Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9127, del 14-07-2021 (2021/7642)

DECRET 94/2021, de 9 de juliol, del Consell, de declaració de la col·lecció «Ulkes d'orfebreria antiga» com a col·lecció de béns mobles d'interés cultural.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9127

Data del DOGV
:   14-07-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/7642


Data del document
:   09-07-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * manifestació cultural
    * legislació
    * patrimoni cultural
    * art popular

DECRET 94/2021, de 9 de juliol, del Consell, de declaració de la col·lecció «Ulkes d'orfebreria antiga» com a col·lecció de béns mobles d'interés cultural. [2021/7642]  
L'article 49.1.5é de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana estableix la competència exclusiva de la Generalitat en matèria de patrimoni històric, artístic, monumental, arquitectònic, arqueològic i científic. Així mateix, l'article 26.2 de Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural Valencià, disposa que la declaració d'un bé d'interés cultural es farà mitjançant un decret del Consell, a proposta de la conselleria competent en matèria de cultura. Tot això sense perjudici de les competències que l'article 6 de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del patrimoni històric espanyol, atribueix a l'Administració general de l'Estat.  
L'article 1.2 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià estableix que el patrimoni cultural valencià està constituït pels béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic, o de qualsevol altra naturalesa cultural, existents al territori de la Comunitat Valenciana. A l'efecte de reforçar la tutela del patrimoni cultural valencià predomina, per tant, el criteri de la territorialitat sobre altres estatuts que hi puguen resultar aplicables.  
La Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, en l'article 2, estableix que són béns d'interés cultural valencià aquells que per les seues singulars característiques i rellevància per al patrimoni cultural siguen objecte de les especials mesures de protecció, divulgació i foment que deriven de la seua declaració com a tals. L'article 26 d'aquesta norma estableix que els béns d'interés cultural seran declarats atenent la classificació que aquest precepte estableix. Els béns mobles poden ser declarats individualment, com a col·lecció o com a fons de museus i col·leccions museogràfiques.  
Mitjançant un escrit amb registre d'entrada a l'Ajuntament de Benidorm de 23 de setembre de 2015 i dirigit a la llavors Direcció General de Cultura de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport de la Generalitat, Viktor Ulyanitskyy va sol·licitar la inclusió de les joies que integren la col·lecció «Ulkes d'orfebreria antiga» «en l'Inventari de Béns Culturals que corresponga, o bé de la Comunitat Valenciana o bé del Ministeri de Cultura», sense concretar en cap cas l'específica categoria protectora per la qual s'optava d'entre les tipificades per la llei per als béns mobles, i que necessàriament, si se'n considerava viable la inclusió i consegüent protecció, havia de resoldre's després de la instrucció, una vegada avaluats contrastadament els valors que incorporava.  
Mitjançant la Resolució de 8 de juliol de 2020 (DOGV 8854, 08.07.20) de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, es va acordar tindre per incoat l'expedient per a declarar la col·lecció «Ulkes d'orfebreria antiga» com a col·lecció de béns mobles d'interés cultural, encomanant-ne la tramitació a la Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
En el punt quart d'aquesta resolució i de conformitat amb el que s'estableix en l'article 56 de la Llei 39/2015, de 30 de desembre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i en Llei 1/2017, de 18 d'abril, sobre restitució de béns culturals que hagen eixit de manera il·legal d'algun Estat membre de la Unió Europea, o d'un altre amb el qual Espanya tinga subscrit un conveni en vigor sobre el particular, tenint en compte l'excepcional valor de la col·lecció de joies de l'antiguitat, l'interés públic de la conservació de la col·lecció com un tot, la liquidació i l'exigibilitat a qui corresponga, si és el cas, del cost de les perícies o expertitzacions practicades, que es van revelar com a imprescindibles per a determinar la rellevància patrimonial de les peces, únicament a l'efecte de procedir a incloure-les «en l'Inventari de béns culturals que corresponga», i sobretot l'efectivitat de l'acció de restitució que, si escaiguera, podria exercitar un altre estat del qual procediren, pel fet de no constar acreditades les formes exigides amb caràcter constitutiu per al trànsit internacional, es va adoptar com a mesura cautelar el depòsit provisional d'aquestes peces en el Museu Arqueològic Provincial d'Alacant, amb la particularitat que podrien exhibir-se temporalment al públic, únicament en la seu del Museu, els béns que la integren, tenint en compte que abans d'extingir-se el depòsit provisional, que no en prejutjava la titularitat, seria procedent liquidar i satisfer per qui corresponguera l'import a què ascendeixen les perícies practicades per a determinar la rellevància patrimonial dels béns i, si és el cas, el plus-valor o millora que hagueren experimentat de resultes de la seua autenticació, reintegrant-lo a la Generalitat, i restaurar el desequilibri patrimonial que aquesta ha experimentat de resultes de la instrucció de l'expedient d'inclusió promogut a instàncies de part, conferint-se tràmit d'audiència als interessats en relació amb la mesura cautelar esmentada.  
A això se sumava com a motivació addicional la circumstància que la transmissió dels títols representatius del capital social de la mercantil a què es pretenia transmetre la col·lecció en propietat com a aportació no dinerària, amb subjecció a l'àgil llei de circulació d'aquests últims, afavoriria amb facilitat el seu desplaçament i deslocalització i faria il·lusòria l'efectivitat dels drets legals d'adquisició preferent que incumbeixen les administracions publiques sobre els béns culturals.  
  
