Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8212, del 15-01-2018 (2017/11271)

RESOLUCIÓ de 27 de novembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 28/13-AIA, Elx i Santa Pola.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8212

Data del DOGV
:   15-01-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/11841


Data del document
:   27-11-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Elx
    * Santa Pola
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 27 de novembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 28/13-AIA, Elx i Santa Pola. [2017/11440]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 28/13-AIA, Elx i Santa Pola.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 28/8418-BEZ.  
Títol: Projecte oficial d'execució de la línia d'energia elèctrica a 220 kV doble circuit, L/ ST Torrellano-ST Santa Pola (província d'Alacant).  
Promotor: Red Eléctrica de España, SAU (ATLINE/2011/188/03).  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació, Direcció General d'Energia.  
Localització: termes municipals d'Elx i Santa Pola (Alacant).  
  
  
Descripció del projecte  
En l'actualitat, les càrregues de la població de Santa Pola s'atenen des de la STR de Santa Pola de 66/20 kV. La transformació en mitjana tensió de la zona d'Elx i Santa Pola està saturada, i també la transformació 132/66 kV i la xarxa de 66 kV. És impossible atendre la petició de nous subministraments a Santa Pola, com el d'Actura (218 MW), actuació residencial Los Balsares (80 MW) i altres. Atesa la magnitud de la potència sol·licitada, es requereix una nova subestació amb parc de 220 kV a Santa Pola, la qual ha sigut ja autoritzada per la Direcció General d'Energia mitjançant la Resolució de 2 de març de 2010 i amb declaració d'impacte ambiental (DIA) per la Resolució d'1 d'octubre de 2009 (112/8240-PZP). L'evacuació des d'aquesta està pràcticament resolta amb la xarxa existent. Es requereix l'alimentació al nou sistema de 220 kV, actuació que s'escomet amb el projecte analitzat.  
  
Es proposa la construcció d'una línia elèctrica de doble circuit, en 220 kV, des de la subestació ST Torrellano, a Elx, fins a la ST Santa Pola, a Santa Pola. El projecte està promogut per Red Eléctrica de España, SAU.  
La línia tindrà una longitud de 13.750 m, dels quals 7,12 km es projecten en aeri i 6,64 km en subterrani. S'inicia en la ST Torrellano cap al sud-est en subterrani pels vials del polígon Elx Parc Industrial per a continuar per camins públics fins a passar la urbanització Torre Blava. Des d'aquest punt passa a aeri, seguint cap al sud fins al camí de Los Balsares, on passa novament a subterrani per a continuar pels vials del sector Los Balsares fins a la subestació de Santa Pola. El tram més pròxim a la ST Torrellano se soterra a causa de les afeccions imposades per les servituds aeronàutiques de l'aeroport de l'Altet. En l'entorn de la ST Santa Pola se soterra novament la línia tenint en compte la qualificació de sòl urbanitzable edificable. Aquesta configuració mixta aereosubterrània està pendent de ser incorporada a la planificació sectorial, atés que en la versió vigent (2008-2016, aprovada en Consell de Ministres de 30.05.2008) figura en configuració aèria.  
  
El tram aeri, de 7.116 m, s'inicia en el suport AP1 de transició aereosubterrani i finalitza en l'AP27 de transició. Consta, per tant, de 27 suports metàl·lics constituïts per perfils angulars de costats iguals organitzats en gelosia doble, amb travesser en hexàgon amb un circuit per cada costat. La fonamentació dels suports es realitza per mitjà de quatre massissos independents, un per cada pota. Té doble circuit dúplex, amb conductor d'alumini-acer tipus LARL-455 (Condor-AW) i potència màxima per circuit de 894 MVA. El cable de terra incorpora fibra òptica i és del tipus OPGW-25. L'aïllament està dissenyat amb cadenes de compòsit.  
El traçat subterrani està compost per dos trams. El primer s'inicia en la ST Torrellano i acaba en l'AP1. Té una longitud de 3.979 m. El segon tram s'inicia en l'AP27 i acaba en la ST Santa Pola, amb 2.657 m. És de doble circuit, amb 450 MVA de potència màxima per circuit, amb cable tipus XLPE Cu 2.000 mm² col·locat en canalització (2 m d'ample per 1,5 m de profunditat), dins de tubs encastats en prisma de formigó.  
  
