Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6779, del 22-05-2012 (2012/4848)

RESOLUCIÓ de 13 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de la Pobla de Vallbona (73/7288 BXD), Requena (236/4921 SPA), Utiel (35/1002 OTK), Catarroja (246/1438SXX) i Onda (355/4937GIO).
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6779

Data del DOGV
:   22-05-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/4848


Data del document
:   13-04-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Catarroja
    * Utiel
    * Pobla de Vallbona, la
    * Onda
    * Requena
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 13 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de la Pobla de Vallbona (73/3862 XFT), Requena (236/3664 KOK), Utiel (35/4501 NGN), Catarroja (246/1936MMG) i Onda (355/7242BNE). [2012/4848]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que, una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 073/4596 EUP, 236/6622 RRD, 35/9328 FTO, 246/8594 RBL, 355/0694 XEW.  
  
València, 13 d'abril de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 073/8178-FIL.  
Títol: Centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU).  
Promotor: Pobla de Vallbona Cards, SL.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Anàlisi Ambiental Integrada de València.  
Localització: carrer Còrdova núm.1, parcel·la I.1, del terme municipal de la Pobla de Vallbona (València).  
1. Objecte del projecte  
El projecte té com a objecte l'autorització d'una activitat de tractament de vehicles fora d'ús al final de la seua vida útil. L'actuació proposada constituïx un dels supòsits establits en l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat. Amb caràcter previ a l'autorització definitiva del projecte caldrà obtindre la corresponent declaració d'impacte ambiental.   
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
D'acord amb el projecte presentat l'activitat s'ubicarà al carrer de Còrdova, número 1, parcel·la I. I.1, del terme municipal de la Pobla de Vallbona (València). Es tracta d'una parcel·la aïllada amb una superfície edificada de 130 m² en una sola planta, amb un total de 1.302 m² de superfície coberta sense tancament lateral. La parcel·la on s'exercirà l'activitat disposa de les següents zones diferenciades:  
- Zona de recepció de vehicles fora d'ús, amb caràcter previ a la seua descontaminació, sota coberta.  
- Zona de descontaminació i magatzematge de residus perillosos sota coberta porticada.  
- Zona de magatzematge d'elements recuperables sota coberta.  
- Zona de recepció de clients en edifici.  
- Zona de neteja i oficina en edifici independent.   
- Zona de menjador per a treballadors en edifici.   
- Zona d'emmagatzematge de vehicles descontaminats.  
Es disposa de tres accessos a la parcel·la, corresponents a una entrada de vianants i dos portes d'accés per a vehicles.  
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental (EIA) no considera alternatives a l'actuació projectada pel que fa a la seua situació, pel fet de tractar-se d'una activitat ja existent a l'emplaçament actual. Les possibles alternatives enfront de la solució adoptada queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, i per les consideracions i solucions adoptades en l'EIA.  
4. Afeccions legals  
L'informe urbanístic municipal, de 13 d'octubre de 2006, emet un informe favorable sobre l'emplaçament per a l'activitat del centre de tractament de vehicles fora d'ús, exposant que es tracta d'un ús provisional per considerar que no necessita construccions de caràcter permanent. D'acord amb el que disposa l'article 191.5 de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana, exposa l'informe que poden atorgar-se llicències per a usos o obres provisionals no previstos en el Pla General que no en dificulten l'execució ni la desincentiven, i es requerix l'informe previ favorable de la conselleria competent en urbanisme en municipis de població menor de 25.000 habitants.  
L'activitat projectada és de gestió de residus perillosos, conforme a la Llei 10/1998, de Residus, i la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, i queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la conselleria competent en medi ambient.  
L'emmagatzematge de pneumàtics fora d'ús en requerix la inscripció al Registre de Productors de Residus de la Comunitat Valenciana d'acord amb el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la Producció, Possessió i Gestió de Pneumàtics Fora d'Ús.  
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació de l'annex I, segons CNAE, que remeten un informe preliminar de la situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 d'esta reglamentació.  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, exigix en l'article 18 la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que pertoque obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
5. Consideracions ambientals  
Respecte a les principals afeccions ambientals del projecte sobre el medi ambient, l'EIA considera diversos impactes ambientals com a conseqüència de l'actuació projectada i en proposa diferents accions protectores i correctores i un programa de vigilància ambiental.   
  
Les instal·lacions del centre de descontaminació i tractament de vehicles fora d'ús disposa de zones diferenciades per a la recepció de vehicles, una àrea de descontaminació i emmagatzematge de peces, i la zona destinada a l'emmagatzematge de vehicles una vegada descontaminats.  
La zona destinada a les operacions de descontaminació de vehicles presenta sòl impermeable i té un elevador consistent en una plataforma amb inclinació cap al seu perímetre exterior, cosa que permet l'arreplega de possibles vessaments cap a les reixetes longitudinals disposades en el perímetre esmentat de la plataforma. Els vessaments són conduïts cap a un depòsit d'arreplega situat sota la plataforma i, posteriorment, es procedix a lliurar-los, periòdicament, a un gestor de residus autoritzat.  
La zona de recepció de vehicles prèvia a la seua descontaminació presenta una coberta per a la seua protecció contra l'aigua de pluja i una solera impermeable amb paviment de formigó, el qual es recobrirà de pintura epoxi i presentarà una inclinació suficient per a l'arreplega de vessaments cap a les reixetes de la zona de descontaminació que comuniquen amb el depòsit cec soterrat.  
El conjunt de líquids extrets als vehicles fora d'ús s'emmagatzemen, temporalment, en envasos i depòsits diferenciats a l'àrea de descontaminació de vehicles. Disposa d'una coberta de protecció enfront d'aigües pluvials i d'una cubeta de retenció de vessaments, i se'n fa el lliurament periòdic a un gestor de residus autoritzat.  
L'arreplega d'aigües residuals domèstiques es realitza en una fossa sèptica, localitzada sota els lavabos de l'edifici d'oficines. Periòdicament, es procedix a arreplegar estes aigües residuals sanitàries mitjançant un camió cisterna per a traslladar-les fins a l'EDAR (estació depuradora d'aigües residuals) més pròxima. D'altra banda, les aigües pluvials de les cobertes s'arrepleguen per mitjà de canalons i baixants i són conduïdes, per mitjà d'una canonada soterrada, per a abocar-les de manera directa a la via pública en part de la façana principal. Les aigües pluvials procedents de les zones descobertes del pati que es destina a l'emmagatzematge de vehicles descontaminats són arreplegades per mitjà de la pendent de la solera per albellons que desemboquen en una fossa de decantació i separació d'hidrocarburs i, una vegada aclarides i lliures de greixos, es conduïxen per a l'abocament a la via pública de la façana principal. Els llots de decantació i els residus d'hidrocarburs són lliurats a un gestor autoritzat.  
6. Tramitació administrativa  
El 20 de març de 2007, es rep, al Registre General dels servicis centrals d'esta Conselleria, un ofici de remissió de la Direcció Territorial de València de la sol·licitud de declaració d'impacte ambiental (DIA) per al projecte amb expedient 040/04 2.6.5 urbanisme/MDB de l'Ajuntament de la Pobla de Vallbona. La sol·licitud s'acompanya de la documentació següent:  
- Còpia de l'expedient administratiu instruït a l'Ajuntament de la Pobla de Vallbona, per a una llicència d'activitat. S'hi inclou el resultat de la informació pública.   
- Projecte de llicència d'activitat d'un centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU).  
- Estudi d'impacte ambiental (EIA)  
Per mitjà d'un escrit de 29 de juny de 2007, es requerix al titular una ampliació d'informació sobre determinats aspectes del projecte presentat, i se'n remet una còpia a la Comissió Territorial d'Anàlisi Ambiental Integrada. Com a resposta a este requeriment el titular sol·licita, el 16 d'octubre de 2007, la interrupció del termini de 20 dies concedit per a l'esmena de les mancances assenyalades i presenta, junt amb esta, una còpia de sol·licitud d'autorització d'abocament davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
El 17 de gener de 2008, el titular presenta una nova documentació com a resposta al requeriment, de 29 de juny de 2007, consistent en un estudi acústic, una addenda al projecte i un informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre l'estat de l'expedient, iniciat pel titular davant d'esta, sobre una sol·licitud d'abocament d'aigües pluvials al domini públic hidràulic.   
Vista la nova documentació, es requerix al titular, amb data 30 de gener de 2008, l'esmena de diverses deficiències en la documentació presentada. En resposta, el titular presenta, el 28 de febrer de 2008, la documentació complementària, consistent en un annex al projecte, visat per col·legi professional corresponent, els documents d'acceptació de residus i una còpia de la sol·licitud d'abocament d'aigües sanitàries a l'EDAR presentada davant de l'Entitat de Sanejament d'Aigües de la Comunitat Valenciana.  
7. Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx, segons el que disposa l'annex I de l'apartat 6.c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, i concordants del seu reglament.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se s'hi apliquen.  
L'article 5 de la Llei 2 1989/, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en la formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.  
L'article 16, apartat 2, lletra m del, Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes públics i privats, així com dels plans i programes que no requerisquen una avaluació ambiental estratègica, d'acord amb la normativa aplicable, que es desenrotllen al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte Centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU), promogut per l'empresa Pobla de Vallbona Cards, SL, al carrer de Còrdova, número 1, parcel·la I.1, del terme municipal de la Pobla de Vallbona (València), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que s'ha establit en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels següents condicionants:  
1. Prèviament a la posada en marxa de l'activitat caldrà disposar de:  
- Autorització per l'Entitat de Sanejament d'Aigües de la Comunitat Valenciana, per a l'abocament directe a l'EDAR de les aigües sanitàries generades per l'activitat.  
- Autorització d'abocament o un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a l'abocament a la via pública de les aigües pluvials arreplegades a les cobertes d'edificacions i a la solera de la parcel·la.  
- L'informe favorable urbanístic previ de la conselleria competent en urbanisme, d'acord amb el que disposa l'article 191.5 de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana, pel fet de tractar-se d'una llicència per a ús o obra provisional en un municipi amb població menor de 25.000 habitants.   
2. La xarxa de pluvials haurà de connectar-se a la xarxa separativa de pluvials del polígon o a la xarxa de clavegueram, una vegada es procedisca a urbanitzar les parcel·les del polígon industrial amb les infraestructures necessàries per a obtindre la condició urbanística de solar.  
3. Les instal·lacions hauran de disposar de les següents mesures protectores per a cada una de les zones:   
- Les zones de recepció de VFU i la zona de descontaminació i emmagatzematge de components retirats dels VFU seran cobertes i disposaran d'un paviment impermeable i sistemes d'arreplega de vessaments cap a un depòsit estanc cec.  
- La zona descoberta destinada a l'emmagatzematge de VFU descontaminats disposarà d'un paviment impermeable i un sistema d'arreplega de pluvials cap a un albelló, el qual, es dotarà d'un sistema clarificador i separador d'hidrocarburs previ a l'abocament.  
- L'àrea d'emmagatzematge de residus perillosos haurà de disposar de contenidors i depòsits d'emmagatzematge temporal, que seran sòlids i resistents al tipus de residu contingut. Hauran d'etiquetar-se reglamentàriament i l'àrea disposarà d'una cubeta de retenció per a l'arreplega de potencials vessaments o, si no n'hi ha, els depòsits seran de doble paret homologats.  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, cosa que no és cap inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
  
