Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8645, del 30-09-2019 (2019/8952)

RESOLUCIÓ de 2 de setembre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 112/18-AIA Carlet, l'Alcúdia i Guadassuar.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8645

Data del DOGV
:   30-09-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/8952


Data del document
:   02-09-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Alcúdia, l'
    * Guadassuar
    * Carlet
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 2 de setembre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 112/18-AIA Carlet, l'Alcúdia i Guadassuar. [2019/8952]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent de l'informe d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 112/18-AIA Carlet, l'Alcúdia i Guadassuar.  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 112-2018-AIA.  
Títol: projecte de conversió sostenible de reg tradicional a reg localitzat (fases I i II).  
Promotor: Comunitat de Regants de Masalet.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Carlet.  
Localització: Carlet, l'Alcúdia, Guadassuar.  
  
Antecedents  
L'any 2009 la Comunitat de Regants de Massalet va comunicar en 2009 al SEIASA i a la Conselleria d'Agricultura la intenció de modernitzar el sistema de reg.  
El 7 d'octubre de 2009 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, a sol·licitud de la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental, emet informe referent al projecte de modernització de regadius per a la Comunitat de Regants de Massalet (289-2009-CON) de característiques diferents de l'actual projecte.  
Atés que l'únic element de regulació que hi havia l'any 2009 era l'assut del riu Magre que presenta elevades pèrdues per infiltració es va construir al costat de la presa Massalet del Canal Xúquer-Túria i sota la direcció de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, una bassa de 50.000 m³ a fi de millorar el funcionament hidràulic de la zona regable.  
  
L'any 2016 es reprén el projecte de modernització realitzant un projecte adaptat a la capacitat de regulació d'aquesta bassa i es procedeix a la realització dels estudis previs i a la redacció de la fase 1 del projecte. En aquesta fase es decideix dividir la zona de reg en dos sistemes: Plaça Massalet (Sistema 1) i Camí Albalat (Sistema 2), cadascun format per una xarxa de reg alimentada per un capçal de reg.  
  