L'obra civil s'iniciarà una vegada obtinguts els permisos i drets de servitud. Es procedirà a l'obertura i millora d'accessos, obertura de buits per a fonamentacions, formigonat, muntatge i hissament de suports i estesa de cables en el tram aeri i obertura de rasa, col·locació de capa de formigó de neteja, col·locació de tubs, formigonada fins a la cota adequada i reposició del paviment o ferm. Finalment es retiraran les terres i els materials i es restaurarà la zona.  
  
  
Tramitació administrativa  
Com a antecedents a aquest expedient s'han realitzat diversos tràmits davant de l'òrgan ambiental. En primer lloc, es va tramitar davant del Ministeri de Medi Ambient una consulta sobre l'abast i l'amplitud de l'EIA per al projecte L/220 kV Saladas - Santa Pola, en el qual van participar diversos organismes, entre ells aquest òrgan ambiental (expedient 130/5270-UAC) i les observacions dels quals es van considerar en l'elaboració d'aquest. L'autorització del projecte es va tramitar davant de l'òrgan autonòmic competent en energia, per la qual cosa es va avaluar ambientalment el projecte amb referència 96/6018-HXK i es va emetre una declaració d'impacte ambiental per la Resolució de la Direcció General de Medi Natural de 14 de juliol de 2008. La construcció del nou parc de 220 kV juntament amb la ST Saladas i que s'ha denominat ST Torrellano i els condicionants imposats per les servituds aeroportuàries, han portat a abandonar l'anterior projecte i redactar el que és objecte d'aquesta resolució. Aquest òrgan ambiental va informar que, vistos els canvis introduïts, era necessari elaborar un nou EIA, a fi d'emetre una nova DIA, i considerar els tràmits anteriors com a consultes prèvies.  
  
Amb data 13 de març de 2013 va tindre entrada un ofici del Servei Territorial d'Energia d'Alacant, pel qual es trasllada l'expedient relatiu al projecte d'execució de la línia elèctrica aèria a 220 kV, entre la ST Torrellano i la ST Santa Pola, al terme municipal d'Elx i Santa Pola (Alacant). En aquest es comunica la finalització del tràmit d'informació pública (anuncis en el DOGV, 18.09.2012, en el BOP, 24.09.2012, i en el periòdic Información, 01.10.2012) i consultes (s'especifiquen els organismes consultats). La documentació rebuda inclou:  
  
- Estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant, EIA) i document de síntesi.  
- Projecte oficial d'execució de la línia d'energia elèctrica a 220 kV doble circuit, L/ ST Torrellano - ST Santa Pola (província d'Alacant).  
  