València, 13 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 236/7044-BIB.  
Promotor: Aldesa Construcciones, SA.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació.  
Objecte del projecte: sol·licitud d'autorització d'explotació de recursos geològics de la Secció A, denominada Haba.  
Localització: parcel·la 294 del polígon 28, municipi de Requena (València).  
Òrgan substantiu: MIEXPA.2006/8 (JSH/aa).  
Descripció del projecte  
1. Característiques.   
El préstec Haba se situa a la parcel·la 294 del polígon 28, al municipi de Requena (València), conté calcàries, dolomies, i bretxes calcàries del Cretaci superior, a més de margues i mareses del Miocé inferior, que s'exploten per a construir els terraplens de la plataforma del tren d'alta velocitat.   
La superfície de la parcel·la és de 114.221 m²; l'àrea d'extracció en representa aproximadament un 84%. El volum de tot-u, segons el projecte d'explotació, és de 447.050 m³ i s'extrau en el termini d'11 mesos.  
El préstec se situa en terrenys forestals, on hi ha dos fronts d'una pedrera antiga sense restaurar. Estes circumstàncies són positives per a l'autorització de l'actuació, segons disposa la disposició addicional 1a del Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana. Esta norma legal obliga el promotor a remetre un pla de restauració integral, el qual ha sigut objecte d'un informe favorable per l'òrgan substantiu en matèria forestal.  
  
Als voltants de la pedrera es cultiven vinyes, oliveres, garroferes i fruiters principalment.  
La maquinària empleada es compon de: un buldòzer de 300 CV, una perforadora amb martell al capdavant i boca de 90 mm, dos retroexcavadores de cadenes de 5 m³ i 350 CV, una carregadora frontal de pneumàtics de 7,5 m³ i 350 CV, 6 camions de 15 m³, un tractor agrícola, un camió cisterna i un camió per a servicis de manteniment.  
Les roques es carreguen de les voladures i es transporten directament a l'obra de l'AVE. No hi ha enderrocs permanents ni instal·lacions auxiliars, s'empren vestuaris prefabricats i un excusat químic.   
La pedrera s'explota en sentit descendent. La planificació distingix tres zones que s'aprofiten successivament, amb bancs de 15 metres d'altura i talús de la cara de banc inclinat 72º respecte de l'horitzontal. Una vegada s'esgota cada banc se n'inicia la remodelació mitjançant voladures exclusivament, que originen tres bancs de 5 metres d'altura, amb bermes de 4 metres d'amplària mínima i talús de la cara de banc de 25º respecte de l'horitzontal. Seguixen posteriorment la resta de labors pròpies de la restauració; el pendent final de la vessant resulta ser de 20º. L'excepció a la regla anterior la part frontal de la pedrera abandonada, que s'integra a l'entorn per mitjà de terraplenament i abancalament amb estèrils.  
La plaça de la pedrera es restaura amb les roques inservibles, es construïxen tres bancs d'un metre d'altura, proveïts d'un mur d'escullera o maçoneria i amb pendent longitudinal del 2% cap al sud, com el pendent original.   
En la pedrera treballen 10 operaris per torns.  
La revegetació es realitza mitjançant una sembra composta per les espècies següents: Lolium rigidum, Melilotus officinalis, Agropirum cristatum, Medicago sativa, Vicia sativa, Coronilla juncea, Atriplex halimus, Brachypodium retusum, Stipa tenacissima, Anthyllis cytisoides, Ononis tridentata, Moricanda arvensis, Piptatherum milliaceum i Helianthemum marifolium. A més, les espècies arbustives seleccionades són: Quercus coccifera, Juníperus oxycedrus, Rosmarinus officinalis, Thymus vulgaris, Teucrium capitatum, Genista scorpius i Rhamnus lycioides.  
Les espècies arbòries seleccionades per a revegetació són Pinus halepensis i Quercus ilex rotundifolia.  
La revegetació es realitza durant els mesos d'octubre i/o març.  
2. Alternatives mediambientals  
En la selecció de l'emplaçament s'han tingut en compte una sèrie de característiques, que complixen els criteris establits en el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana; és a dir: les característiques idònies de les roques per a construir el nucli de la plataforma del tren, la proximitat del préstec a l'obra, la reduïda conca visual de l'actuació, l'existència de dos xicotets fronts de pedrera abandonats al lloc, i la compatibilitat urbanística dels terrenys per a l'activitat minera.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
Amb data 29 d'octubre de 2007, el Servici Territorial d'Indústria i Energia remet una còpia del projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental i pla de restauració integral, document de síntesi i memòria tècnica de mesures correctores de la contaminació atmosfèrica, així com el certificat del tràmit d'informació pública del projecte.   
  
El Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental requerix al promotor, a través de l'òrgan substantiu, una documentació complementària el dia 12 de desembre de 2007.  
Amb data 12 de febrer de 2008, l'òrgan substantiu remet al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació complementària que havia requerit anteriorment al promotor, junt amb una còpia de l'informe sobre el pla de restauració integral, emés pel Servici de Gestió Forestal, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
  
El Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental requerix al promotor, a través de l'òrgan substantiu, una nova documentació complementària l'11 de març de 2008.  
El Servici Territorial de Indústria i energia remet, el 7 de maig de 2008, la documentació complementària que li havia aportat el promotor.  
2. Informació pública  
El Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5477, de 26 de març de 2007; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 19 de desembre de 2007 es realitza una consulta al Servici de Gestió Forestal sobre aspectes mediambientals de la seua competència.  
Informes sectorials   
1. Informe de compatibilitat urbanística.  
Segons el certificat expedit pel regidor delegat d'urbanisme de l'Ajuntament de Requena, els terrenys del préstec Haba se situen en sòl no urbanitzable de protecció forestal, en els quals és compatible l'activitat minera.  
2. Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, de la Conselleria de Cultura i Esport.  
Dins de l'àrea d'explotació no hi ha cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació, a més la prospecció arqueològica no ha localitzat restes de cap cultura material antiga, ni de cap jaciment arqueològic.  
Recorda que qualsevol troballa d'índole arqueològica haurà de ser comunicada immediatament a l'administració amb competències en la matèria i que l'incompliment d'esta obligació pot ser objecte de sanció.  
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus prescriu les següents mesures correctores:  
- Abalisament i jalonament temporal de tots els elements etnològics que puguen ser afectats per les obres.  
- S'evitarà qualsevol impacte d'obra.  
- En el cas excepcional que les obres hagen d'afectar, amb l'autorització prèvia, algun dels elements etnològics, estos hauran de ser objecte d'un estudi exhaustiu.  
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià emet un informe favorable l'actuació proposada.  
3. Informe del Servici de Gestió Forestal.  
El Servici de Gestió Forestal emet un informe favorable sobre el pla de restauració integral, després d'introduir-hi les modificacions que van ser requerides oportunament al promotor.  
Afeccions legals mediambientals.  
D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge, el projecte no presenta afeccions legals sobre ens mediambientals protegits per la legislació vigent.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de forma important pel projecte de l'activitat.  
L'extracció de roques per mitjà d'explosius és una activitat que genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera, ones acústiques i vibracions sísmiques al terreny. La pedrera canvia la geomorfologia i destruïx el sòl i la vegetació del lloc. Durant la fase d'activitat es produïx un impacte visual i paisatgístic, la duració del qual depén de la promptitud a restaurar els bancs ja esgotats. En menor grau, es generen residus i s'augmenta l'ocupació de la carretera per vehicles pesats.  
  
