Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6299, del 29-06-2010 (2010/7354)

Informació pública de la sol·licitud de modificació del plec de condicions de la indicació geogràfica protegida Cítrics Valencians.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6299

Data del DOGV
:   29-06-2010

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/7354


Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Anunci

Informació pública de la sol·licitud de modificació del plec de condicions de la indicació geogràfica protegida Cítrics Valencians. [2010/7354]  
El Consell Regulador de la Indicació Geogràfica Protegida Cítrics Valencians ha presentat davant de la Direcció General de Comercialització de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació una sol·licitud de modificació del plec de condicions, document únic que correspon a esta indicació geogràfica, i com que ha superat esta el tràmit d'examen de la sol·licitud és procedent, d'acord amb la normativa europea, estatal i autonòmica, obrir el procediment d'oposició a l'esmentada sol·licitud de modificació.   
El Reial Decret 1069/2007, de 27 de juliol, pel qual es regula el procediment per a la tramitació de les sol·licituds d'inscripció en el Registre Comunitari de les Denominacions d'Origen Protegides i de les Indicacions Geogràfiques Protegides i l'oposició a estes, en l'article 6 fa referència expressa a la publicitat i el termini per a la iniciació de l'oposició a la sol·licitud de modificació del plec de condicions. En l'esmentat precepte s'establix un termini de dos mesos a partir de la data de publicació en el Butlletí Oficial de l'Estat de la sol·licitud de modificació, en el qual qualsevol persona física o jurídica establida o resident a Espanya, els legítims drets o interessos de la qual considere afectats, es pot oposar al registre per mitjà de la corresponent sol·licitud d'oposició dirigida a l'òrgan competent de la comunitat autònoma.  
Per tant, és procedent la publicació, en l'annex a este anunci, de la sol·licitud de modificació, presentada pel Consell Regulador de la Indicació Geogràfica Protegida Cítrics Valencians, segons l'annex VI del Reglament (CE) número 1898/2006, de 14 de desembre de 2006, de la Comissió, que establix les disposicions d'aplicació del Reglament (CE) número 510/2006, del Consell, sobre la protecció de les indicacions geogràfiques i de les denominacions d'origen dels productes agrícoles i alimentaris.  
L'oposició al registre s'ha de dirigir a l'òrgan competent de la Comunitat Valenciana següent: Direcció General de Comercialització de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Generalitat de la Comunitat Valenciana. Adreça: Amadeu de Savoia, número 2, 46677 València. Telèfon: 350 380 318.   
València, 18 de juny de 2010.- La directora general de Comercialització: Marta Valsangiacomo Gil.  
ANNEX VI  
SOL·LICITUD DE MODIFICACIÓ  
Reglament (CE) número 510/2006, del Consell, sobre la protecció de les indicacions geogràfiques i de les denominacions d'origen dels productes agrícoles i alimentaris.  
SOL·LICITUD DE MODIFICACIÓ DE CONFORMITAT AMB L'ARTICLE 9  
CÍTRICS VALENCIANS  
Número CE: G/ES/00795/2000.09.12  
X IGP DOP  
1. APARTAT DEL PLEC DE CONDICIONS AFECTAT PER LA MODIFICACIÓ  
- Denominació del producte  
- Descripció  
- Zona geogràfica  
- Prova d'origen  
- Mètode d'obtenció  
- Vincle   
- Etiquetatge  
- Requisits nacionals  
- Altres  
2. TIPUS DE MODIFICACIÓ  
- Modificació del plec únic o de la fitxa resum.  
- Modificació el plec de condicions d'una DOP o IGP registrada de la qual no s'haja publicat ni el document únic ni el resum.  
- Modificació del plec de condicions que no requerix la modificació el document únic publicat (article 9, apartat 3, del Reglament (CE) núm. 510/2006).  
- Modificació temporal del plec de condicions que obeïsca a mesures sanitàries o fitosanitàries obligatòries imposades per les autoritats públiques (article 9, apartat 4, del Reglament (CE) núm. 510/2006).   
