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació del projecte:  
- S'obtindrà l'informe favorable sobre l'estudi de paisatge, en compliment de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que serà emés per la Direcció General del Paisatge de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Aquelles consideracions que es desprenguen de l'esmentat informe, seran considerades com a pròpies de la present declaració.  
Condicionants per al desplegament del projecte:  
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, haurà d'obtindre's l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que eixe informe resulte desfavorable, també s'hi ha d'entendre la present declaració d'impacte ambiental.  
- Haurà d'assegurar-se el compliment de les condicions acústiques en l'edificació previstes en la legislació sectorial, i s'exigiran els certificats corresponents d'aïllament acústic, abans de l'obtenció de la llicència d'ocupació dels edificis.   
Es limitaran els nivells acústics exteriors, de conformitat amb el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis.  
El projecte d'execució del col·legi haurà d'adoptar les mesures correctores i/o protectores adequades, destinades a assegurar un nivell exterior de soroll per davall del valor límit establit.  
- Haurà de justificar-se la disponibilitat de recursos hídrics suficients.  
- Les aportacions de terra i runes existents en la parcel·la, que apareixen en l'annex fotogràfic de l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser retirades i gestionades d'acord amb la seua tipologia abans de la concessió de llicència municipal d'obres a l'empresa urbanitzadora.  
- Tenint en compte l'entitat del document que es tramita, que es tracta d'un sòl d'escassa superfície i que el seu procés d'urbanització no serà avaluat ambientalment per la Direcció General de Gestió del Medi Natural, s'apunten diverses consideracions que hauria d'arreplegar el dit document per a minimitzar els impactes ambientals derivats de l'actuació projectada:  
- Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplegada dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs.   
- S'haurà de dur a terme una arreplegada selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i construcció, i s'haurà de gestionar cada un dels residus generats d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques. S'haurà de definir una àrea per a depositar els contenidors destinats per a això, i indicar les mesures a adoptar per a evitar les possibles fugues, abocaments accidentals, vessaments, etc., que puguen produir-se durant l'emmagatzematge temporal dels residus.  
  
- L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades d'entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
- Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra amb indicació, si és el cas, del lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
- En el cas que els cultius limítrofs s'hagen vist afectats durant les obres d'urbanització, s'hi hauran de realitzar els treballs de restitució de la situació original.  
- S'optarà per la restitució de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, bé en la zona verda del nou dotacional, bé per a altres usos externs al projecte. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que no perda les seues condicions d'humitat i les seues característiques edàfiques.  
- Els residus originats amb la tala de l'arbratge o el desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i en queda prohibida la incineració in situ o de qualsevol tipus de residu. Hauran de ser entregats a empreses autoritzades per a la gestió correcta, com pot ser el compostatge.  
- Els residus que es generen en fase de funcionament, tant perillosos com no, hauran de ser gestionats a través de gestor autoritzat d'acord amb la seua legislació sectorial.  
- S'hauria de completar el Programa de Vigilància Ambiental incloent, almenys, els controls que s'expressen a continuació, i indicant així mateix els indicadors d'impacte, el tipus i periodicitat de control a realitzar i les mesures a adoptar en cas de desviacions sobre les previsions inicials:  
- Control de l'ocupació dels terrenys limítrofs al sòl urbà proposat i de les zones no habilitades per a l'emmagatzematge de materials i residus generats.  
- Control sobre la ubicació i els treballs de manteniment de la maquinària.  
- Control sobre el soroll generat durant la fase de funcionament o ús.  
- Control sobre les espècies vegetals plantades en les zones verdes i seguiment del creixement.  
- Control de la gestió dels distints tipus de residus generats i sobre els materials emprats en les obres.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 17 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.