En el cas que la maquinària patisca pèrdues de fluids o se'n duguera a terme el manteniment al lloc sense habilitar un espai impermeable i sota teulada, es podria contaminar l'aigua superficial i subterrània.  
La circulació de camions pel paratge contribuïx al deteriorament dels camins i comporta riscos per a les persones.  
L'explotació podria afectar el patrimoni cultural valencià si n'hi haguera vestigis.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental   
Les mesures correctores de les emissions de partícules sòlides consistixen a: emprar un captador de pols en la màquina perforadora, regar el terreny que s'ha de ripar i els camins, regar els abassegaments o enderrocs temporals, col·locar pantalles tallavent disposades perpendicularment a sobrevent, sembrar espècies herbàcies en l'abassegament de terra vegetal, recobrir amb lona la caixa dels camions, limitar la velocitat a 20 km/h, netejar els baixos i pneumàtics dels camions i instal·lar mostrejadors en la perifèria de la pedrera per a controlar les emissions. Es prescriuen altres mesures complementàries en l'apartat segon d'esta declaració.  
La ciutat més pròxima és Requena, que es troba a 3,5 km de la pedrera. Esta distància amortix les vibracions sísmiques induïdes al terreny fins a valors imperceptibles i esvaïx l'onda aèria causada per les voladures.  
El promotor realitzarà el manteniment de la maquinària en tallers externs; per això es descarta la possibilitat de contaminació de les aigües superficials i subterrànies, excepte per avaries, les quals poden previndre's amb un bon ús i manteniment de les màquines. El manteniment és també una altra mesura correctora important de les emissions gasoses produïdes per la maquinària.  
S'elimina la càrrega sòlida de l'escolament per mitjà de barreres de sediments i dos basses de decantació disposades en sèrie, que funcionen per vessament. Els sediments es netegen per a mantindre les basses a la seua capacitat màxima. Una vegada acabada la restauració s'omplin.  
La cota mínima d'extracció supera la cota mínima del drenatge natural.  
L'abassegament de terra vegetal posseïx una cuneta perimetral per a evitar-ne l'erosió i llavat. El depòsit posseïx forma prismàtica, de secció trapezoïdal i alçària inferior a 2m, se situa en terreny horitzontal i al resguard de l'acció del vent.  
Les labors de revegetació constituïxen la mesura correctora principal que contribuïx al retorn de la fauna al seu hàbitat.  
Les vessants restaurades posseïxen un pendent inferior a 20º i són estables; esta última condició és necessària per a la implantació de la vegetació. Les bermes són d'amplària variable; per això conferixen un aspecte natural als terrenys i contribuïxen a la integració geomorfològica a l'entorn.  
Els impactes visual i paisatgístic són reduïts, per situar-se la pedrera entre tossals i a menor altitud, fora de la conca visual de la carretera pròxima; a més, la duració dels impactes és curta perquè els bancs esgotats es restauren amb promptitud.  
El titular es compromet a un manteniment sistemàtic i periòdic de la pista i accessos al lloc perquè es troben permanentment en bon estat.  
  
S'instal·la un equip per a llavar les rodes dels camions per a evitar la dispersió de fang per les vies d'accés.  
Els residus sòlids urbans s'emmagatzemen en un contenidor estanc i proveït de tapa.  
L'informe final de Patrimoni Cultural Valencià és favorable i manifesta no tindre constància de l'existència de cap d'element cultural que puga veure's afectat per l'actuació.  
Aldesa Construcciones, SA, col·locarà senyals de circulació en els camins.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'annex I, grup 2.a.2 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 3.1 de l'esmentat Reial Decret Legislatiu 1/2008.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de les autoritzacions administratives que li siguen preceptives, el projecte d'explotació de l'autorització d'explotació del préstec denominat Haba, situat a la parcel·la 294 del polígon 28, municipi de Requena (València), i el seu pla de restauració integral, sempre que el projecte es desenrotlle segons les mesures correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, el pla de restauració integral, així com les establides en l'apartat segon d'esta declaració.  
  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. Esta declaració, junt amb l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració integral, hauran d'estar disponibles en l'explotació a disposició del personal de vigilància i inspecció de la Generalitat Valenciana.  
  
2. Els camins pels quals circulen els camions, així com les àrees de l'explotació susceptibles de generar emissions de pols, es regaran durant la jornada laboral totes les vegades que calga per a mantindre permanentment humida la superfície del terreny. L'única polseguera admissible és l'originada per l'entrebanc de la voladura.  
3. Les voladures es regaran mentre se'n faça la càrrega.  
4. El camí que utilitzen els camions per a arribar fins a la pedrera es trobarà permanentment net i en bon estat de conservació.  
5. Les basses de decantació estaran tancades per una tanca perimetral. Una vegada conclòs el període de la vigilància ambiental, s'ompliran i es retirarà la tanca.  
6. Es col·locarà permanentment una mànega indicadora de la direcció del vent a la cota més elevada de la pedrera. D'acord amb la idea postulada voluntàriament per Aldesa Construcciones, SA, en les mesures de protecció ambiental (apartat 4.1 de l'estudi d'impacte ambiental, p. 14 de l'annex al projecte del préstec), les voladures procurarà realitzar-les amb vent en calma.  
7. S'instal·laran pantalles tallavent a les zones on calga protegir els conreus de les emissions de pols. Les pantalles aniran orientades perpendicularment a sobrevent i tindran una alçària mínima de 2 m.  
  
8. El promotor regarà els conreus pròxims quan se'n puga veure compromés el seu desenrotllament per estar coberts de pols procedents del préstec.  
9. El manteniment de la maquinària es realitzarà en tallers externs a l'explotació.   
10. Durant l'activitat de la pedrera s'observarà el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als seus voltants.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 15 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 35/9629-SBQ.  
Títol: explotació porcina d'encebament.  
Promotor: Diego Viana Solaz.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Utiel.  
Objecte del projecte: obtindre la llicència ambiental per a l'explotació porcina d'encebament.  
Localització: partida Las Tablas, polígon 5, parcel·la 129, del terme municipal d'Utiel (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre la llicència ambiental per a l'activitat porcina d'encebament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'activitat es projecta per a un activitat de 1.144 porcs d'encebament, que s'engreixaran des dels 20 kg fins a 100 kg p. v., moment en què es destinen a l'escorxador. A continuació es procedirà a netejar i desinfectar les naus i al buidatge sanitari. Es realitzaran 3,3 cicles/any.  
La superfície cadastral de la parcel·la és de 21.070 m², dels quals 982,72 m² correspondran a la superfície construïda, composta per una única nau, de base rectangular i coberta de dos aiguavessos.   
Els porcs s'engreixaran sobre alimentadors de cadena contínua, sota els quals discorreran les fosses de purins amb una profunditat mitjana de 0,5 m, estanques i impermeables, on quedaran retinguts els purins generats a l'explotació. La capacitat d'emmagatzematge de les fosses serà de 316,8 m³, des de les quals s'evacuaran per una canonada els purins fins a la bassa de purins de 330 m³, que estarà tancada i impermeabilitzada, ubicada a l'exterior de les naus; caldrà preveure una capacitat total d'emmagatzematge suficient per a contindre els purins produïts durant més de tres mesos, autonomia mínima exigida per l'article 5 del Reial Decret 324/2000, de 3 de març, d'Ordenació de les Explotacions Porcines. Les aigües residuals es canalitzaran directament a la bassa de purins.   
El purí generat a l'explotació serà de 2.460 m³, cosa que comporta una producció de 8.294 kg de N, calculat sobre la base del Reial Decret 324/2000. S'utilitzarà com adob orgànic, sense sobrepassar els 170 kg de N/ ha, tal com establix el Reial Decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües enfront de la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries; per això són necessàries 48,78 ha de superfície agrícola on aplicar el purí, disposant-se de 49,20 ha, per a les quals s'aporta una cèdula cadastral, plànol parcel·lari i autorització firmada de cada un dels propietaris.  
La gestió de cadàvers es realitza per mitjà de la retirada a un contenidor homologat ubicat fora de la zona d'activitat ramadera, i la posterior arreplega per una empresa gestora autoritzada, tal com establix el Reial Decret 1429/2003, de 21 de novembre, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria de subproductes d'origen animal no destinats a consum humà.  
L'explotació estarà envoltada d'una tanca metàl·lica. La càrrega i descàrrega d'animals a l'explotació, així com la descàrrega de pinso es realitzarà des de l'exterior de l'explotació, habilitant-hi molls de càrrega-descàrrega d'animals, i ubicant les sitges el més pròxim possibles a la tanca perimetral de la granja. Es col·locarà una malla antipardals en totes les finestres. S'opta sistemàticament per pressió amb motxilla, per a la desinfecció de rodes i resta dels vehicles que accedisquen a l'explotació. Es disposarà de malles antipardal a les finestres de les naus per a evitar l'accés d'animals vectors de malalties.  
No s'han calculat les necessitats hídriques de l'explotació i s'ha projectat un sondeig a la parcel·la per a abastir l'explotació.  
L'explotació es localitza a més de 1.000 m del nucli de població més pròxim.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient es va iniciar el 9 de febrer de 2007, amb la remissió per part de la Comissió de Qualificació d'Activitats d'un projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat per mitjà de la publicació en el Butlletí Oficial de la Província número 249, de 19 d'octubre de 2007, inserció al tauler d'edictes, així com notificació als veïns limítrofs a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Informe favorable del veterinari oficial del centre de salut pública municipal, on indica que falta el gual de desinfecció o alternatives, falta acreditar el sistema de destrucció de cadàvers i retirada d'estos, falta especificar horaris i itineraris d'eliminació de purins per a minimitzar molèsties als veïns.   
- Informe favorable de l'aparellador municipal.  
- Informe favorable de l'enginyer industrial municipal.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
- Autorització de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport al projecte de prospecció arqueològica i etnològica de la zona afectada per la granja porcina.  
- Autorització prèvia de la Conselleria de Territori i Habitatge (actual Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge). L'informe preceptiu favorable de la Conselleria d'Agricultura queda condicionat al fet que l'activitat no supere la capacitat productora del grup al qual pertanyen (2n) i sempre que no existisquen sol·licituds d'altres interessats, i en este cas es tindrà per caducada (després del requeriment previ) la seua autorització una vegada hagen transcorregut sis mesos sense exercir el seu dret.  
- Petició d'un informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, relatiu a la sol·licitud d'aprofitament d'aigües subterrànies.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable, subzona XIII agrícola, on es permet l'ús proposat, segons la normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs la descripció del medi natural, on s'ha inclòs com a mitjà inert: climatologia, edafologia, geologia, hidrogeologia i medi perceptual; com a mitjà biòtic: flora i fauna. A més s'inclou la definició del medi socioeconòmic i cultural.  
El sòl on es localitza l'explotació es caracteritza per ser profund, de textura variable. Fisiogràficament, correspon a un relleu ondulat. La hidrologia de la zona és d'escassa rellevància, segons la cartografia temàtica d'esta Conselleria; la superfície on s'exercix l'activitat es localitza en un sòl amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers alta, i per això caldrà tindre en compte l'aplicació de mesures que eviten la contaminació de sòl i aigua per percolació de purins, així com cenyir-se a les dosis necessàries d'adobament orgànic en cada parcel·la. La vegetació correspon a conreus de secà, predominantment vinya, associada ocasionalment a ametler i olivera. El paisatge correspon a una zona agrícola de secà, amb presència d'explotacions ramaderes disperses.  
  
