Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4794, del 09-07-2004 (2004/7078)

RESOLUCIÓ de 30 de juny de 2004, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per la qual s'incoa expedient de declaració de Bé d'Interés Cultural com a Zona Paleontològica dels jaciments d'icnites localitzats als termes municipals de Morella, Bicorp, Bejís, Alpuente, Dos Aguas i Millares de la Comunitat Valenciana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4794

Data del DOGV
:   09-07-2004

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2004/7078


Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Esport

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 30 de juny de 2004, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per la qual s'incoa expedient de declaració de Bé d'Interés Cultural com a Zona Paleontològica dels jaciments d'icnites localitzats als termes municipals de Morella, Bicorp, Bejís, Alpuente, Dos Aguas i Millares de la Comunitat Valenciana. [2004/X7078]
  
D'acord amb el que estipula la Llei 4/1998 del Patrimoni Cultural Valencià, formen part del patrimoni paleontològic els béns mobles i els jaciments que continguen fòssils d'interés rellevant. La mateixa llei preveu la possibilitat de la declaració com a Bé d'Interés Cultural, sota la figura de Zona Paleontològica, d'aquells paratges naturals on hi haja un conjunt de fòssils d'interés científic o didàctic rellevant.
  
Actualment es coneixen a la Comunitat Valenciana deu jaciments paleontològics d'icnites de dinosaures:
  
- Jaciment icnològic barranc de Vallivana, al terme municipal de Morella.
  
- Jaciment icnològic barranc del Randero, al terme municipal de Bicorp.
  
- Jaciment icnològic de Bejís, al terme municipal de Bejís.
  
- Jaciment icnològic de Corcolilla, al terme municipal d'Alpuente.
  
- Jaciment icnològic de Dos Aguas, al terme municipal de Dos Aguas.
  
- Jaciment icnològic de l'Arquela, al terme municipal d'Alpuente.
  
- Jaciment icnològic de Losilla, al terme municipal d'Alpuente.
  
- Jaciment icnològic de Tambuc est, al terme municipal de Millares.
  
- Jaciment icnològic de Tambuc oest, al terme municipal de Millares.
  
- Jaciment icnològic de Vizcota, al terme municipal d'Alpuente.
  
El registre més antic està representat pel jaciment d'icnites de Bejís, d'aproximadament 230 milions d'anys d'antiguitat, (triàsic mitjà). Es tracta d'un dels jaciments icnològics de major antiguitat de la península ibèrica. Els jaciments d'icnites d'Alpuente es localitzen sobre materials del límit jurassicocretaci, una època crítica de renovació de la composició de les faunes de dinosaures. Els jaciments icnològics de Dos Aguas i el Tambuc (Millares), d'una edat aproximada de 80 milions d'anys (cretaci superior) constituïxen una de les últimes evidències de l'existència de dinosaures prèvia a la seua sobtada desaparició, en el cretaci terminal.
  
La Comunitat Valenciana és una de les poques comunitats que presenta jaciments icnològics del cretaci superior, i l'única que presenta jaciments icnològics distribuïts al llarg de tota l'era mesozoica.
  
D'altra banda, la importància del registre icnològic de la Comunitat Valenciana es veu incrementada per la varietat de tipologies icnològiques representades, que inclouen pràcticament la totalitat dels morfotipus coneguts, des de xicotetes empremtes tridàctils atribuïbles a xicotets dinosaures bípedes, fins a grans empremtes subcirculars atribuïbles a grans dinosaures sauròpodes, passant per empremtes deixades per dinosaures ornitòpodes i teròpodes de talla mitjana. També s'han registrat empremtes plantars, molt escasses en el registre fòssil.
  
La gran variabilitat del registre icnològic de la Comunitat Valenciana no sols es limita a la tipologia de les icnites o a l'època en què estes van quedar impreses, sinó també al fet d'haver quedat registrades sobre una àmplia varietat de roques sedimentàries que representen diversos ecosistemes que es van succeir al llarg de la història geològica de la península ibèrica.
  
Per això, els jaciments d'icnites de dinosaures de la Comunitat Valenciana constituïxen un bé natural d'alt valor científic i cultural que forma part del nostre patrimoni cultural. La seua especial rellevància recau en la diversitat d'icnites representades, en el seu estat de conservació, i en la diversitat de medis ambients i èpoques geològiques que representen. Constituïxen un registre perpetu de l'activitat de sers vius hui en dia extingits preservat en el mateix entorn natural on va ser produït.
  
Vist l'informe emés pel Servici de Patrimoni Arqueològic, Etnològic i Històric favorable a la incoació de l'expedient de declaració de Bé d'Interés Cultural com a Zona Paleontològica dels jaciments d'icnites localitzats als termes municipals de Morella, Bicorp, Bejís, Alpuente, Dos aguas i Millares.
  
Atés el que disposa l'article 27 de la Llei de la Generalitat Valenciana 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, ha resolt:
  
Primer
  
Incoar expedient de declaració de Bé d'Interés Cultural com a Zona Paleontològica respecte dels jaciments que a continuació es relacionen:
  
- Jaciment icnològic barranc de Vallivana, al terme municipal de Morella.
  