3. MODIFICACIONS  
3.1 Descripció  
a) Inclusió de noves varietats autoritzades  
La concentració de les produccions citrícoles valencianes durant els mesos de novembre a febrer en, aproximadament, del 60% del volum total comporta un estancament i pèrdua de rendes.   
Amb la col·laboració de l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries (IVIA), que és referent a nivell tecnològic i d'investigació en el sector citrícola mundial i que es troba a l'avantguarda del desenvolupament de noves varietats, patrons i tractaments contra plagues que beneficien a la producció citrícola, i el dinamisme comercial del sector, s'ha aconseguit adaptar la producció a la demanda generant noves varietats més precoces i més tardanes de bon nivell organolèptic, sense alterar el vincle d'arrelament i tradició com tampoc la forma de cultiu.  
Les noves varietats, la incorporació de les quals se sol·licita, s'han adaptat perfectament al clima mediterrani, d'estius càlids i hiverns suaus, el seu entorn, els conferix unes senyes d'identitat prou significatives i diferenciadores de les mateixes varietats procedents d'altres entorns i això és a causa de diversos factors:  
1. Els estius relativament suaus i les temperatures de tardor fan que el fruit arribe a la seua maduresa òptima de forma lenta i, amb això, manté unes relacions d'acidesa/dolçor més adequades que les dels fruits que procedixen de regions més càlides (en general més dolçassos i de sabor més apagat).   
2. Les temperatures relativament fredes de la tardor potencien el seu color, tant extern com intern, i tenen un to taronja característic de la zona protegida.   
Aspectes organolèptics relacionats amb el sabor, el color i les aromes es veuen influïts, per tant, per les condicions tèrmiques característiques de les àrees citrícoles valencianes.  
Les varietats, la inclusió de les quals se sol·licita en el document únic del Consell Regulador i que figuren en el Registre de Varietats Comercials que publica el Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí en el Butlletí Oficial de l'Estat, són:   
MANDARINES:   
Grup satsumes: Iwasaki.  
Grup clementines: Beatriu, Capola (Mioro), Clemenpons, Clemenrubí, Loretina, Nour.  
Grup híbrids: Moncada.  
TARONGES:   
Grup nàvels: Barnfield Late, Caracara, Chislett Summer, Fukumoto, Powel Summer i Rohde Summer.  
Grup blanques: València Delta Seedless, València Midknight i Barberina.  
Grup sanguines: Sanguinelli.  
LLIMES  
Eureka  
b) Envasament  
Els formats i els pesos autoritzats són els legalment autoritzats per a ús alimentari i aprovats pel Consell Regulador.  
c) Diàmetres en taronges i mandarines  
Ateses les característiques dels mercats i les exigències dels consumidors, dins del marc legal establit, es proposen els diàmetres següents per al nou document únic:   
Grup satsumes????..54 mm - 78 mm  
Grup híbrids?????...54 mm - 78 mm  
Grup clementines???..46 mm - 78 mm  
Grup nàvels...-???.-70 mm - 100mm  
Grup sanguines????..60 mm - 96 mm  
3.2 Zona geogràfica  
El canvi climàtic experimentat en la zona de producció ha generat ecosistemes que afavorixen el marc de cultiu de cítrics davall els mateixos sistemes de producció i de qualitat organolèptica. Això ha permés que determinats municipis s'incorporen i altres inicien el seu declivi entorn de la producció citrícola de qualitat reconeguda emparable per la IGP Cítrics Valencians.  
La nova zona de producció dels cítrics emparats per la IGP Cítrics Valencians, s'inclou en els sòls d'al·luvió de les conques fluvials que irriguen les planes del litoral mediterrani, entre la costa i els sistemes muntanyosos, caracteritzada per estius suaus i amb predomini de vent humit, també provoca un benefici addicional per als fruits, que afecta sobretot a la seua aparença.   
La creixent comarcalització fa possible la delimitació geogràfica precisa en el marc de la Unió Europea:  
CASTELLÓ/CASTELLÓN:   
El Baix Maestrat   
S'hi afig: Cervera del Maestre i Traiguera.  
La Plana Alta  
S'hi afig: les Coves de Vinromà i Vilanova d'Alcolea.  
La Plana Baixa   
S'hi afig: Alfondeguilla i Eslida.  