La zona on s'exercix l'activitat no presenta valors ambientals rellevants, sent els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: l'aigua superficial i subterrània, per lixiviació de purins o percolació d'estos associada a una incorrecta gestió del purí a la mateixa explotació o bé durant la seua utilització com adob orgànic; el sòl, per alteració de les seues propietats físiques, químiques i biològiques associades a la incorrecta gestió de purins en la utilització com adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associada als purins generats i a la presència d'animals principalment.  
  
La descripció de les accions del projecte susceptibles d'impactar sobre el medi ambient s'ha referit tant a la fase de construcció com a la de funcionament.  
La identificació i valoració d'impactes, s'ha realitzat a partir de matrius causa-efecte. De la identificació i valoració d'impactes recollida en l'estudi d'impacte ambiental, es conclou que, a pesar que els impactes més rellevants poden succeir durant la fase de funcionament, tal com es projecta en l'explotació de l'activitat, no es pot considerar que es produïsca cap impacte d'elevada magnitud.  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposen una sèrie de mesures que cal adoptar durant la fase d'obra i explotació, de manera que reduïsquen, eliminen o compensen aquells efectes negatius que pogueren produir-se sobre el medi i que es basen en una adequada construcció de les instal·lacions i en el correcte maneig proposat per a l'activitat.  
Es proposa un programa de vigilància ambiental tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament. Per a la fase de construcció es proposa:  
- Realitzar un control del depòsit de pols sobre la vegetació localitzada en un ràdio de 300 m al voltant del perímetre exterior de l'àrea d'actuació.  
- Realitzar un estricte control sobre la gestió dels residus tòxics i perillosos.  
- Controlar la destinació final dels materials sobrants de les excavacions, verificant que es traslladen a abocadors autoritzats.  
Per a la fase de funcionament es proposa:  
- Control de l'aplicació de purins en parcel·les autoritzades amb este fi, amb conreus agrícoles, i sempre situades a més de 1.000 m de qualsevol nucli de població i més de 1.000 m del sondeig d'abastiment de Las Cuevas d'Utiel. Així mateixa la dosi d'aplicació no haurà de superar els 170 kg de N/ ha.  
- Es presentarà anualment davant de l'Administració un informe del desenrotllament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol possible incidència de caràcter ambiental que poguera produir-se durant el seu desenrotllament. Estos informes inclouran una anàlisi dels purins per a verificar-ne la composició i garantir una adequada aplicació com adob orgànic.  
L'activitat es considera viable, des del punt de vista mediambiental, sempre que les mesures correctores propostes en l'estudi d'impacte ambiental es complementen amb l'adopció dels condicionants recollits en esta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits disposats en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats legalment establides, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte d'explotació porcina d'encebament, situada al polígon 5, parcel·la 129, terme municipal d'Utiel (València), promoguda per Diego Viana Solaz, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Amb caràcter previ a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor haurà de justificar legalment, davant d'esta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, la procedència de l'aigua potable que s'ha d'utilitzar.  
- Caldrà presentar una còpia del programa de vigilància ambiental davant d'esta Direcció General amb la periodicitat establida en l'estudi d'impacte ambiental.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que es produïsquen en l'explotació, han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a este efecte, i retirats per un gestor autoritzat.  
- Es comunicarà a esta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; cosa que no és cap inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 9 de maig de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 246/7925-RVA.  
Títol: Centre vehicles fora d'ús (VFU).  
Promotor: Desguaces Masena, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció Territorial de València. Activitats qualificades.  
Localització: c/ Senda de les Ànimes, s/n, al terme municipal de Catarroja, província de València.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'empresa Desguaces Masena SL, pretén dur a terme l'activitat de centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU) en una nau del polígon industrial de Catarroja, sítia al carrer Senda de les Ànimes, s/n, del municipi de Catarroja, a la província de València.  
  
L'activitat com a CAT consistirà a recepcionar, descontaminar i realitzar el desmuntatge adequat dels materials del VFU, reutilitzant, reciclant i valoritzant-ne al màxim els components.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es projecta ubicar les instal·lacions en una parcel·la classificada com a sòl urbà, de qualificació industrial, del polígon industrial de Catarroja (València).  
Sobre la parcel·la, s'eleva una nau industrial amb superfície útil de 368.12 m², sota teulada i amb paviment impermeable.  
Les obres consistiran en l'adequació de la nau industrial esmentada per al desenrotllament de les activitats de CAT, les quals es portaran a terme a l'interior d'esta.  
La nau es disposarà en unes quantes zones en què es desenrotllaran les operacions per al tractament dels vehicles. La planta baixa es destinarà a la zona de recepció i emmagatzematge de vehicles, zona de descontaminació de vehicles i emmagatzematge de RPs, zona de circulació, zona de desmuntatge, zona d'emmagatzematge dels VFU descontaminats, neteja, oficina i vestuari, mentre que l'entresolat descobert constituirà el magatzem de peces i components.  
Els pisos, parets i barandats, així com els angles formats entre si, es construiran a prova de filtracions. Estaran proveïts de revestiments llisos i susceptibles de fàcil neteja.  
Fins a una altura d'1,5 m, com a mínim, seran de material llavable i resistent als agents químics empleats en la neteja.  
Es procurarà solar el pis amb un lleuger pendent a fi de poder arreplegar les aigües de neteja per mitjà d'un sifó hidràulic.  
El procés industrial que es du a terme per a l'activitat esmentada està compost per la compra del vehicle fora d'ús donat de baixa en la circulació, l'emmagatzematge temporal del vehicle en la zona de recepció de vehicles en espera de ser descontaminat, l'extracció de les substàncies contaminants que existixen a l'interior dels automòbils seguit de l'emmagatzematge en tancs independents dels cinc tipus diferents de residus líquids generats, desmuntatge dels pneumàtics i finalment, el pas del cotxe descontaminat a la nau de desballestament per al seu desmuntatge en peces i la seua posterior venda. S'estima que el nombre de vehicles que es tractarà serà, aproximadament, de 2 VFUs/dia.  
  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita una llicència d'activitat municipal per a la instal·lació d'un centre autoritzat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil que atorga l'Ajuntament de Catarroja.  
L'activitat projectada és, conforme a la Llei 10/1998, de Residus, i la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, de gestió de residus perillosos; en conseqüència, queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la conselleria competent en medi ambient.  
L'emmagatzematge de pneumàtics fora d'ús en requerix la inscripció al Registre de Productors de Residus de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el Decret 2 2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la Producció, Possessió i Gestió de Pneumàtics fora d'Ús.  
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre Activitats potencialment contaminades del sòl, exigix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació del seu annex I segons CNAE remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de la reglamentació esmentada.  
  
La Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, exigix en l'article 18 la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que pertoque obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals.  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes  
Les principals accions del projecte amb possible afecció, positiva o negativa, sobre els factors ambientals de l'entorn en què es projecta la ubicació del CAT són:  
- Funcionament del CAT: emmagatzematge previ, tractament i emmagatzematge posterior de residus.  
- Manteniment del CAT: generació de RSUs, neteja de les soleres i cubetes, etc.  
- Gestió d'aigües residuals: pluvials de cobertes, pluvials d'escolament, sanitàries i de llavat de les instal·lacions.  
- Desmantellament de les instal·lacions: comporta l'adequada gestió d'aquells residus que hagueren quedat romanents a les instal·lacions, així com la maquinària del CAT i, si pertoca, la correcta gestió de sòls contaminats.  
Pel que fa als residus que es generen, són de tres tipus:  
a) Aigües residuals: les aigües fecals de les neteges s'aboquen a la xarxa de clavegueram municipal mentre que les aigües residuals resultants de la neteja per neteja del sòl de la nau es canalitzen per mitjà de superfícies de sòl inclinades fins a desembocar en un albelló central, i de l'albelló es canalitzen cap a la cisterna depuradora instal·lada a la nau, des de la qual, una vegada depurada l'aigua, es canalitza cap a la xarxa de clavegueram municipal.  
b) Residus sòlids: esta activitat no produïx residus sòlids en quantitats destacables; els generats a causa del funcionament normal de l'activitat s'emmagatzemen fins a posar-los en disposició d'una empresa de reciclatge de metalls lleugers segons la seua naturalesa, i són retirats pel servici d'arreplega de fems de la població on se situa l'activitat.  
  
c) Residus líquids: els líquids contaminants retirats dels vehicles són aspirats mitjançant bombes independents i s'emmagatzemen en depòsits separats per tipologia, en espera de ser arreplegats per l'empresa acreditada d'arreplega de residus. Estos residus són del tipus gasolina, gasoil, aigües del radiador i de l'eixugaparabrisa, líquid de frens i líquid d'embragatge i oli lubricant i valvulina, que són classificats i emmagatzemats en cinc depòsits diferents i separats entre si. Esta activitat no produïx un altre tipus de residus líquids, excepte els generats per la neteja personal dels operaris, que queden englobats amb les aigües residuals.  
  