- Jaciment icnològic barranc del Randero, al terme municipal de Bicorp.
  
- Jaciment icnològic de Bejís, al terme municipal de Bejís.
  
- Jaciment icnològic de Corcolilla, al terme municipal d'Alpuente.
  
- Jaciment icnològic de Dos Aguas, al terme municipal de Dos Aguas.
  
- Jaciment icnològic d'Arquela, al terme municipal d'Alpuente.
  
- Jaciment icnològic de Losilla, al terme municipal d'Alpuente.
  
- Jaciment icnològic del Tambuc est, al terme municipal de Millares.
  
- Jaciment icnològic del Tambuc oest, al terme municipal de Millares.
  
- Jaciment icnològic de Vizcota, al terme municipal d'Alpuente.
  
Segon
  
De conformitat amb el que disposa l'article 28 de la Llei de la Generalitat Valenciana 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, en l'annex I s'aporten les dades necessàries per a la determinació dels valors del bé que justifiquen la declaració, es procedix a la seua descripció i es determina l'entorn de protecció, així com la normativa de protecció per a l'entorn i el mateix bé, i es fa referència, a més, a l'estat de conservació i la titularitat d'este.
  
Quant a la ubicació dels jaciments, d'acord amb l'article 67 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, com que es tracta de jaciments que actualment no estan oberts a la visita pública, es reserva tota la informació relativa a esta, incloent-hi la corresponent documentació gràfica, que constarà en l'expedient administratiu als efectes oportuns.
  
Respecte de la titularitat dels béns, esta no es fa constar en l'annex I, a excepció dels casos en què és pública.
  
Tercer
  
Seguir amb la tramitació de l'expedient d'acord amb les disposicions vigents.
  
Quart
  
En compliment del que preceptua l'article 27.3 de la Llei de la Generalitat Valenciana 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, cal notificar esta resolució als corresponents ajuntaments i als interessats, així com la seua comunicació al Registre General de Béns d'Interés Cultural per a la seua anotació preventiva.
  
Quint
  
Publicar la present resolució amb el seu annex en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.
  
Contra esta resolució, que no és definitiva en via administrativa, cal interposar un recurs d'alçada davant el secretari autonòmic de Cultura i Política Lingüística de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en el termini d'un mes comptat a partir de l'endemà de la notificació o publicació.
  
Cosa que es fa pública als efectes oportuns.
  
València, 30 de juny de 2004.- El director general de Patrimoni Cultural Valencià: Manuel Muñoz Ibáñez.
  
ANNEX I
  
JACIMENTS D'ICNITES DE LA COMUNITAT VALENCIANA INCLOSOS EN LA INCOACIÓ DE LA DECLARACIÓ COM A BÉ D'INTERÉS CULTURAL VALENCIÀ
  
1. JACIMENT ICNOLÒGIC BARRANC DE VALLIVANA (TM DE MORELLA)
  
I. DADES SOBRE EL BÉ OBJECTE DE LA DECLARACIÓ
  
1. DENOMINACIÓ:
  
Barranc de Vallivana
  
2. LOCALITZACIÓ
  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana
  
b) Província: Castelló
  
c) Municipi/s: Morella
  
3. UBICACIÓ I DELIMITACIÓ
  
Ubicació: consta en l'expedient administratiu.
  
Delimitació de l'entorn de protecció: el perímetre ve definit en el pla que consta en l'expedient.
  
4. DESCRIPCIÓ I DADES HISTORICOARTÍSTIQUES
  
Les icnites es localitzen en un aflorament de calcàries micrítiques bioclàstiques del cretaci inferior, formades en un sistema deposicional lacustre. Les calcàries es disposen en bancs tabulars de potència centimètrica a decimètrica. Les icnites apareixen únicament sobre un estrat calcari d'uns 50 cm de potència.
  
Sobre la superfície de l'estrat es poden distingir cinc icnites tridàctils. A causa de la meteorització i l'erosió superficial, les icnites estan dèbilment marcades i n'és difícil el reconeixement, per la qual cosa multitud de marques irregulars de la superfície de l'estrat podrien correspondre a altres impressions, parcialment preservades (dinotorbació generalitzada en l'estrat).
  
Les icnites, per la seua morfologia i grandària, poden ser atribuïdes a dinosaures teròpodes de talla reduïda a mitjana. Es tracta d'empremtes tridàctils mexaxòniques amb taló agut, dígit III més llarg que els altres i dígits II i III orientats en sentit medial.
  
Tres de les icnites s'agrupen en un rastre amb orientació N-S (N210E). Les altres dos icnites tridàctils són més grans que les anteriors, i es disposen en direcció perpendicular al rastre núm. 1.
  
El jaciment ha sigut recentment excavat.
  
Edat del jaciment: cretaci inferior (Valanginià inferior-Hautevirià superior)
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓ
  
Art. 1. Protecció del jaciment. A fi de preservar la integritat del bé, no s'autoritzarà cap actuació, de manera que quedaran prohibits els moviments de terres i excavacions, llevat que, per tractar-se d'actuacions amb fins científics justificats o destinats a la tutela i protecció del bé, disposen de l'autorització expressa de la Conselleria de Cultura Educació i Esport.
  