En el context del que es preceptua en l'article 3 de la Llei 1/2017, de 18 d'abril, sobre restitució de béns culturals que hagen eixit de manera il·legal d'algun estat membre de la Unió Europea, o d'un altre qualsevol amb el qual Espanya tinga subscrit conveni en vigor sobre el particular; a través d'un escrit de la Direcció General de Cultura i Patrimoni de data 10 de juliol de 2020 es va sol·licitar a l'Administració general de l'Estat en el qual descansa aquesta competència, l'informe preceptiu i la col·laboració a què es refereix aquest precepte amb vista a saldar o restaurar, si és el cas, la legalitat internacional vulnerada, i possibilitar de resultes d'aquest tràmit l'esbrinament de la seua procedència i, si escau, la reivindicació d'aquestes pels possibles països d'origen, amb els quals s'haurien d'entaular els contactes pertinents, en virtut del títol competencial que atorga l'article 62 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, conforme al qual correspon a la Generalitat executar, en el seu propi àmbit territorial, els tractats i convenis internacionals, així com les resolucions i decisions, de les organitzacions internacionals de les quals Espanya siga part en tot allò que afecte les matèries que la Comunitat Valenciana tinga atribuïdes en l'Estatut d'Autonomia.  
Per la Resolució d'aquesta direcció general de 24 de juliol de 2020, atés que concorre el supòsit de fet previst en l'article 22.1 de la Llei 39/2015, es va suspendre el termini legalment previst per a resoldre i notificar en el procediment incoat fins que no es materialitzara la col·laboració i l'informe de l'Administració general de l'Estat, al qual s'havien remés tots els antecedents de l'expedient administratiu amb vista que establira els contactes oportuns amb els possibles estats de procedència, la qual cosa es va comunicar als interessats als efectes legals procedents. Ha transcorregut el termini legalment previst sense que l'Administració General de l'Estat haja efectuat cap comunicació sobre aquest tema, per la qual cosa és procedent concloure l'expedient declarant bé d'interés cultural la col·lecció, fent abstracció de la sort de l'acció de restitució que, si escau, entaule el país de procedència.  
En la tramitació de l'expedient s'ha conferit tràmit d'audiència a tots els possibles titulars de possibles drets sobre els béns mobles protegits, els quals han efectuat al·legacions, que han sigut respostes raonadament i desestimades quan versen sobre una qüestió aliena a la declaració de bé d'interés cultural i a l'especial protecció o règim jurídic que aquesta comporta, com és l'acreditació de la titularitat dominical de les joies de la col·lecció, ometent-se qualsevol referència al trànsit internacional de què pogueren haver sigut objecte aquestes peces, i ometent-se, en el seu desplaçament possessori, les formalitats que les lleis internacionals sancionen amb caràcter constitutiu.  
En compliment del que es disposa en l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, figuren en l'expedient els informes favorables a la declaració del Consell Valencià de Cultura i de la Universitat d'Alacant, que han prestat la seua conformitat a la proposta declarativa que se'ls ha elevat.  
En conseqüència, i d'acord amb l'article 28.c de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, a proposta del conseller d'Educació, Cultura i Esport, prèvia deliberació del Consell en la reunió de 9 de juliol de 2021,  
  