L'Alt Millars  
S'hi afig: Espadilla, Toga, Torrechiva i Vallat.  
L'Alt Palància   
S'hi afig: Navajas.  
VALÈNCIA/VALENCIA:  
L'Horta Oest   
Se'n suprimix: Mislata.  
L'Horta Sud   
S'hi afig: Llocnou de la Corona.  
Se'n suprimix: Benetússer.  
El Camp de Túria   
S'hi afig: l'Eliana, Loriguilla i San Antonio de Benagéber.  
Els Serrans   
S'hi afig: Chulilla, Losa del Obispo, Sot de Chera i Villar del Arzobispo.  
La Foia de Bunyol   
S'hi afig: Dos Aguas i Yátova.  
La Ribera Baixa   
S'hi afig: Benicull de Xúquer.  
La Vall d'Albaida   
S'hi afig: Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d'Albaida, Beniatjar, Benissoda, Carrícola, Castelló de Rugat, Montaverner, Montichelvo/Montitxelvo, l'Olleria, Ontinyent, Otos, el Palomar, la Pobla del Duc i Rugat.  
Se'n suprimix / Se suprime: Bellús.  
ALACANT/ALICANTE:  
La Marina Alta   
S'hi afig: els Poblets.  
La Marina Baixa   
Se'n suprimix: Relleu.  
L'Alacantí   
Se'n suprimix: Busot, Xixona.  
El Vinalopó Mitjà   
Se'n suprimix: Aspe i, en conseqüència, la comarca.  
El Baix Segura   
S'hi afig: Los Montesinos i San Isidro.  
3.3 Modificació del document únic  
La modificació d'este document es limita a l'aspecte de descripció i de zona geogràfica.   
3.4 Interés legítim  
El Consell Regulador és l'entitat que aplica el reglament i vetla pel seu compliment, per tant, resulta evident que és l'entitat legitimada per a sol·licitar la modificació del document únic.  
S'adjunta l'escrit de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació que acredita esta legitimació.  
4. DOCUMENT ÚNIC ACTUALITZAT  
ANNEX I  
DOCUMENT ÚNIC  
Reglament (CE) número 510/2006, del Consell, sobre la protecció de les indicacions geogràfiques i de les denominacions d'origen dels productes agrícoles i alimentaris.  
SOL·LICITUD DE MODIFICACIÓ DE CONFORMITAT AMB L'ARTICLE 9  
IGP CÍTRICS VALENCIANS  
Número CE:  
X IGP DOP  
1. DENOMINACIÓ  
IGP Cítrics Valencians  
2. ESTAT MEMBRE O TERCER PAÍS   
Espanya   
3. DESCRIPCIÓ DEL PRODUCTE AGRÍCOLA O ALIMENTARI  
3.1 Tipus de producte  
Classe 1.6 --- Fruites, hortalisses i cereals frescos o transformats.  
3.2 Descripció del producte que es designa amb la denominació indicada en el punt 1  
Fruits del taronger (Citrus sinensis, L.), mandariner (Citrus reticulata blanc) i llimera (Citrus limón, L.).  
Els cítrics protegits per la IGP Cítrics Valencians són:  
- En el cas de taronges, dels grups nàvels, blanques i sanguines de les varietats i amb les característiques definides en el quadre que apareix a continuació.  
- En el cas de les mandarines, dels grups satsumes, clementines i híbrids i de les varietats i amb les característiques definides en el quadre que apareix a continuació.  
- En el cas de les llimes, de les varietats i amb les característiques que es definixen en el quadre que apareix a continuació.  
  
(\*) Amb relació al pes total del fruit. Extracció per mitjà de premsa manual.   
(\*) Con relación al peso total del fruto. Extracción mediante prensa manual.   
Els fruits presentaran un desenvolupament apropiat i un estat, en especial el de maduresa, que permeta suportar el transport, la conservació, el condicionament i l'envasament que assegure la seua arribada a la destinació en condicions satisfactòries. Els cítrics emparats per la IGP seran els classificats en les categories «extra» i «I», segons la norma de qualitat que s'aplique.  