Art. 2. Entorn de protecció. En les actuacions a realitzar en l'entorn de protecció del bé serà aplicable l'article 62 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, la qual cosa implica que per a dur a terme qualsevol intervenció s'haurà d'aportar el corresponent estudi paleontològic previ, i s'hauran d'executar, si és el cas, les actuacions paleontològiques pertinents.
  
6. ESTAT DE CONSERVACIÓ
  
Substrat: les icnites es troben sobre roques calcàries coherents, sense perill d'arenització o fragmentació. Grans fractures transversals creuen els afloraments, però no posen en perill la integritat d'estos. L'acció erosiva de les aigües de vessament, incrementada per l'efecte de dissolució química, ha produït la dilatació i l'expansió de les fractures i, en alguns sectors de l'aflorament, ha esborrat les empremtes.
  
ICNITES: les icnites es troben dèbilment marcades sobre el sostre de l'estrat rocós. En alguns sectors les impressions s'han esborrat per l'efecte de la dissolució de la calcària.
  
II. TITULARITAT: Ajuntament de Morella
  
2. JACIMENT ICNOLÒGIC BARRANC DEL RANDERO (TM DE BICORP)
  
I. DADES SOBRE EL BÉ OBJECTE DE LA DECLARACIÓ
  
1. DENOMINACIÓ
  
Barranc del Randero
  
2. LOCALITZACIÓ
  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana
  
b) Província: València
  
c) Municipi/s: Bicorp
  
3. UBICACIÓ I DELIMITACIÓ:
  
Ubicació: consta en l'expedient administratiu.
  
Delimitació de l'entorn de protecció: el perímetre ve definit en el pla que consta en l'expedient.
  
4. DESCRIPCIÓ I DADES HISTORICOARTÍSTIQUES
  
Les icnites es localitzen sobre estrats de calcàries micrítiques i calcàries estromatolítiques laminades, en disposició subhoritzontal. Les calcàries es disposen en bancs tabulars de potència centimètrica a decimètrica. Presenten clavills de dessecació i arrugues d'onatge, que indiquen condicions d'exposició subaèria (ambient de plana de marea).
  
S'identifiquen dos icnites tridàctils mexaxòniques completes, de diferent grandària, i una tercera icnita parcialment conservada. Altres marques de la superfície de l'estrat podrien correspondre a empremtes dèbilment preservades.
  
Les empremtes, per la seua morfologia (tridàctils, taló agut, dígit III més gran) i grandària (fins a 50 cm d'amplària d'icnita núm. 2), poden ser atribuïdes a dinosaures teròpodes de talla mitjana a talla gran.
  
Edat del jaciment : cretaci superior (Santonià-campanià)
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓ
  
Art. 1. Protecció del jaciment. A fi de preservar la integritat del bé, no s'autoritzarà cap actuació, de manera que quedaran prohibits els moviments de terres i excavacions, llevat que, per tractar-se d'actuacions amb fins científics justificats o destinats a la tutela i protecció del bé, disposen de l'autorització expressa de la Conselleria de Cultura Educació i Esport.
  
Art. 2. Entorn de protecció. En les actuacions que s'han de realitzar en l'entorn de protecció del bé, serà aplicable l'article 62 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, la qual cosa implica que per a dur a terme qualsevol intervenció s'haurà d'aportar el corresponent estudi paleontològic previ, i s'hauran d'executar, si és el cas, les actuacions paleontològiques pertinents.
  
6. ESTAT DE CONSERVACIÓ
  
Substrat:
  
Les icnites es troben sobre roques calcàries coherents, sense perill d'arenització o fragmentació. La meteorització química de l'aigua sobre la calcària ha produït la dilatació i l'expansió de les fractures del substrat rocós, i l'esborrament parcial d'algunes empremtes.
  
ICNITES: Les icnites es troben moderadament marcades sobre les làmines més superiors de l'estrat rocós, encara que el contorn d'estes es troba difuminat per acció de les aigües meteòriques.
  
II. TITULARITAT: privada
  
3. JACIMENT ICNOLÒGIC DE BEJÍS (TM DE BEJÍS)
  
I. DADES SOBRE EL BÉ OBJECTE DE LA DECLARACIÓ
  
1. DENOMINACIÓ
  
Bejís
  
2. LOCALITZACIÓ
  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana
  
b) Província: Castelló
  
c) Municipi/s: Bejís
  
3. UBICACIÓ I DELIMITACIÓ:
  
Ubicació: consta en l'expedient administratiu.
  
Delimitació de l'entorn de protecció: el perímetre ve definit en el pla que consta en l'expedient.
  
4. DESCRIPCIÓ I DADES HISTORICOARTÍSTIQUES
  
S'han identificat tres icnites en el sostre de dos estrats d'arenoses roges del triàsic (Facies Bundsandstein). Un bloc d'arenosa, caigut al peu del camí, conté dos empremtes pentadàctils (possiblement de Chiroterium), pertanyents a un mateix rastre. Determinades marques mal definides en l'estrat podrien constituir una tercera empremta. L'estrat conté, a més, pistes d'invertebrats i marques de corrent. Una tercera empremta tridàctila digitígrada, de tipus dinosauriforme, es localitza sobre el sostre d'un estrat d'arenosa situat sobre el talús de la carretera. La icnita presenta una morfologia arredonida, lleugerament més llarga que ampla, amb les impressions dels dits unides. Es tracta d'una morfologia semblant a la corresponent a la petjada d'un dinosauriforme basal o d'un dinosaure prosauròpode. No es pot descartar l'atribució a un altre grup faunístic (tecodonts o altres arcosaures).
  