DECRETE  
  
Article 1. Objecte  
Aquest decret té com a objecte declarar la col·lecció «Ulkes d'orfebreria antiga» com a col·lecció de béns mobles d'interés cultural.  
Article 2. Descripció del bé i valors  
La descripció dels béns i valors que incorpora es fan constar en l'annex d'aquest decret.  
  
Article 3. Normativa de protecció  
Resulta aplicable als béns que integren la col·lecció «Ulkes d'Orfebreria antiga» el règim tutelar que estableixen els articles del 41 al 44 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, per als béns mobles d'interés cultural, sense perjudici, a més, de l'exigibilitat del règim general estatuït per als béns inclosos en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià en els articles 18 i següents de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i del que disposa la Llei 16/1985, de 25 de juny, de patrimoni fistòric espanyol, i la seua normativa de desplegament.  
  
Article 4. Vigència de la mesura cautelar de depòsit decretada  
Es mantindrà el depòsit provisional de les peces de la col·lecció «Ulkes d'orfebreria antiga» en el Museu Arqueològic Provincial d'Alacant, i es procedirà a tornar-les a qui acredite la seua titularitat o, si és el cas, millor dret quan concórreguen acumulativament dues circumstàncies:  
1. Que els països d'origen dels quals, si és el cas, procedisquen les peces il·legalment exportades no exerciten l'acció de restitució en el termini de tres anys que els confereix la llei, o bé renuncien expressament a exercir-la amb anterioritat al venciment d'aquest termini.  
2. Que es restaure el desequilibri inferit a la Generalitat i el correlatiu enriquiment per part de qui resulte titular, a conseqüència de l'expertització de les joies, en els termes en què ja es va expressar la resolució incoadora.  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera. Publicació i inscripció  
Aquest decret es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado, i la declaració s'inscriurà en la secció primera de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià, i es comunicarà, així mateix, al Registre General de Béns d'Interés Cultural del Ministeri d'Educació, Cultura i Esport.  
  
Segona. Absència d'incidència en la despesa pública d'aquesta disposició  
L'aplicació i el desplegament d'aquest decret no podran tindre cap incidència en la dotació dels capítols de despesa assignada a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, i, en tot cas, hauran de ser atesos amb els mitjans personals i materials de la conselleria competent per raó de la matèria.  
  
DISPOSICIÓ FINAL  
  
Única. Eficàcia  
Aquest decret tindrà efectes l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Contra aquest acte, que esgota la via administrativa, les persones interessades podran interposar un recurs contenciós administratiu, en el termini de dos mesos a comptar des de l'endemà de publicar-se, davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que s'estableix en els articles 10.1.a i 46.1 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, sense perjudici que puguen interposar-ne qualsevol altre que estimen procedent.  
  