2. Consideracions sobre les mesures protectores i correctores i sobre el programa de vigilància ambiental  
Com a mesures preventives i correctores s'adopten les següents:  
- Ventilació: s'ha previst dotar la instal·lació amb ventilació forçada a la zona de descontaminació. D'esta manera es pretén previndre l'acumulació de gasos, en cas de produir-se per emissions difuses als vehicles fora de la seua vida útil, i evitar la generació d'atmosferes potencialment explosives.  
- Protecció contra incendis: com a mesura preventiva, la instal·lació estarà dotada amb un sistema de protecció contra incendis que consta d'una boca d'incendi BIE-25 i, segons s'indica en el projecte d'activitat, es tindran set extintors distribuïts a la zona de descontaminació, mur lateral dret de la nau, mur lateral esquerre de la nau, quadre elèctric i en proximitat als depòsits d'hidrocarburs.  
- Formació i informació: cada un dels operaris del CAT rebrà la informació i formació adequada, de manera que estiguen prou capacitats per a fer front a les distintes responsabilitats, d'acord amb el lloc de treball que tinguen assignat. Hi haurà almenys una persona amb la formació suficient per a ser responsable del pla d'emergència.  
  
- Vessaments accidentals: totes les activitats de CAT es duran a terme a l'interior d'una nau industrial. Tot i això, aquells punts on es puguen produir vessaments estaran dotats de cubetes d'arreplega, estancs, impermeables i de capacitat suficient per a retindre el vessament. D'altra banda, els depòsits de doble paret per a l'emmagatzematge de residus líquids són aeris, cosa que facilitaria la detecció de qualsevol fuga.  
En cas de produir-se un vessament de gran volum, s'entén que la mateixa instal·lació, amb sòl de formigó, actuaria de cubeta estanca, atés que la solera té un lleuger pendent, que evitaria la fuga de qualsevol líquid a l'exterior.  
A més, l'empresa disposarà de material absorbent adequat a la naturalesa dels distints residus líquids.  
Així mateix, el programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.  
Durant la fase de construcció del CAT:  
- Prèviament a l'inici dels treballadors, s'incorporaran al plec de prescripcions tècniques particulars de les obres les mesures preventives i/o correctores proposades, de manera que l'empresa licitadora en prenga coneixement i quede obligada contractualment a aplicar-les.  
- A l'inici de les obres, caldrà posseir la declaració d'impacte ambiental i la llicència municipal d'obres.  
- Es comprovarà que les arreplegues de materials de construcció s'ubiquen en zones adequades perquè no es produïsca l'ocupació de vials sense autorització.  
- Els treballs s'executaran únicament durant la franja horària corresponent al període diürn o de torn laboral habitual.  
- Si durant l'execució dels moviments de terra propis de l'obra es troben restes o objectes de valor arqueològic, el descobridor, en el termini de 48 hores, haurà de comunicar la troballa i lliurar els objectes trobats a la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, o a l'Ajuntament de Catarroja, qui al seu torn donarà compte de la troballa a la Conselleria dins dels dos dies hàbils següents. S'exceptuaran d'esta obligació de lliurament aquells objectes l'extracció dels quals requerisca una remoció de terres, que quedaran al lloc on es troben fins que la Conselleria acorde allò que corresponga.  
- Tots els residus generats durant la fase de construcció seran gestionats segregats en funció de la seua naturalesa a través de gestors autoritzats per a això.  
Durant la fase de funcionament del CAT:  
- Abans de l'entrada en funcionament, caldrà disposar de les autoritzacions com a CAT, com a gestor de residus perillosos, com a productor de pneumàtics fora d'ús (si és que ambdós autoritzacions no es troben compreses en la de CAT), i de l'autorització d'abocament al clavegueram municipal.  
- Es comprovarà l'eficàcia de les mesures preventives i/o correctores adoptades i, en cas que es comprove que estes no resulten adequades, s'aplicaran mesures addicionals, comunicant este fet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà la procedència de l'aplicació d'estes noves mesures.  
- Mensualment, es comprovarà el bon estat de les mesures preventives i/o correctores, i se'n realitzarà el manteniment o reparació en cas que calga.  
- Abans d'iniciar l'activitat, cal obtindre el document d'acceptació per a cada un dels residus perillosos que es generen al centre, expedit per un gestor autoritzat per a estos residus i que preferentment estiga geogràficament pròxim.  
- Abans d'iniciar l'activitat, cal cerciorar-se de l'existència de gestors autoritzats per a l'arreplega dels residus no perillosos, produïts a les instal·lacions.  
- Les condicions d'envasament, etiquetatge i emmagatzematge de residus es duran a terme d'acord amb el que s'ha especificat en la legislació vigent.  
- Es disposarà d'un registre on es registraran i guardaran durant almenys cinc anys els certificats de destrucció emesos per a cada VFU tractat, els documents d'acceptació dels residus perillosos i els documents de control i seguiment dels residus perillosos generats i retirats.  
  
- Es complirà el que establix l'autorització d'abocament.  
- Es promourà la reutilització en les pròpies instal·lacions de part dels residus extrets dels VFU.  
- Anualment, i abans de l'1 de març, es presentarà la memòria anual d'activitats de gestió de RPs, davant de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Durant la fase d'abandó del CAT:  
- Inicialment, es gestionaran adequadament tots els residus procedents de les activitats de descontaminació que encara queden a les instal·lacions.  
- Al començament dels treballs de desmantellament, es controlarà que la maquinària que s'ha d'utilitzar a les obres complix les limitacions vigents sobre l'emissió de contaminants, sorolls i vibracions.  
- Atés que es tracta d'una activitat potencialment contaminant del sòl, es comprovarà l'estat del sòl a les zones més crítiques de la parcel·la: zona de recepció i descontaminació de VFUs, zona d'emmagatzematge de residus perillosos i la zona en què els gestors de residus en duran a terme les operacions de càrrega. Si se supera el nivell genèric de referència i hi ha probabilitat que els contaminants presents al sòl entren en contacte amb algun receptor amb conseqüències adverses per a la salut de les persones o el medi ambient, s'arreplegaran i gestionaran com a residu perillós,  
- Es procurarà la reutilització de la maquinària del CAT en alguna altra instal·lació.  
- Tots els residus generats durant la fase d'abandó seran gestionats segregats en funció de la seua naturalesa, a través de gestors autoritzats per a això.  
Tramitació administrativa.  
Amb data 6 de novembre de 2007, va tindre entrada a la Direcció General de Gestió de Medi Natural un escrit de la Direcció Territorial de València pel qual se sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i es remetia el corresponent expedient. S'hi incloïa:  
- Projecte tècnic  
- Estudi d'impacte ambiental  
El mateix escrit de remissió certifica que l'expedient ha sigut sotmés a informació pública mitjançant la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) des del 29 de novembre de 2004 al 21 de desembre de 2004, sense que s'hagen formulat al·legacions respecte d'això.  
Consideracions jurídiques.   
- El projecte examinat constituïx, segons el que disposa l'apartat c.1, de l'annex I, del Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
- L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
- L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.   
  
- L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental, de projectes públics i privats, així com els plans i programes que no requerisquen d'avaluació ambiental estratègica, d'acord amb la normativa aplicable que es desplegue al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer   
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte centre de vehicles fora d'ús (VFU) promogut per Desguaces Masena SL, que s'ha d'ubicar al polígon industrial de Catarroja, al carrer de la Senda de les Ànimes, s/n, del terme municipal de Catarroja, província de València, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels següents condicionants:  
1. S'haurà d'obtindre el permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram per a les aigües sanitàries i pluvials.   
2. Els vessaments produïts a la zona de descontaminació i zona de magatzem de productes perillosos, segons el pla visat amb data 3 de març de 2008, hauran de ser abocaments a una arqueta cega independent de l'arqueta d'arreplega d'aigües sanitàries i pluvials.  
3. El programa de vigilància ambiental inclourà el control dels nivells sonors de l'activitat a la seua posada en marxa i, posteriorment, amb la periodicitat establida en la reglamentació vigent.  
4. Haurà de portar-se un registre documentat del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia.  
5. S'haurà de presentar davant de l'òrgan competent un informe preliminar de situació del sòl per tractar-se d'una activitat considerada potencialment contaminant del sòl.  
6. D'acord amb l'article 4 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental, competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, cosa que no és cap inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 8 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
  