Abans de continuar la descripció del projecte ha d'indicar-se que la documentació inicial aportada pel promotor es refereix a l'anomenada fase II consistent en el desenvolupament de la xarxa de distribució i xarxa terciària dels sistemes 1 i 2. No obstant això, atés que la descripció dels projectes ha d'incloure la totalitat d'accions per a posar-los en funcionament, es va requerir al promotor la totalitat de la documentació. Per tant, en l'actual pronunciament ambiental s'analitza la totalitat del projecte (fases I i II).  
Anàlisi de la legislació sectorial en matèria d'avaluació d'impacte ambiental:  
El projecte es troba inclòs en l'annex II, grup 1, c) 1r de la Llei 21/2013: projectes de consolidació i millora de regadius en una superfície superior a 10 ha.  
Tramitació administrativa  
El 2 d'octubre de 2018 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, procedent de l'òrgan substantiu, documentació del Projecte de conversió sostenible de reg tradicional a reg localitzat en la Comunitat de Regants de Massalet.  
El 15 de novembre de 2018, es remet al promotor un escrit d'esmena en què s'indica que el document ambiental i la documentació tècnica ha de descriure i valorar les afeccions ambientals més significatives de totes les accions necessàries per a la realització del projecte.  
El 26 de desembre de 2018 el promotor remet la documentació sol·licitada.  
El 30 de gener s'inicia el tràmit de consultes. Durant aquest tràmit es va consultar els organismes següents:  
- Subdirecció General de Medi Natural: Servei de Vida Silvestre, Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits.  
- Servei d'Ordenació del Territori.  
- Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de València.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer: Comissaria d'Aigües.  
- Ajuntament de l'Alcúdia.  
- Ajuntament de Guadassuar.  
L'1 de febrer de 2019 es requereix novament el promotor perquè aporte l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
El 26 de febrer de 2019 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'estudi arqueològic i etnològic i es considera que amb la documentació presentada es tenen suficients elements de judici per a resoldre.  
Anàlisi del projecte segons els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013.  
a) Característiques del projecte  
Es tracta d'un projecte de modernització de regadius l'objecte del qual és la substitució de l'actual sistema de reg a manta per un sistema de reg localitzat d'alta freqüència (reg per degoteig) que minimitze les pèrdues d'aigua i permeta la seua utilització eficient. El projecte afecta 1.493 ha.  
La Comunitat de Regants disposa de dret d'aigües des de 1906 procedents del riu Magre a través de la séquia de Massalet. En 1996 la Comunitat de Regants adquireix drets del riu Xúquer obtinguts a través del Canal Xúquer-Túria per a un total de 2021,40 ha.  
Després de realitzar una anàlisi d'alternatives, es proposa partir, com a element principal del projecte, de la bassa existent i realitzar dues xarxes de reg a pressió, cadascuna amb el propi capçal anomenats Plaça Massalet i Camí Albalat.  
Cada capçal tindrà el seu grup de bombament i sistema d'electrificació l'energia del qual s'obtindrà de dues centrals fotovoltaiques de 260 kW i 290 kW de potència aïllades a la xarxa.  
Per a la construcció dels capçals es procedirà a l'esplanació del terreny, formigonada de la fonamentació, realització dels elements constructius, instal·lació dels diferents elements i urbanització de les parcel·les afectades.  
Els capçals de reg es construiran per mitjà d'estructures prefabricades de formigó. La coberta serà d'un sol aiguavés executada amb plafons sàndwitx sobre corretges de formigó. Tots dos edificis contindran l'estació de filtrat, quadres elèctrics i de comandament i de distribució, zona de magatzematge, lavabo i oficina. Els depòsits de fertilitzant i bombes injectores s'instal·laran en l'exterior. La superfície ocupada serà de 407,65 m² en el cas del capçal Plaça Massalet i 289,14 m² en el cas del capçal Camí Albalat.  
Els equips es completaran amb una bomba dosificadora la qual, amb l'ajuda dels depòsits que s'instal·laran i elements complementaris permetran realitzar una fertirrigació mancomunada.  
La connexió de la xarxa elèctrica als capçals es realitzarà en BT. Els punts de connexió seran proporcionats per l'empresa subministradora. Serà necessari construir dues línies aèries de MT amb conductor 47-Al/8ST1 (LA-56) i suports metàl·lics de gelosia. Es projecta un CT de 400 kVA en cadascun dels capçals.  
Les línies elèctriques en MT tindran una longitud de 70 i 222,40 m, respectivament, mentre que les línies en BT seran de 488 m en estesa unipolar i 350 m en estesa tetrapolar en la connexió al capçal Massalet i de 488 m d'estesa unipolar i 366 m en estesa tetrapolar en la connexió al capçal Albalat.  
L'estesa de les línies elèctriques per a realitzar els entroncaments discorren per zona agrícola sense afecció ambiental rellevant i seran de 70 metres per al capçal Massalet i uns 200 metres en el cas de l'entroncament del capçal Camí Albalat.  
Es projecten dues instal·lacions fotovoltaiques aïllades de xarxa de les quals s'obtindrà part de l'energia necessària per al funcionament del sistema. El parc solar Plaça Massalet tindrà 800 unitats mentre que al parc solar Camí Albalat s'instal·laran 912 unitats, en tots dos casos amb mòduls de 325 Wp. S'espera obtindre el 60 % de l'energia de fonts fotovoltaiques.  
Des de la bassa existent es projecta una conducció de fosa de diàmetre 1000 mm que, després de creuar (entre altres) l'aqüeducte del Canal, acaba en una arqueta en la qual la canonada es divideix en una de diàmetre 710 mm i una altra de diàmetre 630 mm de PVC-O. Les canonades principals es dirigeixen a cadascun dels capçals de reg projectats i es divideix el sistema en dos.  
La instal·lació de canonades, vàlvules, ventoses, etc. es realitzaran a cel obert, en part a través de camins transitats. Els treballs consistiran a obrir rases, instal·lar els diferents elements i tapar la rasa.  
  
