Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8696, del 12-12-2019 (2019/10699)

RESOLUCIÓ de 5 de novembre de 2019 de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la Declaració Ambiental i Territorial Estratègica corresponent a l'expedient 40/16-EAE la Vall d'Alba.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8696

Data del DOGV
:   12-12-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/10697


Data del document
:   05-11-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Vall d'Alba
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 5 de novembre de 2019 de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la Declaració Ambiental i Territorial Estratègica corresponent a l'expedient 40/16-EAE la Vall d'Alba. [2019/10962]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la LLlei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana i de conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, que estableixen la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la Declaració Ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la Declaració Ambiental i Territorial Estratègica corresponent a l'expedient 40/16-EAE, la Vall d'Alba  
  
«Declaració Ambiental i Territorial Estratègica  
Tràmit: Avaluació Ambiental de Pla.  
Promotor: Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental (Servei d'Ordenació i Gestió Forestal).  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
Localització: Demarcació forestal de la Vall d'Alba.  
Expedient: 040-2016-EAE.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió celebrada el 26 de setembre de 2019, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta de Declaració Ambiental i Territorial Estratègica del Pla d'ordenació dels recursos forestals de Demarcació forestal de la Vall d'Alba, en els següents termes:  
L'objecte de la Declaració Ambiental Estratègica i Territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària conformement amb la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP). Per a això verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, i establirà, si escau, les condicions finals que s'hagen d'incorporar en aquest abans de l'aprovació.  
El 29 de novembre de 2018 es rep de la Subdirecció General de Medi Natural la següent documentació:  
  
- En format digital:  
· Proposta de Pla, plans i annexos.  
· Estudi ambiental i territorial estratègic (EATE):  
- Memòria.  
- Annexos:  
· Béns materials i patrimoni cultural.  
· Estudi de Paisatge.  
· Pla de Participació Pública.  
· Resum no tècnic de l'EATE.  
· Plans.  
· Expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
  
- En format paper:  
· Estudi ambiental i territorial estratègic.  
· Proposta de Pla.  
· Expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
· Certificat d'informació pública.  
· Compliment paràmetres, determinacions i documents exigits per la normativa sectorial.  
  
El 2 de juliol de 2019 es va rebre, a requeriment del servei d'avaluació ambiental estratègica, la següent documentació: còpia de noves consultes i informes rebuts.  
  
  
A) Anàlisi del procés d'avaluació.  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici 25/04/16  
Emissió del Document d'Abast (DATE) 05/07/17  
Participació Pública i Consultes de la Versió Preliminar del pla, de l'EATE i reste documentació exigible, durant un període de 45 dies.  
Data de publicació en el DOGV: 08/05/18  
Remissió de la documentació per a emetre la Declaració Ambiental i Territorial Estratègica (DATE) per part del subdirector general de Medi Natural. Document amb diligència del cap del servei d'Ordenació i Gestió Forestal que es tracta de documentació original que se sotmet a DATE.  
  
Resposta a requeriment amb nova documentació. 29/11/18  
  
  
  
  
02/07/19  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
B.1) Determinacions a tindre en consideració, assenyalades en el document d'abast.  
En l'expedient d'avaluació ambiental estratègica s'ha inclòs un apartat de com s'han tingut en compte les consideracions efectuades en el DATE de forma clara i detallada, que ha sigut de gran utilitat per a l'òrgan ambiental a l'hora d'efectuar la valoració tècnica.  
En línies generals s'han tingut en compte les consideracions efectuades en el DATE, per exemple, s'han inclòs les directrius de restauració d'activitats mineres, detallant-les i completant-les, o s'ha acceptat el criteri indicat en el DATE de no fer servir purins amb finalitats de fertilització per a millora de pastures en terrenys forestals, que es restringeix només a terrenys agrícoles seguint el que s'estableix en la legislació sectorial.  
Es valora positivament l'esforç realitzat en l'aprofundiment del diagnòstic i l'explicació del procés d'elaboració de la proposta de pla. No obstant això, es considera que haver efectuat un diagnòstic més detallat a escala d'unitats ambientals hauria ajudat a millorar els resultats.  
  
En algunes qüestions s'estima necessari efectuar una sèrie de correccions, i així s'exposa a continuació i en posteriors apartats.  
- S'ha tingut en compte la normativa de les diferents figures de protecció a través de les directrius per a la compatibilització de la gestió forestal amb la biodiversitat, la qual cosa es considera positiva. Respecte a la figura de microreserves vegetals s'estima necessari establir una mesura preventiva addicional per a evitar afectacions negatives significatives en el projecte.  
- Per a tindre en compte, tal com s'indica en el DATE, que existeixen zones de valor no contemplades en les figures de protecció a una major escala, s'han analitzat les dades del banc de biodiversitat i s'han delimitat diverses subunitats com a hotspot de biodiversitat. Es tracta d'unes zones on hi ha una acumulació rellevant d'espècies d'interés. Es considera positiu el tractament efectuat però s'estima necessari que s'adopten mesures en l'àmbit de pla per a evitar en els projectes efectes negatius significatius, i poder detectar a escala major zones de valor, com en apartats següents s'analitzarà.  
- Es valora positivament la millora d'informació respecte de la vegetació i fauna. No obstant això, les consideracions fetes en el DATE respecte de tirar endavant estudis de les característiques dels matolls existents, propostes d'àrees tallafocs, etc., s'han abordat parcialment.  
  
