Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5963, del 26-02-2009 (2009/2090)

RESOLUCIÓ de 13 de gener de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions i resolució d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Alpuente, Sinarcas, Fuentes de Ayódar i Novelda.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5963

Data del DOGV
:   26-02-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/2090


Data del document
:   13-01-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Novelda
    * Alpuente
    * Fuentes de Ayódar
    * Sinarcas
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 13 de gener de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions i resolució d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Alpuente, Sinarcas, Fuentes de Ayódar i Novelda. [2009/2090]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 301/06-AIA Alpuente, 433/06-AIA Sinarcas, 535/01-AIA Fuentes de Ayódar, i 069/06-AIA Novelda.  
València, 13 gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 301/06-AIA  
Títol: Explotació de vedells d'engreix a Alpuente  
Promotor: M. Teresa Polo Martínez  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alpuente  
Objecte del projecte: Legalització de l'explotació de boví d'engreix  
Localització: Polígon 20, parcel·la 262, terme municipal d'Alpuente (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activiatat d'una explotació de vedells d'engreix. L'explotació estarà situada dins d'una parcel·la de 16.717 m² amb una superfície ocupada de 5.240 m² (31,3%). Es construiran:  
- Tres naus d'engreix iguals amb 11 mòduls. Cada un dels mòduls disposa d'una zona coberta i una zona de parc descoberta. La solera de tot el mòdul serà de formigó armat de 15 cm de grossària, remolinat i brunyit. S'ha de realitzar amb un pendent transversal de l'1% per a facilitar la recollida de les aigües pluvials i els residus líquids. Aquests seran conduïts a una fossa d'emmagatzemament de 8 m³ situada en un dels extrems de la nau.   
- Femer. Solera de 200 m² en pendent amb fossa per a la recollida de lixiviats.   
- Paller amb una superfície de 100 m² (en plànols la superfície és de 225 m²).  
- Nau de magatzem, lavabo i oficina de 180 m².  
La capacitat de l'explotació està prevista per a 1.000 caps d'engreix (600 UGM, bovins de més de sis mesos i fins a dos anys). Entraran vedells amb una massa aproximada de 150 kg i romandran en l'explotació fins a aconseguir 350-400 kg. El sistema de maneig serà tot dins tot fora, s'estima poder realitzar 1,2 cicles/any.   
Els residus generats en l'explotació seran: fem, residus sòlids, aigües residuals (dejeccions líquides, aigües de neteja i pluvials en contacte amb aigües brutes) i cadàvers.   
El fem generat (dejeccions i palla) serà lliurat a un gestor autoritzat. Es disposarà d'un llibre de registre en què es reflectisca la data d'entrada i eixida, la quantitat i el receptor on anirà destinat el fem. En la documentació que s'adjunta s'inclou un contracte de compravenda de dos anys amb un gestor autoritzat per a la retirada d'aquest. S'ha estimat una producció de fem de 6.753 t/any en funció de les dades que configuren el Codi valencià de bones pràctiques agràries, estimació per a boví animals jóvens.   
El subministrament d'aigua procedirà de la xarxa de proveïment municipal. S'estima un consum de:  
- 5.760 m³/any per al consum d'animals.  
- 50 m³/cicle per a la neteja.  
- 82,125 m³/any aigües sanitàries.  
S'adjunta informe favorable de l'Ajuntament de disponibilitat davant de l'augment del consum. L'estimació del consum en aquest informe és de 9.125 m³. Es disposarà d'un dipòsit per a l'emmagatzemament de 150 m³. Les aigües residuals (pluvials, sanitàries, neteja i dejeccions líquides) s'han d'emmagatzemar en els dipòsits estancs i seran retirades mitjançant cisterna i transportades a la depuradora.   
S'ha de disposar d'un grup electrogen per al proveïment d'energia elèctrica.  
L'explotació disposarà d'una tanca perimetral d'1,8 m d'alçària.  
La distància a l'aldea de Baldovar, població més pròxima, és de 800 metres.  
Tramitació administrativa  
1. Remissió de l'expedient. Informació pública.  
L'expedient va ser iniciat el 28 de juliol de 2006. En aquesta data la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre el projecte d'activitat i l'expedient administratiu.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 14, de 17 de gener de 2006, sense que es presentaren al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària.  
L'expedient va ser iniciat el 28 de juliol de 2006. En aquesta data la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre el projecte d'activitat i l'expedient administratiu.  
Amb data 20 de setembre de 2006 es fa un requeriment de documentació.  
Amb data 3 d'octubre de 2006 es remet una còpia de l'estudi d'impacte ambiental remés per l'Ajuntament.  
Amb data 19 d'octubre de 2006 es remet part de la documentació del requeriment.  
Amb data 15 de gener de 2007 es completa la documentació aportada amb la remissió del contracte de compravenda del fem.  
La documentació presentada inclou:  
- Informe de l'arquitecte tècnic municipal pel que fa a la classificació del sòl i l'adequació al planejament municipal vigent de la parcel·la on s'ha projectat l'actuació. S'indica:  
"Les normes subsidiàries de planejament, aprovades definitivament el 17 de setembre de 1990 per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, com també les modificacions d'aquestes núm. 7, 8 i 9 (disposició transitòria), vigents en l'actualitat en el municipi, classifiquen el sòl com a no urbanitzable i el classifica de comú, complint les parcel·les referenciades amb els paràmetres urbanístics requerits per a contenir les instal·lacions projectades."  
- Informe favorable de l'enginyer municipal.  
- Informe favorable del tècnic veterinari.  
- Còpia de la informació pública realitzada en el BOP, comunicació als veïns de les parcel·les limítrofes.  
- Diligència de l'Alcaldia.  
- Informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport pel que fa als resultats negatius de la prospecció arqueològica i a la no-afecció al patrimoni etnològic de la parcel·la.  
- Informe favorable de la Conselleria d'Agricultura Pesca i Alimentació.   
- Certificat de l'alcaldessa d'Alpuente en el qual s'indica:  
"(...) l'Ajuntament d'Alpuente autoritza la connexió a la xarxa d'aigua potable de l'explotació de vedells d'engreix (...) sempre que es complisquen les condicions determinades en l'autorització (satisfacció de les taxes, execució de les conduccions, etc.); l'esmentada autorització no comporta un problema per a l'aqüífer de la població ja que la concessió actual és per a 358.528,55 m³ anuals dels quals es consumeixen 229.000 m³ anuals (consum any 2005) i es calcula un consum aproximat de l'explotació proposada de 9.125 m³".  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable comú segons les normes contingudes en les ordenances municipals que resulten d'aplicació i les del planejament urbanístic vigents en aquest municipi.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi d'Alpuente no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental inclou una descripció del medi natural on estarà situada l'explotació i que inclou: aire, aigua, sòl, flora, fauna, paisatge i l'entorn socioeconòmic de la zona. S'hi aporta també cartografia referent als possibles riscos naturals que poden afectar la zona: risc d'inundació, vulnerabilitat d'aqüífers, erosió i risc de lliscament entre altres. En l'estudi de les alternatives es fa referència al sistema d'allotjament, materials i equips en la construcció i l'exercici de l'activitat i en el maneig dels residus generats.  
S'han identificat les possibles accions impactants i els factors potencialment impactables que es produiran en la construcció i exercici de l'activitat projectada. Per a la valoració s'ha emprat una matriu d'impacte.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental algunes de les mesures correctores proposades són les següents:  
Fase de construcció  
- S'han de minimitzar els moviments de terra i la superfície de desbrossament.  
- S'ha de reutilitzar el sòl vegetal extret.  
- En la construcció s'han d'emprar materials que harmonitzen amb l'entorn, i s'evitaran els materials reflectors i brillants.  
- En cas de l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques se suspendrà l'actuació, se'n delimitarà el perímetre i es notificarà immediatament a la Conselleria de Cultura.  
Fase d'explotació  
- S'ha de realitzar una bona gestió del fem per a minimitzar olors, possible contaminació d'aqüífers o sòls i les emissions atmosfèriques.   
- S'ha d'impermeabilitzar el sòl de la zona d'estabulació i dipòsit d'emmagatzemat de residus.  
L'activitat es considera viable des del punt de vista mediambiental, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental; les quals s'amplien amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la construcció de l'explotació de boví d'engreix, situada al polígon 20, parcel·la 262, al terme municipal Alpuente (València) promoguda per María Teresa Polo Martínez sempre que aquesta es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
1. Prèviament a la concessió de la llicència d'activitat, haurà de disposar-se de l'informe favorable definitiu de patrimoni cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, que ha de ser presentat davant de l'òrgan substantiu.  
2. Les aigües residuals generades en l'explotació hauran de ser gestionades de manera adequada. S'haurà de garantir la impermeabilitat de les fosses de recollida tant de les naus com de la cubeta del femer. S'haurà de vigilar el nivell d'ompliment d'aquestes i la freqüència de buidatge ha de ser suficient per a evitar l'abocament d'aquestes a la parcel·la.   
3. En el cas que una fracció del fem s'empre com a adob, s'haurà de presentar el càlcul justificat de la superfície total necessària per a justificar-ne la dosi. S'hauran d'aportar els contractes d'acceptació dels propietaris de les parcel·les i els plànols i cèdules cadastrals. Només podrà emprar-se sobre superfície agrícola i en l'aplicació d'aquest es tindrà en compte el que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
4. Els acabats exteriors de les edificacions hauran d'harmonitzar amb l'entorn de tal manera que es reduïsca l'impacte visual que generarà la presència de les edificacions. De la mateixa manera, la pantalla vegetal haurà d'estar constituïda per espècies autòctones i en concordança amb les característiques de la zona.   
5. Atesa la proximitat de l'explotació al nucli urbà i per a evitar les molèsties per l'emissió d'olors s'haurà d'aplicar alguna de les tècniques d'amortització proposades en l'estudi, com ara cobrir el fem amb una capa de palla o de restes vegetals.   
6. L'activitat s'haurà de sotmetre en tot moment a la disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana en la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 433/06-AIA  
Títol: Ampliació d'explotació porcina de producció de gorrins  
Promotor: Ángel Gómez Martínez  
Autoritat substantiva: Àrea de Qualitat Ambiental  
Localització: Sinarcas (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El projecte proposat consisteix en l'ampliació d'una explotació porcina. L'esmentada explotació es troba situada a les parcel·les 47, 48 i 49 del polígon 511 i a les parcel·les 65 i 59-b del polígon 12 del cadastre de rústica del terme municipal de Sinarcas (València). La parcel·la resultant té una superfície total de 63.342 metres quadrats.  
L'explotació actual té una capacitat per a 1.500 mares. Es pretén ampliar la granja mitjançant la construcció de dues noves naus (una per a gestació confirmada i una altra per a reposició-transició), un habitatge per al masover i un local d'oficines. Atés que a la granja a més es troben les truges de reposició, verros i gorrins fins a 20 kg, la capacitat total de l'explotació serà la següent:1.505 truges amb gorrins per a deslletament (0 a 6 kg), 895 truges amb gorrins fins a 20 kg, 210 truges de 20 a 50 kg, 210 truges de 50 a 100 kg, 105 truges de reposició, 30 verros.   
El funcionament de l'explotació es basarà en el sistema de paridora planificada, un mètode d'organització consistent a utilitzar un determinat allotjament de manera que s'introdueixen tots els animals al mateix temps i, així mateix, es trauen tots també al mateix temps. L'explotació disposarà de distints grups d'animals dividits en distintes naus segons el seu estat fisiològic: truges de reposició, verros, truges cobriment-control de gestació, truges de gestació confirmada, truges lactants i gorrins, gorrins deslletats, àvies en encebament.  
L'explotació disposarà de:  
- Fosses per a la recollida de les dejeccions dels animals degudament impermeabilitzades.  
- Ventilació dinàmica per mitjà d'extractors o forçada mitjançant coolings i extractors d'aire.  
- Instal·lació elèctrica procedent de la xarxa principal.  
- Sitges d'emmagatzemament de pinso d'acer galvanitzat i dosificadors automàtics a les naus.  
- Sistema de calefacció radiant a les naus de reposició-transició.  
L'explotació gestionarà i vigilarà l'explotació de manera que els consums energètics i d'aigua es minimitzen al màxim.  
La gestió dels purins es realitzarà mitjançant l'ús com a adob orgànic en camps cultivats. D'acord amb els paràmetres establits en l'annex I del Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, l'explotació generarà un total de 14.502 m³/any de purins que inclouen un total de 43.162,50 kg de nitrogen. L'explotació disposarà d'un total de 4.857,86m³ de volum d'emmagatzemament dels purins; l'esmentada capacitat és suficient per a emmagatzemar les dejeccions durant el mínim de tres mesos marcat per l'Ordre de 29 de març de 2000, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
L'esmentada capacitat d'emmagatzemament de purins s'aconsegueix per mitjà de les fosses abans mencionades i de dues basses exteriors d'emmagatzemament.   
La quantitat màxima de fem que s'ha d'aplicar serà aquella que continga un màxim de 170 kg/any de nitrogen de tal manera que es necessitarà un total de 253,89 ha. El promotor presenta l'autorització dels propietaris de les parcel·les on ha de realitzar-se la utilització agrícola dels purins. El total d'hectàrees proposades és de 292,0215, superfície d'acord amb el nitrogen màxim que ha d'aportar-se per hectàrea.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient va ser remés des de l'Àrea de Qualitat Ambiental el dia 7 de desembre de 2006.   