La xarxa principal es construirà en el seu primer tram una part per mitjà d'apuntalament. L'amplària de la rasa serà d'1,30 m.  
L'alçària d'excavació de les canonades de diàmetre superior a 250 mm serà d'1,20 m. Per a canonades de diàmetre inferior a 250 mm, l'alçària serà d'1,00 m. L'amplària de rasa oscil·larà entre 1,580 a 3,250 m en canonades secundàries i terciàries.  
La longitud total de les conduccions serà de 6.834,31 m.  
La xarxa de distribució (xarxa secundària) tindrà una longitud de 37.236,12 m en el sistema Massalet i 34.158,44 m en el sistema Albalat. Les xarxes secundàries transportaran l'aigua des dels capçals als hidrants de cada sistema de la xarxa de reg. Els diàmetres de les canonades oscil·laran entre els 90 i 710 mm i el material serà PE.  
La xarxa terciària distribueix l'aigua des dels hidrants a cadascuna de les parcel·les. Els diàmetres de les canonades oscil·laran entre 40 i 125 mm de PE i la longitud total de les canonades serà de 281.424 m en el cas del sistema Massalet i 213.758 en el cas del sistema Albalat.  
En general el traçat de les xarxes discorre pels camins rurals existents excepte en alguns trams que s'instal·laran al costat d'aquests. Els encreuaments de ferrocarril i carreteres es realitzaran amb clavament.  
Els hidrants seran multiusuari i estaran situats en casetes de formigó prefabricades. En el sistema Plaça Massalet s'instal·laran 188 hidrants mentre que en el sistema Camí Albalat s'instal·laran 155 hidrants.  
  
S'instal·larà un sistema de telecontrol via GPRS compost d'un centre de control i unitats remotes.  
Finalment es planteja cobrir la bassa de regulació existent amb un tendal d'ombra per a evitar l'evaporació d'aigua de la bassa i la proliferació d'algues.  
A la finalització de les obres es reposaran els serveis afectats.  
b) Ubicació del projecte.  
La zona de reg està delimitada pel terme municipal d'Alfarp, el riu Magre, el terme municipal d'Alginet i la Séquia Real del Xúquer. Els terrenys són agrícoles i destaquen com a elements naturals el riu Magre i el barranc de l'Aigua amb clara influència estacional. Al voltant dels dos llits es pot trobar vegetació pròpia de ribera com Nerium oleander acompanyada d'altres espècies tals com Rubus ulmifolius o Scirpus holoschoenus.  
No hi ha constància que en l'àmbit del projecte hi haja espècies protegides. Donada la proximitat de l'Albufera, a vegades es poden veure ocells propis de l'àmbit com l'esplugabous.  
En l'àmbit del projecte no es troba cap espai natural protegit, si bé l'àmbit del projecte se situa en el PORN de l'Albufera.  
  
Pròxims a l'àmbit de l'actuació hi ha cartografiats diversos hàbitats d'interés (Directiva 92/43/CE relativa a conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora salvatges). Es tracta del llit del riu Magre, en el qual es localitzen diversos hàbitats d'interés comunitari (hàbitats 6420 i 6430) i un hàbitat prioritari (hàbitat 7210). En cap cas les accions previstes en aquest projecte es desenvolupen sobre el llit del riu Magre i en tot moment es respecten les distàncies marcades pel servei de policia de CHJ. L'hàbitat 7210 es defineix com a torberes calcàries de Cladium mariscus (mansega) i amb espècies de Cariciondavallianae, i es distribueix pels aiguamolls del litoral ibèric, sobretot del llevantí i del català.  
  
La zona de la comunitat de regants de Massalet es localitza en la conca hidrogràfica de l'Albufera per la qual cosa està afectada pel pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) del Parc Natural de l'Albufera.  
En el cas que ens ocupa les séquies de Massalet no se citen entre aquelles que aboquen a l'Albufera, si bé els seus sobrants arriben al llit de la séquia real. No es disposa de dades sobre el cabal que puguen aportar aquestes séquies però pot estimar-se que el cabal màxim conjunt de les séquies de Massalet en les seccions d'abocament a la Séquia Real pot ser inferior al 5 % del cabal de la Séquia Real en aqueix punt, per la qual cosa l'efecte sobre l'albufera serà de molt menor rang que el de la modernització de regadius de la superfície de la séquia real.  
  