  
València, 9 de juliol de 2021  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
El conseller d'Educació, Cultura i Esport,  
VICENT MARZÀ I IBÁÑEZ  
  
ANNEX  
Relació i descripció de les peces de la col·lecció Ulkes i determinació dels valors singulars que justifiquen declarar-la com a bé moble d'interés cultural  
  
Descripció i valoració cultural de la col·lecció  
La col·lecció Ulkes d'orfebreria antiga està integrada per peces fabricades en aliatges de base or. En la seua descripció s'empra la numeració d'inventari assignada pel Departament de Col·leccions del Museu Arqueològic Provincial d'Alacant (MARQ).  
Les observacions amb lupa binocular i les anàlisis per fluorescència de raigs X de dispersió i amb microscòpia electrònica d'escombratge i microanàlisis efectuades per la doctora Alicia Perea Caveda amb el concurs del doctor David Juanes Barber, tècnic de l'Institut Valencià de Conservació, Restauració i Investigació, han permés a la doctora Perea concloure que dènou són peces originals, íntegrament autèntiques (núm. 1, 3, 4, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 23, 25, 26, 27 i 29); set són peces originals que presenten lleugeres manipulacions i/o afegits de reintegració de pèrdues, que no impedeixen apuntar una possible procedència o context arqueològic (núm. 5, 6, 7, 28, 30, 31 i 32); sis són peces molt manipulades (pastitxos) que inclouen parts originals i afegits figuratius orientats a potenciar el seu valor, a criteri del falsificador, però de les quals es pot apuntar una procedència o context arqueològic (núm. 2, 8, 9, 10, 22 i 24), i una és sospitosa de ser íntegrament falsa (núm. 8), mentre que únicament tres són joies completament falses (núm. 33, 34 i 35), i, per tant, no han sigut objecte de troballa arqueològica, sinó fruit complet del criteri del falsificador.  
  
Les peces íntegrament autèntiques i lleugerament manipulades configuren un subconjunt de 26 joies amb unes característiques tipològiques, iconogràfiques i tècniques que permeten adscriure-les a diferents àmbits cronoculturals, a saber:  
- Les agulles responen als cànons grecs, però algunes presenten detalls compositius i iconogràfics d'inspiració escita, per la qual cosa es poden adscriure a l'horitzó cultural grecoescita de la ribera nord de la mar Negra entre els segles IV i III aC.  
- El collar de cadenes convergents i penjolls en forma de bellota o capoll és una tipologia de joieria grega freqüent a la Mediterrània oriental, el Pròxim Orient i les riberes de la mar Negra des del segle IV aC.  
  
- El parell d'arracades acabades en una corona egípcia de tipus atef, corresponent a models de l'Egipte ptolemaic, va ser moda a la Mediterrània oriental i les riberes de la mar Negra entre els segles III i II a C.  
  
Les joies originals íntegrament autèntiques, les joies originals lleugerament manipulades i les parts originals de les peces falsificades presenten un extraordinari valor com a testimoniatge de l'obra d'orfebres que dominaven les tècniques d'orfebreria més avançades de l'època, com ara la filigrana i la granulació.  
Les vint-i-nou agulles ornamentals -dènou originals íntegrament autèntiques, quatre originals lleugerament manipulades i sis pastitxos que incorporen parts originals- constitueixen un conjunt de joies extraordinari i infreqüent, pel seu nombre, la seua homogeneïtat i la raresa d'aquesta classe de conjunts de joieria arqueològica (sense perjudici que un dels pastitxos siga sospitós de ser una completa falsificació).  
  
Els sis pastitxos que incorporen fragments de joies antigues originals i les tres peces completament falses (perquè són íntegrament de nova factura) presenten un gran interés, des de l'òptica de l'estudi de la producció de falsa joieria arqueològica, ja que l'estil, el maneig de la iconografia de referència i les tècniques aplicades contribueixen a la identificació de sofisticats tallers de falsificació.  
  
Inventari descriptiu  
1. Agulla d'una sola peça, formada per una tija de secció circular, treballada en la part superior fins a formar una llengüeta que es doblega en bucle. L'extrem treballat s'afina fins a formar un fil que s'enrotlla per a tancar-lo. Té restes de terra roja en els intersticis.  
2. Agulla de capitell. Està formada per una tija de secció circular i un cap en forma de capitell amb roleus de filigrana. Damunt hi ha un cilindre laminar on reposen dos ocells enfrontats. Probablement aquestes figures són afegits moderns. Lleugera rubefacció en la superfície. Restes de terra roja en els intersticis i concrecions blanquinoses.  
3. Agulla formada per una tija i un cap en forma de con invertit sobre el qual descansa una esfera. La tija té secció quadrada torçuda. L'estructura del cap és buida i presenta ornamentació de rosetes amb pètals estufats i remats en filigrana. En la part superior de l'esfera, granat xicotet encastat, envoltat de línia de grànuls. Restes de terra roja en els intersticis i concrecions calcàries.  
  