La informació pública es va realitzar mitjançant anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 29 de setembre de 2006, i correcció d'errades del dia 17 d'octubre de 2006.   
Durant el període d'informació pública no es van rebre al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient conté:  
- Còpia de l'informe emés per l'inspector veterinari d'àrea i de l'enginyer municipal on manifesten la seua conformitat amb l'admissió a tràmit de l'expedient d'autorització ambiental integrada i on mostren la seua conformitat a l'ampliació de l'explotació.   
- Còpia de l'informe de l'arquitecte tècnic de compatibilitat del projecte amb les normes subsidiàries vigents al municipi de Sinarcas.  
- Còpia de l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a la disponibilitat de l'increment de consum d'aigua per a explotació porcina, de l'afecció a domini públic hidràulic i incidència de l'actuació en el règim de corrents. De l'esmentat informe s'extracta el següent:  
a) Afecció al domini públic hidràulic: les parcel·les en què es localitza la granja limiten amb el barranc de la Hoz situant-se les edificacions en la zona de policia de l'esmentat llit. Les noves construccions es troben més allunyades del llit que les existents per la qual cosa, les noves construccions comporten una afecció al domini públic hidràulic menor. Si tant les construccions com la tanca de la finca s'ajusten a les condicions exposades, aquesta confederació considerarà que no hi ha afecció al domini públic hidràulic.   
b) Disponibilitat de recursos hídrics: en la documentació presentada per la persona interessada s'estima un consum total de l'explotació de 19.275 m³/any. La concessió d'aquesta confederació, a favor de SAT Campillo és per un total de 40.000m³/any. Els acords socials expressats en l'escriptura pública de dissolució de la societat atorguen al titular de l'explotació el 50% del volum anual concedit, per tant li corresponen 20.000 m³/any.  
El volum de la concessió cobreix completament les necessitats d'actuació, per la qual cosa es considera totalment justificada la disponibilitat de recursos hídrics.  
c) Incidència en el règim de corrents: les condicions de l'explotació ramadera es troben en zona de policia per la qual cosa podrien incidir en el flux desbordat del barranc de la Hoz. En l'estudi presentat al juny de 2006 es representen les taques d'inundació per a un període de retorn de 500 anys. La línia envoltant de les taques corresponents als distints calats possibles per a aquest nivell de risc no talla cap de les construccions ni actuals ni proposades; és a dir, la inundació de 500 anys de període de retorn no afecta l'explotació.  
d) Autorització de les obres proposades: l'informe conclou amb l'autorització de les esmentades obres sempre que complisquen amb una sèrie de condicions i emet informe favorable a l'ampliació proposada.  
- Còpia de l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Còpia de la sol·licitud d'inscripció de l'explotació en el Registre de Petits Productors de Residus Perillosos.  
- Còpia d'autorització relativa a la utilització de l'Ecoparc de Sinarcas com a punt d'entrega d'un cert tipus de residus.  
- Còpia del contracte de recollida i transport de residus sanitaris i especials ramaders.  
- Còpia de documents acreditatius de la contractació d'assegurança de retirada de cadàvers com també compromís escrit de l'ampliació d'aquest en el moment que entre en activitat l'ampliació prevista.  
Afeccions legals  
D'acord amb l'informe de l'arquitecte tècnic de l'Ajuntament de Sinarcas, el sòl on es pretén dur a terme l'explotació es qualifica com a no urbanitzable comú, zona d'aptitud ramadera i on es permet l'ús proposat.  
L'activitat proposada no afecta cap espai protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits.  
D'acord amb el Patricova (Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, aprovat per acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat), la granja ja existent es troba en el límit de zona amb risc d'inundació 6. La zona de la granja que s'ha d'ampliar es troba fora de l'esmentada zona i, si ens atenem als informes emesos per la confederació hidrogràfica, s'estima que no hi ha afecció.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental són:  
Medi inert: aire, sòl, aigua.  
Medi biòtic: vegetació, fauna.  
Medi perceptual: paisatge i potencial de vistes.  
Medi socioeconòmic: ocupació, sanitat, renda, usos del territori.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Els efectes previsibles per l'activitat són:  
- Alteració de la qualitat de l'aire per emissió de partícules sòlides en suspensió, augment del nivell de sorolls, emissió de gasos originats per l'activitat ramadera.  
- Alteració de la qualitat física, química i biològica de l'aigua superficial i subterrània com a conseqüència de la presència de materials solts erosionables en la fase de construcció i com a conseqüència de la possible aparició de lixiviats o abocaments imprevistos de qualsevol tipus.  
- Alteració de les propietats del sòl en la fase d'obres del projecte.  
- Pèrdua de la vegetació existent.  
- Degradació d'hàbitats de la fauna, alteració de les pautes de comportament.  
- Alteració de la qualitat del paisatge.  
- Augment de l'ocupació.  
- Augment de rendes.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
Les mesures correctores proposades són:  
A) Fase de disseny: adequació de la ubicació de la instal·lació al planejament urbanístic vigent al municipi.  
B) Fase de construcció: els materials que s'han d'utilitzar, els colors que s'han d'emprar, etc. en la construcció harmonitzaran amb l'arquitectura tradicional de la zona. Els materials que s'han d'emprar asseguraran la impermeabilitat i estanquitat de les fosses de recollida de purins, les runes generades durant la fase de construcció es portaran a un abocador autoritzat.  
C) Fase de funcionament: ventilació constant en les naus per a mitigar males olors i utilització d'activador biològic degradador de purins i desodorant, neteja periòdica de les instal·lacions.  
La granja disposarà de tanca metàl·lica, gual de desinfecció de vehicles a l'entrada de l'explotació i pediluvis. A més es realitzaran pintades periòdiques de les parets que les necessiten amb calç, i neteja total de les instal·lacions amb desinfectants.  
Pel fet que no hi ha planta de tractament de purins als voltants de la instal·lació projectada, aquest es gestionarà com a fertilitzant agrari complint el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües enfront de nitrats procedents de fonts agràries. L'explotació disposarà d'un nombre suficient de parcel·les on gestionar els esmentats purins. Aquests no es distribuiran quan el sòl es trobe gelat o cobert de neu, entollat o saturat d'aigua, o quan el sòl posseïsca pendent superior al 20%.  
Es disposarà d'assegurança de retirada d'animals morts en l'explotació i s'habilitarà per a això contenidors fora de la zona d'explotació ramadera.  
El programa de vigilància ambiental preveu les mesures següents: revisió de la tanca perimetral i portes d'accés a l'explotació, comprovació del correcte estat de la tela antiocells de les finestres de la granja, control de la neteja de les instal·lacions, control de la correcta ventilació, control de l'estanquitat de les fosses de purins, verificació del funcionament correcte del tractament dels purins.  
Es considera que les mesures proposades relatives a la minimització d'impactes com també aquelles proposades en el programa de vigilància ambiental són adequades per a minimitzar la possible aparició d'impactes negatius. No obstant això, i atés que l'ampliació de la granja se situa prop de domini públic hidràulic i prop de zona amb risc d'inundació 6 d'acord amb el Patricova (Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, aprovat per acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat) hauran de preveure's una sèrie de mesures preventives per a prevenir qualsevol tipus de risc i sempre atenent l'informe elaborat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i citat amb anterioritat.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, annex I, apartat 1.h) i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3. c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Ampliació d'explotació de producció de gorrins al terme municipal de Sinarcas (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. La llicència definitiva d'ampliació de granja porcina haurà de disposar, si és el cas, de tots els permisos regulats en la Llei 10/2004, de la Generalitat Valenciana, del sòl no urbanitzable.  
2. Com més prompte possible, el promotor haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu i d'aquesta Secretaria Autonòmica còpia de l'ampliació de l'assegurança de retirada de cadàvers.  
3. S'haurà d'establir una nova zona de magatzematge de residus el més allunyada possible de la rambla de la Hoz.  
4. La granja haurà de disposar de sistemes que permeten l'adequada evacuació de pluvials establint la separació total de la xarxa de pluvials amb la xarxa d'aigües residuals o de purins. L'evacuació de pluvials a domini públic disposarà dels permisos pertinents expedits per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
5. D'acord amb l'informe elaborat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i citat anteriorment, s'haurà de respectar la zona de servitud de 5 metres d'amplària al llarg de llit públic. L'alineació de la tanca haurà de ser supervisada i situar-se a 15 metres de la zona de servitud i ha de ser permeable al pas de possibles corrents. No es permetrà el dipòsit de materials en el llit o en els seus marges.  
6. Les fosses de purins hauran d'estar tancades impedint-hi el pas a persones o animals, i disposaran de coberta fixa o flotant.   
7. D'acord amb el punt 6 de l'apartat A.2 de l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'hagen de tramitar davant de la Conselleria de Territori i Habitatge, el promotor haurà de presentar anualment:  
7.a) Informe sobre l'aplicació de les mesures de protecció proposades, controls realitzats i possibles incidències.  
7.b) Seguiment de l'eficàcia del tractament enzimàtic dels purins mitjançant la realització d'anàlisis. La primera s'haurà de realitzar abans de l'inici del tractament amb el complex enzimàtic a fi de poder comparar les mostres i demostrar l'eficàcia d'aquest tractament. Aquest es canviarà si no s'obtenen els efectes esperats. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals, i estreptococs fecals.  
Un informe sobre els resultats s'haurà d'adjuntar a les regulacions de l'apartat 7.a).  
8. S'haurà d'evitar l'augment de gasos contaminants produïts pels animals vigilant la qualitat i la quantitat dels pinsos emprats en la seua alimentació, i també el correcte subministrament d'aigua.   
9. En l'aplicació dels purins en els camps s'hauran de respectar les distàncies mínimes següents:  
- 100 metres respecte a altres explotacions amb capacitat fins a 120 URM  
- 200 metres respecte a explotacions amb capacitat de 120 a 864 URM i nuclis urbans.  
- En relació als cursos d'aigües, s'haurà de respectar el que estableix el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminars I, IV, V, VI, i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, aprovat pel Reial decret 849/1996, d'11 d'abril, i el que disposen els diversos plans hidrològics de conca.  
- La gestió dels purins en els camps haurà de realitzar-se mitjançant l'aplicació d'una fina làmina sobre el terreny per a contribuir a la ràpida absorció d'aquest. Posteriorment es realitzarà un ràpid soterrat d'aquest per a evitar pèrdues de nitrogen amoniacal a l'atmosfera i proliferació d'insectes.   
10. L'explotació haurà de disposar obligatòriament de totes les mesures d'higiene previstes en el Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
11. En cas de construcció de planta de tractament de purins en zones o municipis pròxims a la granja, el promotor haurà d'efectuar la gestió dels purins per mitjà de l'esmentada planta.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana en la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 6 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 535/01-AIA  
Títol: Pla general d'ordenació urbana del municipi de Fuentes de Ayódar  
Promotor: Ajuntament de Fuentes de Ayódar  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports  
Localització: Terme municipal de Fuentes de Ayódar (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és disposar d'un document de planejament que permeta el creixement i desenvolupament de municipi de Fuentes de Ayódar de forma ordenada i utilitzant racionalment el territori, substituint l'actual projecte de delimitació de sòl urbà aprovat al desembre de 1998.  
2. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte  
El terme municipal de Fuentes de Ayódar es troba enclavat, en la seua totalitat, al Parc Natural de la Serra d'Espadà i en l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà, conseqüentment, les actuacions que es prevegen han de ser acordes amb les directrius i limitacions de les esmentades normatives.  
El pla general proposa el creixement del sòl urbà i urbanitzable, mitjançant tipologies edificatòries aïllada i adossada, que permeta l'expansió del municipi a llarg termini, amb fins de fomentar el turisme rural i ecològic.  
Respecte al sòl urbà considerat com a nucli historicotradicional, es proposa establir una normativa que permeta harmonitzar la tipologia de les edificacions històriques.  
Respecte a la classificació i ordenació del sòl no urbanitzable, es pretén adaptar-lo a la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat Valenciana, i la seua modificació Llei 2/1997, de 13 de juny, de la Generalitat Valenciana, i ponderar la conservació i protecció del medi físic des del punt de vista ecològic, econòmic i paisatgístic, i establir les proteccions adequades al territori objecte del pla.  
Les classes de sòl proposades en el pla general són les següents:  
- Sòl urbà:  
- Nucli històric tradicional (SU1)  
- Eixample (SU2)  
- Sòl urbanitzable (SU3)  
- Sòl no urbanitzable:  
- Comú  
- Protegit patrimoni arqueològic  
- Protegit infraestructures del cicle hidràulic  
- Protegit infraestructures viàries i camins ramaders  
- Protegit forestal  
Els accessos al nucli urbà s'efectuen a través de la carretera CV-205, procedent del municipi d'Ayódar. El proveïment urbà s'efectua a partir del brollador denominat Fuente del Río, situat al terme municipal de Torralba del Pinar, mitjançant una conducció fins al dipòsit situat a la vora del nucli urbà. Es disposa de xarxa de sanejament, la qual desguassa sobre una bassa de decantació a la vora de la rambla d'Ayódar, en mal estat de conservació i funcionament. Es disposa de xarxa d'energia elèctrica suficient per al desenvolupament previst. Hi ha un abocador de residus sòlids inerts il·legal a la vora de la carretera CV-205, aproximadament a 1,2 km del nucli urbà, l'impacte de la qual sobre l'entorn resulta sever. Els residus sòlids urbans són traslladats a l'abocador de la Mancomunitat Espadà-Millars.  