- Estudi d'integració paisatgística.  
- Còpia dels informes i les al·legacions rebuts de caràcter ambiental, i també les contestacions del promotor a aquests.  
Entre els informes demanats s'inclouen:  
- Informe municipal de Santa Pola de 12 de juliol de 2012, sense caràcter ambiental.  
- Informe favorable del Servei de Patrimoni Cultural de data 29 de setembre de 2011, on estableix com a condicionat la realització d'un seguiment arqueològic dels moviments de terra, tant en les rases com en els suports.  
- Informe del Servei d'Espais Naturals i Biodiversitat, de 16 de juliol de 2012. Indica que el projecte no es localitza en l'interior dels espais Xarxa Natura 2000, no es localitza en l'àmbit de microreserves de flora o reserves de fauna i no s'identifiquen hàbitats protegits inclosos en el catàleg valencià de flora amenaçada. Sí que s'identifica l'espècie Riparia riparia (vulnerable) inclosa en el catàleg de fauna amenaçada de la Comunitat Valenciana, però no és previsible la seua afecció ja que coincideix amb el tram subterrani pel polígon d'Elx Parc Industrial.  
- Informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, de 13 de juliol de 2012. Indica que el projecte no afecta cap espai natural protegit la gestió del qual siga competència de l'esmentat servei.  
- Informe del tècnic de la demarcació sud (secció forestal) de 21 d'agost de 2012. Indica que el projecte afecta en el tram subterrani el camí ramader Canyada d'Orihuela a Alacant (20 m d'amplària legal) i en el tram aeri a l'assagador de Sant Vicent o de Boluda (5 m) i l'assagador de Dolores (15 m), per tant es requereix autorització d'ocupació. Així mateix, afecta les forests d'utilitat pública Serra de Santa Pola (propietat de l'Ajuntament d'Elx), que també requereix autorització d'ocupació.  
- Resolució d'autorització a la construcció del projecte, de 29 de juliol de 2011, de la Direcció de Seguretat d'Aeroports i Navegació Aèria, condicionada al fet que es respecten determinats nivells d'elevació màxima de cada suport.  
Així mateix, s'han rebut al·legacions de particulars que fan referència a l'afecció sobre parcel·les de la seua propietat.  
S'ha consultat l'òrgan competent en paisatge i s'ha rebut informe de 27 de març de 2014, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
  
Afeccions legals  
El traçat de la línia està condicionat per les distàncies de seguretat establides en la reglamentació tècnica respecte a les carreteres, a altres línies elèctriques i a habitatges, entre altres. En aquest cas particular, ha sigut necessari adaptar el traçat de la línia a les servituds aeronàutiques associades a l'aeroport de l'Altet, d'acord amb el que estableix el Decret 584/1972, modificat pel Decret 2490/1974 i Reial decret 1541/2003.  
  
La Instrucció de 13 de gener de 2012, de la Direcció General de Medi Natural, sobre camins ramaders, regula els encreuaments de camins ramaders i el procediment per a sol·licitar l'ocupació temporal d'aquests.  
La Instrucció d'11 de juny de 2012, de la Direcció General de Medi Natural, desenvolupa la Llei 3/1993 forestal de la Comunitat Valenciana i el seu reglament, pel que fa a l'ocupació temporal de forest d'utilitat pública.  
En els encreuaments amb llits de riu és d'aplicació allò que s'ha establit per a les zones de servitud i policia pel reglament de domini públic hidràulic, aprovat pel Reial decret 849/1986, d'11 d'abril.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals està la producció i distribució d'energia elèctrica (CNAE-93 Rev1 40,1).  
  
La gestió dels residus generats s'ajustarà al que estableix la legislació estatal i autonòmica reguladora de la matèria. En particular, els residus de construcció es gestionaran d'acord amb el Reial decret 105/2008, d'1 de febrer i el Decret 200/2004, d'1 d'octubre.  
  
En terreny forestal i el seu entorn s'apliquen les prescripcions de seguretat establides en el Decret 7/2004, de 23 de gener. Respecte a la neteja de vegetació sota la línia, en terreny forestal, s'han de seguir els criteris del Decret 150/2010, de 24 de setembre.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
  
Consideracions ambientals  
En l'estudi d'impacte ambiental s'analitza un àmbit d'estudi entorn a l'eix definit entre la posició de la ST Torrellano i la ST Santa Pola, situades a Elx i Santa Pola respectivament. Es tracta d'un entorn altament antropitzat on predominen els camps de cultiu, les urbanitzacions residencials i l'edificació residencial dispersa. Són nombroses les infraestructures que es localitzen en la zona: aeroport de l'Altet, carreteres (A-7, CV-86, N-340, CV-865, entre altres), ferrocarril, zones industrials, altres línies, etc. Al sud-sud-est de l'àmbit d'estudi estan el parc natural de les Salines de Santa Pola (també declarat ZEPA, LIC i i inclòs en el conveni RAMSAR i en el catàleg de zones humides) i el paratge natural municipal del Clot de Galvany (LIC i ZEPA i catalogat com a zona humida). Ambdues zones destaquen per albergar colònies d'aus d'espècies amb diversos graus de protecció. La zona d'estudi comprén un terreny de suaus pendents propis de la plana litoral, on predominen zones planes alternades amb paratges suaument ondulats, amb escasses superfícies muntanyoses, on destaca la serra de Santa Pola. Inclou diverses zones catalogades com a forest d'utilitat pública i està travessat per diversos camins ramaders. No comprén cursos permanents d'aigua i són escassos els barrancs i rambles, per la qual cosa l'àmbit no està afectat de risc d'inundació. Tampoc està afectat per riscos naturals i geològics rellevants.  
  