4. Agulla de cap circular pla i tija de secció circular. El cap presenta una decoració pels dos costats de cinc rosetes de dos pisos amb pètals estufats i filigrana. La vora s'acaba amb una sanefa de roleus i diverses línies de fils de diferent configuració disposats en paral·lel. Concrecions rogenques en la superfície.  
5. Agulla amb tija de secció circular. El remat del cap es compon de dues parts, una gemma esfèrica, translúcida i de color melós, que està perforada per a contindre l'extrem superior de la tija. D'una plataforma circular sorgeix la figura d'Hermes amb tots els seus atributs. Falta una ala del pètasus, probablement per fallada del buidatge a la cera perduda. En el pol inferior de la gemma, remat esfèric amb ornamentació de roseta en filigrana. Restes de terra gruixuda i rogenca en els intersticis.  
  
6. Agulla amb tija buida de secció quadrangular torçuda. El cap és pla i s'adapta a la forma d'una doble làmina repujada amb el cap d'un cavall pels dos costats. Les empremtes de llimada que hi ha a les vores i la seua tipologia atípica fan dubtar de la seua autenticitat total o parcial. Restes de terra roja en els intersticis i brutícia.  
  
7. Agulla amb tija de secció circular. El cap acaba en dues parts, una gemma de perfil angular, color ataronjat amb vetes fosques, translúcida i perforada; es remata dalt i baix amb sengles discos, ornamentat l'inferior amb un motiu de triangles en filigrana i granulat. Sobre el disc superior, figura d'Eros, amb els seus atributs. La figura està buidada a la cera perduda, i les ales s'hi van afegir amb soldadura. La corda de l'arc és un fil afegit amb posterioritat a la fosa. Tota la superfície presenta empremtes d'ús, incloent-hi la gemma, que està bastant rodada i té un petit descantellament. Restes de terra gruixuda i rogenca en els intersticis.  
8. Agulla amb tija buida de secció circular. El cap es compon d'una estructura buida formada per tres esferes, de major a menor, rematades per una àguila amb les ales esteses. Els detalls tècnics de la filigrana són atípics, igual que la iconografia del conjunt i el color de l'aliatge, per la qual cosa que pensem que es tracta d'un fals total o parcial. Lleugeres taques superficials que no cobreixen els intersticis.  
9. Pastitx format per una agulla de capitell original i una figura moderna afegida damunt. Els elements originals són: tija de secció circular; remat de raïms de raïm i fulles d'acant en filigrana i granulat; seient de la figura; part posterior del cànter. Els elements moderns són: estructura de roleus del capitell, coll i anses del cànter i figura femenina sedent amb cànter. El modelatge de la figura és molt semblant al de la figura de les peces núm. 10 i 22. S'hi ha observat cola, que fixa alguns dels elements descrits entre la base del seient i l'estructura del capitell. Terra rogenca en els intersticis.  
10. Pastitx format per una agulla original amb remat cònic sobre el qual es va afegir una figura de sàtir portant una àmfora. Els elements originals són: tija de secció circular i cap en forma de con invertit, buit, amb decoració de filigrana. Els elements moderns són: figura de sàtir assegut sobre escambell, amb àmfora. El modelatge de la figura és molt semblant al de la figura de les peces núm. 9 i 22. Terra rogenca en els intersticis.  
11. Agulla amb tija de secció quadrangular i cap format per una esfera agallonada sobre la qual s'assenta una estructura en caixa cilíndrica. Els laterals del cilindre es decoren amb arcuació de filigrana i, sobre el cercle superior, una roseta de quatre pisos amb pètals quadrats i brots de filigrana. Rubefacció i restes de terra en els intersticis.  
  