3.3 Matèries primeres  
3.4 Pinsos  
3.5 Fases específiques de la producció que s'han de dur a terme en la zona geogràfica definida  
3.6 Normes especials sobre el tall de rodanxes, la ratllada, l'envasament, etc.   
La presentació es farà en envasos d'ús alimentari, autoritzats pel Consell Regulador.   
3.7 Normes especials sobre l'etiquetatge  
Els cítrics protegits s'han de comercialitzar únicament en envasos que estaran proveïts d'una contraetiqueta numerada, expedida i controlada pel Consell Regulador. En les etiquetes i en les contraetiquetes figurarà obligatòriament: Indicació Geogràfica Protegida Cítrics Valencians.  
4. DESCRIPCIÓ SUCCINTA DE LA ZONA GEOGRÀFICA  
La zona de producció dels cítrics emparats per la IGP Cítrics Valencians està constituïda per les comarques, de les províncies de Castelló, València i Alacant, autoritzades per al cultiu de cítrics emparats per la IGP Cítrics Valencians. I que a continuació s'esmenten:   
CASTELLÓ/CASTELLÓN  
El Baix Maestrat. Alcalà de Xivert, Benicarló, Càlig, Cervera del Maestre, Peníscola/Peñíscola, Sant Jordi/San Jorge, San Rafael del Río, Santa Magdalena de Pulpis, Traiguera i Vinaròs.  
La Plana Alta. Almassora/Almazora, Benicàssim/Benicasim, Borriol, Cabanes, Castelló de la Plana/Castellón de la Plana, les Coves de Vinromà, Orpesa/Oropesa del Mar, Sant Joan de Moró, Torreblanca i Vilanova d'Alcolea.  
La Plana Baixa. Alfondeguilla, Almenara. Alquerias del Niño Perdido, Artana, Betxí, Borriana/Burriana, Xilxes/Chilches, Eslida, la Llosa, Moncofa, Nules, Onda, Ribesalbes, Tales, la Vall d'Uixó, Vila-real i la Vilavella.  
L'Alcalatén. l'Alcora.  
L'Alt Millars. Argelita, Espadilla, Fanzara, Toga, Torrechiva i Vallat.  
L'Alt Palància. Castellnovo, Geldo, Navajas, Segorbe, Soneja i Sot de Ferrer.  
VALÈNCIA/VALENCIA  
El Camp de Morvedre. Albalat dels Tarongers, Alfara de la Baronia, Algar de Palancia, Algimia de Alfara, Benavites, Benifairó de les Valls, Canet d'En Berenguer, Estivella, Faura, Gilet, Petrés, Quart de les Valls, Quartell, Sagunt/Sagunto, Segart i Torres Torres.  
L'Horta Nord. Albalat dels Sorells, Alboraya, Albuixech, Alfara del Patriarca, Almàssera, Bonrepòs i Mirambell, Burjassot, Foios, Godella, Massalfassar, Massamagrell, Meliana, Moncada, Museros, la Pobla de Farnals, Puçol, Puig, Rafelbunyol/Rafelbuñol, Rocafort, Tavernes Blanques i Vinalesa.  
L'Horta Oest. Alaquàs, Aldaia, Manises, Paterna, Picanya, Quart de Poblet, Torrent, Xirivella i València.  
L'Horta Sud. Albal, Alcàsser, Alfafar, Beniparrell, Catarroja, Llocnou de la Corona, Massanassa, Paiporta, Picassent, Sedaví i Silla.  
El Camp de Túria. Benaguasil, Benisanó, Bétera, Casinos, l'Eliana, Loriguilla, Llíria, Marines, Náquera, Olocau, la Pobla de Vallbona, Riba-roja de Túria, San Antonio de Benagéber, Serra i Vilamarxant.  
Els Serrans. Bugarra, Chulilla, Domeño, Gestalgar, Loriguilla, Losa del Obispo, Pedralba, Sot de Chera i Villar del Arzobispo.  
La Foia de Bunyol. Alborache, Buñol, Cheste, Chiva, Dos Aguas, Godelleta, Macastre i Yátova.  