Edat del jaciment: triàsic inferior-mitjà (Facies Bundsandstein)
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓ
  
Art. 1. Protecció del jaciment. A fi de preservar la integritat del bé, no s'autoritzarà cap actuació, de manera que quedaran prohibits els moviments de terres i excavacions, llevat que, per tractar-se d'actuacions amb fins científics justificats o destinats a la tutela i protecció del bé, disposen de l'autorització expressa de la Conselleria de Cultura Educació i Esport.
  
Art. 2. Entorn de protecció. En les actuacions que s'han de realitzar en l'entorn de protecció del bé, serà aplicable l'article 62 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, la qual cosa implica que per a dur a terme qualsevol intervenció s'haurà d'aportar el corresponent estudi previ paleontològic, i s'hauran d'executar, si és el cas, les actuacions paleontològiques pertinents.
  
6. ESTAT DE CONSERVACIÓ
  
Substrat: roin. La superfície de l'estrat d'arenosa s'està degradant per un procés de descamació superficial que conduïx a la separació de les làmines.
  
ICNITES: dolent, especialment la icnita tridàctila, que experimenta el deteriorament de la superfície de l'estrat. Seria aconsellable actuar amb urgència, per a evitar la seua pèrdua.
  
II. TITULARITAT: Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports
  
4. JACIMENT ICNOLÒGIC DE CORCOLILLA (TM D'ALPUENTE)
  
I. DADES SOBRE EL BÉ OBJECTE DE LA DECLARACIÓ
  
1. DENOMINACIÓ
  
Corcolilla
  
2. LOCALITZACIÓ
  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana
  
b) Província: València
  
c) Municipi/s: Alpuente
  
3. UBICACIÓ I DELIMITACIÓ:
  
Ubicació: consta en l'expedient administratiu.
  
Delimitació de l'entorn de protecció: el perímetre ve definit en el pla que consta en l'expedient.
  
4. DESCRIPCIÓ I DADES HISTORICOARTÍSTIQUES
  
Les icnites es localitzen en el sostre d'un estrat en forma de canal d'arenoses blanques, que forma part d'una seqüència detrítica constituïda per una alternança de nivells d'arenes i argiles grises.
  
S'identifiquen 53 icnites tridàctils (42 icnites aïllades i 12 icnites que formen part de 3 rastres). Corresponen a dinosaures teròpodes i ornitòpodes de talla xicoteta o mitjana (longituds de les icnites compreses entre 15-43 cm i 19-33 cm respectivament). Es diferencien dos morfotipus principals: empremtes tridàctils mexaxòniques amb taló agut, dígit III més llarg que els altres i dígits II i III orientats en sentit medial, atribuïbles a dinosaures teròpodes de talla mitjana, i empremtes tridàctils més amples, amb impressions digitals més arredonides, de longitud equivalent, envoltant subcircular i taló arredonit, que són morfologies més pròpies d'empremtes deixades per dinosaures ornitòpodes.
  
L'anàlisi de l'orientació de les icnites determina una direcció preferent de desplaçament cap al N-NE, amb un menor percentatge d'icnites amb orientació contraposada.
  
Es reconeixen tres rastres compostos per 4 (6?), 4 i 3 icnites respectivament.
  
Edat del jaciment: juràssic superior (Facies Pürbeck)
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓ
  
Art. 1. Protecció del jaciment. A fi de preservar la integritat del bé, no s'autoritzarà cap actuació, de manera que quedaran prohibits els moviments de terres i excavacions, llevat que, per tractar-se d'actuacions amb fins científics justificats o destinats a la tutela i protecció del bé, disposen de l'autorització expressa de la Conselleria de Cultura Educació i Esport.
  
Art. 2. Entorn de protecció. En les actuacions que s'han de realitzar en l'entorn de protecció del bé, serà aplicable l'article 62 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, la qual cosa implica que per a dur a terme qualsevol intervenció s'haurà d'aportar el corresponent estudi paleontològic previ, i s'hauran d'executar, si és el cas, les actuacions paleontològiques pertinents.
  
6. ESTAT DE CONSERVACIÓ
  
Substrat: el nivell d'arenosa sobre el qual es localitzen les icnites es troba intensament degradat, i patix un procés d'arenització i erosió subsegüent, que ha causat la desaparició de gran part de la superfície original de l'estrat.
  
ICNITES: les icnites es troben impreses sobre el sostre d'un estrat rocós en via d'arenització. En determinats sectors les empremtes s'han esborrat com a conseqüència de la degradació de l'estrat.
  