El planejament proposa una àrea de 9.000 m², per a ús esportiu-recreatiu, a l'oest del nucli urbà, a la vora de l'embassament del Cañar, utilitzat com a piscina en època d'estiu. A tocar d'aquest, a la zona de muntanya es preveu una zona d'esplai i acampada, la qual presenta problemes d'estabilitat de talussos.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 10 de març de 2000 va tenir entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Fuentes de Ayódar, juntament amb l'expedient administratiu consistent en certificat d'exposició pública, certificat d'aprovació provisional i concert previ amb la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, i es va iniciar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental 117/00-AIA.  
El pla general d'ordenació urbana i l'estudi d'impacte ambiental es van sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic mitjançant anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 3439, de data 22 de febrer de 1999, i núm. 3457, de data 18 de març de 1999, i es van presentar 11 al·legacions respecte d'això durant el termini d'informació pública, segons consta en el certificat emés per la secretària-interventora del Servei d'Assistència a Municipis de la Diputació de Castelló, en funcions en l'Ajuntament de Fuentes de Ayódar.  
Entre totes les al·legacions presentades, aquelles que inclouen aspectes de caràcter ambiental s'indiquen a continuació:  
- La senyora Esther Capilla Tamborero sol·licita que regisca el que disposen els organismes oficials per l'existència d'una necròpolis islàmica i es replantege la classificació i qualificació del conjunt format per les eres de la part oest del poble, i s'incloguen en el nucli històric tradicional i es doten d'unes normes específiques de conservació.  
- Senyora Lourdes Tamborero Capilla sol·licita que s'incloga la Llei de patrimoni històric en l'informe d'impacte ambiental, com també, estar al que disposen els organismes oficials per l'existència d'una necròpolis islàmica i es replantege la classificació i qualificació del conjunt format per les eres de la part oest del poble, s'incloguen en el nucli històric tradicional i es doten d'unes normes específiques de conservació.  
- La senyora Asunción Capilla Tamborero sol·licita augmentar el nombre d'edificis protegits, incloent pallers, molins, corrals i la cova de Juanlentejas com a espai que s'ha de protegir, i es replantege la classificació i qualificació del conjunt format per les eres de la part oest del poble, s'incloguen en el nucli històric tradicional i es doten d'unes normes específiques de conservació.  
- El senyor Aurelio Capilla Tamborero sol·licita que es tinga en compte el traçat del camí ramader assegador reial Alto Simas, pel fet que no es pot modificar.  
Revisada la documentació urbanística i l'estudi d'impacte ambiental, s'observa que les normes urbanístiques en els articles 86 i 87 d'aquestes estableixen una llista d'edificis i espais que s'han de protegir, i es matisen les obres que seran permeses. En l'estudi d'impacte ambiental s'identifiquen com a jaciments arqueològics els corresponents a El Cubo, Las Eras, la cova de Juanlentejas, la necròpolis islàmica de Fuentes de Ayódar i la Peña del Buitre. No obstant això, hi ha altres jaciments inventariats que no s'identifiquen, com són, Peñascasicas i l'Alto Palomar. Vist que l'estudi no incorpora informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, el qual resultarà vinculant, d'acord amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, l'Ajuntament l'ha de demanar amb anterioritat a l'aprovació definitiva del document urbanístic.  
2. Peticions d'informes i documentació complementària  
D'acord al procediment previst en la legislació d'impacte ambiental, en data 27 de març de 2000, es va efectuar consulta als organismes següents:  
- Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló.  
- Servei de Parcs Naturals. Direcció General de Planificació i Gestió del Medi. Conselleria de Medi Ambient.  
En data 25 d'abril de 2000, tècnics del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental van visitar el terme municipal de Fuentes de Ayódar.  
En data 2 de maig de 2000, es va sol·licitar a l'Ajuntament l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, i es va resumir aquesta en els epígrafs següents:  
1. La classificació i qualificació del sòl en el terme municipal de Fuentes de Ayódar haurà d'adequar-se al Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de la Serra d'Espadà, aprovat pel Decret 218/1997, del Govern Valencià, en trobar-se l'esmentat municipi a l'àmbit del Parc Natural de la Serra d'Espadà, aprovat pel Decret 161/1998, del Govern Valencià.  
2. Les normes urbanístiques en sòl no urbanitzable d'especial protecció haurà d'esmenar-se, i complir amb les legislacions sectorials corresponents a les afeccions a llits públics, àrees forestals, carreteres i camins ramaders, com també al PORN de la Serra d'Espadà.  
3. Descripció i cartografia de les àrees que presenten interés per a la conservació de la naturalesa i en particular, aquelles en què romanguen espècies de fauna, flora o hàbitats d'especial interés o protegits per la legislació vigent.  
4. Identificació i valoració d'impactes sobre la base dels usos i classificacions als quals es destina el sòl, justificació documentada i acreditada per l'organisme administratiu competent, de la disponibilitat de recursos hídrics per als usos prevists en l'ordenació i comparació de la situació ambiental actual i futura després del desenvolupament del pla general.  
5. Els residus urbans i aigües residuals, hauran de ser conformes a les exigències que estableix el PORN de la Serra Espadà.  
6. Respecte als camins ramaders, cal ajustar-se al que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, i s'ha de corregir el document.  
7. Cal proposar mesures correctores que corregisquen l'efecte negatiu conseqüència dels diferents usos del sòl, i preveure, si és el cas, la correcció d'accions derivades del planejament preexistent, i en especial de sòls o atmosferes contaminades, àrees degradades o relleus deteriorats. Així mateix, les mesures correctores que es proposen en l'estudi d'impacte ambiental han de ser incorporades en cadascun dels documents de l'instrument urbanístic, en aquells aspectes en què l'esmentat instrument resulte afectat.  
8. L'estudi no té programa de vigilància ambiental, i ha de ser inclòs en aquest com exigeix el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
En data 21 de maig de 2001, es va reiterar a l'Ajuntament la sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, i es va advertir que si en el termini de tres mesos no es rebia l'esmentada documentació, es tancaria l'expedient, d'acord amb l'article 92 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú (BOE, núm.285 de 27 de novembre de 1992).  
En data 30 d'agost de 2001, la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient va resoldre declarar la caducitat de l'expedient 117/00-AIA relatiu al projecte de Pla general d'ordenació urbana al terme municipal de Fuentes de Ayódar, i es va notificar aquesta a l'Ajuntament, director territorial de Medi Ambient de Castelló i Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
En data 26 de desembre de 2001, l'Ajuntament va remetre a través dels Serveis Territorials de Castelló de la Conselleria de Medi Ambient, l'ampliació sol·licitada. Adjunts a la documentació esmentada, es van presentar escrits que sol·licitaven la reobertura de l'expedient, tenint en compte que el 20 d'agost de 2001 es va presentar en els Serveis Territorials de Castelló un exemplar del pla general a fi d'esmenar deficiències, i no s'ha tingut coneixement d'aquest en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient. Observats els motius exposats, es va obrir un nou expedient 535/01-AIA, al qual es va adjuntar la documentació tramitada en l'expedient inicial 117/00-AIA.  
En data 8 de febrer de 2002, l'Ajuntament va remetre a través dels Serveis Territorials de Castelló, l'acord plenari d'aprovació provisional de la nova documentació tramitada corresponent al Pla general d'ordenació urbana de Fuentes de Ayódar.  
Informes sectorials  
Informes dels Serveis territorials de Castelló de la Conselleria de Medi Ambient:  
Les conclusions extretes de l'informe emés per la Secció de Qualitat Ambiental, es resumeixen en els epígrafs següents:  
- El terme municipal de Fuentes de Ayódar queda emmarcat en l'àmbit del Parc Natural de la Serra d'Espadà, aprovat pel Decret 161/1998, del Govern Valencià, i del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà, aprovat pel Decret 218/1997, del Govern Valencià, en aquest sentit la normativa aprovada per aquest Decret és, de conformitat amb la Llei 4/1989, de conservació dels espais naturals i de la flora i fauna silvestre, i Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, vinculant per a aquest planejament quan aquest comporte menor nivell de protecció que aquell. En qualsevol cas és recomanable que la normativa utilitzada estiga basada en aquest pla d'ordenació.  
- Consideracions sobre el sòl no urbanitzable:  
- Atés que el terme municipal es troba inclòs en l'àmbit del Parc Natural de la Serra d'Espadà i del pla d'ordenació dels recursos naturals, s'ha de fer referència en la normativa genèrica del sòl no urbanitzable, que el no regulat per la normativa del pla general haurà d'ajustar-se a allò que s'ha establit a la Llei 4/92, sobre sòl no urbanitzable, i Decret 218/1997, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà.  
- S'ha de corregir els errors en la qualificació del sòl establida en el pla de classificació del sòl del pla general, per als distints usos del sòl.  
- El sòl no urbanitzable de protecció a llits públics ha d'ampliar-se a tots els llits fluvials, i ser la normativa d'aquest l'establida per la legislació vigent, resultant d'interés aplicar el contingut d'algun dels articles (núm. 7 al 12) del Decret 218/1997.  
- S'ha de corregir l'error que hi ha en la denominació del sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal, en ser cartografiat com a sòl no urbanitzable de protecció objecte d'incendi. Els límits marcats per a aquest sòl, en principi semblen correctes, i compleixen la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana. S'ha d'adequar la normativa proposada en el pla general al que estableix el Decret 218/1997.  
- Pel que fa a la classificació del sòl no urbanitzable de protecció de carreteres, s'ha d'establir una normativa específica conforme amb els criteris que establisca l'organisme competent. S'han d'incloure en aquesta classificació els camins ramaders, i definir-se amb una trama diferent, nomenclatura que els identifique, text normatiu, i ser bàsica la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders. S'incorporarà en el pla d'ordenació o de classificació del sòl una llegenda en què s'establisca la nomenclatura i l'ample legal d'aquests.  
- Consideracions sobre el sòl urbà i urbanitzable:  
- La delimitació feta per al sòl urbà engloba el nucli urbà en la delimitació vigent d'aquest mentre que l'urbanitzable s'amplia a uns terrenys annexos a aquest i constituïts per antics pallers o parcel·les agrícoles, que es desenvoluparan mitjançant un pla parcial, no es troba cap inconvenient per a aquesta reclassificació de sòl i respon als criteris establits en l'article 48 del Decret 218/1997.  
- Consideracions sobre el sòl dotacional en sòl no urbanitzable:  
- Aquest s'ha situat sobre parcel·les agrícoles o agrícoles abandonades, per la qual cosa no hi ha inconvenient pel que fa a la idoneïtat del sòl.  
Conclusions extretes de l'informe emés per la Secció Forestal:  
- Es considera de nivell baix l'impacte ambiental que ocasiona l'execució del PGOU al medi natural i al paisatge.  
- La zona classificada com a sòl urbanitzable (SU3), no ha sigut afectada del pas d'incendi forestal, no està travessada per camins ramaders.  
- La zona destinada al càmping d'ús recreatiu pateix de riscos de despreniments de la vessant de la forest on se situa.  
- Mesures correctores i protectores:  
- Els talussos que es formen en el desenvolupament de les obres han de ser del tipus 1:1, o fins i tot de menys pendent, atesa la naturalesa erosionable del sòl.  
- No han de realitzar-se abocaments d'olis lubricants.  
- Cal realitzar regs periòdics sobre el ferm de l'obra. Els camions estaran proveïts de lones protectores de la càrrega.  
- Ha d'estabilitzar-se el vessant de forest on se situa el càmping, per a evitar afonaments sobre el mateix càmping, o traslladar a un altre lloc aquesta zona de càmping.  
- L'abocador de residus sòlids s'ha de situar-se en un lloc on ocasione un menor impacte visual. Aquest abocador ha de clausurar-se, i posteriorment quedar integrat en el paisatge.  
Informe del Servei de Parcs Naturals:  
Consultada la documentació tramitada i vist l'informe elaborat pel tècnic d'espais naturals dels Serveis Territorials de Castelló, el Servei de Parcs Naturals, assumeix el contingut d'aquest.  
Afeccions legals  
El projecte tramitat ha de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que aquest produirà i que s'indiquen a continuació:  
- Decret 218/1997 pel que s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà.  
- Decret 161/1998 del Govern Valencià, pel qual s'aprova el parc natural de la Serra d'Espadà.  
- Els abocaments d'aigües residuals, han d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i, en particular, al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
- Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.  
- Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.  
- Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats pel projecte  
Revisada la documentació tramitada, els informes sectorials sol·licitats i efectuada visita a la zona afectada per tècnics del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental s'ha pogut comprovar que el Pla general del municipi de Fuentes de Ayódar no s'ajusta al Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de la Serra d'Espadà, d'acord amb allò que s'assenyala en els epígrafs següents:  
- L'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental incorpora un extracte del PORN de la Serra d'Espadà. La transcripció parcial de l'articulat del PORN de la Serra d'Espadà, resulta incorrecta i confusa, pel fet que hi ha articles que s'han desestimat i resulta fonamental l'aplicació al pla general tramitat. En aquest sentit, cal mencionar l'article 48 del PORN, en el qual s'especifica quina ha de ser la classificació del sòl no urbanitzable en funció de les distintes categories que el PORN defineix, i que no s'ha tingut en compte per a la redacció del pla general. Gran part del sòl no urbanitzable comú proposat en el pla general afecta àrees de predomini forestal, segons el PORN, i s'han de classificar a l'efecte urbanístic, conforme a l'article 48, com a sòl no urbanitzable de protecció especial. En aquest sentit, el plànol d'ordenació 1, classificació del sòl, ha de ser corregit i adaptar-se al PORN.  