La Ribera Alta. Alberic, Alcàntera de Xúquer, l'Alcúdia, Alfarp, Algemesí, Alginet, Alzira, Alzira (la Garrofera), Antella, Beneixida, Benifaió, Benimodo, Benimuslem, Carcaixent,Càrcer, Carlet, Catadau, Cotes, l'Ènova, Gavarda, Guadassuar, Llombai, Manuel, Massalavés, Montserrat, Montroy, la Pobla Llarga, Rafelguaraf, Real, Sant Joanet, Sellent, Senyera, Sumacàrcer, Tous, Turís i Villanueva de Castellón.  
La Ribera Baixa. Albalat de la Ribera, Almussafes, Benicull de Xúquer, Corbera, Cullera, Favara, Fortaleny, Llaurí, Polinyà de Xúquer, Riola, Sollana i Sueca.  
La Canal de Navarrés. Anna, Bicorp, Bolbaite, Chella, Enguera, Navarrés i Quesa.  
La Costera. l'Alcúdia de Crespins, Barxeta, Canals, Cerdà, Estubeny, Genovés, la Granja de la Costera, Llanera de Ranes, Llocnou d'En Fenollet, la Llosa de Ranes, Moixent/Mogente, Montesa, Novetlè/Novelé, Rotglà i Corberà, Torrella, Vallada, Vallés, Xàtiva i Xàtiva (el Realenc).  
La Safor. Ador, Alfauir, Almiserà, Almoines, l'Alqueria de la Comtessa, Barx, Bellreguard, Beniarjó, Benifairó de la Valldigna, Beniflá, Benirredrà, Castellonet de la Conquesta, Daimús, la Font d'En Carròs, Gandia, Guardamar de la Safor, Llocnou de Sant Jeroni, Miramar, Oliva, Palma de Gandía, Palmera, Piles, Potríes, Rafelcofer, Real de Gandía, Rótova, Simat de la Valldigna, Tavernes de la Valldigna, Villalonga, Xeraco i Xeresa.  
La Vall d'Albaida. Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d'Albaida, Bèlgida, Beniatjar, Benicolet, Benigánim, Benissoda, Carrícola, Castelló de Rugat, Llutxent, Montaverner, Montitxelvo/Montichelvo, l'Olleria, Ontinyent, Otos, el Palomar, Pinet, la Pobla del Duc, Quatretonda, Rugat i Terrateig.  
ALACANT/ALICANTE  
La Marina Alta. Adsubia, Alcalalí, Beniarbeig, Benidoleig, Benigembla, Benimeli, Benissa, el Poble Nou de Benitatxell/Benitachell, Calp, Dénia, Gata de Gorgos, Xaló, Llíber, Murla, Ondara, Orba, Parcent, Pedreguer, Pego, els Poblets, el Ràfol d'Almúnia, Sagra, Sanet y Negrals, Senija, la Setla/Mira-rosa/Miraflor, Teulada, Tormos, Vall de Gallinera, la Vall de Laguar, el Verger i Xàbia/Jávea.  
La Marina Baixa. l'Alfàs del Pi, Altea, Beniardá, Benidorm, Benimantell, Bolulla, Callosa d'En Sarrià, Confrides, Finestrat, el Castell de Guadalest, la Nucia, Orxeta, Polop, Sella, Tàrbena i la Vila Joiosa/Villajoyosa.  
L'Alacantí. Aigües, Alacant/Alicante, el Campello, Mutxamel, Sant Vicent del Raspeig/San Vicente del Raspeig i Sant Joan d'Alacant.  
El Baix Vinalopó. Crevillent, Elx/Elche i Santa Pola.  
El Baix Segura. Albatera, Algorfa, Almoradí, Benejúzar, Benferri, Benijófar, Bigastro, Callosa de Segura, Catral, Cox, Daya Nueva, Daya Vieja, Dolores, Formentera del Segura, Granja de Rocamora, Guardamar del Segura, Jacarilla, Los Montesinos, Orihuela, Pilar de la Horadada, Rafal, Redován, Rojales, San Fulgencio, San Isidro, San Miguel de Salinas i Torrevieja.  
5. VINCLE AMB LA ZONA GEOGRÀFICA  
5.1 Caràcter específic de la zona geogràfica  
A la Comunitat Valenciana, la pluviometria disminuïx de nord a sud, des d'uns 450 mm al nord de Castelló fins a menys de 300 mm al sud d'Alacant.   