Expedient: 355/5362-FXN.  
Títol: Pla Parcial SUR-19.  
Promotor: Ajuntament d'Onda.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Onda i Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: terme municipal d'Onda.  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
El projecte de Pla Parcial SUR-19 d'Onda consistix en la creació d'un sector d'ús terciari, que ocupa una àrea de 186.710 m², a l'encreuament de la CV-10 i CV-20. Açò implica la reclassificació de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable d'ús terciari.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El sector es troba situat a uns 6 quilòmetres a l'est del nucli urbà residencial urbà, però integrat en l'anomenada ciutat lineal del taulell. Els límits del sector són:  
- Al nord, la CV-20  
- Al sud, la reserva de terrenys per a la via ràpida que comunicarà Onda i Vila-real.  
- A l'est, la via pecuària del Camí de la Ratlla i el polígon industrial de Vila-real.   
- A l'oest, la CV-10.  
L'ordenació territorial proposta en el pla d'acció territorial de l'entorn de Castelló establix que l'actual carretera CV-20 al seu tram entre Onda i Vila-real, on es troba el SUR-19, es constituïx en un eix comercial de primer orde.  
La connexió es realitzarà per mitjà d'un únic accés des de la rotonda de la CV-20. L'actuació integrarà i adequarà l'existència del futur vial ràpid Onda - Vila-real.   
Es distingixen quatre illes d'edificació aïllada amb tipologia de bloc exempt o adossat, que configuren àmplies zones lliures i zones d'aparcament.   
Està prevista la connexió de les xarxes de sanejament d'aigües residuals, pluvials, aigua potable, energia elèctrica i xarxa telefònica.   
L'estudi d'impacte ambiental es va redactar al juliol de 2004. Amb posterioritat se li van agregar l'estudi de paisatge (conforme a l'article 32 i la DT 2n 4 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge) i l'estudi acústic (conforme a l'article 25 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica).  
3. Alternatives:  
El planejament proposat no té estudi d'alternatives, sinó que justifica simplement l'ordenació proposada. En este sentit, l'estudi d'impacte ambiental indica que l'abundància de sòl industrial a la zona fa que siga imprescindible l'existència de terrenys destinats a la ubicació d'àrees logístiques. Assenyala com a claus per a la ubicació del sector la llunyania dels nuclis urbans, la pobresa des del punt de vista natural i agrícola, la disponibilitat de sòl amb destinació a aparcament i l'alta accessibilitat a través de les vies.   
Tramitació administrativa  
1. Procediment d'avaluació ambiental  
En data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient (LEAE).  
La Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient i la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, són complementàries.   
D'acord amb la LEAE, els plans i programes, així com les seues modificacions, que puguen tindre efectes significatius en el medi ambient i que siguen promoguts o aprovats per l'Administració, són objecte d'esta avaluació ambiental estratègica.   
D'altra banda, la LEAE definix en l'article 2 com a zones de reduït àmbit territorial aquelles que per les seues escasses dimensions, el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental pot garantir-se per mitjà de l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.   
La modificació presentada, en principi, hauria d'ajustar-se al que establix la LEAE. Vist que l'àmbit del sector només afecta una zona limítrofa amb una ja urbanitzada i vistos els efectes previsibles sobre el medi ambient, pot considerar-se com una zona de reduït àmbit territorial i resulta possible l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental.   
  
Dins del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.   
Per tot l'anteriorment exposat, el procediment d'avaluació ambiental per a este cas serà el corresponent al de l'avaluació d'impacte ambiental.   
2. Admissió a tràmit  
En data 11 d'octubre de 2006, té entrada, al Registre General de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, una còpia remesa pel Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló, del projecte tècnic i de l'expedient administratiu tramitat a l'Ajuntament d'Onda, relatiu al Pla Parcial SUR-19, i s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental. Per a disposar de la documentació necessària per a l'avaluació ambiental del projecte se sol·licita, en data 8 de febrer de 2007, una còpia de l'estudi d'impacte ambiental.   
  
3. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental del Pla Parcial SUR-19 es va exposar al públic, segons un anunci publicat en el diari Levante de Castelló, de 6 d'octubre de 2004, i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 4865, de 19 d'octubre de 2004. Segons consta en el certificat emés, en data 14 de febrer de 2007, pel secretari de l'Ajuntament d'Onda, s'ha presentat una única al·legació de caràcter ambiental.   
En l'al·legació es manifesta:  
L'actuació és inconnexa amb la resta del sòl urbanitzat o en curs d'urbanització.  
Absoluta innecessarietat de l'actuació, atés que es considera que la situació és de sobreoferta de sòl industrial (entre les actuacions desenrotllades o en curs es finalitzarà amb més de tres milions de metres quadrats), desajust del mercat i desubicació física.  
Es recomana procedir a una requalificació del sòl ja reclassificat.  
  
L'estudi d'impacte ambiental és malapte i defectuós. A més, es fa una descripció curta, succinta i incompleta de la fauna i de l'exposició de les mesures correctores i impactes.  
Per part de la corporació, en contestació a l'al·legació emesa, s'informa:  
No es considera inconnex el sector amb la resta de sòl urbanitzat o en curs d'urbanització, en la mesura que el nou sector es configura com una continuïtat del sòl dotacional del terme municipal de Vila-real. Es tractarà d'un sector ben comunicat i connex amb la CV-10 i la CV-20, a mitjan camí entre els termes municipals de Vila-real i Onda, pròxim als sectors urbans ja consolidats SUR-6 i SUR-8.  
El SUR-19 no es configura com un sòl industrial sinó fonamentalment terciari, al sector de les carreteres CV-20 i CV-10, en els voltants del qual no hi ha sòl amb esta tipologia d'ús.  
Manifesten que «al terme d'Onda hi ha carestia de sòl terciari, i resulta necessari que Onda dispose de terrenys destinats a la ubicació d'àrees logístiques al servici del transport de carretera i també de superfícies comercials i hoteleres que complementen els servicis ja existents.   
En relació amb l'al·legació relativa a l'estudi d'impacte ambiental, s'afegiran, a manera d'annex a l'estudi d'impacte ambiental, un estudi de paisatge i un estudi acústic. Les deficiències mediambientals contingudes en l'al·legació hauran de ser analitzades pel departament corresponent de la Conselleria de Territori i Habitatge».  
4. Ampliació de documentació  
Amb data 28 de gener de 2008, es requerix a la Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge de Castelló, i es remet, així mateix, este requeriment a l'Ajuntament d'Onda, perquè complete l'expedient amb la documentació següent:  
Respecte del planejament municipal en vigor:  
- Còpia de les directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori actualment.  
- Pla amb la classificació i qualificació actual de tot el terme municipal, que reculla les modificacions realitzades des de l'aprovació definitiva del Pla General d'Ordenació Urbana d'Onda.   
- Còpia del pla acústic municipal d'Onda.   
Respecte del projecte de Pla Parcial SUR-19:  
- Estudi d'alternatives adequat, perquè únicament s'aporta una justificació de la solució triada. En este sentit, cal destacar que el Pla Parcial SUR-19 aporta com a principal objectiu satisfer la demanda de sòl d'ús terciari i es justifica en l'absència d'este tipus de sòl; no obstant això, el Pla Parcial SUR-20 promou una zona de 150.000 m² destinada a ús terciari sobre terreny catalogat com a forestal, i per això caldria replantejar-se les bosses esmentades. S'aportarà l'estudi d'alternatives que preveja la proposta.  
- Informe de l'oficina del pla de carreteres de la Conselleria d'Infraestructures, respecte de:   
Les actuacions que es duran a terme en matèria d'infraestructures de carreteres al municipi d'Onda; compatibilitat de les zones de protecció de les carreteres CV-10, CV-20 i la futura via ràpida la reserva de la qual confronta al sud del sector amb l'ordenació proposada en el Pla Parcial SUR-19.  
- Informe del Servici Territorial de Medi Ambient de Castelló de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, relatiu al tractament de les vies pecuàries del sector, que integre en el sector o propose el traçat alternatiu viable, que així mateix haurà de reflectir-se en l'instrument d'ordenació.  
- Estimació dels recursos hídrics necessaris per a l'abastiment del sector del Pla Parcial SUR-19 i informe de Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte de la disponibilitat d'estos.   
- Estimació del volum dels residus urbans generats en l'actuació del Pla Parcial SUR-19 i descripció de la gestió d'estos (arreplega, transport i eliminació), i aportant els certificats de les empreses concessionàries de la gestió i del consorci adjudicatari del pla zonal. S'hauran de considerar conjuntament els residus generats en ambdós propostes. Els certificats de les empreses concessionàries ratificaran, si pertoca, la capacitat dels seus mitjans per a l'arreplega i transport dels residus urbans i el certificat del consorci versarà sobre la capacitat d'eliminació dels residus d'ambdós sectors en les infraestructures ja executades incloses en el pla zonal II, IV i V.  
- Es completarà l'anàlisi de la contaminació atmosfèrica en tot el terme municipal. En l'àmbit del Pla Parcial SUR-19 s'obvia l'estudi de l'estat actual.   
- Es completarà l'anàlisi de la contaminació acústica. En l'àmbit del Pla Parcial SUR-19 s'aporta un estudi acústic, que no ha considerat com a fonts sonores les carreteres CV-10, CV-20 i la futura via ràpida ni les indústries existents limítrofes amb el sector.   
- S'haurà d'aportar l'informe vinculant sobre patrimoni històric i cultural que ha d'emetre la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura i Esport   
- Explicació de l'objectiu o destinació de l'activitat. En la memòria justificativa parla d'ús terciari, mentre que en l'estudi d'impacte ambiental ho fa d'habitatges en la pàgina 11, i d'empreses i indústries en les pàgines 13 i 14.   
- Descripció de les indústries limítrofes, tant al mateix terme municipal d'Onda com al de Vila-real. Esta documentació ajudarà a estimar els nivells acústics i de contaminació atmosfèrica actuals.   
  