- El plànol d'ordenació 1, classificació del sòl, anteriorment referit, presenta deficiències que han de ser esmenades, i s'ha de millorar la representació gràfica que evite confusions, atés el caràcter vinculant d'aquest. Ambientalment, la incorrecta classificació del sòl i la representació gràfica d'aquest, pot permetre usos inadequats que en requereixen l'esmena. Entre els errors observats es troben els següents:  
- El sòl no urbanitzable protegit infraestructures de cicle hidràulic definit pel pla general s'ha grafiat erròniament, pel fet que hi ha llits de rius i barrancs al terme que no s'han representat. Així mateix, no ha grafiat la franja de sòl que correspon a la classificació mencionada, i s'ha representat aquest per una simple línia discontínua que resulta confusa.  
- El sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures viàries i camins ramaders no s'ha representat correctament. Ha de grafiar-se amb claredat la superfície de sòl corresponent al domini públic de la carretera CV-205 i la zona de protecció d'aquest. Així mateix, els camins ramaders han de grafiar-se en el plànol d'ordenació 1 amb l'ample legal d'aquests.  
- El sòl no urbanitzable protegit patrimoni arqueològic s'ha grafiat mitjançant la representació numèrica dels jaciments identificats en el projecte. No obstant això, es té constància que l'inventari de jaciments arqueològics és de major amplitud que el que representa gràficament en el pla, havent d'esmenar-se el mateix.  
- Actualment hi ha un abocador incontrolat de residus sòlids inerts situat a la vora de la carretera CV-205 que uneix els municipis d'Ayódar amb Fuentes de Ayódar, a 1,2 km aproximadament a l'est del nucli urbà, en un lloc de gran incidència visual (article 22 del PORN) que afecta la zona de policia de la Rambla d'Ayódar de molt alt valor ecològic (article 8). L'emplaçament proposat com a reserva de sòl per a l'abocador de residus inerts, coincideix amb el que hi ha, i incompleix el PORN de la Serra d'Espadà en considerar-se un ús prohibit en les àrees de predomini forestal (article 75), sobre la qual es troba. Així mateix, en el domini públic hidràulic i les zones de servitud i policia d'aquest es prohibeix el dipòsit permanent o temporal de qualsevol tipus de residus sòlids, runes o substàncies, qualsevol que siga la naturalesa d'aquests, que constituïsquen o puguen constituir un perill de contaminació de les aigües o de degradació del seu entorn, i s'ha de procedir a la clausura i segellat dels abocadors incontrolats existents (article 11.9).  
- Les aigües residuals són conduïdes a través de la xarxa de sanejament a una bassa de decantació que hi ha a la vora de la Rambla d'Ayódar, en estat d'abandó, i d'ací s'aboquen a la mateixa rambla. Conseqüentment, les aigües superficials i subterrànies seran susceptibles de ser contaminades per les aigües sense depurar, principalment en època d'estiu, atés el notable augment de població, que arriba a assolir aproximadament els 800 habitants. Així mateix, el PORN en l'article 61 d'aquest, estableix que determinats municipis, entre els quals es troba Fuentes de Ayódar, que no està inclòs en el pla director de sanejament, hauran de resoldre el problema de la depuració d'aigües residuals a mitjà termini, establint-se com a objectiu l'any horitzó 2000. El pla general reconeix la necessitat de construir una depuradora nova, i proposa una reserva de sòl en la zona on es troba la bassa de decantació. L'esmentada reserva s'ha representat gràficament en el plànol d'ordenació 2: Xarxa primària infraestructures, amb un alt grau d'indefinició.  
- La zona prevista per a situar una àrea d'esplai i acampada a l'oest del nucli urbà presenta un risc de lliscament de grau mitjà. El pla general no estableix cap limitació ni justificació a l'emplaçament previst de l'esmentada àrea.  
- Respecte al patrimoni arqueològic, l'estudi d'impacte incorpora una llista dels jaciments inventariats al terme municipal. Als sòls urbans denominats, nucli històric tradicional (SU1) i eixample (SU2), es desconeix quines mesures de protecció es preveuen. En la zona oest del nucli, denominades Las Eras, hi ha una àrea amb uns quants corrals i eres, que convé que siguen estudiats a fi de valorar la preservació o no d'aquests. Per això, resulta preceptiva l'obtenció d'un informe vinculant emés per la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic sobre l'inventari arqueològic assenyalat i el tractament d'aquest  
Com a conclusió, el pla general protegeix la major part del terme municipal, principalment pel caràcter forestal d'aquest, i es considera que les afeccions destacables al medi ambient seran conseqüència d'un incorrecte emplaçament de les infraestructures destinades a un abocador inert i indefinició de l'emplaçament de la depuradora, dels usos permesos en àrees que el PORN estableix que siguen protegits i el planejament classifica inadequadament, i dels processos constructius del sòl urbanitzable previst.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora una sèrie d'impactes, com a conseqüència dels usos que hi ha i els previstos, i s'indiquen a continuació aquests:  
- El sòl del terme municipal no presenta condicions apropiades per a l'emplaçament d'abocadors, i es desaconsellen aquests. No obstant això, el planejament proposa l'emplaçament de l'abocador inert al lloc on actualment hi ha un abocador incontrolat, en ser la zona inadequada per a l'esmentat ús, segons el PORN de la Serra d'Espadà. L'estudi d'impacte ambiental proposa que es faça un estudi més avançat d'ubicació i viabilitat, que el succint avanç realitzat en aquest planejament.  
- Respecte a la depuradora es reconeix l'existència d'una bassa de decantació, i es recomana el manteniment d'aquesta a fi que funcione correctament, i es millore la depuració sempre que siga factible sense que es modifique la ubicació d'aquesta.  
- Les obres d'urbanització del sòl classificat com a urbanitzable provocaran malestar entre veïns, generaran sorolls i immisions de pols. El canvi d'ús del sòl provocarà una pèrdua de sòl i coberta vegetal amb vocació agrícola, i no es produiran efectes notables sobre el paisatge.  
- Els impactes que l'estudi destaca sobre el medi com a negatius són els efectes sobre l'aire i el paisatge com a conseqüència de la depuradora, l'abocador i les accions d'urbanització a la vora del nucli urbà. Es valoren positivament els efectes sobre l'aigua, a causa de l'existència de depuradora i la protecció de llits i barrancs, l'impacte sociocultural i biòtic.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental proposa com a mesures correctores sobre la qualitat de l'aire i els efectes de l'abocador, les següents:  
- Els efectes previstos sobre la qualitat de l'aire són augment del nivell de sorolls, immissió de pols i emissió d'olors. El control i reducció dels esmentats efectes es proposa mitjançant l'elaboració d'un projecte de les obres d'urbanització que incloga un pla d'execució d'obres que minimitze l'efecte de la pols i soroll, i mitjançant la redacció d'un projecte i estudi d'impacte ambiental específic de la nova depuradora.  
- Els efectes de l'abocador s'han de controlaran mitjançant l'elaboració d'un projecte constructiu i un projecte de restauració, que permeta la clausura d'aquest. Respecte als residus urbans la mesura correctora proposada és realitzar una bona gestió d'aquests.  
Es realitza un programa de vigilància ambiental en el qual s'estableix una sèrie de controls que han d'efectuar les administracions, i és destacable la labor de l'Ajuntament, a fi de complir a les mesures correctores que es proposen en l'estudi i els condicionants que s'imposen en aquesta declaració.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta (annex I, apartat 8.g del Decret 162/90).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant el Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Fuentes de Ayódar (Castelló), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i es duguen a terme les mesures correctores contingudes en aquest i en el seu programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants de compliment obligatori establits en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Com a condicionants addicionals que s'han de complir per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat, s'hi estableixen els següents:  
1. La classificació i qualificació del sòl proposada en el Pla general del terme municipal de Fuentes de Ayódar ha d'adequar-se al Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de la serra Espadà, aprovat pel Decret 218/1997 del Govern Valencià.  
2. No s'estima acceptable el plànol d'ordenació 1, classificació del sòl, i s'ha d'elaborar un pla nou que s'ajuste a les directrius del PORN de la Serra d'Espadà i grafiar-hi concisament i clarament les superfícies corresponents a cada classe de sòl, conforme a l'anàlisi efectuada en les consideracions ambientals d'aquesta declaració.   
El nou plànol s'ha de remetre a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, a fi d'emetre una resolució complementària que permeta la continuació de la tramitació prèviament a l'aprovació definitiva del pla general.  
3. L'abocador de residus sòlids inert incontrolat que hi ha a la vora de la carretera CV-205 que uneix els municipis d'Ayódar amb Fuentes de Ayódar, a 1,2 km aproximadament a l'est del nucli urbà, i que es proposa en el planejament mantenir-ne l'ús actual, mitjançant l'elaboració d'un projecte i estudi d'impacte ambiental, ha de ser segellat i clausurat en incomplir el PORN de la Serra d'Espadà, en els termes que s'ha assenyalat en l'apartat de consideracions ambientals d'aquesta declaració. El projecte de clausura, segellat i restaurat ha de ser autoritzat per la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix, s'ha de realitzar una nova reserva de sòl al terme municipal per a ús com a abocador inert o ecoparc, complint amb el Pla integral de residus i sent d'acord amb les directrius del PORN de la Serra Espadà.  
4. S'ha de garantir l'adequada gestió dels distints tipus de residus en tot el terme municipal, principalment en l'àmbit del sòl urbanitzable residencial, i queden totalment prohibits els abassegaments provisionals d'aquests a les zones de vegetació natural.  
5. Prèviament al desenvolupament del sòl urbanitzable SU3 s'ha de resoldre el problema de la depuració d'aigües residuals. Amb aquest fi, s'ha de justificar i concretar la superfície de sòl que es reserva per a la construcció de la nova depuradora.   
En tot cas, l'ordenança d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, que serà aplicable en tot l'àmbit del terme municipal, s'ha d'ajustar al que preveu el model elaborat a aquest efecte conjuntament per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.   
6. Els moviments de terra que resulten ser necessaris per al desenvolupament del sòl urbanitzable SU3, no ha de generar talussos que superen els tres (3) metres de desnivell i han de ser del tipus 1:1, o fins i tot de menys pendent, atesa la naturalesa erosionable del sòl. Els esmentats talussos han de ser recuperats paisatgísticament mitjançant l'aportació de terra vegetal i plantació d'espècies regeneradores de talussos. Així mateix, es recomana la participació d'especialistes en regeneració paisatgística i forestal per a dur a terme aquesta acció.  
7. La zona prevista per a situar una àrea d'esplai i acampada a l'oest del nucli urbà presenta un risc de lliscament de grau mitjà. Conseqüentment, s'ha d'estabilitzar la vessant de forest on se situa el càmping, per a evitar afonaments sobre el mateix càmping, o traslladar a un altre lloc aquesta zona de càmping.  
8. S'ha d'obtenir de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, informe favorable al pla general, el qual haurà de resultar vinculant, amb anterioritat a l'aprovació definitiva del document urbanístic, de conformitat amb el que preveu la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
9. En l'article 84, normes particulars per al sòl no urbanitzable protegit infraestructures viàries i camins ramaders, de les normes subsidiàries, s'hauran d'esmenar els errors sobre les referències que es fan a la legislació de costes i àrea litoral. Així mateix, s'haurà de mencionar expressament la legislació per la qual es regeixen els camins ramaders, Llei 3/95, de 23 de març, i s'hauran de definir aquests com a béns de domini públic de la Generalitat Valenciana, que hauran de quedar lliures en tota la seua amplària legal d'obstacles que puguen pertorbar el trànsit normal del bestiar, hauran de ser respectats en tot el traçat i amplària d'aquests, i hauran de ser els usos sobre aquests els definits en la Llei 3/95.  
10. En l'article 85, normes particulars per al sòl no urbanitzable protegit forestal, de les normes subsidiàries, s'haurà d'especificar que els usos agrícoles permesos han de ser els que hi ha en el moment d'aprovació del pla general, i no hauran de ser admissibles noves transformacions agrícoles en aquest tipus de sòl. Respecte a l'ús ramader, s'ha de limitar a l'ús extensiu, i no ha de ser admissible l'ús ramader intensiu.  
11. Han de ser aplicables totes i cadascuna de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental que no entren en contradicció amb les proposades en els epígrafs anteriors d'aquesta declaració, i s'han d'incloure aquestes en les normes urbanístiques.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 2 de setembre de 2002.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Expedient: 535/9391-WVQ  
Promotor: Ajuntament de Fuentes de Ayódar  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló  
Objecte projecte: Pla general d'ordenació urbana del municipi de Fuentes de Ayódar.  
Localització: Al terme municipal de Fuentes de Ayódar (Castelló).  
Vist l'expedient 535/7489-EXD relatiu al Pla general d'ordenació urbana del municipi de Fuentes de Ayódar (Castelló) sobre el qual es va emetre declaració d'impacte ambiental amb data 2 de setembre de 2002 amb condicions.  