Respecte de l'estudi de matolls, s'ha fet a partir de la informació del PATFOR. Tenint en compte l'escala del PATFOR (1.50.000), s'estima necessari, com a mesura preventiva, que en els instruments de gestió es realitze una anàlisi prèvia, sense perjudici de la proposta de gestió dels matolls efectuada en el PORF.  
En relació a la gestió d'usos no forestals en interfície s'aporten unes directrius. Respecte de la gestió d'àrees tallafocs, s'indica que no s'incorpora res, puix que estan previstes en altres instruments de planificació com els plans de prevenció d'incendis.  
Es consideren positives les propostes de gestió de matolls i les directrius per a les zones d'interfície. No obstant això, es considera necessari adoptar mesures de prevenció addicionals en l'àmbit d'instruments de gestió, d'una banda per a analitzar amb més detall els matolls existents en la zona d'actuació, i d'una altra, per a analitzar i determinar el paper de les zones agrícoles existents.  
Respecte a les àrees tallafocs s'estima que és necessari realitzar, prèviament a l'aprovació dels tractaments de defensa contra incendis, les seues repercussions ambientals.  
- Segons s'indica en la documentació, la cartografia de sòl forestal es presenta a escala 1:10.000 i per a la resta de cartografia l'escala de treball és 1:100.000. La cartografia de les propostes d'actuacions s'ha efectuat partint del PATFOR (que va usar cartografies IFN 3, 1:50.000 i SIOSE, 1:25.000).  
L'escala 1:100.000 per a presentació de resultats es considera adequada; no obstant això s'estima que per a l'anàlisi de determinats factors com la vegetació una escalla de major detall hauria permés ser més precisos en el diagnòstic i valoracions, tenint en compte que s'ha passat d'un àmbit de tota la Comunitat Valenciana (PATFOR) a un àmbit d'una demarcació forestal (PORF).  
- Respecte de l'ús de purins, la rectificació de permetre l'ús només en terrenys agrícoles s'estima adequada, i que cal que se seguisca com s'indica la legislació sectorial, però a més, si escau, també el que s'estableix en les avaluacions d'impacte ambiental.  
- S'han incorporat gran part de les consideracions efectuades en el DATE respecte de l'aprofitament de la biomassa amb finalitats energètiques i a l'aprofitament de producció de fusta amb altres finalitats. No obstant això, s'estima necessari realitzar-ho de forma completa per a evitar efectes negatius significatius en l'àmbit del pla.  
A més es considera, en relació amb l'aprofitament forestal per a fusta i de biomassa forestal amb finalitats energètiques, que l'increment d'aquest tipus d'aprofitaments ha de supeditar-se a la seua compatibilitat amb la conservació de la biodiversitat, el manteniment dels ecosistemes forestals, i haurà d'analitzar-se amb detall en cada instrument de gestió si la zona és compatible o no amb aquest aprofitament des d'un punt de vista ambiental, i ajustar la intensitat d'ús als seus valors ambientals. Aquest criteri és necessari establir-lo per a evitar efectes negatius significatius sobre els ecosistemes.  
La demarcació presenta zones amb gran valor ambiental o funció protectora i altres zones amb sòls escassos o relleus acusats, per la qual cosa, en principi, tant els aprofitaments de fusta amb finalitats energètics com amb altres finalitats, haurien de procedir de biomassa residual o d'actuacions que pretenguen l'evolució de les formacions vegetals a etapes més madures per a la protecció del sòl, etc. (restes de podes, tractaments silvícoles, etc.). No obstant això, hi ha zones que poden permetre aprofitaments amb una altra orientació, com per exemple terrenys forestals amb escàs valor ambiental, antics cultius abandonats amb escàs valor, zones de major productivitat, etc. Tenint en compte l'escala de treball del PORF i l'avaluació genèrica efectuada, s'estima necessari que per a aquest tipus d'aprofitaments es justifiquen prèviament la conveniència i la compatibilitat amb els valors ambientals de la zona i la possible funció protectora, sense perjudici que s'haja establit una orientació en la unitat o subunitat, i caldrà de revisar-se per a cada cas concret.  
- S'han incorporat, en general, en diferents apartats del PORF, els criteris indicats en la memòria ambiental del PATFOR (apartat 6.2.3), cosa que es considera molt positiva.  
No s'han incorporat per complet els criteris ambientals respecte dels camins públics.  
- En relació amb les zones per a millorar les infraestructures viàries, a escala tàctica no s'han detectat dèficits importants. Les zones de majors dèficits són les que es corresponen amb zones abruptes i despoblades amb poca activitat, i no està justificada en principi la inversió en camins de nova construcció en aquestes àrees. No obstant això, s'ha efectuat una anàlisi respecte de la necessitat d'inversió en infraestructures viàries en muntanyes públiques, i es conclou que serà la planificació operativa la que determine cas per cas si és necessari ampliar la xarxa de camins.  
Referent a això, es recorda la necessitat d'avaluació d'impacte ambiental dels projectes de camins rurals quan discórreguen per terrenys naturals, seminaturals o incultes per terrenys boscosos o a mig vessant.  
- En relació amb la proposta d'anàlisi de destinar una superfície de la finca sense actuació, s'indica que s'estableixen zones de no-intervenció en les finques fins a un màxim d'un 10 % de la seua superfície. Aquesta norma s'estableix dins de les directrius per a compatibilitzar la gestió forestal amb la biodiversitat. S'indica que s'aplicaran en aquelles unitats ambientals amb un ús potencial preferent de conservació-protecció preferent de la biodiversitat i el sòl. També s'indica que s'aplicaran en aquelles subunitats a les quals se'ls haja aplicat aquest ús preferent, i a més podran ser aplicades en altres unitats de la demarcació a criteri de l'administració forestal.  
La inclusió de la consideració efectuada en el DATE referent a això, tal com s'ha efectuat en el PORF és acceptable ambientalment, encara que no s'ha incorporat tal qual es va indicar en aquest, la qual cosa farà que siga menys útil, puix que el percentatge podria ser molt xicotet. La proposta en el DATE era d'una superfície mínima amb caràcter general del 10 % en tots els projectes el que podria permetre comparar la situació d'intervenció amb la de no-intervenció. Es tractaria de superfícies de no-intervenció o més exactament, de mínima intervenció.  
- L'Institut aragonés de gestió ambiental del Govern d'Aragó en la fase de consulta del DATE va indicar que en cas que es duguen a terme accions que incidisquen localment en el territori aragonés s'haurà de notificar aquesta circumstància a aqueix organisme prèviament a la seua execució per a determinar si escau emetre un informe o autorització ambiental, o qualsevol altre tipus d'autorització en el marc de la legislació forestal autonòmica, en funció de les característiques de l'actuació, la seua dimensió, així com els valors naturals existents en els terrenys que pogueren veure's afectats.  
En l'estudi ambiental s'analitza la possible afectació amb els terrenys limítrofs d'Aragó, i s'indica la necessitat de notificació, però s'estima que ha d'incloure's en el mateix pla.  
B.2) Continguts concordes amb el document d'abast  
En l'expedient d'avaluació ambiental estratègica es justifica amb detall i claredat com s'han tingut en compte les consideracions efectuades en el DATE.  
El EATE ha seguit en part les indicacions efectuades en el document d'abast.  
La documentació presentada permet efectuar una avaluació del pla i establir, com més endavant s'argumentarà les determinacions que hauran d'incorporar-se al pla prèviament a la seua aprovació.  
B.3) Continguts concordes amb l'annex VII de la LOTUP  
El contingut de l'EATE s'ajusta, en línies generals, al que s'estableix en l'annex VII de la LOTUP, i s'estima suficient per a dur a terme l'avaluació ambiental del pla.  
L'EATE conté un apartat de mesures preventives i correctores.  
  