II. TITULARITAT: privada
  
5. JACIMENT ICNOLÒGIC DE DOS AGUAS
  
I. DADES SOBRE EL BÉ OBJECTE DE LA DECLARACIÓ
  
1. DENOMINACIÓ
  
Dos Aguas
  
2. LOCALITZACIÓ
  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana
  
b) Província: València
  
c) Municipi/s: Dos Aguas
  
3. UBICACIÓ I DELIMITACIÓ:
  
Ubicació: consta en l'expedient administratiu.
  
Delimitació de l'entorn de protecció: el perímetre ve definit en el pla que consta en l'expedient.
  
4. DESCRIPCIÓ I DADES HISTORICOARTÍSTIQUES
  
S'identifica un rastre principal, compost aproximadament per 27 icnites, disposades segons una direcció nord-sud. El rastre principal és creuat per diversos rastres de menor longitud, mal definits, de direcció pràcticament perpendicular a l'anterior. En total s'han cartografiat unes 50 icnites.
  
Les icnites, algunes de les quals marcades amb gran profunditat, es presenten amb morfologies mal definides, de subcirculars a ovalades, o inclús irregulars, per haver-se format sobre un substrat molt fluid, fàcilment deformable. El fons d'algunes empremtes sí que pareix mostrar una certa morfologia tridàctila. Moltes d'estes presenten clavills circulars i radials entorn de la depressió central, amb la qual cosa indiquen, possiblement, que la capa més externa de sediment devia presentar un cert grau de compacitat, probablement per exposició subaèria. Per la seua distribució, les icnites del rastre principal són atribuïdes amb reserva a un dinosaure bípede, encara que la disparitat de grandària de les icnites que el componen obliga a pensar en una preservació diferencial, o en una correspondència amb impressions de les mans (icnites menors) i peus (icnites majors) d'un dinosaure quadrúpede. No obstant això, no s'observa amb claredat l'associació del parell ?peu-mà?, típica dels rastres de dinosaures quadrúpedes.
  
Edat del jaciment: cretaci superior (Cenomanià)
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓ
  
Art. 1. Protecció del jaciment. A fi de preservar la integritat del bé, no s'autoritzarà cap actuació, de manera que quedaran prohibits els moviments de terres i excavacions, llevat que per tractar-se d'actuacions amb fins científics justificats o destinats a la tutela i protecció del bé, disposen de l'autorització expressa de la Conselleria de Cultura Educació i Esport.
  
Art. 2. Entorn de protecció. En les actuacions que s'han de realitzar en l'entorn de protecció del bé, serà aplicable l'article 62 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, la qual cosa implica que per a dur a terme qualsevol intervenció s'haurà d'aportar el corresponent estudi paleontològic, i s'hauran d'executar, si és el cas, les actuacions paleontològiques pertinents. Previ.
  
6. ESTAT DE CONSERVACIÓ
  
Substrat: les icnites es localitzen sobre roques calcàries laminades, ordenades en fins estrats, intensament fissurats i diaclasats, i en alguns sectors s'ha produït el despreniment parcial de les capes o làmines.
  
ICNITES: en alguns sectors s'han perdut les empremtes a causa del despreniment de les làmines de l'estrat sobre les quals estaven impreses, de manera que només queda marcada la subimpressió sobre la capa inicialment subjacent. En altres punts les empremtes presenten bon estat de preservació, de manera que conserven inclús estructures anulars entorn de la depressió central.
  
II. TITULARITAT: privada
  
6. JACIMENT ICNOLÒGIC D'ARQUELA
  
I. DADES SOBRE EL BÉ OBJECTE DE LA DECLARACIÓ
  
1. DENOMINACIÓ
  
Arquela
  
2. LOCALITZACIÓ
  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana
  
 b) Província: València
  
c) Municipi/s: Alpuente
  
3. UBICACIÓ I DELIMITACIÓ:
  
Ubicació: consta en l'expedient administratiu.
  
Delimitació de l'entorn de protecció: el perímetre ve definit en el pla que consta en l'expedient.
  
4. DESCRIPCIÓ I DADES HISTORICOARTÍSTIQUES
  
Tres afloraments diferents. Un primer aflorament amb 6 icnites en el llit de la rambla. Un segon aflorament amb 5 empremtes de dinosaures, en el qual són visibles les seues seccions verticals en el talús que constituïx la paret del llit del barranc. Un tercer aflorament, aigües avall, compost per dos icnites, visibles així mateix en una secció vertical del llit.
  
En els tres casos, les icnites es presenten com estructures de deformació dels estrats (depressions tancades), farcides de material d'una composició diferent de l'estrat deformat. El contorn de les empremtes es considera circular o ovalat. No es poden atribuir a cap icnotàxon en particular.
  
Edat del jaciment: juràssic superior (Facies Pürbeck)
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓ
  
Art. 1. Protecció del jaciment. A fi de preservar la integritat del bé, no s'autoritzarà cap actuació, de manera que quedaran prohibits els moviments de terres i excavacions, llevat que, per tractar-se d'actuacions amb fins científics justificats o destinats a la tutela i protecció del bé, disposen de l'autorització expressa de la Conselleria de Cultura Educació i Esport.
  
Art. 2. Entorn de protecció. En les actuacions que s'han de realitzar en l'entorn de protecció del bé, serà aplicable l'article 62 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, la qual cosa implica que per a dur a terme qualsevol intervenció s'haurà d'aportar el corresponent estudi paleontològic previ, i s'hauran d'executar, si és el cas, les actuacions paleontològiques pertinents.
  