Els principals condicionants per al traçat de la línia són les servituds imposades per l'aeroport de l'Altet, els sòls urbans i urbanitzables i les infraestructures, l'edificació dispersa i els espais naturals. Estudiat l'àmbit, es va proposar en 2008 un traçat compost per un tram subterrani d'uns 2 km a l'eixida de la ST Torrellano i 10 km en aeri. En l'actualitat, es proposa un traçat alternatiu a l'anterior, amb dos trams en subterrani (aproximadament 6,6 km) i un tram central en aeri (7 km). El tram subterrani d'eixida de la ST Torrellano permet creuar el polígon Elx Parc Industrial i vorejar la urbanització Torre Blava sota vial, al mateix temps que es respecten les servituds imposades per l'aeroport. Creua el camí ramader Canyada d'Orihuela a Alacant (20 m d'amplària legal). El disseny en subterrani del tram d'entrada en la ST Santa Pola respon a un conveni amb l'ajuntament i amb el promotor del sector Los Balsares OV1 AR5, a fi que la línia discórrega sota els vials previstos en aquest. Cal indicar que travessa uns 500 m de forest d'utilitat pública, afecció inevitable atés que la ubicació de la ST Santa Pola obliga a efectuar l'esmentat encreuament. No obstant això, el desenvolupament definitiu del sector Los Balsares comportarà la desafectació d'aquests terrenys. El tram aeri discorre pel camp d'Elx, esquiva les urbanitzacions i els edificis residencials dispersos, i afecta parcel·les de cultiu. Creua en aeri l'assagador de Sant Vicent o de Boluda (5 m d'amplària legal) i l'assagador de Dolores (15 m d'amplària legal, coincident en traçat amb la CV-851), sense afectar aquests amb els suports. El projecte no es localitza en l'interior dels espais Xarxa Natura 2000, ni en l'àmbit de microreserves de flora o reserves de fauna i no s'identifiquen hàbitats protegits inclosos en el catàleg valencià de flora amenaçada. La vegetació natural de la zona es limita a matoll baix (timó degradat) procedent de la recolonització d'antics cultius i pastiu de teròfits (última etapa de degradació de la vegetació potencial). En l'EIA se cita la possible presència de Launaea arborescens i Limonium lobatum. No obstant això, l'òrgan competent no incideix en la seua presència.  
  