En relació al seguiment, l'EATE relaciona els indicadors ambientals proposats en el document d'abast, aportant valors dels mateixos de forma detallada. El protocol del seguiment s'aborda en el pla.  
  
B.4) Informació territorial  
L'àmbit d'actuació és la demarcació forestal de la Vall d'Alba, situada en la part central de la província de Castelló, que abasta municipis de les comarques del Baix Maestrat, la Plana Alta, la Plana Baixa, l'Alcalatén i l'Alt Maestrat.  
La relació de municipis, 35, és la següent: Alcalà de Xivert i Santa Magdalena de Polpís de la comarca del Baix Maestrat; Almassora, Benicàssim, Benlloc, Borriol, Cabanes, Castelló de la Plana, les Coves de Vinromà, Orpesa, la Pobla Tornesa, Sant Joan de Moró, la Serratella, la Serra d'Engarceran, la Torre d'en Doménec, Torreblanca, la Vall d'Alba, Vilafamés i Vilanova d'Alcolea de la comarca de la Plana Alta; les Alqueries, Borriana i Vila-real de la comarca de la Plana Baixa; l'Alcora, Atzeneta del Maestrat, Benafigos, Xodos, Costur, Figueroles, Llucena, les Useres i Vistabella del Maestrat de la comarca de l'Alcalatén; i Benassal, Culla, la Torre d'en Besora i Vilar de Canes de la comarca de L'Alt Maestrat.  
La demarcació limita al Nord amb la demarcació forestal de Sant Mateu, amb els següents municipis d'oest a est: Vilafranca, Ares del Maestrat, Catí, Albocàsser, Tírig, la Salzadella, Cervera del Maestrat i Peníscola, a l'oest amb la comunitat autònoma d'Aragó (Terol), a l'est amb el mar Mediterrani i al Sud amb els següents municipis, d'oest a est, pertanyents a la demarcació forestal de Segorbe: Vilahermosa, el Castillo de Vilamalefa, Ludiente, Argelita, Ribesalbes, Fanzara, Onda, Betxí i Nules.  
La superfície de la demarcació és de 217.942 hectàrees (ha) de les quals 121.231,40 ha (55,6 %) són forestals. La superfície forestal declarada d'utilitat pública és de 9.430,76 ha Respecte dels incendis forestals les superfícies mitjanes afectades estan per damunt de la mitjana provincial. Entre els municipis amb major nombre d'incendis en el període 1999-2008 destaquen Vistabella del Maestrat, l'Alcora i la zona costanera de Cabanes.  
Els municipis de les comarques de l'Alcalatén i l'Alt Maestrat tenen una vocació més forestal i les comarques de la Plana Alta, la Plana Baixa i el Baix Maestrat tenen un caràcter més agroforestal o agrícola.  
  
B.5) Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.  
En l'EATE s'analitzen quatre alternatives en relació a la intensitat dels usos productius:  
- Alternativa zero: no actuació.  
- Alternativa u: prioritat d'usos productius.  
- Alternativa dos: prioritat d'usos de conservació de la biodiversitat i protecció.  
- Alternativa tres: objectiu multifuncional compatibilitzant usos productius amb conservació del medi.  
L'alternativa 3 és la triada.  
Es descriu l'alternativa triada: les fases d'elaboració del pla i les qüestions rellevants són les següents.  
Fase I: S'ha realitzat una anàlisi territorial en què s'estudien els diferents serveis de les muntanyes de la demarcació (producció, regulació, cultural, biodiversitat, etc.).  
Fase II: A partir de l'anàlisi anterior s'efectua un diagnòstic integrat, intern i extern, en el qual se sintetitzen els principals problemes i potencialitats identificats i es conclou amb un estudi a través d'una matriu DAFO (debilitats, amenaces, fortaleses i oportunitats). El diagnòstic fet s'ha enriquit amb la participació pública.  
  
Del diagnòstic es destaca el següent:  
- En el marc forestal: l'elevada diversitat forestal exigeix una gestió forestal diferent (diferents tipus de pinedes, carrascar). Predominen els terrenys desarborats on dominen les garrigues i destaquen els herbassars de muntanya i d'ambient fresc.  
Les principals formacions arborades són, per aquest ordre: Pinus halepensis, Quercus ilex, Pinus nigra, Pinus sylvestris, Pinus pinaster, Quercus faginea i Pinus pinea. La presència de masses forestals contínues i amb elevades densitats pot derivar en un major risc d'incendis forestals i en la pèrdua de biodiversitat.  
Hi ha una gran quantitat de terrenys agrícoles abandonats que colonitza la vegetació forestal i molt paisatge en mosaic agroforestal.  
Es tracta d'una demarcació amb una productivitat forestal notable, però amb una geomorfologia que dificulta l'ús de maquinària forestal.  
- En relació amb els serveis de producció: la diversitat d'espècies dona lloc a diversitat de serveis. L'aprofitament de materials vegetals per a fusta i amb finalitats energètiques està molt poc desenvolupat. La situació de capitalització de les masses forestals permetria un aprofitament immediat.  
Les espècies més interessants per a la fusta són, per aquest ordre: Pinus nigra, Pinus sylvestris, Pinus pinaster i Pinus halepensis. Per a combustibles són Quercus ilex, i en menor mesurada Pinus halepensis.  
Les plantacions de fustes nobles requeririen aportacions de reg en tots els casos, i podrien suposar una alternativa per a l'ocupació dels antics bancals abandonats.  
Les unitats ambientals 4 i 5 presenten un major desenvolupament de la ramaderia (bovina seguida d'ovina). La participació pública va insistir en la necessitat de desenvolupar aquest servei.  
Les zones més humides tenen un bon desenvolupament de les produccions de recursos micològics. La tòfona negra és important en les unitats 4 i 5, amb plantacions.  
- En relació al servei de regulació: l'erosió potencial és majoritàriament alta o molt alta, i és important l'abancalament històric dels terrenys.  
La densificació de les masses forestals pot crear problemes en el servei de recàrrega d'aqüífers i respecte dels incendis forestals.  
- En el marc dels serveis culturals: l'activitat cinegètica és intensa i genera unes rendes que són sovint l'ingrés principal de les finques. Aquesta activitat genera opinions contràries respecte de la necessitat de fomentar-la o de reduir-la.  
L'ús públic és creixent. La participació pública indica una preocupació per la planificació d'aquest servei amb diferents enfocaments.  
- En relació amb la biodiversitat: es tracta d'un territori ric en espècies i ecosistemes, amb un percentatge d'aproximadament un 40 % del terreny forestal inclòs en Xarxa Natura 2000.  
Les espècies invasores de fauna i flora són un problema d'importància creixent.  
- En el marc de la governança: el grau de desenvolupament dels acords de custòdia del territori és molt baix igual que els instruments de planificació forestal.  
Fase III: Es defineixen els objectius i la zonificació. A partir de l'anàlisi DAFO, s'efectua una anàlisi CAME (corregir febleses, afrontar amenaces, mantenir fortaleses i explotar oportunitats), que condueix a una sèrie de propostes per a mantenir o explotar els aspectes positius i corregir o afrontar els aspectes negatius, que donen lloc, en agrupar-les, a un conjunt d'estratègies, i aquestes al seu torn als objectius específics (basats en objectius de caràcter general).  
Les estratègies serien les següents, a les quals se'ls ha assignat una prioritat:  
E1: Millora de la provisió dels serveis subministrats per les muntanyes. Prioritat alta. Desenvolupament de directrius i actuacions que permeten el manteniment i la millora de tots els serveis ambientals: els de producció, els de regulació i l'ús social.  
E2: Prioritzar i establir els objectius generals de les ordenacions. Millora de la governança. Prioritat mitjana. Propostes d'una prioritat d'ordenació dels MUP i els terrenys forestals gestionats per la conselleria amb competències forestals. Proposta de millora dels problemes de governança detectats en l'anàlisi DAFO.  
E3: Desenvolupar un programa d'actuacions silvícoles. Prioritat mitjana. Programes concrets per a solucionar problemes detectats en el DAFO: reducció de la combustibilitat, regulació climàtica, control de plagues, etc.  
E4: Planificar el desenvolupament de les infraestructures. Prioritat baixa. Anàlisi i planificació de la xarxa viària forestal. Coordinació amb el pla de prevenció d'incendis de la demarcació.  
E5: Planificar la prevenció de riscos sobre persones i béns. Prioritat alta. Coordinació amb el pla de prevenció d'incendis de la demarcació i amb els plans de prevenció d'incendis dels parcs naturals. Coordinació amb el PATRICOVA. Coordinació amb la resta d'eixos de gestió.  
  