6. ESTAT DE CONSERVACIÓ
  
Substrat: les arenoses que contenen les icnites es presenten poc cementades, amb tendència a l'arenització. Per això, les aigües corrents que es canalitzen en la capçalera de la rambla estan produint l'afonament i el retrocés de l'escarpament on es localitza el primer grup d'icnites. El segon grup d'icnites, localitzat igualment sobre un front inestable, es troba altament degradat per afonament.
  
Icnites: risc que el jaciment es destruïsca a mitjà-llarg termini per causes naturals, ja siga per desagregació granular o per afonament dels estrats en què es troben.
  
II. TITULARITAT: Confederació Hidrogràfica del Xúquer
  
7. JACIMENT ICNOLÒGIC DE LOSILLA
  
I. DADES SOBRE EL BÉ OBJECTE DE LA DECLARACIÓ
  
1. DENOMINACIÓ
  
Losilla
  
2. LOCALITZACIÓ
  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana
  
b) Província: València
  
c) Municipi/s: Alpuente
  
3. UBICACIÓ I DELIMITACIÓ:
  
Ubicació: consta en l'expedient administratiu.
  
Delimitació de l'entorn de protecció: el perímetre ve definit en el pla que consta en l'expedient.
  
4. DESCRIPCIÓ I DADES HISTORICOARTÍSTIQUES
  
Es reconeixen fins a 72 estructures subcirculars de considerable profunditat, que podrien correspondre amb marques de petjades de grans. Es tractaria de subimpressions mal definides, no d'impressions directes, encara que tampoc es pot descartar que corresponguen a estructures de dissolució del sostre de l'estrat.
  
Edat: juràssic superior (Facies Pürbeck)
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓ
  
Art. 1. Protecció del jaciment. A fi de preservar la integritat del bé, no s'autoritzarà cap actuació, de manera que quedaran prohibits els moviments de terres i excavacions, llevat que per tractar-se d'actuacions amb fins científics justificats o destinats a la tutela i protecció del bé, disposen de l'autorització expressa de la Conselleria de Cultura Educació i Esport.
  
Art. 2. Entorn de protecció. En les actuacions que s'han de realitzar en l'entorn de protecció del bé, serà aplicable l'article 62 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, la qual cosa implica que per a dur a terme qualsevol intervenció s'haurà d'aportar el corresponent estudi previ paleontològic, i s'hauran d'executar, si és el cas, les actuacions paleontològiques pertinents.
  
6. ESTAT DE CONSERVACIÓ
  
Substrat: les estructures circulars que podrien ser assimilades a icnites de vertebrats es troben sobre roques calcàries coherents, sense perill d'arenització o fragmentació.
  
La meteorització química de l'aigua sobre la calcària ha produït la dilatació i l'expansió de fractures i clavills, i el consegüent esborrament d'algunes empremtes.
  
Icnites: les estructures circulars retenen l'aigua de precipitació i vessament superficial, amb la qual cosa s'ha produït la dissolució dels buits originals, i ha fet molt difícil la seua interpretació.
  
II. TITULARITAT: Ajuntament d'Alpuente
  
8. JACIMENT ICNOLÒGIC DEL TAMBUC EST
  
I. DADES SOBRE EL BÉ OBJECTE DE LA DECLARACIÓ
  
1. DENOMINACIÓ
  
El Tambuc est
  
2. LOCALITZACIÓ
  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana
  
b) Província: València
  
c) Municipi/s: Millares
  
3. UBICACIÓ I DELIMITACIÓ:
  
Ubicació: consta en l'expedient administratiu.
  
Delimitació de l'entorn de protecció: el perímetre ve definit en el pla que consta en l'expedient.
  
4. DESCRIPCIÓ I DADES HISTORICOARTÍSTIQUES
  
Les icnites es localitzen sobre estrats de calcàries micrítiques i calcàries estromatolítiques laminades, en disposició subhoritzontal. Les calcàries es disposen en bancs tabulars de potència centimètrica a decimètrica. Presenten clavills de dessecació i arrugues d'onatge, amb la qual cosa indiquen condicions d'exposició subaèria (ambient de plana de marea).
  
S'han identificat un total de 84 icnites tridàctils completes o fragmentàries. No es cartografia un nombre indeterminat de marques presents sobre el substrat, per no ser diferenciables clarament d'altres marques de dissolució de la superfície de l'estrat.
  
S'identifiquen 62 icnites aïllades i 22 icnites que formen part de 6 rastres. L'anàlisi de l'orientació de les icnites determina una direcció preferent de desplaçament NE-SO, amb un menor percentatge d'icnites amb orientació contraposada.
  
Les empremtes, per la seua morfologia i grandària, poden ser atribuïdes a dinosaures teròpodes i ornitòpodes de talla reduïda a mitjana. Hi ha una certa variabilitat en grandària i forma de les icnites, per la qual cosa no es descarta que hagen sigut impreses per dinosaures de diferent estat de desenvolupament dins d'una població monoespecífica, o per dinosaures de diferents tàxons.
  