Vist que amb data entrada en aquesta Conselleria de 30 de maig de 2008 el Servei Territorial d'Ordenació Territorial de Castelló va remetre nova documentació del pla general, de l'estudi d'impacte ambiental i de la tramitació administrativa del pla general referit, indicant que es verificaren els condicionants de la declaració d'impacte ambiental (DIA) citada.  
Vist que amb data 3 de juliol de 2008 es va efectuar consulta a l'Àrea d'Espais Naturals d'aquesta Conselleria amb relació al compliment dels condicionants núm. 1 i 2 de la referida declaració d'impacte ambiental.  
Vist que la declaració d'impacte ambiental de data 2 de setembre de 2002 en el condicionant núm. 2 estableix el següent:  
"2. No s'estima acceptable el plànol d'ordenació 1, classificació del sòl, i s'ha d'elaborar un plànol nou que s'ajuste a les directrius del PORN de la Serra d'Espadà i grafiar-hi concisament i clarament les superfícies corresponents a cada classe de sòl, conforme a l'anàlisi efectuada en les consideracions ambientals d'aquesta declaració.   
El nou plànol es remetrà a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, a fi d'emetre una resolució complementària que permeta la continuació de la tramitació prèviament a l'aprovació definitiva del pla general."  
Vist que en la referida declaració d'impacte ambiental de 2 de setembre de 2002 en les consideracions ambientals s'indicava el següent:  
"Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats pel projecte.  
Revisada la documentació tramitada, els informes sectorials sol·licitats i efectuada visita a la zona afectada per tècnics del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental s'ha pogut comprovar que el Pla general del municipi de Fuentes de Ayódar no s'ajusta al Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de la Serra d'Espadà, d'acord amb allò que s'ha assenyalat en els epígrafs següents:  
- L'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental incorpora un extracte del PORN de la Serra d'Espadà. La transcripció parcial de l'articulat del PORN de la Serra d'Espadà, resulta incorrecta i confusa, pel fet que hi ha articles que s'han desestimat i resulta fonamental l'aplicació d'aquests al pla general tramitat. En aquest sentit, cal mencionar l'article 48 del PORN, en el qual s'especifica quina ha de ser la classificació del sòl no urbanitzable en funció de les distintes categories que el PORN defineix, i que no s'ha tingut en compte per a la redacció del pla general. Gran part del sòl no urbanitzable comú proposat en el pla general afecta àrees de predomini forestal, segons el PORN, i s'han de classificar a l'efecte urbanístic, conforme a l'article 48, com a sòl no urbanitzable de protecció especial. En aquest sentit, el pla d'ordenació 1: Classificació del sòl, haurà de ser corregit i adaptar-se al PORN.  
- El plànol d'ordenació 1: Classificació del sòl, anteriorment referit, presenta deficiències que han de ser esmenades, i s'ha de millorar la representació gràfica que evite confusions, atés el caràcter vinculant d'aquest. Ambientalment, la incorrecta classificació del sòl i la representació gràfica d'aquest, pot permetre usos inadequats que requereixen que s'esmenen. Entre els errors observats es troben els següents:  
- El sòl no urbanitzable protegit infraestructures de cicle hidràulic definit pel pla general s'ha grafiat erròniament, pel fet que hi ha llits de rius i barrancs al terme que no s'han representat. Així mateix, no s'ha grafiat la franja de sòl que correspon a la classificació mencionada, havent-se representat aquest per una simple línia discontínua que resulta confusa.  
- El sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures viàries i camins ramaders no s'ha representat correctament. Ha de grafiar-se amb claredat la superfície de sòl corresponent al domini públic de la carretera CV-205 i la zona de protecció d'aquesta. Així mateix, els camins ramaders han de grafiar-se en el plànol d'ordenació 1 amb l'ample legal d'aquests.  
- El sòl no urbanitzable protegit patrimoni arqueològic s'ha grafiat mitjançant la representació numèrica dels jaciments identificats en el projecte. No obstant això, es té constància que l'inventari de jaciments arqueològics és de major amplitud que el que representa gràficament en el plànol, i ha d'esmenar-se aquest.  
- Actualment hi ha un abocador incontrolat de residus sòlids inerts situat a la vora de la carretera CV-205 que uneix els municipis d'Ayódar amb Fuentes de Ayódar, a 1,2 km aproximadament a l'est del nucli urbà, en un lloc de gran incidència visual (article 22 del PORN) que afecta la zona de policia de la Rambla d'Ayódar de molt alt valor ecològic (article 8). L'emplaçament proposat com a reserva de sòl per a l'abocador de residus inerts, coincideix amb l'existent, incomplint el PORN de la Serra d'Espadà en considerar-se un ús prohibit en les àrees de predomini forestal (article 75), sobre la qual es troba. Així mateix, en el domini públic hidràulic i les seues zones de servitud i policia es prohibeix el dipòsit permanent o temporal de qualsevol tipus de residus sòlids, runes o substàncies, qualsevol que siga la naturalesa d'aquests, que constituïsquen o puguen constituir un perill de contaminació de les aigües o de degradació del seu entorn, i s'ha de procedir a la clausura i segellat dels abocadors incontrolats que hi ha (article 11.9).  
- Les aigües residuals són conduïdes a través de la xarxa de sanejament a una bassa de decantació que hi ha a la vora de la rambla d'Ayódar, en estat d'abandó, i d'ací s'aboquen a la mateixa rambla. Conseqüentment, les aigües superficials i subterrànies seran susceptibles de ser contaminades per les aigües sense depurar, principalment en època d'estiu, atés el notable augment de població, i arriben a assolir aproximadament els 800 habitants. Així mateix, el PORN, en l'article 61 d'aquest, estableix que determinats municipis, entre els quals es troba Fuentes de Ayódar, que no està inclòs en el Pla director de sanejament, han de resoldre el problema de la depuració d'aigües residuals a mitjà termini, i s'ha d'establir com a objectiu l'any horitzó 2000. El pla general reconeix la necessitat de construir una depuradora nova, i proposa una reserva de sòl en la zona on es troba la bassa de decantació. L'esmentada reserva s'ha representat gràficament en el pla d'ordenació 2: Xarxa primària infraestructures, amb un alt grau d'indefinició.  
- La zona prevista per a situar una àrea d'esplai i acampada a l'oest del nucli urbà presenta un risc de lliscament de grau mitjà. El pla general no estableix cap limitació ni justificació a l'emplaçament previst de l'esmentada àrea.  
- Respecte al patrimoni arqueològic, l'estudi d'impacte incorpora una llista dels jaciments inventariats al terme municipal. En els sòls urbans denominats, nucli històric tradicional (SU1) i eixample (SU2), es desconeix quines mesures de protecció es preveuen. A la zona oest del nucli, denominada Las Eras, hi ha una àrea amb uns quants corrals i eres, que convé que siguen estudiats a fi de valorar-ne o no la preservació. Per això, resulta preceptiva l'obtenció d'un informe vinculant emés per la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic sobre l'inventari arqueològic assenyalat i el tractament d'aquest."  
Vist que amb data 4 de juliol de 2008 es va remetre informe al Servei Territorial d'Ordenació Territorial de Castelló d'aquesta Conselleria i se li indicava que s'havia sol·licitat informe a l'Àrea d'Espais Naturals d'aquesta Conselleria per a poder emetre una resolució complementària d'acord amb el condicionant núm. 2 de la declaració d'impacte ambiental de data 2 de setembre de 2002. Igualment, se li informava que en compliment de l'article 35 del Decret 162/1990, la vigilància i compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades en la declaració d'impacte ambiental, correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les atribucions legals d'aquest.  
Vist que amb data 15 de juliol de 2008 es va remetre per l'Àrea d'Espais Naturals d'aquesta Conselleria un informe del Servei de Parcs Naturals, que en síntesi indicava el següent:  
- S'ha de canviar la qualificació en el PGOU d'aquelles zones qualificades com a SNUC-AG i que en el PORN vénen com a AF, com també aquelles zones que en el PRUG vénen classificades com a àrees de protecció ecològica (PE1), han de ser qualificades totes elles com a sòl no urbanitzable de protecció especial.  
- L'abocador ha de ser segellat i clausurat, restaurar la zona i realitzar una nova reserva de sòl al terme municipal per a ús com a abocador inert i ecoparc.  
- Ha de resoldre's el problema de la depuració d'aigües residuals i garantir la construcció d'una nova depuradora per a la qual cosa cal concretar la superfície de sòl que es reserva per a la construcció.  
Vist que amb data entrada en aquesta Conselleria de 9 de juliol i 21 de juliol de 2008, respectivament, l'Ajuntament de Fuentes de Ayódar va remetre els plànols modificats de la documentació inicial.  
Vist que amb data 7 d'agost de 2008 es va sol·licitar a l'Ajuntament de Fuentes de Ayódar, per a emetre la resolució complementària relativa al condicionant núm. 2 de la declaració d'impacte ambiental abans referida, ampliació de la documentació, que en síntesi seria la següent: se li indicava que els canvis que s'efectuaren en el plànol de classificació i qualificació han de cenyir-se al que s'ha indicat en els condicionants de la declaració d'impacte ambiental referida, i ajustar-se igualment a l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals d'aquesta Conselleria. En síntesi se li va indicar el següent:   
- ha de justificar-se una zona d'abocador inert o ecoparc; la indicada es correspon amb l'abocador il·legal existent.  
- respecte de la zona de reserva de sòl de la depuradora havien de justificar-ne la ubicació i obtenir informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i valorar un altre emplaçament possible.  
- informe favorable de l'organisme de carreteres responsable de la CV-205 favorable al grafiament, i ha d'ajustar-se el grafiament de la CV-205 a la declaració d'impacte ambiental.  
- informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte a la documentació ara presentada.  
- informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer on quede clar que s'han grafiat tots els llits domini públic hidràulic.  
Vist que amb la mateixa data es va tornar al Servei Territorial d'Ordenació Territorial de Castelló d'aquesta Conselleria la documentació que van remetre inicialment juntament amb plànols posteriorment remesos per l'Ajuntament a l'efecte que efectuaren la vigilància del compliment, com a òrgan substantiu, de la declaració d'impacte ambiental esmentada. Igualment se li comunicava i remetia fotocòpia de l'escrit dirigit a l'Ajuntament, abans esmentat, juntament amb fotocòpia de l'informe del Servei de Parcs Naturals.  
Vist que es va sol·licitar informe a la Unitat de Camins Ramaders de la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta Conselleria sobre la documentació ara presentada amb plànols de data maig de 2008, ja que en l'expedient remés per l'Ajuntament constava informe favorable respecte a plànols de març de 2008.  
Vits que amb data 12 de setembre de 2008 l'Ajuntament va remetre la documentació sol·licitada, en la qual, en síntesi, s'indica el següent:   
a) En l'escrit s'indica que el contingut del nou pla establia un marc que anava molt més enllà del que s'ha sol·licitat en la declaració d'impacte ambiental i plantejava un model completament distint caracteritzat pel caràcter sostenible i exemplar d'aquest.  
b) En el plànol de classificació i qualificació l'Ajuntament indica que s'ha ajustat la classificació i qualificació del sòl no urbanitzable protegit forestal als criteris més restrictius del PORN i PRUG, no obstant, indica que això comportarà la liquidació definitiva de l'activitat agrícola.  
c) Respecte al sòl no urbanitzable destinat a explotacions mineres es destina un 0% i obeeix al protocol de treball.  
d) En relació a l'abocador de residus inerts indiquen que s'ha eliminat dels plànols d'ordenació qualsevol referència a aquest, i que actualment està clausurat. S'indica que tots els abocaments d'inerts del municipi s'han de traslladar a l'abocador d'Ayódar i al que, pròximament, la Diputació de Castelló es disposa a preparar a Montán. Hi ha en l'actualitat dins del sòl urbà i en lloc fàcilment accessible un espai destinat a la recollida selectiva de residus i ecoparc, on es dipositen objectes que posteriorment són gestionats per l'empresa adjudicatària.  
e) En relació amb la ubicació de l'EDAR, és conseqüència de la informació proporcionada pels tècnics de la Diputació de Castelló i es basen en el projecte d'execució que aquesta té aprovat, segons indica l'Ajuntament.  
f) Respecte a carreteres s'indica que en l'expedient del PGOU consta informe favorable que feia referència al tram sud-est de la travessia de la CV-205, que està cedida a l'Ajuntament.  
g) Respecte als béns protegits, els Serveis Territorials de Cultura a Castelló en van emetre informe favorable i es troba en la Direcció General de València pendent de ratificació.  
h) En relació amb la protecció de llits, s'han assenyalat tots els llits que hi ha al municipi. S'han dirigit a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer perquè n'emeta informe.  
i) Respecte als camins ramaders, indiquen que en l'expedient del PGOU consta informe favorable de l'òrgan competent en camins ramaders.  
j) S'afirma finalment que la documentació remesa a l'Àrea d'Avaluació Ambiental és la mateixa que va tenir informe favorable dels diversos òrgans de l'administració.  
Vist que amb data 12 de setembre de 2008 s'ha remés nou informe, en referència a la nova documentació presentada per l'Ajuntament, del Servei de Parcs Naturals en què en síntesi conclou que:   
La nova zonificació del SNUC-AG presentada per l'Ajuntament en data 12 de setembre de 2008 és compatible amb el PORN i el PRUG del Parc Natural de la Serra d'Espadà. No obstant això, la zona de sureda que hi ha en una d'aquestes requereix la seua conservació i regeneració basant-se en el que estableixen els articles 77 i 78 del PRUG.  