12. Agulla formada per una tija de secció quadrangular torçuda i rematada en la part superior amb un fil enrotllat. Sobre aquest fil es va soldar una anella on s'enganxa un aret tipus nezem. Restes de terra rogenca i concrecions blanquinoses.  
13. Agulla formada per una tija de secció quadrangular i cap en forma de brot de fulles allargades. Aquest remat és molt complex i es compon d'un capoll interior de quatre fulles i un altre més gran exterior, que ho cobreix quasi per complet, tots decorats amb filigrana. Coronant l'àpex, un tercer capoll més xicotet. Rubefacció en tota la superfície i concrecions rogenques a l'interior del capoll.  
14. Agulla de capitell amb tija de secció quadrangular torçuda. El cap adopta la forma d'un capitell amb volutes de cordó de fil i decoració de rosetes de tres pisos i fulles d'acant. Descansa sobre una esfereta ornamentada que serveix d'unió amb la tija. Sobre el capitell, una esfera acabada en roseta. Rubefacció en superfície i concrecions rogenques.  
  
15. Agulla amb tija de secció quadrangular i cap format per tres esferes agallonades sobre les quals s'assenta una estructura en caixa cilíndrica. Els laterals del cilindre es decoren amb arcuació de filigrana i, sobre el cercle superior, una roseta de quatre pisos amb pètals quadrats i brots de filigrana. Rubefacció i restes de terra en els intersticis.  
  
16. Agulla d'una sola peça, formada per una tija de secció circular l'extrem superior de la qual es va treballar per a aplanar-lo i generar una llengüeta que s'enrotlla sobre si mateixa fins a formar un cilindre. L'anvers del cilindre s'ha decorat amb línies incises fent zig-zag. Restes de terra rogenca en els intersticis.  
17. Agulla d'una sola peça formada per una fina tija de secció circular l'extrem superior de la qual es doblega fins a tancar un trau.  
18. Agulla amb tija de secció quadrangular torçuda fins a formar grans ondes. El cap està format per un quars blanc, tallat en prisma troncocònic i perforat, lleugerament rodat en superfície. La gemma es troba encastada en un element cilíndric i un altre esfèric en la part inferior, amb decoració de filigrana. La part superior es tanca amb una lamineta decorada amb aplicacions de rosetes. Aquesta zona s'ha netejat amb algun producte abrasiu, operació que no s'ha realitzat en la zona inferior, on queden restes de terra.  
  
19. Agulla d'una sola peça formada per una fina tija de secció circular que s'enrotlla en espiral plana per a formar el cap. Concrecions rogenques en superfície.  
20. Agulla d'una sola peça, formada per una vareta de secció quadrangular la part superior de la qual es va treballar i va dividir fins a formar dues volutes. La base de les volutes es va rematar amb fil enrotllat i una llàgrima de filigrana. Restes de terra roja en els intersticis.  
21. Agulla d'una sola peça, formada per una vareta de secció circular la part superior de la qual es va enrotllar en moll fins a formar un cilindre transversal a l'eix de la peça. Restes de terra rogenca en els intersticis.  
22. Pastitx format per una agulla de capitell original, sobre la qual es va afegir una figura d'Hermes. Els elements originals són: la tija de secció quadrangular torçuda irregularment, el capitell troncocònic amb ornamentació de rosetes i l'esfera que descansa sobre el capitell. Els elements moderns són: la figura d'Hermes, amb característiques molt similars a les figures que apareixen en les peces núm. 9 i 10. Restes de terra rogenca.  
23. Agulla amb tija de secció quadrangular i cap format per tres esferes agallonades sobre les quals s'assenta una estructura en caixa cilíndrica. Els laterals del cilindre es decoren amb arcuació de filigrana i, sobre el cercle superior, una roseta de quatre pisos amb pètals quadrats i brots de filigrana que es troba lleugerament desplaçada del centre. Rubefacció i restes de terra en els intersticis.  
24. Pastitx format per parts d'una agulla original a la qual han afegit certs elements ornamentals i una figura d'Atenea. Els elements originals són: tija de secció circular i peça cilíndrica sobre la qual descansa la figura. Els elements moderns són: figura d'Atenea amb els seus atributs, de característiques similars a les de les figures en les peces núm. 9, 10 i 22, i element en forma de capoll de pètals allargats que sosté el cilindre. Restes de terra roja en els intersticis.  
  