E6: Proposar actuacions de restauració i repoblació forestal. Prioritat baixa. Actuacions on s'inclouran les zones prioritàries, zones de repoblació, directrius sobre les espècies, condicions, mètodes, etc.  
  
E7: Compatibilitzar la conservació biològica amb la gestió forestal. Prioritat alta. Inclusió de normes que tinguen en compte criteris de conservació biològica.  
E8: Planificar l'ús social. Prioritat mitjana. Elaboració de cartografia digital enfocada a l'ús públic, detecció de deficiències i propostes de millora.  
Els objectius generals del PER F són els següents:  
1. Establir un marc de planificació adequat que permeta la millora dels serveis ambientals subministrats per les muntanyes de la demarcació, segons criteris de gestió forestal sostenible (es correspon amb les estratègies de gestió E1, E2, i E5).  
2. Compatibilitzar la conservació biològica amb la gestió forestal (E3).  
3. Crear un marc de governança que permeta una gestió administrativa àgil i una resposta adequada als problemes de la propietat forestal, amb directrius fàcils d'aplicar (E4).  
4. Recuperar la importància del sector forestal com a font de treball i factor de fixació de població en les zones rurals, a través d'una sèrie de criteris adequats per a les actuacions silvícoles, adaptats a la realitat de les masses forestals de la demarcació (E1, E5).  
5. Planificar l'ús social i les infraestructures (E5, E6).  
6. Establir un marc de planificació per a recuperar i restaurar les masses forestals que ho requerisquen (E8).  
7. Ajustar el marc de regulació de la planificació forestal a escala tàctica, servint de vincle entre el PATFOR i la resta de planificació estratègica i la planificació en l'àmbit de la finca (totes les estratègies).  
Per al desenvolupament d'aquests s'estableixen uns objectius específics. S'indica que per a determinar la compatibilitat del pla des del punt de vista ambiental s'inclouen els objectius ambientals estratègics que es van indicar en el document d'abast.  
Els objectius específics han d'impulsar els objectius generals i els ambientals estratègics, així com per a implementar les estratègies de gestió.  
S'estableixen dos grups d'objectius específics, els reguladors (ON) i els tàctics (OT). Els reguladors estan lligats al PORF mitjançant la creació d'una sèrie de directrius. Els tàctics es compliran a mesura que es desenvolupe el PORF integrant-se amb els indicadors de seguiment.  
  
Els objectius tàctics són de diferent tipus:  
- De caràcter productiu.  
- De caràcter ambiental i de protecció.  
- De caràcter social i cultural.  
- De governança.  
  
Objectius de regulació (ON).  
  
Objectiu  
normatiu Eixos de gestió Descripció UA on s'aplica  
OR-1 E1, E7 Millorar criteris de gestió curts per a producc. Fustes, biocombustibles i llenyes, per mitjà directrius per a cada espècie forestal principal. UA 1, UA 3, UA 4 I UA 5.  
OR-2 E1, E7 Millorar criteris de gestió de pastura. UA 1, UA 3, UA 4 I UA 5.  
OR-3 E1, E7, E8 Millorar criteris de gestió productes micològics (recreatiu-aprofitament), incloent tòfona negra i recuperació de bancals per a aquesta fi. UA 1, UA 3, UA 4 I UA 5.  
OR4 E1, E7 Establir criteris de gestió per a altres serveis producc. menors: mel, plantes aromàtiques, fruits, llavors, etc. UA 1, UA4, UA 3, UA 4 I UA 5.  
OR-5 E1 Establir criteris de plantació fustes nobles UA 1, UA 4  
OR-6 E1 Establir criteris per a millorar paisatgísticament masses forestals que ho requerisquen en coordinació amb est. paisatge. UA 1, UA 2, UA 3, UA 4 I UA 5.  
OR7 E1, E8 Establir planificació adequada d'activitats d'ús social que té lloc en espais forestals. Totes les UA  
OR-8 E1, E2, E3, E6, E7, E8 Establir planific. que ajude a millorar estat de conservació d'espècies i hàbitats, especialment prioritaris, de forma coherent amb normes de gestió RN 2000, compatibilitzant gestió forestal amb conservació biodiversitat.  
 Totes les UA  
 E4, E5 Millorar planificació de riscos sobre persones i béns. Totes les UA  
OR10 E1, E6 Establir criteris de gestió conservació del sòl i control de l'erosió, recarrega aqüífers i regulació d'avingudes i regulació climàtica. Situar llocs per a fer tasques de restauració i gestió forestal. Totes les UA  
OR11 E1, E8 Establir criteris bàsics per a gestió cinegètica Totes les UA  
  