El cultiu dels cítrics a la Comunitat Valenciana s'estén a les seues tres províncies, és a dir, Alacant, València i Castelló, i encara que tradicionalment les zones productores es localitzaven al litoral i a les valls dels rius pel risc de gelades a les zones d'interior, actualment i pel fet que les condicions climatològiques han variat, les zones d'interior s'han convertit també en llocs idonis per al cultiu dels cítrics a causa, fonamentalment, del fet que els hiverns són suaus i els estius no molt càlids.  
5.2 Caràcter específic del producte  
El nivell tècnic de l'agricultor valencià, el perfecte coneixement del cultiu i les característiques del sòl fa que s'aconseguisquen unes característiques organolèptiques diferencials, tant en sabor (relació acidesa/dolçor), com en color (taronja més intens), aromes i suculència.   
Les taronges valencianes es desenvolupen sense els traumes fisiològics que provoca el vent càlid i sec d'altres regions i, per això, obtenen el benefici de tindre una pell fina, amb poques taques i lesions externes.  
Cap altra zona productora pot presentar tan gran nombre de varietats amb els seus colors autèntics, amb les seues aromes i fragàncies constantment presents. Això fa que siguem el primer proveïdor i exportador de cítrics del món.   
5.3 Relació causal entre la zona geogràfica i la qualitat o les característiques del producte (en el cas de les DOP) o la qualitat, la reputació o altres característiques específiques del producte (en el cas de les IGP)  
De totes les zones citrícoles del món, és la Comunitat Valenciana on el cultiu dels fruits cítrics té la tradició més arrelada, que heretada de la forma de cultivar dels àrabs, juntament amb el marcat caràcter minifundista de les seues parcel'les, fa que es conserven les formes artesanals en el cultiu dels cítrics, la qual cosa no és obstacle perquè s'apliquen noves tecnologies desenvolupades per l'equip d'investigadors i experimentadors que té la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, dels quals destaca l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries (IVIA), que es troba al capdavant en el desenvolupament de noves varietats, patrons, fertilització, tractaments contra les plagues, etc.  
La importància del cultiu de la taronja a la Comunitat Valenciana es pot posar de manifest per l'existència d'un Museu de la Taronja a Borriana (Castelló).  
Este entorn, on es practica el cultiu dels cítrics des de la seua introducció a Espanya pels àrabs, conferix unes senyes d'identitat a les taronges, a les mandarines i a les llimes valencianes prou significatives i diferenciadores de les que procedixen d'altres entorns i això és a causa de diversos factors:  
- Les zones citrícoles valencianes respecte a altres àrees productores se situen en zones límit per al cultiu de cítrics des del punt de vista tèrmic. Açò que és un handicap per a l'agricultor davant de la possibilitat de gelades, es convertix en una característica de qualitat per diversos motius:  
1. Els estius relativament suaus i les temperatures de tardor fan que el fruit arribe a la seua maduresa òptima de forma lenta i, amb això, manté unes relacions d'acidesa/dolçor més adequades que les dels fruits que procedixen de regions més càlides (en general més dolçassos i de sabor més apagat). La palatabilitat dels cítrics valencians és més agradable per això.  
2. Les temperatures relativament fredes de la tardor potencien el color, tant extern com intern, del fruit. Els cítrics valencians tenen un to taronja característic, que sol ser més intens que el de taronges d'altres procedències.   
3. Estes temperatures fredes també potencien la formació d'olis essencials en la pell els quals, al seu torn, intervenen en la fracció aromàtica del fruit.  
Aspectes organolèptics relacionats amb el sabor, el color i les aromes es veuen influïts, per tant, per les condicions tèrmiques característiques de les àrees citrícoles valencianes.  
- El clima mediterrani caracteritzat per estius suaus i amb predomini de vent humit, també provoca un benefici addicional per als fruits, que afecta, sobretot, a la seua aparença.   
Número CE:   
Data de recepció de l'expedient complet:   
5. REFERÈNCIA A LA PUBLICACIÓ DEL PLEC DE CONDICIONS