Respecte a l'afecció descrita, l'11 de juny de 2019 la direcció del Parc Natural de l'Albufera emet informe del qual s'extrau el següent:  
  
«Els terrenys afectats per aquest projecte es troben fora d'àmbit del parc, però dins de l'àmbit del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN), aprovat per Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià (?).  
Els terrenys es troben tots inclosos dins de la conca hidrogràfica de l'Albufera, que és una superfície per on s'alimenten la major part d'aqüífers, per les precipitacions i pel reg a manta, que aporta els seus cabals als ullals i bona part dels que disposa el llac de l'Albufera.  
  
Actualment el llac de l'Albufera no disposa d'un cabal ecològic, tal com exigeix la normativa estatal i europea en matèria d'aigües».  
Amb relació a la modernització dels regadius de Massalet indica:  
«En aquest cas es tracta d'una àrea d'unes 1.493 ha que té bona part de la seua delimitació al costat del riu Magre. Aquest riu és un dels principals tributaris del riu Xúquer (?).  
Actualment el sistema de reg a manta implica uns beneficis significatius per al medi natural, tant en aquells terrenys que es troben en les proximitats dels camps de cultiu com aquells que es troben més apartats, en produir uns retorns de reg que alimenten els aqüífers, i per extensió els ullals, rius i altres masses d'aigua. A més suposa el manteniment d'uns cursos d'aigua (séquies i canals) que permet l'alimentació, cria i refugi de bona part de la fauna autòctona que sempre ha tingut presència a la comarca de la Ribera Alta i que conforma el paisatge tradicional de l'entorn».  
  
L'informe continua destacant que l'impacte principal que es produeix és l'afecció al sistema que alimenta l'Albufera per disminució de retorns de reg que alimenten els aqüífers i, per això, els ullals.  
D'altra banda, el manteniment de l'entorn de canals i séquies permet l'alimentació, cria i refugi de la fauna autòctona de la Ribera Alta. S'ha de tindre en compte que durant els mesos de febrer a maig, mesos en què es dessequen els arrossars del parc natural, els ocells es desplacen cap a la Ribera Alta a la recerca d'aliment. Una vegada modernitzada la zona, l'entorn de séquies i la vegetació associada es deteriora i els ullals disminueixen el seu cabal o s'assequen, impedint l'alimentació d'ocells.  
  
L'informe conclou:  
«(?) aquest sector tributa al Magre i el Magre a la zona baixa del Xúquer no regulat en què hi ha molts més sobrants que en la seua part alta. D'altra banda, el sector és molt xicotet i únicament consumeix 13 hm³ pel que la rellevància sobre el Parc Natural no és gran i, en tot cas, pot individualitzar-se de l'actuació global de la séquia real que afecta clarament el Xúquer regulat.  
No obstant això, resultaria molt convenient estimar el cabal estalviat amb l'actuació i que la declaració d'impacte ambiental establisca l'obligatorietat de retornar al riu Magre aquests cabals».  
Referent a la presència d'elements del patrimoni cultural, hi ha en els voltants de l'àmbit d'afecció de les obres el jaciment Els Fornals. Quant a béns etnològics catalogats, cap es localitza en la zona objecte d'estudi.  
En l'àmbit discorren les vies pecuàries la Canyada Real d'Aragó, assagador de la Creu Negra.  
c) Característiques del potencial impacte.  
De manera general l'impacte del projecte és valorat en el document ambiental com a compatible segons la següent descripció:  
- Geologia i geomorfologia: a causa de les característiques del terreny no serà necessari executar desmunts i terraplens per la qual cosa l'afecció serà de caràcter temporal i de xicoteta magnitud.  
- Edafologia: el moviment de terres per a l'enterrament de les canonades i la ubicació de les instal·lacions d'obres juntament amb el parc de maquinària suposa una pèrdua temporal de sòl, la compactació de terreny i la possibilitat que es produïsquen abocaments contaminants. Com a mesura correctora es procedirà a la descompactació del terreny i a la seua restauració mitjançant l'estesa de la terra vegetal prèviament apilada.  
- Hidrologia: es considera com a impacte de signe positiu el fet que les canonades discórreguen enterrades el que evitarà las pèrdues hídriques per evapotranspiració. No obstant això, es produirà un impacte de signe negatiu sobre la vegetació que actualment viu en els voltants d'aquelles. Un altre impacte positiu és l'augment del control de pèrdues d'aigua per manteniment de les infraestructures i el control en el consum d'aigua durant la fase d'explotació.  
Com a mesura correctora el document ambiental proposa que els excedents d'aigua procedents de l'estalvi produït hauran de revertir en la millora de les condicions ecològiques del riu Magre.  
- Atmosfera: es produirà en el transcurs de les obres augment de pols en suspensió i emissió de contaminants per part de la maquinària d'obra.  
En la fase de funcionament es produirà un augment del soroll generat pels grups de bombament. A causa de la distància de les instal·lacions als nuclis urbans, l'impacte es considera de xicoteta magnitud.  
  