  
  
  
Tàctics de producció (OT)  
  
Objectiu tàctic producció Eixos de gestió Descripció Valoració UA on s'aplica  
OT-1 E1 Augmentar superf. Aprofitaments sostenibles de fustes, biocombustibles i llenyes (vegeu subobjectius). Unitat ha/any Vegeu subobjectius  
 Valor +   
 Termini Vigència Pla   
OT-1.1 E1 Augmentar la superfície on tenen lloc aprofitaments sostenibles de fustes, biocombustibles i llenyes, en unitats amb objectiu preferent de producció de béns amb valor de mercat (màxim un 50 % d'existències).  
 Unitat Ha/any UA-4 UA-5  
 Valor 1530   
 Termini Vigència Pla   
OT-1.2 E1 Augmentar la superfície on tenen lloc aprofitaments sostenibles de fustes, biocombustibles i llenyes, en unitats amb objectiu preferent de protecció i conservació de la biodiversitat i del sòl (màxim un 30 % d'existències).  
  
 Unitat Ha UA-1, UA-2 i UA-3  
 Valor 768   
 Termini Vigència Pla   
OT-2 E1 Impulsar el desenvolupament de les plantacions de fustes nobles. Unitat Nombre actuacions UA 1, UA 4  
 Valor 3   
 Termini Vigència Pla   
OT-3 E1 Potenciar el desenvolupament d'aprofitaments forestals menors (fruits, llavors, mel, etc.) Unitat Nombre actuacions UA 1, UA 2, UA 3, UA 4 I UA 5.  
 Valor 5   
 Termini Vigència Pla   
OT-4 E1 Potenciar desenvolupament d'indústria forestal privada mitjançant creació noves empreses. Unitat Nombre actuacions UA 4 I UA 5  
 Valor 2   
 Termini Vigència Pla   
OT-5 E1 Potenciar comercialització productes forestals a través de creació segelle qualitat (RN 2000) Unitat Nombre actuacions No aplicable  
 Valor 2   
 Termini 5 anys   
OT-6 E1 Contribuir al desenvolupament de la ramaderia extensiva i el manteniment dels ecosistemes agrosilvopastorals. Unitat Nombre actuacions UA-5  
 Valor 2   
 Termini Vigència Pla   
  
  
Respecte a la compatibilitat d'usos s'estableix el següent:  
  
ÚS POTENCIAL CONSERV-PROTECC. PREFERENT DE BIODIVERSITAT I SÒL  
USOS PREFERENTS USOS COMPATIBLES USOS CONDICIONATS  
Conservació de la biodiversitat Aprofitament fongs Activitat ramadera  
Conservació de sòls Aprofitament forestal menor Activitat agrícola  
Protecció del paisatge Activitat silvícola  
 Activitat cinegètica  
 Cultius forestals  
 Actvs. recreatives  
  
  
ÚS POTENCIAL DE PRODUCC. PREFERENT BÉNS AMB VALOR MERCAT  
USOS PREFERENTS USOS COMPATIBLES USOS CONDICIONATS  
Activitat ramadera Conservació de la biodiversitat Activitat cinegètica  
Activitat agrícola Conservació de sòls Cultius forestals  
Activitat silvícola Protecció del paisatge Activitats recreatives  
 Aprofitament fongs   
 Aprofitament forestal menor   
  
  
La vinculació territorial dels objectius específics es realitza amb la determinació, d'unes àrees homogènies, unitats ambientals a través de la zonificació. S'han diferenciat i descrit sis zones o unitats ambientals, indicant el seu ús actual, i assignant un ús principal o preferent i un o diversos usos secundaris, tots ells potencials.  
  
Unitats ambientals/gestió PORF. La UA 6, Illes Columbretes, no apareix en la figura.  
En les zones o unitats ambientals es distingeixen subzones amb la finalitat d'establir directrius o condicionants en l'ús tenint en compte les característiques d'aquestes.  
Subzones o subunitats  
- Unitat 1:  
· Subunitat 1.1: Parc Natural de la Serra d'Irta. Aplicació de la normativa específica del Parc.  
· Subunitat 1.2: Hotspot de biodiversitat de Mas de Beltran. Simplement es recull cartogràficament.  
· Subunitat 1.3: Zona amb presència de processos erosius de l'oest de l'Alcora. S'aplicaran directrius silvícoles de regulació climàtica i control de la desertificació.  
· Subunitat 1.4: Zona amb presència de processos erosius del nord de Cabanes. S'aplicaran directrius silvícoles de regulació climàtica i control de la desertificació.  
- Unitat 2:  
· Subunitat 2.1: Parc Natural de Cabanes-Torreblanca. Aplicació de la normativa específica del Parc.  
- Unitat 3:  
· Subunitat 3.1: Parc Natural del Desert de les Palmes. Aplicació de la normativa específica del Parc.  
· Subunitat 3.2: Hotspot de biodiversitat de Ferràs-Oropesa. Simplement es recull cartogràficament.  
· Subunitat 3.3: Zona amb presència de processos erosius del nord de Benicàssim. S'aplicaran directrius silvícoles de regulació climàtica i control de la desertificació.  
- Unitat 5:  
· Subunitat 5.1: Parc Natural del Desert de Penyagolosa. Aplicació de la normativa específica del parc.  
· Subunitat 5.2: zona amb presència de processos erosius a Vistabella del Maestrat. S'aplicaran directrius silvícoles de regulació climàtica i control de la desertificació.  
Fase IV: El compliment dels objectius específics és possible mitjançant un conjunt de directrius i propostes d'actuació, que al seu torn estan basades en la zonificació.  
S'estableixen directrius per a la millora de la provisió dels serveis subministrats per les muntanyes:  
- Silvícoles per a les espècies arbòries principals de la demarcació (directrius específiques).  
- De gestió de pastures.  
- Per a la gestió del recurs micològic.  
- Per a la compatibilització de la gestió forestal amb la biodiversitat.  
  
- Selvícoles per al paisatge i la integració paisatgística  
- Per a la plantació de fustes nobles  
- Sobre apicultura productiva i de conservació  
- Sobre recol·lecció i producció de plantes aromàtiques i medicinals.  
- Per a la conservació del sòl i control de l'erosió.  
- Silvícoles de recàrrega d'aqüífers i regulació d'avingudes.  
- Silvícoles de regulació climàtica i de control de la desertificació.  
  