Es diferencien dos morfotipus principals: empremtes tridàctils mexaxòniques amb les impressions dels dígits individualitzades, taló agut, a vegades bilobat, dígit III més llarg que els altres i dígits II i III orientats en sentit medial, atribuïbles a dinosaures teròpodes de talla mitjana. Les empremtes tridàctils, amb impressions digitals més arredonides, de longitud i amplària equivalent, dígits més curts i taló arredonit, són morfologies pròpies de les empremtes deixades per dinosaures ornitòpodes.
  
S'han identificat 7 rastres compostos per 3, 4, 3, 6, 3, 3 i 4 empremtes, numerats des de TE-I a TE-VII. La longitud dels rastres ve indicada en la taula corresponent.
  
Es pressuposa l'existència d'icnites en àrees del llit del barranc cobertes per depòsits d'arenes i graves.
  
Edat del jaciment: cretaci superior (Campanià?)
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓ
  
Art. 1. Protecció del jaciment. A fi de preservar la integritat del bé, no s'autoritzarà cap actuació, de manera que quedaran prohibits els moviments de terres i excavacions, llevat que per tractar-se d'actuacions amb fins científics justificats o destinats a la tutela i protecció del bé, disposen de l'autorització expressa de la Conselleria de Cultura Educació i Esport.
  
Art. 2. Entorn de protecció. En les actuacions que s'han de realitzar en l'entorn de protecció del bé serà aplicable l'article 62 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, la qual cosa implica que per a dur a terme qualsevol intervenció s'haurà d'aportar el corresponent estudi previ paleontològic, i s'hauran d'executar, si és el cas, les actuacions paleontològiques pertinents.
  
6. ESTAT DE CONSERVACIÓ
  
Substrat: les icnites es troben sobre roques calcàries coherents, sense perill d'arenització o fragmentació. Grans fractures transversals creuen els afloraments, però no posen en perill la integritat d'estos. La meteorització química de l'aigua sobre la calcària ha produït la dilatació i l'expansió de les fractures, i el consegüent esborrament d'algunes empremtes. L'acció de les aigües de vessament, especialment incrementat per l'efecte de la càrrega de sediments, ha esborrat les empremtes en amplis sectors dels afloraments.
  
Una gran part dels afloraments amb empremtes es troben coberts per depòsits de graves i arenes transportades pel corrent durant les crescudes.
  
Icnites: variable. Les icnites es troben dèbilment marcades sobre les làmines més superiors dels estrats. En alguns sectors s'han esborrat per erosió del sostre de l'estrat, a causa de la dissolució per part de l'aigua o pel desgast produït pels corrents d'aigües carregades de sediment.
  
II. TITULARITAT: Confederació Hidrogràfica del Xúquer
  
9. JACIMENT ICNOLÒGIC DEL TAMBUC OEST
  
I. DADES SOBRE EL BÉ OBJECTE DE LA DECLARACIÓ
  
1. DENOMINACIÓ
  
El Tambuc Oest
  
2. LOCALITZACIÓ
  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana
  
b) Província: València
  
c) Municipi/s: Millares
  
3. UBICACIÓ I DELIMITACIÓ:
  
Ubicació: consta en l'expedient administratiu.
  
Delimitació de l'entorn de protecció: el perímetre ve definit en el pla que consta en l'expedient.
  
4. DESCRIPCIÓ I DADES HISTORICOARTÍSTIQUES
  
Les icnites es localitzen sobre estrats de calcàries micrítiques i calcàries estromatolítiques laminades, en disposició subhoritzontal. Les calcàries es disposen en bancs tabulars de potència centimètrica a decimètrica. Presenten clavills de dessecació i arrugues d'onatge, amb la qual cosa indiquen condicions d'exposició subaèria (ambient de plana de marea).
  
S'han cartografiat un total de 132 icnites tridàctils completes o fragmentàries. No es cartografia un elevat nombre de marques presents sobre el substrat, per no ser diferenciables clarament altres marques de dissolució de la superfície de l'estrat.
  
S'identifiquen 109 icnites aïllades i 19 icnites formant part de 6 rastres. L'anàlisi de l'orientació de les icnites determina una direcció preferent de desplaçament cap al SW, amb un menor percentatge d'icnites amb orientació contraposada.
  
Les empremtes, per la seua morfologia i grandària, poden ser atribuïdes a dinosaures teròpodes i ornitòpodes de talla reduïda a mitjana. Hi ha una certa variabilitat en grandària i en forma de les icnites, per la qual cosa no es descarta que hagen sigut impreses per dinosaures de diferent estat de desenvolupament dins d'una població monoespecífica, o per dinosaures de diferents tàxons. En alguns sectors del jaciment, les empremtes van ser impreses sobre un substrat poc consolidat, la qual cosa ha determinat morfologies arredonides, sense detalls, per la qual cosa no poden ser atribuïdes a cap grup taxonòmic en particular. En altres punts, la densitat i la superposició d'empremtes és tan alta que es pot parlar d'un procés de dinotorbació.
  