S'indica igualment que el fet que determinades zones queden enclavades dins de les zones de protecció forestal i protecció ecològica, no implica la prohibició del cultiu ja establit dins del parc, tal com ve de manifest en l'article 78 del PRUG, en el qual es considera ús permés el destinat a l'exercici de l'activitat forestal, agrícola, ramadera i cinegètica.   
Atés que en el plànol OE-1B de setembre de 2008 apareix grafiat per error l'abocador inert. (En una visita cursada a la zona s'ha observat que l'abocador inert continua utilitzant-se ja que la tanca col·locada ha caigut).  
Atés que en el plànol apareix una zona com a espai selectiu de recollida de residus en sòl urbà que pot complir el que estableix la declaració d'impacte ambiental i que els residus inerts es portaran a l'abocador que hi ha a Ayódar.  
Vist que hi ha grafiat reserva de sòl per a la nova depuradora amb una superfície de 402 m², i segons l'Ajuntament ha informat, està d'acord amb el projecte aprovat per la Diputació de Castelló.  
Vist que aquesta reserva de sòl s'ha situat en una terrassa del llit del riu, en zona de domini públic, i tenint en compte que en la citada DIA es lligava el desenvolupament del sector de sòl urbanitzable 3 a la implantació de la nova depuradora i aquest sòl ara ha desaparegut en veure's afectat per sòl no urbanitzable de protecció de camí ramader, no consta fins a la data l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
Vist que s'han grafiat els cursos hidràulics com a sòl no urbanitzable de protecció del domini hidràulic i que no es disposa de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Vist que hi ha grafiat el sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures públiques i que no es disposa de l'informe de l'òrgan competent en la matèria de carreteres.   
Vist que s'han grafiat els camins ramaders amb l'amplària d'aquests en els plànols referits, i que es disposa d'informe favorable de la Unitat de Camins Ramaders de la Direcció Territorial de Castelló a plànols de març i de maig de 2008, però que no obstant això, l'última documentació presentada per l'Ajuntament és de setembre de 2008   
Vist que s'han grafiat els elements patrimonials culturals en els plànols esmentats, incloent nous elements que no es van preveure en el plànol de la documentació que va obtenir la declaració d'impacte ambiental, sense que s'haja aportat informe favorable de la Conselleria de Cultura en relació amb aquest nou plànol.   
Atés que en la llegenda dels plànols citats apareix sòl no urbanitzable comú autoritzat explotacions mineres i sòl no urbanitzable comú possible productiu, industrial, terciari, que no hi són en el plànol.  
Atés que en el plànol, sobre les taques del sòl no urbanitzable comú agrícola, no s'han grafiat les sigles SNUC-AG i el color no coincideix amb la llegenda.  
Atés que en el plànol de classificació del sòl i estructura del territori apareix un sòl urbà nou, al sud del nucli urbà, a la vora de la CV-205 (Z-3, zones verdes, etc.), es grafia un sòl no urbanitzable comú agrícola en zones en què el projecte amb declaració d'impacte ambiental classificava com a sòl no urbanitzable de protecció forestal amb una normativa (usos) diferent de la del sòl no urbanitzable comú que es va avaluar i en una zona en què els usos que es van proposar i van acceptar (sòl no urbanitzable de protecció forestal) són diferents dels ara proposats.  
Atés que la documentació remesa pel Servei Territorial d'Ordenació Territorial de Castelló d'aquesta Conselleria (nou PGOU, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu) i, tenint en compte els últims plànols d'ordenació remesos per l'Ajuntament (plànols de classificació del sòl i estructura del territori de data setembre de 2008, OE-1A i OE-1B), introdueix modificacions a la documentació que es va sotmetre a avaluació d'impacte ambiental i amb la declaració d'impacte ambiental emesa el 2 de setembre de 2002, d'acord amb l'article 21.4 del Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat pel qual es va aprovar el Reglament d'impacte ambiental autonòmic, "qualsevol modificació que comporte un canvi substancial o significatiu del projecte original s'ha de presentar, si és el cas, davant de l'òrgan ambiental per l'òrgan amb competència substantiva en la matèria, i ha de constar obligatòriament en l'expedient l'acreditació de la realització de la fase d'informació pública del projecte modificat, com també còpia de la contestació a les al·legacions d'aquest."  
Atés que en l'expedient de tramitació del nou PGOU i estudi d'impacte ambiental no consta la realització de la fase d'informació pública.   
Per tot això i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
Primer  
En relació amb la nova documentació (nou projecte de PGOU de Fuentes de Ayódar i estudi d'impacte ambiental) presentada per l'Ajuntament de Fuentes de Ayódar a través del Servei Territorial de Castelló d'Ordenació Territorial i les modificacions presentades per l'Ajuntament el 12 de setembre de 2008 i reflectides en aquesta resolució, s'estableix que prèviament a l'aprovació definitiva del PGOU el document ha de complir el següent:  
1. La delimitació del sòl no urbanitzable comú agrícola és compatible amb el PORN i el PRUG d'acord amb l'informe del Servei de Parcs Naturals. No obstant això, segons aquest informe la sureda situada al nord de la zona de SNUC-AG més allunyada del nucli urbà cal conservar-la i regenerar-la sobre la base del que estableixen els articles 77 i 78 del PRUG, i ha de grafiar-se com a SNUP-F.  
Cal recordar, que conforme a l'article 78 del PRUG a les zones de protecció forestal i protecció ecològica, es considera ús permés el destinat a l'exercici de l'activitat forestal, agrícola, ramadera i cinegètica.  
En els plànols, sobre les taques del sòl no urbanitzable comú agrícola, s'han de grafiar les sigles SNUC-AG i el color de la llegenda s'ha d'ajustar al de la part gràfica.  
S'haurà d'avaluar ambientalment i de manera individualitzada, la compatibilitat amb el PORN i el PRUG de les actuacions relatives a energies renovables que es proposen sobre el sòl no urbanitzable comú.  
2. Ha de suprimir-se el grafiament de l'abocador inert, V I, que apareix en el plànol OE-1B. Igualment cal clausurar-lo, segellar-lo i restaurar-lo amb autorització de l'Àrea de Residus.  
3. L'òrgan substantiu ha de verificar que:  
3.1. La reserva de sòl proposada per a la nova depuradora obté informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
3.2. El grafiament del sòl no urbanitzable de protecció del domini hidràulic obté informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
3.3. El grafiament de sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures disposa d'informe favorable de l'organisme encarregat de la gestió de la carretera CV-205.  
3.4. El grafiament dels elements patrimonials culturals en els plànols obté informe favorable de la Conselleria de Cultura  
3.5. En relació amb el sòl no urbanitzable de protecció de camins ramaders s'ha d'obtenir o justificar que es dispose de l'informe favorable de la Unitat de Camins Ramaders de la Direcció Territorial de Castelló, respecte dels últims plànols de setembre de 2008.  
4. L'òrgan substantiu decidirà si és necessari eliminar de les normes urbanístiques i de la llegenda dels plànols les referències al sòl no urbanitzable comú autoritzat explotacions mineres i al sòl no urbanitzable comú possible productiu, industrial, terciari, atés que no es preveu sòl al municipi amb aquesta classificació.  
5. El nou document de PGOU (incloent plànols) i estudi d'impacte ambiental s'ha de sotmetre a avaluació ambiental amb informació pública i ha d'obtenir una nova resolució complementària, a fi de donar cobertura a les modificacions introduïdes conforme estableix l'article 21.5 del Decret 32/2006.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 15 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
1. Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 69/06-AIA  
Títol: Homologació i Pla parcial del sector Serreta Golf  
Promotor: Ajuntament de Novelda   
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
Localització: Terme municipal de Novelda (Alacant)  
2. Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Aquesta actuació té com a objecte el desenvolupament, en una sola unitat d'execució, d'un sector de sòl urbanitzable amb qualificació residencial, sobre un àmbit de 216,8 hectàrees de sòl classificat en el planejament vigent com a no urbanitzable no subjecte a especial protecció.  
Així mateix, es planteja la qualificació de 21,7 hectàrees de sòl no urbanitzable protegit com a zona verda de xarxa primària, corresponent a la Lloma de la Xiritxola.   
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
Constitueixen els límits de la superfície objecte del projecte, en compliment del que estableix l'article 20 de la llei reguladora de l'activitat urbanística, els que a continuació s'indiquen:   
- Al nord: queda configurat per la cota 370 corresponent a la serra de Xiritxola  
- Al sud: es troba delimitat per la línia fèrria de Madrid-Alacant. Així mateix, cal destacar que, basant-se en la cartografia complementària aportada al llarg de la tramitació d'aquest projecte, l'assagador Reial de Monteagudo (amb una amplària oficial de 75,22 metres i una superfície de 8,9 hectàrees), es troba afectat per zona de protecció viària (AVE); l'esmentat camí ramader, per ser de titularitat pública, no constitueix un element computable, no comptabilitza a l'efecte del càlcul de l'aprofitament tipus.   
- Per l'est: sòl no urbanitzable d'especial protecció (Serreta Llarga) i àrea d'habitatges existents  
- A l'oest: sòl no urbanitzable d'especial protecció (Lloma de Xiritxola) i rambla.  
Planejament vigent i proposat  
L'àmbit d'aquesta homologació està constituït per una superfície de 216,8 hectàrees, de les quals estan classificades en les vigents normes subsidiàries de Novelda com a sòl no urbanitzable comú agrícola 174,5, i corresponen a sòl no urbanitzable comú rústic les 42,3 hectàrees restants incloses en el sector.   
Així mateix, aquesta homologació qualifica de sòl no urbanitzable protegit com a xarxa primària de zona verda aproximadament 20 hectàrees del sector, corresponents a la Lloma de la Xiritxola, mantenint-se amb això la classificació d'aquest.  
Ordenació prevista i usos  
Pel que fa als usos previstos en l'àmbit de l'actuació, s'indiquen els següents:  
- L'ús global de la zona serà el residencial d'habitatge aïllat o en filera i plurifamiliar.   
- S'admetran com a usos compatibles: el terciari (comercial, esportivorecreatiu i assistencial) i el dotacional.   
El sistema d'ordenació serà el d'edificació aïllada; i s'aplicarà una tipologia de bloc exempt.   
Tramitació administrativa  
En data 3 de març de 2006 l'Ajuntament de Novelda remet estudi d'impacte ambiental junt amb la documentació tècnica, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En la sessió extraordinària celebrada en data 29 de desembre de 2005, el Ple de l'Ajuntament acorda aprovar provisionalment el programa per al desenvolupament de l'actuació integrada del sector la Serreta, del Pla general d'ordenació urbana de Novelda; segons es desprén del certificat subscrit pel secretari general de l'Ajuntament de Novelda i l'alcalde de l'esmentada localitat, de data de 29 de desembre de 2005.  
1. Informació pública  
El Pla parcial, document d'homologació modificatiu, programa d'actuació integrada, estudi d'impacte ambiental, estudi d'inundabilidad d'aquest programa i avantprojecte d'urbanització van ser exposats al públic mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 4959, de data 4 de març de 2005, i en els diaris La Verdad de data 26 de febrer de 2005, i Información, els dies 25 de febrer de 2006 i 5 de març de 2005.   
2. Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar nou al·legacions, de les quals, des del punt de vista mediambiental, cal assenyalar de manera resumida, les següents, com també les corresponents respostes donades a aquestes, basant-se en l'informe de data 14 de desembre de 2005, subscrit per la tècnica d'Administració general de l'Àrea d'Urbanisme de l'Ajuntament de Novelda:   
- Al·legacions números 1, 2 i 3, de data 18 de març de 2005, i al·legació número 4, de data 23 de març de 2005: en totes aquestes, com a element comú es manifesta la proposta de modificació de la delimitació del sector per a evitar l'afecció a terrenys de propietat particular.   
Les esmentades al·legacions són estimades, i es redelimita el sector en excloure's d'aquest les parcel·les cadastrals 55, 56, 57, 20 i 19 del polígon 6.  
Respecte a la quarta al·legació, s'indica que no hi ha pronunciament tècnic respecte d'això, mantenint-se la delimitació plantejada; no obstant això, l'estudi de la resta de les qüestions formulades es realitzarà en el corresponent projecte de reparcel·lació.   
- En l'al·legació número 5, de data 30 de març de 2005, s'estableixen una sèrie de consideracions contràries a la reclassificació de sòl, basades en diversos arguments com ara la falta de justificació de l'actuació, no existint motius de necessitat i urgència; repercussions sobre la tendència demogràfica del municipi, sobre la correcta gestió dels residus, afecció als terrenys forestals limítrofs a l'àmbit del sector, la falta de recursos hídrics, etc.; constituint la major part dels punts al·legats judicis de valor sobre els possibles efectes negatius que es plantegen a la vista d'un projecte com aquest.  
L'esmentada al·legació és estimada pel que fa a la incorporació en l'expedient d'una justificació de la necessitat i urgència de la reclassificació dels terrenys. La resta de les qüestions plantejades són desestimades per considerar-les objecte dels corresponents informes sectorials.  