- Fauna: els efectes més rellevants es produiran durant l'etapa de construcció a causa de la producció de sorolls que provocaran una alteració en el comportament de la majoria de les espècies de vertebrats. Aquests impactes seran temporals, ja que en finalitzar les activitats del projecte, aquestes tornen a ocupar les seues àrees tradicionals.  
La instal·lació de les canonades i el trànsit de maquinària per al trasllat i emmagatzematge de materials, produirà una degradació i fragmentació dels hàbitats, a causa de la pèrdua de cobertura vegetal localitzada i alteracions temporals del sòl, i provocarà un impacte directe, puntual i relativament temporal sobre la fauna, especialment el que ocupa la microfauna.  
Les línies elèctriques poden causar afecció per xocs en la fauna.  
  
Com a mesures preventives i correctores el document ambiental exposa que es planificaran les obres en el seu període temporal per a evitar molèsties a la fauna i es vigilarà el transcurs de les obres perquè no es produïsquen danys directes com a afecció a nius.  
D'altra banda les línies elèctriques o bé es construeixen enterrades o bé s'utilitzarà cable aïllat trenat amb la finalitat d'evitar danys a l'avifauna. Els suports i altres elements de les línies elèctriques tindran les característiques necessàries per a evitar electrocució i col·lisió d'ocells.  
  
- Vegetació: en principi no s'esperen impactes importants sobre la vegetació atés el caràcter agrícola de l'entorn. No obstant això, en el cas que s'afecten exemplars arboris d'interés, es procedirà al seu trasplantament i es proposarà la restauració de la vegetació de límit de parcel·la.  
  
- Població: l'impacte es valora positiu socialment. No obstant això en la fase d'obres poden produir-se molèsties a la població.  
- PORN de l'Albufera: l'impacte potencial procedeix de la possible reducció dels retorns i cues de reg que actualment aboquen a la séquia real. De la mateixa manera que per a la modernització de regadius de la superfície de la séquia real la solució serà l'aportació a l'Albufera de la quantitat d'aigua de qualitat com marca el pla hidrològic de la conca del Xúquer. Tenint en compte que l'actuació prevista en la Comunitat de Regants de Massalet suposarà un estalvi de diversos hm³ anuals, l'impacte es valora com a positiu en alliberar cabals que poden ser distribuïts pels gestors de la conca del Xúquer.  
- Patrimoni cultural: si bé en principi no hi hauria impacte directe, la realització de les obres requereix l'adopció de mesures preventives en els voltants del jaciment dels Fornals, tals com la realització de sondejos mecànics abans de les obres. En la resta serà necessari la realització de prospecció arqueològica i en cas necessari, el seguiment arqueològic.  
  