- Detall de la xarxa de reg de les zones verdes, indicant si es tracta de la xarxa d'aigua potable d'abastiment o s'ha realitzat amb traçat i procedència de l'aigua distinta.   
- Informe de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals respecte de la capacitat de depuració de les aigües residuals generades en el Pla Parcial SUR-20 a l'estació depuradora d'Onda - Betxí - Vila-real.   
- Tractament que se li donarà a la línia elèctrica que travessa el sector.   
- S'inclourà el cost de l'establiment de les mesures correctores previstes.  
Informes sectorials  
1. Segons un informe emés el 2 de gener de 2007 pel Servici de Suport Tècnic, no es disposa d'un informe sobre l'estudi de paisatge, ja que «per la data d'informació pública del projecte, no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, conforme a l'article 74 de la Llei Urbanística Valenciana».   
2. En data 30 de gener de 2008, es redacta un informe sobre la prospecció arqueològica i etnològica. En l'informe esmentat es puntualitza: «No s'han detectat després de la realització de la prospecció béns arquitectònics ni arqueològics. Els elements etnològics existents, d'escàs interés patrimonial, s'han documentat segons el model de fitxa normalitzada d'esta Direcció General.  
En conseqüència, s'emet un informe favorable als efectes patrimonials establits en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, l'estudi d'impacte ambiental del programa de desenrotllament de l'actuació integrada SUR-19 Àrea de Servici Casablanca del PGOU d'Onda».  
Es fa «expressa advertència que si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïren variacions respecte a la proposta ara objecte d'informe, haurà de sotmetre's novament a l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià».  
3. En data 28 de gener de 2008, se sol·licita un informe al Servici de Parcs Naturals, perquè informe respecte de la influència i compatibilitat de la reclassificació amb el pla d'ordenació dels recursos naturals del Parc Natural de la Serra d'Espadà, ja que el sector es troba dins de l'àrea d'influència antròpica de la zona d'esmortiment d'impactes. En data 22 d'abril de 2008 es rep una contestació, on s'indica que, pel que fa al Pla Parcial SUR-19, «es troben zones d'una elevada antropització i, com a conseqüència de l'elevada degradació dels possibles ecosistemes existents, on les formacions de matoll subsistents han sigut sotmeses a successius processos de degradació, les quals són pràcticament inexistents en l'actualitat. En conseqüència, no es troba cap objecció a la requalificació d'este sòl com a urbanitzable, sempre que l'objectiu siga l'ocupació per a ús industrial i terciari.»  
  
4. En data 2 de novembre de 2006, l'Oficina del Pla de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, emet un «informe desfavorable a la sol·licitud que al seu dia es va fer sobre este PAI». Una vegada modificada substancialment la distribució i accessos d'este, en el sentit de disposar d'un sol accés a la CV-20, per i des de la rotonda existent en esta carretera immediatament abans d'arribar a l'enllaç amb la CV-10, en data 4 de febrer de 2008, s'emet un informe favorable. 5. En data 9 de maig de 2008, es rep un informe de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals, en la conclusió del qual «informa sobre la viabilitat del tractament a l'EDAR d'Onda - Betxí - Vila-real - Alquerías del Niño Perdido de les aigües residuals generades pel desenrotllament del sector SUR-19 del municipi d'Onda (Castelló), sempre que es complisquen els següents condicionants:  
- El nou sector s'ajustarà al que disposen les directrius referides als sistemes de tractament del vigent pla director de sanejament i depuració de la Comunitat Valenciana.   
- L'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració.   
- L'abocament generat haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament d'aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A estos efectes l'urbanitzador ha de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de claveguerams, dotat a més de guies per a la instal·lació d'una mitjalluna que permeta la desconnexió de l'abocament.  
- Amb anterioritat a l'execució de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament d'Aigües la quantitat resultant de 158.856,50 €. Este import haurà de fer-se efectiu quan es requerisca expressament per a això, en l'expedient que, si pertoca, es tramite per a l'autorització de connexió».   
  
6. En data 25 de gener de 2008, es rep l'informe sobre vies pecuàries, en el qual s'indica:   
En data 15 de gener de 2007 es va emetre un primer informe sobre les afeccions i deficiències observades en matèria d'integració de les vies pecuàries afectades en la documentació redactada en data març de 2006, perquè foren esmenades i s'emetera un nou informe si pertocava. Es considera que les deficiències més significatives han sigut esmenades en la nova documentació de desembre de 2007.   
La VP número 6, sendera de termes, s'integra al sector amb 10 metres d'amplària, mantenint-ne el traçat actual com a PRV amb 2501,52 m² de superfície, a l'est de la SJL-3 i M-3. El manteniment de la continuïtat d'esta via pecuària cap al nord fora del sector no és imputable al sector SUR-19, sinó que la reposició en correspon a la Conselleria d'Infraestructures i Transport a l'encreuament de la CV-20, conforme establix l'article 13 de la Llei de Vies Pecuàries.  
La VP número 31, assegador del Camí Vell de Betxí, classificada amb 8 metres d'amplària legal i 6 metres d'amplària necessària, travessa el sector actualment ocupant una superfície de 3.481,97 m² i el seu traçat actual es va tallar per la construcció de la glorieta de connexió de la CV-10/CV-20 sense haver-se'n reposat formalment el traçat. En l'ordenació del sector se'n proposa la modificació del traçat ubicant-la a la part sud del sector paral·lela a la futura via ràpida Vila-real - Onda, amb 8 metres d'amplària, i una superfície al sector de 5.239,38 m² com a PRV, i comunicant la VP número 6 a l'est i per l'oest amb la via de servici de la CV-10. Així mateix, el manteniment de la continuïtat d'esta via pecuària cap a l'oest fora del sector, no és imputable al sector SUR-19, sinó que correspon resoldre la reposició de l'encreuament de la CV-10 a la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Sense perjuí de l'anterior:   
- Es recorda que en els plànols B-2, C.24B; I.1, OB-2, I.2; I.3; I.4; I.6 no consta cap protecció ni referència gràfica o escrita a les vies pecuàries classificades a Onda.  
- En el plànol d'informació número I.5, Infraestructures, xarxes generals de servici, béns demanials, i en el plànol I-8, Integració de vies pecuàries en l'ordenació, consta en el seu traçat actual de la VP número 6 amb 2.889,70 m² de superfície. S'haurà d'aclarir si està la superfície afectada o hi ha un error i la superfície afectada seria de 2.501,62 m².   
- En el plànol I-8, hi ha un error en la superfície del nou traçat de la VP nº31, ja que ha de constar 5.239,38 m², en compte de 3.481,97 m², xifra que es correspondria amb la de l'actual traçat dins del sector.  
En cas d'aprovar-se el pla parcial, prèviament al seu desenrotllament, l'eficàcia de la reparcel·lació i restants actuacions urbanístiques que, si és el cas,s'aproven, haurà de quedar supeditada, en tot cas, al fet que, amb caràcter previ i a petició de l'agent urbanitzador, es dicte una resolució per part de l'òrgan competent de la Generalitat Valenciana, que aprove la desafectació i modificació parcial del traçat del tram via pecuària VP número 31 assegador del Camí Vell de Betxí a l'àmbit del sector SUR-19, pel fet de trobar-nos en el cas d'una nova ordenació territorial, conforme a l'article 12 de la Llei 3/1995 de VP, en què el nou traçat haurà de:   
1. Mantindre la integritat superficial.  
2. Ser-ne idoni l'itinerari i garantir-ne la continuïtat del traçat per al trànsit ramader, així com els altres usos compatibles i complementaris d'aquell.   
Afeccions legals.  
- Patrimoni. Conforme a l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes hauran d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
  
- Pla zonal de residus de les zones III I VIII. Per mitjà d'este pla zonal es distribuïx el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió i tractament de residus.   
- Abocaments. Conforme a l'article 55, del Text Refós de la Llei d'Aigües, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, l'abocament de les aigües pluvials a llit públic requerirà una autorització per part de l'organisme de conca.  
- Vies pecuàries. Conforme a l'article 12, de la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, les modificacions del traçat com a conseqüència d'una nova ordenació territorial hauran d'assegurar amb caràcter previ el manteniment de la integritat superficial, la idoneïtat dels itineraris i la continuïtat dels traçats, junt amb la del trànsit ramader, així com els altres usos compatibles i complementaris d'aquell.   
- Carreteres CV-20 i CV-10. D'acord amb la modificació de la Llei 6/1991, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, introduïda per la Llei 14/2005, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa i d'Organització de la Generalitat, la zona de protecció de carreteres serà, com a mínim, de 100 metres per a autopistes i autovies i de 50 metres per a carreteres amb quatre o més carrils. Els terrenys inclosos a la zona de protecció de la carretera no computaran als efectes de les reserves dotacionals mínimes exigibles per la legislació urbanística.   
- Paisatge. No requerix instrument de paisatge, ja que no cal per la data d'informació pública del projecte, conforme a l'article 74 de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana.   
  
- Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. Conforme a l'apartat 2 de l'article 19, la implantació d'usos industrials o terciaris que impliquen un increment del consum d'aigua requerirà l'obtenció prèvia d'un informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat de l'increment esmentat amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
Consideracions ambientals  
El municipi d'Onda es troba situat a l'entorn metropolità de Castelló, i ocupa 108,4 km², amb una població de 22.526 habitants segons les dades de 2006. El sector objecte de reclassificació es troba ubicat a uns 500 metres del sòl urbà conegut com a l'Apeadero, que afronta amb el terme municipal de Vila-real. L'altitud de la zona d'estudi està entre 80 i 90 metres.   
La superfície està emplaçada sobre materials de domini argilós d'edat Quaternari i margós, Terciari Miocé. Es tracta del contrafort oriental de la cadena Ibèrica, branca llevantina, pròxima a la depressió de la plana de Castelló. Els materials mesozoics apareixen intensament fracturats per dos sistemes de falles, un de direcció ibèrica (NO-SE) i un altre de direcció (NE-SE). Els materials calcaris i margosos apareixen inclinant prop de 20º-30º en direcció 020-050.   
Es realitza una descripció climàtica de la zona, destacant que es tracta d'un clima mediterrani amb temperatures suaus tot l'any, amb un règim pluviomètric marcat per la irregular distribució de les pluges, i la torrencialitat d'estes, amb una marcada estació seca. Respecte al règim de vents, s'observa un predomini de vents de component W a la tardor i hivern i de component E a la primavera i estiu.  
Quant a la contaminació atmosfèrica, el municipi d'Onda disposa d'una estació de mesurament de la qualitat de l'aire ambient, inclosa en la xarxa valenciana de control de la qualitat de l'aire. Fins al dia de hui, l'últim informe d'avaluació publicat per la Generalitat indica que no se superen els límits establits per a cap contaminant en l'estació de mesurament esmentada.   
El sector no travessa cap llit ni pot considerar-se inundable. No obstant això, pròxim a la zona d'estudi es troba el barranc de Ràtils, on aniran a parar les aigües de pluja. El caràcter torrencial de les precipitacions i la topografia afavorixen l'existència d'inundacions de caràcter ocasional. El municipi d'Onda ocupa part dels aqüífers: 55/5 (Javalambre), 56/1 (plana de Castelló) i 56/5/1 (Onda), trobant-se la zona d'estudi enclavada al subsistema de la plana de Castelló. La formació aqüífera està constituïda per un conjunt de sediments plioquaternaris, compostos per paquets de graves, arenes i conglomerats, embotits en una formació argilosa i llimosa. La grossària està compresa entre 50 i 200 metres de potència i els cabals predominants varien entre 10 i 20 l/s/m. El funcionament hidràulic és associable al d'un aqüífer multicapa, on la superfície piezomètrica varia entre 10 m.s.n. i el nivell del mar. La qualitat de les aigües es troba molt degradada per factors antròpics.   
  