- Al·legació número 6: s'al·ludeix als elements de què s'ha de disposar en relació amb la xarxa de distribució d'energia elèctrica, amb l'objecte d'atendre la previsible demanda de nous subministraments.   
La resolució d'aquesta es posposa al moment d'aprovació del corresponent projecte d'urbanització.   
- La setena al·legació al·ludeix a qüestions relatives al procediment d'informació pública, i a la tramitació dels plans urbanístics. És desestimada basant-se en el fet que el procediment s'ha tramitat de conformitat amb la llei.   
- La huitena al·legació al·ludeix a la modificació de la delimitació del sector per a evitar l'afecció a terrenys de propietat particular, i a diverses qüestions de titularitat relatives a un camí.   
Al·legació desestimada perquè en aquesta es plantegen qüestions que corresponen al projecte de reparcel·lació; a més de no considerar-se l'exclusió de part de determinada parcel·la del sector, atés que en el corresponent informe tècnic no es planteja la modificació del sector en aquest punt.   
- La novena al·legació és semblant, pel que fa a contingut, a la número 5, per la qual cosa es remet a les qüestions assenyalades en aquella.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 4 de maig de 2006, la Direcció de gestió del Medi Natural, després d'observar una sèrie de deficiències en la documentació remesa, efectua requeriment de documentació al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant. Se sol·liciten els informes i la documentació que a continuació es detallen:   
- Pel que fa a la documentació que ha de remetre el Servei Territorial:  
- Informe sobre l'estudi de paisatge en compliment de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
- Informe del Servei Territorial de Medi Ambient sobre l'afecció al camí ramader assagador Reial de Monteagudo, que es troba afectat per l'ordenació proposada.  
- Pel que fa a la documentació que ha de remetre el promotor:  
1. Estudi detallat dels recursos hídrics utilitzats i disponibles actualment en el municipi, com també la previsió justificada dels necessaris per al proveïment de la població derivada de l'execució del sector plantejat en aquest projecte. L'esmentat estudi ha d'anar acompanyat d'un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o d'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable del municipi, tal com recull l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
2. Pel que fa a les aigües residuals, s'haurà de presentar un càlcul justificat del volum generat pel desenvolupament de l'actuació, i especificar el tipus de tractament i capacitat de la depuradora plantejada.  
3. Pel que fa a les necessitats de reg per al camp de golf plantejat, s'ha de realitzar un càlcul justificat del volum necessari, amb utilització de metodologies precises i adequades per a aquest fi. A més s'ha de presentar informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer on s'autoritze el canvi d'ús de les aigües obtingudes per a l'esmentat fi per contracte subscrit amb el Canal de l'Horta d'Alacant, la concessió actual del qual és de reg agrícola a reg de camp de golf, com també informe en què s'autoritze l'aprofitament de les aigües residuals depurades procedents de la futura depuradora del sector plantejat.  
4. Certificat de l'organisme gestor on s'assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids urbans generats.  
5. Segons la documentació consultada hi ha una rambla que discorre pel sector plantejat, i han d'especificar-se les actuacions que s'han de realitzar en l'àmbit d'aquesta, tenint en compte que segons l'article 14.5 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, tots els llits públics i privats han de mantenir-se expedits, i no s'autoritza qualsevol modificació sense que existisca un projecte diligenciat per l'organisme de conca competent. A més, atés que, en principi, es planteja part del sector en la zona de policia de la rambla, s'haurà de presentar autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, tal com es regula en el Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic i en el Reial decret legislatiu 1/2001, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
6. S'ha de realitzar una anàlisi de la possible contaminació acústica produïda pel pas del ferrocarril, que discorre pel límit sud del sector, i definir les mesures preventives i correctores que s'han d'aplicar, segons el que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
7. S'ha de presentar anàlisi i cartografia del sòl forestal afectat per l'actuació classificat com a tal en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana.  
8. S'ha de presentar en format digital la delimitació georeferenciada del sector.  
9. S'haurà d'aportar informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
En data 24 d'octubre de 2006 es reitera el requeriment de documentació anteriorment mencionat, i s'inclou advertiment de caducitat en què s'indica que transcorregut el termini de tres mesos després d'aquesta notificació sense la recepció de l'esmentada documentació en aquesta Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient, tindrà lloc la caducitat del procediment, en aplicació del que disposa l'article 92 de la Llei 30/1992, del règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.   
En data 24 de novembre de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant remet una còpia de l'estudi d'impacte ambiental, projecte i document de síntesi; i el 29 de novembre de 2006, l'Ajuntament de Novelda remet documentació aportada pel promotor de l'actuació.   
Informes sectorials   
- Certificat municipal, subscrit per l'alcalde de Novelda, de data 21 de febrer de 2007, relatiu a la disponibilitat d'aigua residual depurada per al reg del camp de golf inclòs en aquest projecte, el qual indica el que a continuació es detalla:  
"S'ha previst utilitzar de forma provisional part de l'aigua residual procedent del clavegueram municipal, i l'urbanitzador proposa l'execució d'una estació depuradora projectada en el camp de golf, on serà degudament tractada i, posteriorment, destinada al reg del camp de golf.  
El volum d'aigua residual generada pel municipi de Novelda és d'aproximadament 3,9 hm³/any, superior al volum d'aigua necessari per al reg del camp de golf i zones verdes de l'actuació, que s'estima en 0,61 hm³/any.  
L'esmentada solució serà provisional fins que s'execute la depuradora mancomunada Novelda-Montfort, alternativa que al seu torn serà igualment provisional fins que el grau de consolidació habitacional de la urbanització prevista permeta generar aigües residuals en quantitat suficient perquè, una vegada depurades, puguen ser destinades al reg del camp del golf sense necessitat de cap altra aportació externa".   
- Certificat municipal, de data 29 de gener de 2007, on l'Alcaldia de l'esmentada localitat es compromet a realitzar les gestions oportunes per a fer viable la proposta provisional d'utilització de les aigües residuals que actualment s'aboquen al riu Vinalopó per a la canalització d'aquesta fins a la depuradora del camp de golf, on serà tractada i, posteriorment, destinada al reg.   
- Certificat de la mercantil Societat Canal de l'Horta d'Alacant, SA, de data 17 de novembre de 2005, en el qual es manifesta que s'ha subscrit un contracte amb la mercantil Serreta Golf, SL, pel qual es garanteix el subministrament d'aigua suficient per a cobrir les necessitats de la urbanització del sector, i per tant, els 800.000 m³ anuals estimats que seran requerits per aquesta.   
- Informe del cap de servei de l'empresa Aqualia, SA, Servei Municipal d'Aigües de Novelda, de data 2 de desembre de 2005, en relació amb l'apartat corresponent a les infraestructures de proveïment i sanejament, inclòs en l'avantprojecte d'urbanització d'aquest Pla parcial de millora.   
Pel que fa a la infraestructura de proveïment en alta del municipi (conduccions de portada i dipòsits), s'informa que es troben realitzades conforme al desenvolupament previsible del nucli urbà de Novelda. El fet de plantejar subministrar directament, des de la infraestructura actual als nous desenvolupaments, poden comprometre la qualitat en el subministrament a la població i pot arribar a provocar en un futur més o menys immediat la disminució d'aquesta qualitat. Per això s'entén que l'esmentat desenvolupament ha de ser independent de l'actual infraestructura, i s'ha de dotar de capacitat de transport i emmagatzemament independent. Es considera que aquesta infraestructura pot ser desenvolupada tenint en compte que el subministrador que dota de recursos aquesta actuació disposa d'instal·lacions pròximes, al nord d'aquest Pla parcial, i cal adaptar les capacitats al conjunt de les actuacions juntament amb el Pla parcial Salinetes.   
Pel que fa a la infraestructura de sanejament, s'assenyala que no està definida la capacitat de drenatge del medi receptor.   
- Certificat de l'empresa Urbaser, SA, concessionària del servei de neteja pública i recollida de residus en el municipi de Novelda, de data 13 de febrer de 2007, en el qual s'informa l'existència de la capacitat tècnica, i dels mitjans humans i materials necessaris, per a assumir les futures ampliacions del servei contractat, i en concret, dels que es deriven d'aquesta actuació.   
- Informe relatiu a l'estudi de paisatge del projecte, elaborat pel Servei de Suport Tècnic del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant, de data 19 de desembre de 2006, en el qual s'informa, entre altres, de les qüestions següents:  
- El paisatge actuarà com a criteri condicionant de tots aquells instruments de planejament de desenvolupament que impliquen nous creixements urbans o la implantació d'infraestructures, sempre que l'exposició pública s'haja produït després de l'entrada en vigor de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge, 3 de juliol de 2004, i haja conclòs amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei urbanística valenciana, 1 de febrer de 2006.   
- Atés que el tràmit d'informació pública del document d'homologació modificatiu i pla parcial del sector la Serreta va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei urbanística valenciana, 1 de febrer de 2006, no li és, per tant, exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjudici que el paisatge actue com a criteri condicionant.  
- Informe del Servei d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, de data 23 de febrer, en el qual s'informa que l'àmbit del Pla parcial de millora del sector la Serreta Golf no es troba afectat per risc d'inundació del Patricova. Així mateix, segons es desprén de l'esmentat informe, de l'estudi d'inundabilidad presentat es dedueix la inexistència de desbordaments en les seccions dels distints trams, excepte en les seccions anteriors a les obres de drenatge del ferrocarril, i és en aquests punts on es produeix una sobreelevació de la làmina d'aigua, encara que el calat no arriba a sobrepassar el gàlib de les esmentades obres. Es destaca que el pas inferior del ferrocarril, que actua com a punt de drenatge del barranc i al mateix temps és l'únic punt d'accés a la urbanització, té, segons l'estudi d'inundabilidad realitzat, risc 1 (període de retorn de 25 anys i calat >0,80 m). Per tant es conclou del referit informe que s'emet informe favorable a l'actuació proposada, des del punt de vista del risc d'inundabilidad, condicionant-se al fet que ha de proposar-se en el projecte d'urbanització un accés o accessos lliures de risc d'inundació.   
Afeccions legals  
- En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades ni microreserves vegetals.  
- No consta en l'expedient administratiu ni en la documentació complementària aportada durant la tramitació d'aquest projecte, el corresponent informe vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com es regula en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià; no obstant això, s'adjunta còpia de la corresponent autorització de la prospecció arqueològica de la Direcció Territorial de Cultura, Educació i Esport d'Alacant.  
- Juntament amb l'estudi d'impacte ambiental es presenta un annex a la documentació en què s'analitza l'afecció als terrenys forestals presents en l'àrea d'actuació. En aquest es fa referència al fet que, basant-se en la Pla general d'ordenació forestal, el sector no afecta forests públiques o d'utilitat pública. Fonamentalment els terrenys forestals afectats es corresponen amb la vegetació present en els llits, el camí ramader i taques d'arbratge disperses, les quals, s'integraran en zones enjardinades d'habitatges unifamiliars aïllats presents en la zona.   
Per a l'àmbit del sector s'estableixen diverses determinacions en matèria forestal. Es destaquen les següents:   
- Els terrenys forestals inclosos dins del camí ramader es conserven, ja que l'ordenació qualifica com a xarxa primària el camí ramader amb el seu ample de 72,22 metres, i no es té prevista cap actuació en aquesta.   
- Els terrenys forestals coincidents amb els barrancs existents en la zona es qualifiquen com de protecció rambla i l'objectiu del sector és integrar aquests barrancs i la seua vegetació en el sector.  
- Altres xicotetes taques de terreny forestal s'integraran en zones verdes o equipaments de la xarxa secundària, per la qual cosa es garantirà la protecció d'aquestes.   
- Hi ha una taca qualificada com a forestal, que es correspon amb el jardí d'un habitatge unifamiliar aïllat existent en la zona i que s'incorporarà a la zona d'ordenació d'habitatges existents.  
- En l'àmbit d'actuació hi ha una reduïda zona, en l'extrem sud-occidental, que presenta un risc d'inundació de nivell 1 (període de retorn de 25 anys i calat >0,80 m), segons les dades que es desprenen de l'estudi d'inundabilidad presentat; associat fonamentalment a la pèrdua de definició del llit del barranc que travessa l'actuació. Pel tant va ser efectuada sol·licitud d'informe el Servei d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge i es va certificar que l'àmbit del pla parcial no es troba afectat per risc d'inundació del Patricova; no obstant això, es detalla el contingut de l'esmentat informe en l'apartat corresponent als informes sectorials demanats durant la tramitació d'aquesta declaració d'impacte ambiental.   
- Informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, de la Conselleria de Territori i Habitatge, de data 27 de febrer de 2007, relatiu a l'estudi acústic presentat; en el qual es realitzen, entre altres, les observacions següents:  
- Atés que el municipi de Novelda, en data elaboració d'aquest estudi acústic avaluat, no ha aprovat el seu PAM, el contingut mínim que se li haurà d'exigir a aquest és l'indicat en el punt corresponent d'aquest informe.  
- D'acord amb l'annex IV del Decret 104/2006, la caracterització prèvia a l'ordenació prevista hauria d'incloure el resultat dels nivells sonors mesurats en les zones exposades als focus de soroll.  
- Encara que en l'estudi acústic presentat s'inclou la caracterització de l'àmbit d'actuació, aquesta hauria de contenir la classificació i usos previs del sòl en l'entorn de l'actuació  
Consideracions ambientals  
1. La zona objecte d'estudi és travessada per un barranc, afluent del riu Vinalopó, que discorre entre la Serreta Llarga i la Lloma de Xiritxola, el qual, drena una xicoteta conca situada al nord de l'actuació, amb una superfície inferior als 2 km².  