L'aparició casual de vestigis de caràcter patrimonial haurà de ser comunicada a l'administració competent.  
- Paisatge: els impactes paisatgístics de l'actuació són d'importància lleu a causa del tipus d'actuació prevista i a la baixa sensibilitat del paisatge enfront de l'actuació, perquè es tracta d'un paisatge agrícola. Quant a l'impacte visual es considera insignificant en tindre la zona reduïda visibilitat, no haver-hi recursos paisatgístics rellevants i tractar-se la majoria de les instal·lacions, subterrànies.  
- Residus: es depositaran per separat segons les seues característiques en la zona que s'habilitarà per a parc de maquinària que podrà ser impermeabilitzada fins a la seua recollida per gestors autoritzats. Els residus inerts es reutilitzaran en l'ompliment de les rases i en la restauració de la zona.  
- Altres mesures preventives: durant la fase d'explotació es respectarà el codi valencià de bones pràctiques agràries i s'estableix un programa de vigilància ambiental per a assegurar el compliment i bon funcionament de les mesures correctores.  
- Riscos d'accidents: en la fase d'explotació pot produir-se trencament de canonades que no és previsible que cause conseqüències greus. No obstant això, la xarxa incorpora sistemes de detecció de fuites que en cas necessari tanquen i aïllen les zones afectades.  
Pot existir risc de contaminació a causa del possible abocament de les substàncies emprades en els tancs de fertirrigació. La instal·lació disposa de sistema de recollida d'efluents per la qual cosa no s'esperen impactes significatius.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental:  
Es considera necessari analitzar amb major grau de profunditat els aspectes següents del projecte:  
- Riscos: hi ha un risc no previst en la documentació. Part dels terrenys estan afectats per perillositat per inundació. Consultada la cartografia de zones inundables del Ministeri per a la Transició Ecològica, el capçal Camí Albalat i la central fotovoltaica estarien afectades per aquest risc (nivell 6 segons la cartografia del PATRICOVA).  
  
Els usos previstos en la parcel·la en principi no són incompatibles amb la normativa del PATRICOVA. No obstant això, i quant a la necessitat d'habilitar mesures correctores, serà l'òrgan competent el que es pronuncie sobre aquest tema.  
En la zona pertanyent al sistema Plaça Massalet, la cartografia del Ministeri per a la Transició Ecològica no mostra risc a excepció de la xarxa principal de reg que en qualsevol cas en tractar-se d'una infraestructura enterrada, hauria d'adaptar-se a la normativa del PATRICOVA.  
  
No obstant això, abans de l'aprovació del projecte, l'òrgan competent en matèria de zones inundables, que no s'ha manifestat en temps en la fase de consultes, haurà de pronunciar-se sobre aquest tema.  
- Retorns de reg: L'efecte més important de les modernitzacions de regadiu és la disminució dels retorns de reg als aqüífers. En aquest cas, i atés que el projecte s'emmarca dins de l'àmbit de protecció dels recursos hídrics de l'Albufera han de considerar-se a més els efectes acumulatius.  
Sobre aquest tema l'òrgan competent s'ha pronunciat valorant l'impacte que pot produir-se. No obstant això, considera que sempre que es retornen els cabals estalviats a l'Albufera, el projecte, en no formar part dels regs de la Séquia Real del Xúquer, té un impacte escàs sobre el llac.  
  
- Aigües subterrànies: els municipis afectats per la modernització de regadius estan considerats com a zones vulnerables a la contaminació per nitrats per la qual cosa cal recordar que el codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana aprovat per l'Ordre 10/2018 de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural és d'obligat compliment.  
- Afecció a hàbitats i espècies protegides: amb relació a la possible afecció a hàbitats protegits, el promotor ha manifestat que, a causa de l'àmbit on es desenvoluparan les obres, no és previsible que hi haja efectes sobre els hàbitats. No obstant això, l'òrgan ambiental considera necessari establir mesures preventives sobre aquest tema.  
- Quant a espècies protegides, segons el banc de dades de biodiversitat i a uns 2 km, al terme municipal d'Alfarp, es localitza una zona on té el seu hàbitat l'oreneta de ribera (Riparia riparia). Aquesta espècie pot colonitzar les zones on hi haja moviments de terra, com ara rases. Si bé la zona d'obres està allunyada del seu hàbitat, es considera necessari que l'òrgan competent es pronuncie sobre la necessitat d'establir un calendari d'obres amb la finalitat d'evitar efectes significatius sobre l'espècie.  
- Patrimoni cultural: la possible afecció al patrimoni cultural ha sigut valorat per l'òrgan promotor i no hi ha en principi, amb l'aplicació de les mesures preventives i correctores previstes, la generació d'efectes ambientals significatius sobre el patrimoni. No obstant això, tant els estudis realitzats com la idoneïtat de les mesures preventives proposades han de ser al seu torn valorats per l'òrgan competent mitjançant l'emissió de l'article regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
Finalment, i com a conclusió, el projecte pot ser compatible amb la protecció del medi ambient i no és necessari sotmetre'l a avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari. No obstant això, s'han de complir les mesures preventives i correctores de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants ambientals del present informe l'objecte del qual és previndre, compensar i corregir els possibles efectes sobre el medi ambient del projecte de modernització.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'un informe d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 2a de la Llei 21/2013 modificada per la Llei 9/2018 i en les altres disposicions que li són aplicable.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
  