Els sòls agrícoles que ens trobem a la zona d'estudi són de capacitat agrològica molt alta.   
La zona en estudi presenta un grau d'erosió molt baix. L'erosió potencial és baixa. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és mitjana. Quant a les característiques mecàniques, es tracta de terres d'alta capacitat de càrrega i de baixos assentaments previsibles.  
La vegetació que es desenrotlla a la zona està constituïda per conreus de regadiu, principalment cítrics, i als bancals abandonats podem trobar diverses espècies de la família gramineae i diverses plantes nitròfiles i oportunistes.  
Respecte de la fauna, la distribució i abundància de la fauna està fortament condicionada per l'ocupació agrícola del territori, principalment per tarongerars i camps d'hortalisses, l'estat de la vegetació i l'entorn i per la proximitat a àrees industrials. És previsible l'existència de macromamífers com el ratolí morú, la rata negra i la rata comuna. Entre els rèptils destaca la colobra, fardatxos i sargantanes. També és probable la presència de xicotetes aus procedents dels bancals o de pas, com el gafarró, el teuladí comú, la merla i el verderol.   
  
Respecte de la descripció del paisatge, l'estudi d'impacte ambiental disposa d'un estudi de paisatge. Es distingix clarament una única unitat, corresponent a l'àrea ocupada pels conreus de cítrics i zones antropitzades. Es tracta d'un paisatge amb un grau d'antropització molt elevat, a causa de les activitats agràries que s'hi desenrotllen i a la proximitat del sòl industrial, tant del terme de Vila-real com el d'Onda. Es correspon amb colors verds dels cítrics cultivats a la zona, contrastant amb taques de tonalitats blanquinoses, corresponents als camps que han sigut invadits per gramínies. Dins de la unitat hi ha gran contrast intern, a causa de l'heterogeneïtat d'elements. Les construccions són normalment de caràcter agrícola i es troben molt disperses.   
  
L'estudi d'impacte ambiental, considera que a la zona en projecte discorre una via pecuària, l'assegador del Camí Vell a Vila-real (VP núm. 31). L'assegador arranca del límit del terme d'Onda i de Vila-real, a la sendera de Termes. Agafa el Camí Vell de Vila-real, travessa la carretera de Betxí, s'unix a l'antiga carretera d'Onda a Borriana als 100 m, gira a l'esquerra i seguix fins a unir-se a la sendera de la Volta, on finalitza. El recorregut d'esta via pecuària al seu pas per la zona serà lleugerament modificat, i el seu recorregut passarà a coincidir amb la futura via ràpida Vila-real - Onda. Menciona la sendera de Termes (VP núm. 6), perquè afronta amb esta per l'est de l'actuació, amb un recorregut dins del terme d'aproximadament 32 km.   
No s'han detectat jaciments arqueològics ni cap bé patrimonial a la zona d'estudi, tal com consta en l'informe de patrimoni.   
  
El municipi d'Onda té un pla acústic municipal. S'hi establix la conveniència de «reservar els espais de terreny situats als costats de les fonts de soroll, com a infraestructures o zones industrials, com a zones amortidores o protectores de soroll. Això significa no permetre l'edificació d'habitatges en estos espais, i en canvi, reservar-los per a activitats menys sensibles al soroll com a magatzems, zones esportives, espais verds, xicotets tallers, etc. amb l'objectiu de situar en primera línia de la font sonora edificacions que facen de barrera al soroll i situar en segona línia les zones destinades a habitatges». A més, es disposa d'un estudi acústic específic del sector. L'avaluació dels nivells de soroll ambiental s'ha dut a terme realitzant mesuraments i utilitzant tècniques de predicció. S'ha considerat que la font principal de soroll és el trànsit que es generarà dins del sector. Els mesuraments indiquen que els nivells sonors existents en l'actualitat són compatibles amb els usos previstos del sòl. Únicament es localitzen punts aïllats amb valors superiors a causa de l'efecte pantalla.   
  
Respecte a l'abastiment d'aigua potable al sector, no s'aporta cap informació de les necessitats hídriques, de l'origen de l'aigua, qualitat d'este ni certificat o document justificatiu que resulte respecte d'això.   
  
Respecte a la depuració de les aigües residuals, les aigües seran conduïdes pel col·lector al nord de la CV-20 i el tractament es realitzarà a l'estació depuradora d'aigües residuals mancomunada (EDAR) d'Onda - Betxí - Vila-real, l'abocament de les quals es realitza a riu Sec. L'estimació del cabal generat previst per al sector és de 187 m³/any.   
Quant a l'evacuació de les aigües pluvials, es planteja una xarxa de col·lectors davall la calçada fins al punt de desguàs, ubicat al barranc de Ràtils.  
L'arreplega i transport dels residus sòlids urbans són realitzats per l'empresa Fomento de Obras y Construcciones, SA (FOCSA), a través d'una contracta amb l'Ajuntament d'Onda. La gestió es realitza a la planta de tractament i compostatge de residus Reciplasa.  
La producció anual de residus sòlids s'estima en un poc més de 5.000 Tm. L'arreplega, gestió i tractament d'estos es realitza a la planta d'Onda que explota l'empresa pública Reciplasa.   
La línia elèctrica que travessa el sector se soterrarà al seu pas per este.   
Entre les principals mesures correctores proposades, s'inclouen:  
- En la fase de construcció es procedirà a envelar els camions de transport d'àrids i material.  
- La realització dels transports complirà la normativa existent sobre emissions atmosfèriques.  
- Els àrids i materials de construcció s'envelaran.   
- Per a minimitzar els impactes acústics, es limitaran les velocitats mitjanes dels vehicles i la periodicitat d'afluència de trànsit a la instal·lació.   
- Respecte del paisatge, es proposa que les formes i dimensions del projecte de les edificacions es mantinguen dins de les línies arquitectòniques i cromàtiques de l'entorn.   
Destaca de manera positiva la creació de llocs de treball i un augment de l'economia important.   
Amb esta proposta de mesures, l'estudi valora els impactes com a negatius i fins i tot l'impacte paisatgístic el qualifica com a nul.   
El programa de vigilància ambiental indica que els aspectes que es consideren susceptibles de ser objecte de vigilància i control són:   
- La creació d'abocadors no autoritzats.  
- L'estat de la vegetació a les zones verdes dissenyada.  
- Paràmetres en l'aigua d'abastiment.  
- Establir el límit de velocitat per a reduir el soroll.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits establits en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
3. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme I Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer   
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el Pla Parcial SUR-19 d'Onda, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
  
Segon   
1. Condicionants per a l'aprovació del projecte:  
- Estimació dels recursos hídrics necessaris per a l'abastiment del sector del Pla Parcial SUR-19 i informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte de la disponibilitat d'estos i compatibilitat d'este increment amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
- Es compliran els condicionants necessaris per a l'aprovació del projecte establits en els informes sectorials  
2. Condicionants per al desenrotllament del projecte:  
- Obtenció de l'autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'abocament a un llit públic de la xarxa de pluvials, conforme a l'article 55, del Text Refós de la Llei d'Aigües, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol.  
- Es compliran els condicionants necessaris per al desenrotllament del projecte establits en els informes sectorials.  
- L'Ajuntament exigirà a l'empresa adjudicatària lliurar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la seua gestió.  
- Les terres que s'utilitzen per al terraplenament del sector procediran de préstecs autoritzats. Si fóra necessari l'obertura de nous préstecs, hauran de ser tramitats adequadament i haver-se obtingut l'autorització pertinent, així com la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
  
- Al cap de l'any de la firma de l'acta de recepció de les obres d'urbanització, es comprovarà el nivell sonor transmés a l'entorn. En el cas que se superen els nivells fixats en la normativa autonòmica, l'Ajuntament d'Onda comunicarà este fet a l'òrgan ambiental.  
  
- Es procedirà a la revegetació de les zones verdes previstes en el sector per mitjà de plantes autòctones de baix consum hídric.   
3. L'Ajuntament d'Onda presentarà puntualment davant de l'Administració una memòria o informe anual que done compte del desenrotllament i avanç de les activitats, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes en l'estudi d'impacte ambiental, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que puga produir-se durant el desenrotllament de les obres.   
4. Totes les mesures preventives i correctores proposades i les derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollits per la normativa urbanística del planejament parcial.   
  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa no es pot interposar cap recurs; cosa que no és cap inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart   
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 13 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.