El barranc presenta un règim molt irregular, associat a les aigües que circulen en els períodes de pluges; el llit està més definit quan discorre per la zona muntanyosa, i perd definició en els trams que discorren per les zones de cultius; és en aquestes on s'assentarà l'actuació.  
En l'estudi d'impacte ambiental es fa referència a què l'actuació es troba situada en la conca drenant del riu Vinalopó, aigües amunt de la zona humida de l'embassament d'Elx, per la qual cosa s'hauran de tenir en compte els possibles impactes indirectes que l'actuació puga generar sobre aquesta zona; havent d'extremar-se les precaucions per a evitar la contaminació de l'aigua que podria arribar a l'esmentada zona humida.   
2. En les vessants de la Serreta Llarga i Lloma de Xiritxola es desenvolupa un matoll esclarissat i dispers, les espècies dominants del qual són l'espart i el romer, amb alguns peus aïllats de pi blanc més densos en algunes vessants d'orientació nord o fins i tot sobre terrenys reforestats on els exemplars són d'escàs port. Aquesta vegetació forestal no és afectada directament per l'actuació, excepte en la zona verda primària on s'hi integrarà.  
En la zona compresa entre la Serreta Llarga i la Lloma de Xiritxola, on se situarà l'actuació, es desenvolupen cultius de secà, fonamentalment vinyes, i s'observen exemplars de vegetació nitròfila i arvense.   
3. La fauna present en la zona és la típica d'àrees de cultius, encara que pot observar-se en la zona la presència d'espècies de caràcter més forestal a causa de la proximitat dels relleus muntanyosos anteriorment mencionats.   
4. Respecte a la xarxa viària, tal com es desprén de l'estudi d'impacte ambiental presentat, el sector connectarà amb un viari de 7 metres com a mínim, pels actuals camins fins a la connexió amb l'antiga carretera nacional. Realitzant-se un viari paral·lel a l'actual ferrocarril i un altre per davall de l'actual túnel fins a connectar amb el de servei paral·lel a l'autovia.   
No obstant això, en l'estudi d'impacte ambiental, es fa referència al fet que les connexions d'infraestructures es realitzaran d'acord amb el que disposen les normes municipals, com també basant-se en les consideracions que establisquen els concessionaris de serveis corresponents.   
5. Pel que fa a la xarxa de proveïment d'aigua potable, el sector es proveirà de les basses d'aigua del servei municipal existents en Monteagudo; i s'efectuarà el subministrament a través de canonada i bombament a partir del punt d'entroncament.  
6. Entre les accions identificades susceptibles de produir impacte, poden assenyalar-se les següents:  
- Durant la fase de construcció:   
- Desbrossament i retirada de terra vegetal  
- Moviments de terres  
- Transport de runes i materials  
- Xarxes elèctriques de connexió amb la xarxa de distribució.  
- Edificació  
- Generació de residus d'obra.  
- Respecte a la fase de funcionament  
- Manteniment dels edificis, de les zones verdes i del camp de golf  
- Generació de trànsit lleuger i pesant  
- Producció d'aigües residuals, residus sòlids urbans i residus assimilables a perillosos.  
7. En l'apartat corresponent de l'estudi d'impacte ambiental relatiu a les mesures preventives i correctores que s'han d'adoptar, cal destacar, entre altres, algunes que a continuació es detallen:  
- Increment del nivell sonor:  
- El camp de golf o zones verdes se situaran a la vora de la via de ferrocarril per a incrementar la distància dels habitatges a les vies.  
- Els habitatges que es construïsquen a la vora de la via del tren es dotaran de finestres i parets exteriors que garantisquen que en l'interior no se superaran els 35 db (A) en horari nocturn i els 45 db (A) en horari nocturn.  
- Modificació de l'escorriment superficial  
- Periòdicament, i sobretot, després de pluges intenses, es procedirà a la neteja dels drenatges i xarxes de recollida de pluvials.  
- En estricte compliment de la vigent legislació d'aigües, es respectaran els llits existents en l'actualitat, mantenint la capacitat de drenatge d'aquests.  
- Els punts de desguàs de les aigües d'escorriment superficial es dotaran amb un emmacat de pedra per a frenar la velocitat de l'aigua i evitar possibles erosions en el punt d'abocament.  
- Es realitzarà un estudi hidrològic i hidràulic del llit on es pretenga realitzar l'abocament de les aigües pluvials i dels drenatges de la via fèrria a fi de garantir que la modificació de l'hidrograma que introduïsca l'abocament és admissible per aquest. Se sol·licitarà a l'organisme de conca la necessària autorització d'abocament de les aigües residuals depurades no reutilitzades i de les pluvials.   
- Prèviament a l'entrada en funcionament de la depuradora, per al reg del camp de golf es podrà, temporalment, utilitzar els recursos hídrics utilitzats en l'actualitat per al reg dels cultius existents.  
- El reg de les zones verdes i del camp de golf es realitzarà mitjançant la reutilització d'aigües residuals, per la qual cosa la depuradora haurà de dissenyar-se perquè l'efluent puga utilitzar-se per a aquest fi i per a la reutilització d'aquest per l'agricultura.  
- Contaminació de les aigües superficials i subterrànies  
- S'haurà de garantir que la depuradora disposa dels sistemes de tractament necessari per a depurar les aigües procedents d'aquesta, i que l'efluent d'aquesta és apte per a la reutilització agrícola, i compleix amb les condicions d'abocament que impose l'organisme de conca.  
- Se sol·licitarà la corresponent autorització d'abocament d'aigües residuals a llit públic a l'organisme de conca.  
- El gestor de l'estació depuradora redactarà una ordenança de clavegueram específica si fóra necessari o s'aplicarà la normativa tipus elaborada per la federació de municipis de la Comunitat Valenciana.   
- Deteriorament paisatgístic i règim regulador del paisatge  
- Seran d'estricta aplicació les mesures tendents a la integració paisatgística de l'actuació continguda en la normativa de l'homologació i pla parcial. S'aplicaran a més les següents mesures preventives:  
- No es permetran estudis de detall que modifiquen les alçàries permeses en la normativa de l'homologació i Pla parcial. Així com tampoc es permetran estudis de detall que modifiquen la tipologia edificatòria definida en l'ordenació del Pla parcial.  
- Els desmunts i terraplens, que no podran tenir alçàries superiors als 2,5 metres, seran revegetats amb espècies autòctones o bé es protegiran amb murets amb cara vista de pedra.  
- En la parcel·la lliure de les illes amb tipologia d'habitatge unifamiliar aïllat haurà de plantar-se arbratge autòcton almenys en un 50%.  
- Vegetació i fauna  
- S'han de conservar i integrar en la urbanització, en la mesura que siga possible, els peus de pins existents en la zona i altres exemplars arboris; així mateix, la vegetació autòctona existent en les rambles existents, o bé, després del condicionament, es revegetaran amb espècies autòctones típiques de rambles.  
- Respecte al camp de golf, s'estableixen una sèrie de mesures preventives i correctores particulars, com són algunes que se citen a continuació:  
- S'ha d'instal·lar un comptador d'aigua en la xarxa de reg per a controlar el volum d'aigua utilitzat, controlant-se el compliment de les previsions i el que estableix la concessió d'aigües renovables que s'atorgue.  
- L'aigua depurada per a regar el camp de golf ha de complir el que estableix el vigent Pla hidrològic de conca amb relació a les seues característiques físiques, químiques i biològiques.  
- Se sol·licitarà a l'organisme de conca la corresponent concessió administrativa de l'aigua per a ús del camp de golf de l'aigua depurada per la nova EDAR plantejada.  
- S'haurà de portar un llibre de registre dels tractaments fitosanitaris realitzats, com també del tipus i quantitat de producte emprat; i s'utilitzaran només productes fitosanitaris autoritzats, i de baixa toxicitat per a la fauna.  
- En els arbres que existisquen en el camp se situaran casetes-niu per a afavorir la nidificació de l'avifauna i la recolonització de l'àrea.  
- En l'estudi d'impacte ambiental s'estableixen una sèrie d'especificacions relatives a la rambla, la via fèrria i a les àrees forestals presents en l'àmbit d'actuació; podent resumir-se de la següent manera el contingut de l'esmentat apartat, destacant-se aquelles consideracions amb una major rellevància mediambiental, sense perjudici d'altres aspectes que hagen sigut desenvolupats en altres apartats de la documentació aportada i d'aquesta declaració:   
- Respecte a la rambla que circula pel sector:  
- Haurà de realitzar-se un estudi hidràulic d'aquesta.  
- La rambla pertanyerà al sistema d'espais no edificables, i es podrà integrar en les àrees esportives del camp de golf.  
- S'ha de garantir l'estabilitat de talussos  
- S'ha d'establir una zona de servei de 5 metres d'amplària, limítrofa a la rambla  
- Quant a la via fèrria:  
- S'haurà d'establir una àrea d'esmorteïment entre l'espai residencial i la via fèrria, amb l'objecte de reduir l'impacte sonor  
- En les àrees pròximes a la via fèrria hauran d'establir-se condicions de l'edificació tals que es minimitzen els possibles impactes sonors  
- Respecte a les àrees forestals:  
- S'haurà d'establir una zona de protecció d'uns 15 metres d'amplària, limítrofa amb les àrees forestals existents, de manera que actuen com a barreres tallafocs; es preveuran igualment, hidrants contra incendis en aquestes àrees.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant i basant-se en les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'homologació i Pla parcial de millora del sector Serreta Golf del terme municipal de Novelda (Alacant), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins a la data, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants que es desenvolupen a continuació:   
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià; i complir les determinacions que si és el cas continga l'esmentat informe preceptiu i vinculant. En cas que l'esmentat informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's aquesta declaració.   
2. D'acord amb el que estableix l'informe del Servei d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, de data 23 de febrer, s'haurà de presentar un projecte que plantege un accés o accessos lliures de risc d'inundació, el qual, serà avaluat per organisme competent en la matèria, i s'ha d'obtenir el corresponent informe favorable a aquest prèviament a l'execució del sector.   
3. Haurà d'obtenir-se informe de l'administració forestal competent, de la Direcció Territorial d'Alacant, respecte a la idoneïtat de les actuacions i tractaments proposats que se li pretén donar a la vegetació existent en els terrenys inclosos en el sector plantejat que es cataloguen com a sòl forestal segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, que es correspon, fonamentalment, amb la vegetació present en els llits, el camí ramader que discorre pel sector, i taques d'arbratge disperses; com també totes aquelles consideracions que l'esmentat organisme competent estime pertinents considerar davant de la proximitat de la Serra de Xiritxola.  
4. Respecte a la reutilització de les aigües depurades que es planteja en el projecte, i d'acord amb el que estableix l'article 109 (règim jurídic de la reutilització) del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, haurà d'obtenir-se prèviament al desenvolupament del sector les corresponents autoritzacions que hi són d'aplicació, i adequar-se a les condicions que en aquestes s'establisquen pel que fa a abocament i qualitats exigibles basant-se en els usos a què es destinen les aigües depurades.  
5. Haurà d'obtenir-se informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant, respecte als aspectes que a continuació s'indiquen, i adequar-se al que dicte la Confederació respecte als procediments de concessió i autorització pertinents:  
- Afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les zones de servitud i de policia d'aquest.   
- Incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
- Autorització d'abocament d'aigües pluvials.   
6. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, o d'entitat col·laboradora autoritzada (en el qual es justifique adequadament l'origen d'aquests), relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient per a la previsió dels consums que es desprenen del desenvolupament de l'actuació plantejada; tal com es recull en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge   
7. D'acord amb l'informe elaborat per tècnic del Control Integrat de la Contaminació, de la Conselleria de Territori i Habitatge, de data 27 de febrer de 2007, sobre l'estudi acústic presentat, en el qual se subratllen, basant-se en el Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica, el contingut mínim que ha de tenir d'un estudi acústic, el municipi del qual encara no haja aprovat el seu corresponent PAM; haurà de presentar-se un nou estudi acústic en el qual s'incloguen totes aquelles consideracions a què s'al·ludeix en l'informe elaborat per un tècnic competent; i obtenir-se basant-se en les esmenes introduïdes, el corresponent informe favorable a aquest, prèviament a l'aprovació definitiva d'aquest projecte.   
8. Aquesta declaració d'impacte ambiental no inclou l'avaluació del projecte del camp de golf previst. Aquest requereix per a l'aprovació efectuar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, com també el reglament que la desenvolupa.   
Independentment de l'avaluació d'impacte ambiental del camp de golf, que haurà d'efectuar-se en el seu moment, el reg d'aquest, com també de les zones verdes enjardinades haurà d'efectuar-se, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, amb aigües residuals depurades amb el grau de depuració necessari, havent de disposar de l'autorització preceptiva de l'organisme de conca.  
9. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'haurà de mantenir en condicions agrícoles adequades i es destinarà a l'ompliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
10. L'Ajuntament ha d'exigir a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
11. Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que es tracten habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla integral de residus.  
12. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament de terrenys s'hauran de gestionar de manera adequada a la naturalesa d'aquests, i queda prohibida la incineració in situ d'aquests o qualsevol tipus de residu.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.