Es diferencien tres morfotipus principals: empremtes tridàctils mexaxòniques amb les impressions dels dígits individualitzades, taló agut, a vegades bilobat, dígit III més llarg que els altres i dígits II i III orientats en sentit medial, atribuïbles a dinosaures teròpodes de talla mitjana. Les empremtes tridàctils amb impressions digitals més arredonides, de longitud equivalent, d'envoltant aproximadament subcircular (amplària equivalent a la longitud de l'empremta) i taló arredonit, són morfologies pròpies de les empremtes deixades per dinosaures ornitòpodes. Un tercer morfotipus correspon amb empremtes plantígrades, caracteritzades per la presència d'un taló molt desenvolupat en sentit anteroposterior. Corresponen a impressions tarsals de dinosaures teròpodes de dimensió reduïda.
  
S'han identificat 6 rastres, numerats des de TW-I a TW-VI, de longituds compreses entre 1,35 i 3,90 metres, compostos per un nombre variable d'icnites, que oscil'la entre tres i sis empremtes.
  
Es pressuposa l'existència d'icnites en àrees del llit del barranc cobertes per depòsits d'arenes i graves.
  
Edat del jaciment: cretaci superior (Campanià?)
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓ
  
Art. 1. Protecció del jaciment. A fi de preservar la integritat del bé, no s'autoritzarà cap actuació, de manera que quedaran prohibits els moviments de terres i excavacions, llevat que per tractar-se d'actuacions amb fins científics justificats o destinats a la tutela i protecció del bé, disposen de l'autorització expressa de la Conselleria de Cultura Educació i Esport.
  
Art. 2. Entorn de protecció. En les actuacions que s'han de realitzar en l'entorn de protecció del bé serà aplicable l'article 62 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, la qual cosa implica que per a dur a terme qualsevol intervenció s'haurà d'aportar el corresponent estudi paleontològic previ, i s'hauran d'executar, si és el cas, les actuacions paleontològiques pertinents.
  
6. ESTAT DE CONSERVACIÓ
  
Substrat: les icnites es troben sobre roques calcàries coherents, sense perill d'arenització o fragmentació. Grans fractures transversals creuen els afloraments, però no posen en perill la integritat d'estos. La meteorització química de l'aigua sobre la calcària ha produït la dilatació i l'expansió de les fractures, i el consegüent esborrament d'algunes empremtes. L'acció de les aigües de vessament, especialment incrementada per l'efecte de la càrrega de sediments, ha esborrat les empremtes en amplis sectors dels afloraments.
  
Una gran part dels afloraments amb empremtes es troben coberts per depòsits de graves i arenes transportades pel corrent durant les crescudes.
  
Icnites: variable. Les icnites es troben dèbilment marcades sobre les làmines més superiors dels estrats. En alguns sectors s'han esborrat per erosió del sostre de l'estrat, a causa de la dissolució per part de l'aigua o pel desgast produït pels corrents d'aigües carregades de sediment.
  
II. TITULARITAT: Confederació Hidrogràfica del Xúquer
  
10. JACIMENT ICNOLÒGIC DE VIZCOTA
  
I. DADES SOBRE EL BÉ OBJECTE DE LA DECLARACIÓ
  
1. DENOMINACIÓ
  
Vizcota
  
2. LOCALITZACIÓ
  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana
  
b) Província: València
  
c) Municipi/s: Alpuente
  
3. UBICACIÓ I DELIMITACIÓ:
  
Ubicació: consta en l'expedient administratiu.
  
Delimitació de l'entorn de protecció: el perímetre ve definit en el pla que consta en l'expedient.
  
4. DESCRIPCIÓ I DADES HISTORICOARTÍSTIQUES
  
Una única estructura circular d'uns 50 cm de diàmetre, atribuïble a la petjada d'un dinosaure sauròpode (impressió del peu). La icnita presenta un anell extern format per deformació plàstica del sediment original. La icnita es localitza sobre el sostre d'un canal d'arenosa que presenta clavills de retracció. Forma part d'una alternança d'arenes i argiles roges i grises. Les arenoses es disposen segons cossos discrets de geometria en forma de canal. Corresponen a un medi ambient fluviodeltaic.
  
Edat del jaciment: cretaci inferior.
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓ
  
Art. 1. Protecció del jaciment. A fi de preservar la integritat del bé, no s'autoritzarà cap actuació, de manera que quedaran prohibits els moviments de terres i excavacions, llevat que, per tractar-se d'actuacions amb fins científics justificats o destinats a la tutela i protecció del bé, disposen de l'autorització expressa de la Conselleria de Cultura Educació i Esport.
  
Art. 2. Entorn de protecció. En les actuacions que s'han de realitzar en l'entorn de protecció del bé, serà aplicable l'article 62 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, la qual cosa implica que per a dur a terme qualsevol intervenció s'haurà d'aportar el corresponent estudi paleontològic previ, i s'hauran d'executar, si és el cas, les actuacions paleontològiques pertinents.
  
6. ESTAT DE CONSERVACIÓ
  
Substrat: la icnita es troba sobre el sostre d'un canal d'arenosa, un poc diaclasat, parcialment cobert de graves, i sobre el qual s'ha desenvolupat una incipient vegetació.
  
Icnites: la icnita es troba ben conservada. El buit que constituïx l'empremta es troba parcialment farcida per depòsits d'arenes i graves.