- De gestió cinegètica i piscícola.  
- De restauració i repoblació forestal.  
S'efectuen propostes d'actuació per als serveis de producció, per als serveis de regulació i biodiversitat, per als serveis culturals i per a la governança forestal.  
Les propostes d'actuació per a millorar els serveis de producció:  
  
- De fustes, llenyes i biocombustibles.  
- De plantació de fustes nobles.  
- Per a aprofitaments forestals menors.  
- Per a potenciar desenvolupament d'indústria forestal.  
- Per a potenciar comercialització de productes forestals.  
- Per a potenciar la ramaderia extensiva i els ecosistemes agrosilvopastorals.  
Les propostes d'actuació per als serveis de regulació i biodiversitat: es plantegen actuacions en determinades zones del territori, partint de les delimitacions o informació continguda en el PATFOR.  
- Programa d'actuacions silvícoles:  
· Reducció de combustibilitat en zones d'alta perillositat per incendis forestals.  
· Regulació climàtica i mitigació de la desertificació.  
· Recàrrega d'aqüífers  
· Control del vesc i altres plagues forestals.  
· Mitigació de les inundacions.  
- Reducció de l'afectació per espècies invasores.  
- Recuperació de cultius abandonats.  
- Restauració de boscos de ribera i els seus voltants.  
- Millora de les masses procedents de la repoblació.  
- Millora de la conservació d'hàbitats d'interés comunitari prioritari i ecosistemes singulars.  
- Millora dels recursos genètics forestals.  
- Actuacions en zones a menys de 15 km de la costa i en corredors d'infraestructures.  
Les propostes d'actuació per als serveis culturals:  
- Recuperació de senderes.  
- Manteniment de vies de comunicació.  
- De conservació i recuperació de l'arquitectura de pedra en sec.  
  
- De manteniment i millora d'infraestructures i equipaments d'ús públic.  
- De comunicació dels resultats i evolució del PORF.  
Les propostes d'actuació per a la governança forestal:  
- De suport a propietaris forestals privats.  
- Per al desenvolupament de la certificació forestal en finques públiques i privades.  
- Per a potenciar la superfície amb instrument de gestió forestal operativa.  
Proposta d'actuacions PORF  
El PORF inclou unes altres qüestions que tenen un caràcter més transversal i que no encaixen en les abans indicades, com són:  
- Prioritats i objectius generals de les ordenacions de muntanyes.  
Es distingeix entre muntanyes d'utilitat pública i muntanyes de titularitat privada. S'estableixen prioritats per a tots dos grups i objectius de les ordenacions. En els primers els objectius prioritzen la funció protectora, ecològica i social per davant de les funcions productores. En els segons les prioritats les establiran els propietaris sempre que siguen factibles des del punt de vista ambiental, econòmic i social.  
- Planificació del desenvolupament de les infraestructures forestals.  
S'ha realitzat una cartografia dels camins existents i un diagnòstic de l'accessibilitat, establint aquelles zones en les quals podria ser necessària la millora de la infraestructura. Respecte a la creació de nous camins en principi no sembla justificada la inversió ja que es tracta de zones abruptes i despoblades. I en tot cas haurien d'anar encaminades a la connexió de camins existents.  
Es realitza una coordinació amb el pla de prevenció d'incendis forestals de la demarcació.  
S'estableixen unes directrius per al manteniment i obertura d'infraestructures viàries.  
- Planificació de la prevenció de riscos sobre persones i béns. S'analitza la prevenció d'incendis forestals i d'inundacions, coordinant les actuacions dels plans existents d'aquests tipus amb el PORF.  
  
- Planificació de l'ús recreatiu.  
Es realitza una cartografia de l'ús recreatiu. S'estableixen directrius per a diferents usos: senderisme, bicicleta de muntanya, d'acampada i esplai d'àrees recreatives, descens de barrancs, escalada, espeleologia, etc.  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
En l'expedient d'avaluació ambiental estratègica s'indica el resultat de les consultes, de la informació pública i de la participació pública, i també com s'han tingut en compte. En aquest s'adjunta una còpia dels informes rebuts.  
El 2 de juliol de 2019 es va rebre, a requeriment del servei d'avaluació ambiental estratègica nous informes rebuts.  
En els annexos a l'EATE hi ha un annex de participació pública.  
C.1.) Fase de posada a la disposició del públic i de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor  
Com a resultat d'aquesta fase es van obtenir els informes i al·legacions de les següents administracions afectades:  
  
Data Informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
25.04.2018 Servei d'infraestructures turístiques; Agència Valenciana de Turisme.  
12.07.2018 Servei d'ordenació del territori; Conselleria d'habitatge, Obres Publiques i Vertebració del Territori.  
12.04.2018 Servei territorial d'Urbanisme de Castelló  
13.06.2018 Ajuntament de Cabanes  
19.06.2018 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
08.05.2018 Ajuntament de Borriol  
25.04.2018 Servei de lluita contra el canvi climàtic i protecció de l'atmosfera  
20.06.2018 Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló  
05.04.2019 Servei de Planificació de l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències  
12.06.2019 Servei de Vida Silvestre  
12.12.2018 Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i del Mar; Ministeri per a la Transició Ecològica.  
16.10.2018 Direcció General de Patrimoni i Cultura.  
25.09.2019 Servei d'infraestructura verda i paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Publiques i Vertebració del Territori.  
  
  
Dels informes rebuts es destaca el següent:  
- Servei d'Ordenació del Territori: en l'informe del 12.07.2019 s'indica que el PERF es troba afectat per risc d'inundació de diferents nivells i es considera compatible, amb el compliment de les consideracions exposades, segons la normativa del PATFOR.  
En les consideracions finals d'aquest informe es fa referència al fet que es mantenen les indicades en l'informe de 18 de juliol de 2016 que eren les següents:  
- Els usos i actuacions previstes en el PORF tenen incidència sobre la problemàtica d'inundabilitat de les diferents conques que discorren pels municipis que formen part de la demarcació forestal de la Vall d'Alba.  
- És imprescindible l'anàlisi dels projectes d'usos, activitats i infraestructures que es pretenguen desenvolupar en la demarcació forestal, amb la finalitat de determinar les afectacions i repercussions d'inundabilitat per a complir la normativa del PATRICOVA.  
- Ajuntament de Cabanes: indica que existeixen interferències amb el sector Pla de Burgà i amb les àrees semiextensiva i extensiva del sòl no urbanitzable no programat i amb la zona sud del nucli urbà (zona del Campet).  
En la documentació s'indica que el PORF respecte d'altres actuacions i plans té caràcter indicatiu.  
- Servei de Vida Silvestre: s'insisteix que en les normes de gestió de la ZEC de Serra d'En Garceran existeixen una sèrie d'activitats sotmeses a avaluació preliminar de repercussions, com per exemple l'obertura o canvi de traçat de camins i pistes rurals i forestals. Respecte de l'escalada en aquest espai es considera incompatible en determinades zones.  
  