25. Agulla d'una sola peça, formada per una tija de secció quadrangular torçuda en un breu tram de la seua longitud. L'extrem superior es va doblegar per a formar un trau. Restes de terra rogenca.  
  
26. Agulla amb tija de secció circular i cap en forma de con invertit rematat per una gran roseta de dos pisos que té com a centre un cercle de fil enroscat en moll i una piràmide de grànuls. El con s'ornamenta amb línies i triangles de filigrana i granulat. Lleugera rubefacció en superfície.  
27. Agulla amb tija complexa composta per quatre varetes buides de secció circular, torçudes amb un fil de filigrana i treballades en la part inferior fins a formar un element apuntat únic. El cap, igualment complex, inclou un cos central amb tres bulbs coronat per una caixa triangular, realitzada en fils de filigrana, que conté en l'extrem superior un granat. La zona que separa el cap de la tija es resol amb elements cilíndrics afiligranats i un anell de semiesferes. La peça presenta empremtes de desgast per ús en diferents zones. Restes de terra rogenca en els intersticis.  
28. Agulla amb tija de secció circular i cap amb gemma esfèrica, translúcida, de color melós, encastada amb deu grapes en forma de llàgrima. L'encast es remata dalt i baix amb sengles elements cònics ornamentats per rosetes de dos pisos. Concrecions rogenques i blanquinoses.  
  
29. Agulla amb tija de secció circular i cap en forma de raqueta, en el centre del qual es veu el rostre frontal repujat d'una dona, per l'anvers i pel revers simètricament. S'adorna amb un pentinat delineat per cordons, arracades i diadema de grànuls. En la zona inferior del coll, una roseta. La vora de la raqueta es remata amb sanefa de roleus, fils de filigrana en paral·lel i, finalment, línia de grànuls. Restes de terra rogenca.  
  
30. Collar amb cadenes convergents i capolls. Està format per una cinta de malla de la qual pengen cadenetes convergents rematades per bellotes o capolls formant un triangle de quatre nivells. En total es compten 34 bellotes, distribuïdes en 12, 11, 6 i 5 exemplars per alineació. Les del nivell superior, més xicotetes, conserven restes d'esmalt en les fulles de la cúpula, alternant el color verd i el blau. Les dels nivells inferiors, que van augmentant de mida, s'ornamenten fent ressaltar les parts del fruit amb el cisellat, la filigrana i el granulat. Tots els encreuaments de cadenetes, dels quals pengen les bellotes, es cobreixen amb un disc o una roseta de dos pisos. Els extrems de la cinta de malla es rematen amb sengles peces ovalades ornamentades amb una palma de pètals apuntats i llàgrima d'esmalt verd; en l'extrem, una anella per a facilitar la subjecció. Concrecions blanquinoses en superfície.  
  
31 i 32. Parella d'arracades amb corona atef. Cadascuna es compon de dos cossos articulats mitjançant xarnera i pern. El cos superior forma la corona egípcia atef, amb dues plomes d'àgata coronant el disc solar, en pedra blava, tot això rematat per un caboixó circular de pedra verda, i roseta baix. El cos inferior té forma de llàgrima i conté un granat amb forma de cor, envoltat per una sanefa de fulles esmaltades que alternen el verd i el blau, molt perdut. Del vèrtex inferior penja una esfereta de pedra ataronjada perforada amb un remat inferior ovalat d'or. El revers és de làmina llisa, i el sistema de suspensió, en ganxo. Restes de terra rogenca.