Resolució  
  
Primer  
Emetre informe d'impacte ambiental al projecte de conversió sostenible de reg tradicional a reg localitzat en els termes municipals de Carlet, l'Alcúdia i Guadassuar (València) i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicable, considerant que amb el compliment dels condicionants de l'apartat segon no és previsible que el projecte tinga efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
Segon  
El projecte s'efectuarà d'acord amb el contingut del document ambiental i els següents condicionants:  
1. La modernització de regadius no podrà superar la superfície que, d'acord amb els títols concessionals, siga legal regar.  
Els cultius de la modernització s'adaptaran a les dotacions mitjanes per hectàrea establides en els títols concessionals i s'evitara la plantació de cultius que excedisquen aquests consums mitjans. La modernització no podrà emparar augment de superfície regable.  
Amb la finalitat de dur a terme el control dels cabals consumits així com el canvi de cultius, s'inclourà en el programa de vigilància ambiental un apartat específic de vigilància de superfícies i cultius.  
2. Els excedents de la modernització hauran d'emprar-se per a mantindre en bon estat la conca hidrogràfica i dotar de cabals el llac de l'Albufera i garantir el seu retorn al medi natural. A tals efectes l'òrgan ambiental notificarà el present informe d'impacte ambiental a l'òrgan de conca competent el qual haurà de tindre en compte, en els aspectes de la seua competència i en la gestió de l'àmbit de reg objecte d'aquest procediment, les mesures de protecció ambiental establides en el present informe.  
3. Es mantindran en bon ús i estat correcte de neteja almenys les séquies de reg principals que de manera indirecta discórreguen cap a l'Albufera amb la finalitat de facilitar el retorn de cabals al llac.  
  
Aquest manteniment inclourà la preservació o creació en diversos punts de l'àmbit de la modernització de zones amb vegetació natural en els voltants de les séquies a l'efecte de servir de refugi a la fauna.  
  
En el programa de vigilància ambiental s'inclourà un apartat específic de control de les séquies que hagen de preservar-se.  
4. Les infraestructures de la modernització s'adaptaran en la normativa del PATRICOVA. La necessitat d'establir mesures preventives o correctores haurà de ser objecte d'informe per part de l'òrgan competent, informe que s'obtindrà abans de l'aprovació substantiva del projecte de modernització.  
5. S'obtindrà l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998 del patrimoni cultural valencià i es compliran totes les determinacions d'aquest. El sentit de l'Informe vincula al present informe d- impacto ambiental.  
6. Se sol·licitaran les autoritzacions que procedisquen amb relació a l'afecció a les vies pecuàries la Canyada Real d'Aragó i assagador de la Creu Negra o unes altres que puguen discórrer en l'àmbit.  
7. Les obres no afectaran vegetació o hàbitats lligats a l'àmbit fluvial. Per a això es jalonaran les zones on es preveja que puga generar-se aquest tipus d'afecció amb la finalitat de no afectar hàbitats protegits.  
En el cas de fauna protegida i a fi d'evitar interferència amb l'espècie oreneta de ribera, l'òrgan competent en espècies protegides haurà de valorar la necessitat d'establir un calendari d'obres o altres mesures preventives amb la finalitat d'evitar interferències amb l'espècie.  
  
8. Els informes emesos fora del temps establit en l'article 46 de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, hauran de ser tinguts en compte abans de l'aprovació del projecte.  
9. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, aplicant el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Tercer  
D'acord amb el que disposen els punts 3 i 4 de l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018 el present informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació.  
  
Quart  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, l'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici del que, si escau, procedisquen en via administrativa o judicial davant de l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
València, 28 de juny de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 2 de setembre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d., R 9.08.2019, del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.