Es destaca com molt adequat el model silvícola per a les formacions de Pinus nigra en masses mixtes amb Quercus ilex o Q. faginea.  
En relació a l'indicat en l'informe, la proposta del PORF recorda que «El PORF assumeix el que s'estableix en els PORN i PRUG dels espais naturals protegits, així com en els espais Xarxa Natura 2000. Haurà de complir-se en qualsevol cas i en la mesura que els siga aplicable la legislació sectorial, especialment de Xarxa Natura 2000 i d'avaluació ambiental.»  
- Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i el Mar: se sol·licita que s'esmene en els plans de la documentació les línies de ribera del mar, partió del domini públic mirítimoterrestre, etc. També cal recollir-se en la documentació les limitacions de propietat sobre els terrenys contigus a la ribera del mar, així com recollir la normativa sectorial de Costes.  
- Direcció General de Cultura i Patrimoni: s'informa favorablement amb subjecció a la condició que s'atenguen les exigències i determinacions patrimonials referides en l'informe, i s'aporte justificació documental de la seua incorporació al pla. S'analitza en aquest el seu compliment i de quina manera s'assumeixen expressament les mesures cautelars indicades en aquest pel promotor de l'actuació.  
  
Des del punt de vista arqueològic s'indica que s'haurà d'incorporar la relació detallada dels jaciments arqueològics, monuments i llocs amb art rupestre, la localització d'aquells i l'obligació que moviment de terra o plantacions que es facen dins dels entorns dels jaciments, haurà de comptar amb el previ i preceptiu informe de la Conselleria de Cultura.  
  
Des del punt de vista etnològic s'indica que és necessari incloure la ubicació de tots aquells elements del patrimoni etnològic susceptibles de ser impactats, la valoració del grau d'afectació i la proposta de mesures correctores per tècnic competent en la matèria.  
En relació amb el patrimoni paleontològic s'indica que s'haurà d'incloure un inventari dels jaciments paleontològics, inclosos els béns mobles i immobles afectats que poguera albergar la demarcació forestal, amb la valoració de la incidència de les diverses actuacions que contempla el pla sobre aquest patrimoni. S'indica igualment el contingut de la memòria d'impacte patrimonial i altres precisions respecte de les actuacions específiques a realitzar en un futur.  
La present DATE ressalta que en la documentació presentada s'adjunta un annex de béns materials i patrimoni cultural en el qual es detallen els elements patrimonials catalogats pels municipis així com les mesures preventives a adoptar segons la normativa aplicable al patrimoni cultural valencià.  
Tenint en compte l'informe s'efectuaran les correccions que corresponguen i s'obtindrà informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
- Servei d'infraestructura verda i paisatge (25.09.2019): en el qual s'estableixen una sèrie de qüestions que han d'atendre's, com més endavant s'indica.  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
L'EATE realitza una avaluació del PORF general destacant fonamentalment els efectes positius, encara que també s'indiquen els efectes negatius que podran haver-hi fonamentalment en l'àmbit dels projectes que es desenvolupen a partir del pla.  
L'avaluació consisteix a valorar les diferents actuacions o usos següents, indicant la seua magnitud, duració, probabilitat, reversibilitat, acumulació i risc per a la salut humana: governança, zonificació, usos no forestals, usos no cinegètics, ús recreatiu, silvicultura, repoblació i infraestructures. S'indiquen els efectes sobre diferents elements o factors de manera genèrica, i comparant-la amb l'avaluació del PATFOR. No s'ha efectuat una avaluació a dos nivells, objectius i directrius i propostes d'actuació.  
Es plantegen una sèrie de mesures preventives i correctores, i s'indiquen com a preventives les directrius utilitzades per a la gestió forestal sostenible. S'aporta una llista de 30 mesures preventives i correctores amb un enfocament majoritari a escala de projecte. Aquestes mesures es consideren adequades pel que hauran d'incorporar-se al PORF formant part de les directrius d'aquest.  
En l'EATE es realitza una anàlisi de les alternatives plantejades i els motius de la seua selecció.  
L'assignació d'ús preferent conservació o de producció es realitza utilitzant una sèrie de criteris: existència de figures de protecció i l'erosió actual en el primer cas i en el segon cas, el pendent mitjà, la qualitat del sòl i l'ús de pastures. L'assignació d'un ús preferent reflecteix l'aptitud preferent per a aqueixos usos, sense detriment d'altres funcions que també estan presents.  
Respecte dels criteris per a l'assignació de l'ús preferent de conservació s'ha utilitzat bàsicament l'existència d'espais naturals protegits, complementada per la informació del banc de dades de biodiversitat, la qual cosa ha ocasionat que es creen algunes subzones per la concentració d'espècies d'interés cosa que serveix per a la seua delimitació cartogràfica, i en el cas del paratge de l'Astor a Vistabella del Maestrat on no existeix cap figura de protecció es pretén coordinar una actuació per a proposar alguna figura de protecció amb el servei de gestió d'espais naturals protegits.  
L'assignació d'usos preferents no vol dir que no puguen dur-se a terme altres usos, encara que sí que suposa l'aplicació o no d'unes directrius de compatibilitat de gestió forestal amb la biodiversitat o un determinat límit màxim d'extracció en tales per a aprofitaments sostenibles de fustes, biocombustibles i llenyes (OT 1.1 i OT 1.2).  
  
Sense perjudici que el criteri utilitzat, de la presència i nombre de figures de protecció per a l'assignació de l'ús de conservació, simplifica l'anàlisi i pot deixar de costat zones amb valor localment, així com del fet que a escala de major detalle l'homogeneïtat d'una unitat no és tal i pot donar lloc a conclusions diferents. Fent servir els criteris proposats, a la unitat ambiental 5 hauria d'assignar-se-li un ús potencial preferent de conservació - protecció preferent de la biodiversitat: En fer els càlculs s'ha assignat per error, en el resum de les valoracions (pàgina 174 de la memòria del pla) un valor 18 per a la producció de béns amb valor de mercat a la unitat 5 i s'ha pres com a referència, quan el valor és de 8 (pàgina 173), per la qual cosa les dades numèriques han de canviar en totes les unitats. Això faria canviar tots els valors numèrics, però tan sols l'assignació d'ús potencial preferent de la unitat 5, que hauria de passar de l'ús assignat en el pla de producció preferent de béns de mercat a l'ús de conservació-protecció. Cal, doncs, revisar-se l'assignació.  
  