Com s'ha indicat, l'àrea d'estudi presenta una alta singularitat respecte a l'avifauna, a causa de la presència de zones humides, lloc de reproducció, alimentació i pas, en particular el Clot de Galvany i les Salines de Santa Pola. Aquesta última alberga grans concentracions d'aus limícoles i la presència constant de flamencs. Ambdós espais són àrees de conservació de l'ànec capblanc. Hi ha moviment de les aus entre aquests espais i altres zones humides del sud d'Alacant (Aigua Amarga, el Fondo, Llacunes de la Mata-Torrevieja), i també cap a l'EDAR de Santa Pola, molt pròxima a la ST Santa Pola. En aquest sentit, el traçat subterrani que envolta l'esmentada depuradora redueix el potencial risc per a l'avifauna. D'altra banda, en l'entorn del polígon Elx Parc Industrial destaca la presència de l'oroneta de ribera, amb una de les colònies de cria més importants de la Comunitat Valenciana, que sol instal·lar-se en alguna parcel·la en obres, i excava túnels en talussos i tallats arenosos. Cada any busquen una ubicació nova per a la colònia. Aquesta espècie estableix els nius en la segona meitat del mes de març i a l'abril, i l'època de cria s'estén fins al juliol. No s'ha detectat la seua presència l'any 2013.  
S'aporta un estudi d'integració paisatgística en què s'analitza, d'acord amb la normativa vigent, l'afecció generada per la instal·lació. Les esteses elèctriques aèries introdueixen un element alié al paisatge que produeix una certa intrusió visual. La línia travessa una zona plana amb xicotets relleus on es mesclen cultius d'arbres, per la qual cosa els suports són visibles. No obstant això, la visibilitat des dels principals punts d'observació es redueix a causa de la distància. Encara que l'impacte no pot ser totalment mitigat, el traçat soterrat en els dos extrems i la selecció del corredor per al tram aeri permet reduir l'afecció visual. Per als accessos, a causa de la bona accessibilitat de la zona afectada, no s'estima una afecció visual rellevant. L'òrgan competent considera que podria considerar-se viable l'actuació, a falta de justificar l'execució del pla de participació pública.  
L'execució del projecte comporta l'excavació per al tram subterrani i per als suports. El tram subterrani a Elx discorre sota carrers i camí, per la qual cosa té bona accessibilitat. Per al tram subterrani a Santa Pola, encara que la línia discorrerà davall els vials previstos en el sector, com que encara no existeixen, afectarà terrenys de cultiu i terreny natural. El tram aeri travessa una zona amb multitud de carreteres i camins agrícoles, la qual cosa permet accedir fins a la proximitat de la base dels suports. S'aporta un estudi d'accessos específic. Les afeccions associades als accessos no serà significativa, atesa l'escassa longitud de camins nous necessària i la baixa envergadura i qualitat de la vegetació natural afectada. Els suports s'han projectat, si és possible, juntament amb llindes de camí, la qual cosa permet accedir fins a la base dels suports aprofitant la cota del terreny, camp a través, amb maquinària lleugera. S'identifica afecció a terreny natural en els suports AP2 i AP24, amb timó degradat i AP1, AP3, AP4, AP9 i AP12 amb pastura, totes aquestes amb baixa qualitat. Els materials d'obra s'emmagatzemen en una zona determinada prèviament, per a reduir l'afecció a l'entorn. Els suports es munten en les proximitats del suport, en terra campa de treball i s'hissen per mitjà d'una grua. La maquinària i l'aprovisionament de materials es realitza en un magatzem llogat a aquest efecte, i no cal disposar de terra campa o de magatzems a peu d'obra per a aquest menester. No cal realitzar neteja de vegetació sota el tram aeri, atés que sobrevola cultius arboris de cítrics, ametlers i magraners l'escàs desenvolupament en altura dels quals no compromet la seguretat de la línia. Finalitzada l'obra, es retiren els materials sobrants i es deixa la zona en condicions semblants a les d'abans.  
Una vegada caracteritzada la realitat patrimonial de l'àrea d'estudi, no es preveu afecció a elements del patrimoni cultural, ja que el traçat se situa a una certa distància de les zones on s'han localitzat béns d'interés cultural, jaciments arqueològics i béns d'interés etnogràfic. No obstant això, des de l'òrgan competent s'indica que la séquia Canal del Progrés no pot ser afectada de manera directa pel projecte; que els murs de maçoneria en sec, en la mesura que siga possible, han de ser respectats i, en cas d'afecció, reposats; que s'ha d'evitar el risc d'afecció directa a la casa Lo Xotxim i evitar utilitzar els seus voltants i les seues instal·lacions com a àrees d'aplec de materials o d'aparcament de vehicles d'obra. D'altra banda, es tracta d'una àrea potencialment apta per a albergar restes paleontològiques. L'òrgan competent ha imposat com a condició que s'adopte com a mesura correctora el seguiment arqueològic dels moviments de terra, tant en les rases com en els suports.  
  
S'incorpora al projecte un estudi de gestió de residus, elaborat d'acord amb el que disposa el Reial decret 105/2008, d'1 de febrer, pel qual es regula la producció i gestió dels residus de construcció i demolició. Es proposen d'altres mesures preventives i correctores en la fase d'obres com ara realitzar les tasques de manteniment de vehicles i maquinària en el taller per a evitar abocaments accidentals, estudi de la localització de zones d'aplecs per a evitar afecció a llits i séquies i localitzar-les en les zones de menor valor, supervisió de l'absència d'espècies sensibles de flora, descompactació del terreny després de les obres i rehabilitació de danys.  
Durant la fase d'explotació, l'existència de la línia comportarà servituds associades. En el tram aeri la servitud és compatible amb els usos del sòl actuals (excepte la construcció sota la línia), per tant és possible el cultiu dels terrenys sota la línia i no cal eliminar la vegetació, ja que és baixa. El grup animal que pot veure's afectat pel projecte en major grau és el de les aus, per electrocució o col·lisió. En línies com la que s'avalua el risc d'electrocució és nul, ja que les distàncies entre dos cables o entre cables i pal són prou àmplies perquè no siga possible el contacte simultani. Les col·lisions es produeixen quan l'au no pot evitar el cablejat, especialment, el cable de terra, pel menor diàmetre d'aquest. Afecta especialment aus que volen en grup, espècies nocturnes o crepusculars i aus de grans mides. El major trasbals d'aus es produeix entre els espais humits i des d'aquests a l'EDAR de Santa Pola. Pel fet que el tram més pròxim a aquests espais discorre soterrat, s'elimina aquest risc. En l'EIA s'incorpora com a mesura preventiva la col·locació de dispositius senyalitzadors per a evitar la col·lisió, d'acord amb el Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost.  
  
  
El pas del corrent implica una sèrie d'efectes d'escassa magnitud i poc significatius: l'emissió d'un so baix i de xicoteta intensitat, només apreciable als voltants de la línia i de més intensitat en condicions de boira o pluja; generació d'una quantitat insignificant d'ozó a causa de l'efecte corona que ionitza l'aire; generació de camps electromagnètics, inferiors als valors establits en la Recomanació del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea, de 12 de juliol (1999/519/CE), fixats en 5 kV/m per al camp elèctric i 100 µT per al camp magnètic. En el tram subterrani, el camp elèctric queda apantallat pel terreny i el magnètic té valors de 16 a 25 µT a 1,6 m en la vertical de l'eix i decreix ràpidament amb la distància. Per al tram aeri, s'estima (basant-se en mesuraments a línies anàlogues) en el punt més pròxim valors entre 1 i 3 kV/m i entre 1 a 6 µT de camp magnètic. El traçat es manté allunyat de les zones residencials i no hi ha habitatges aïllats a menys de 30 m.  
  
El manteniment de la línia aèria es realitza amb un vehicle tot terreny i s'utilitzen els accessos emprats per a la construcció. En cas d'incident o avaria, s'empra la maquinària necessària per a la ràpida recuperació del servei. El tram subterrani no està exposat els agents externs, per la qual cosa la seua degradació és menor. En cas d'accident i fallada, és necessari obrir la rasa.  
El desenvolupament del projecte augmentarà la garantia de subministrament elèctric a la població local i a previsibles desenvolupaments urbans o industrials de la zona, i millorarà les infraestructures d'abastiment.  
El pla de vigilància ambiental (PVA) planteja com a objectius bàsics:  
- Verificar tant la correcta execució de les obres de construcció del projecte com l'explotació d'aquest, per tal de complir les mesures correctores previstes.  
- Comprovar que els impactes produïts per la posada en funcionament són els previstos, tant en magnitud com respecte a l'element afectat.  
- Detectar si es produeixen impactes no previstos en l'estudi i posar en marxa les mesures correctores pertinents.  
- Seguir l'evolució de les mesures correctores adoptades, comprovar l'eficàcia d'aquestes i determinar les causes que n'han provocat el fracàs i establir-ne de noves, si escau.  
Durant l'execució del projecte cal disposar de l'assistència d'un tècnic que assessorarà i realitzarà el seguiment en matèria ambiental. Les actuacions concretes consistiran per exemple en l'ajust de la ubicació concreta dels suports, control dels danys generats, senyalització de les zones de pas de maquinària, seguiment arqueològic, control de les zones d'emmagatzematge de residus, etc.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte de línia elèctrica s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental i modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada llei.  
L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribueix a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'execució de la línia elèctrica d'alta tensió a 220 kV, doble circuit, L/ ST Torrellano - ST Santa Pola, promogut per Red Eléctrica de España, SAU, el traçat del qual discorre pel terme municipal d'Elx i Santa Pola (Alacant), sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions del projecte, el estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient i s'adopten les mesures indicades en l'apartat segon.  
  
Segon  
Establir les condicions complementàries a les mesures adoptades en el projecte següents:  
1. S'ha de tindre en compte la presència en l'àmbit del polígon Elx Parc Industrial de l'oroneta de ribera. A aquest efecte, si es realitzen obres d'excavació entre la segona meitat de març i abril i es generen talussos arenosos, es vigilarà per a evitar que siguen colonitzats. Si es detecten nius, i a fi d'evitar molèsties sobre la colònia en l'època de cria, haurà de coordinar-se a través del Servei Territorial de Medi Ambient (unitat competent en vida silvestre) la manera d'actuar.  
  
2. Segons es preveu en l'EIA, el tram aeri ha d'incorporar els dispositius per a evitar la col·lisió d'avifauna, d'acord amb el Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost.  
3. S'ha d'obtindre permís d'ocupació de camí ramader (encreuament subterrani de la Canyada d'Orihuela a Alacant) i la forest d'utilitat pública (suports AP1 i AP2 i part del tram subterrani a Santa Pola) d'acord respectivament amb la Instrucció de 13 de gener de 2012, de la Direcció General de Medi Natural, sobre camins ramaders i la Instrucció d'11 de juny de 2012, de la Direcció General de Medi Natural, per a ocupació de forests d'utilitat pública. Així mateix, s'ha de comunicar l'encreuament en aeri dels camins ramaders assagador de Sant Vicent o de Boluda i l'assagador de Dolores.  
4. En els trams en què la línia queda pròxima a terreny forestal, s'han d'adoptar durant les obres i els treballs de manteniment les prescripcions del Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
  
5. D'acord amb l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural, ha de realitzar-se un seguiment arqueològic dels moviments de terra, tant en les rases com en els suports. Qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica ha de ser comunicada immediatament a l'Administració competent. Igualment caldrà ajustar-se a qualsevol recomanació de l'òrgan competent.  
6. S'han de gestionar correctament els residus generats, i queda prohibida la crema de restes vegetals. S'han de restaurar a les seues condicions inicials les àrees que s'hagen alterat per les obres.  
7. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental s'han de documentar, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat ha de ser comunicada a l'òrgan ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
9. S'ha de trametre a l'òrgan competent la justificació de l'execució del pla de participació pública, els seus resultats i la consideració d'aquests en la solució adoptada, d'acord amb l'informe de 27 de març de 2014, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
  
Tercer  
Deixar sense efecte la Resolució de 14 de juliol de 2008, de la Direcció General de Medi Natural, per la qual s'emet una declaració d'impacte ambiental del projecte de línia elèctrica a 220 kV entre ST Saladas i ST Santa Pola (expedient 96/3717-GIV), ja que aquest se substitueix pel projecte objecte d'aquesta resolució (referència expedient d'energia ATLINE/2007/528/03).  
  
Quart  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets es consideren pertinents.  
  
Cinqué  
Publicar, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 4 d'abril de 2014.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 27 de novembre de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.