L'anàlisi es considera, en qualsevol cas, positiu. No obstant això, s'estima que amb un estudi més detallat (l'escala utilitzada per als ecosistemes forestals és 1:50.000, de l'inventari forestal nacional núm. 3, IFN 3) es podrien posar en relleu zones amb valor a escala municipal o local que no es detecten a aquesta escala. En conseqüència, és necessari que es tinga en compte aquesta circumstància en el procediment d'aprovació dels instruments tècnics de gestió i en les autoritzacions. D'altra banda, les unitats ambientals definides no són completament homogènies, i encara que s'han delimitat subzones o subunitats (seguint un criteri quasi preferent de l'existència de processos erosius o no i de figures de protecció), s'estima necessari en els instruments de gestió i autoritzacions revisar l'assignació d'usos i les característiques de la zona d'actuació per a evitar efectes negatius significatius.  
La cartografia de les propostes d'actuacions s'ha efectuat partint del PATFOR (que va usar cartografies IFN 3, 1:50.000 i SIOSE, 1:25.000), amb una presentació a escala 1:100.000. En algun cas la revisió efectuada ha descendit al detall d'1:10.000 (reducció de combustibilitat en zones d'alta perillositat per incendis forestals).  
Tenint en compte, d'una banda, les circumstàncies abans indicades, i per una altra, i fonamentalment, que l'avaluació ambiental efectuada és genèrica, s'estima que haurà de ser a través dels diferents instruments de gestió i autoritzacions o aprovacions de les actuacions en terreny forestal que es desenvolupen a partir del PORF quan es determine si són zones en les quals no ha d'actuar-se o, en cas de fer-ho, les condicions ambientals a establir amb detall.  
Les diferents propostes d'actuació efectuades, en conseqüència, s'han de prendre a títol informatiu, ja que existeix incertesa sobre l'absència d'efectes a escala més detallada i haurà de ser a través dels diferents instruments de gestió o les diferents actuacions plantejades, quan es determine amb precisió si han d'existir restriccions o condicions ambientals per a la seua realització, o si fins i tot no han de dur-se a terme.  
Per exemple, no s'han avaluat les zones a repoblar amb detall, sinó que s'ha fet una avaluació genèrica, i així podrien existir zones concretes on hi haja limitacions ambientals, i caldria establir amb detall les restriccions. En principi, les actuacions de repoblació es considera que seran positives depenent de les condicions d'aquestes, no obstant això, s'estima necessari que en la fase d'aprovació dels diferents instruments de gestió que desenvolupen el PORF, es realitze una anàlisi de major detall en aquest sentit.  
Les actuacions que requereixen una avaluació detallada, per la seua possible repercussió ambiental, són: repoblacions forestals, aprofitaments per a producció de fusta i biocombustible, plantació de fustes nobles, aprofitament de pastures, i obres de correcció hidrològica forestal.  
Es considera que ha de realitzar-se aquesta anàlisi per part del promotor de l'actuació i valorar-se aquests extrems per l'administració que autoritze en tractar-se del tipus d'actuacions que podrien provocar efectes negatius significatius, i perquè no s'ha efectuat una anàlisi de major detall a escala del PORF, i quan així ho establisca la legislació sectorial, mitjançant un procediment reglat d'avaluació d'impacte ambiental (EIA).  
Per a determinar l'ús de les zones d'actuació i en quines condicions es duran a terme, s'utilitzaran criteris per a la valoració de la flora, fauna i vegetació basats en els diferents graus de protecció establits en la legislació sectorial, i també criteris cientificotècnics de general acceptació tenint en compte l'àmbit de referència (demarcació). S'indiquen alguns, que són específics per a vegetació i ecosistemes, i uns altres poden aplicar-se també a espècies:  
- Grau de raresa i amenaça.  
- Diversitat.  
- Fragilitat i reversibilitat.  
- Representativitat.  
- Grau de conservació o naturalitat (alteració humana).  
- Grau de maduresa.  
- Presència d'exemplars singulars pel seu desenvolupament.  
- Importància per a la fauna, per a l'aprofitament humà (fusta, pastures, etc.) i per a la protecció enfront de l'erosió.  
Les directrius plantejades es consideren acceptables des del punt de vista ambiental, i s'estima que el signe de l'efecte ambiental (positiu o negatiu) dependrà de la manera d'aplicació. Per exemple, s'estima positiu que en les directrius silvícoles de recàrrega d'aqüífers i regulació d'avingudes s'establisca com a prioritat el manteniment de les estructures abancalades. Igualment s'estima positiu l'esforç realitzat en totes les directrius respecte de la conservació de la biodiversitat, i especialment el desenvolupament de directrius de compatibilització amb la diversitat biològica.  
No obstant això, s'estima necessari realitzar algunes matisacions o establir directrius addicionals o complementàries a les plantejades, com a continuació s'argumenta.  
Respecte de les directrius silvícoles, es proposen diferents models tenint en compte les espècies i diferents situacions, i s'ha fet un treball d'anàlisi i propostes de gran valor. Serà a través dels instruments de gestió i autoritzacions en els quals es determine el model d'intervenció silvícola a realitzar i, com abans s'ha indicat, es determinaran les condicions ambientals o si cal o no intervenir-hi.  
En les directrius per a la millora de la provisió de serveis subministrats per la muntanya es fa referència dels principis de gestió forestal sostenible que desenvolupen les directrius i propostes d'actuació plantejades. S'estima necessari per a evitar efectes negatius significatius que en les autoritzacions o aprovacions de les actuacions que afecten terrenys forestals i dels instruments tècnics de gestió forestal es complisca amb el següent criteri d'acord amb el document d'abast, i es justifique el seu compliment: els aprofitaments dels recursos que es prevegen que hauran de ser compatibles amb els objectius ambientals estratègics del PORF.  
El PORF inclou una sèrie de directrius per a compatibilitzar la gestió forestal amb la biodiversitat. S'indica que s'aplicaran en aquelles unitats ambientals amb un ús potencial preferent de conservació - protecció preferent de la biodiversitat i el sòl. També s'indica que s'aplicaran en aquelles subunitats a les quals se'ls haja aplicat aquest ús com a preferent, i a més podran ser aplicades en altres unitats de la demarcació a criteri de l'administració forestal. Les directrius es consideren acceptables des d'un punt de vista ambiental, i tindran un efecte positiu respecte de la conservació de la biodiversitat. No obstant això, i malgrat la zonificació establida, l'heterogeneïtat de les zones o unitats en augmentar en escala aconsella que prèviament a l'aprovació de cada instrument de gestió i autoritzacions o aprovacions de les actuacions en terreny forestal es revise la necessitat de l'aplicació d'aquestes directrius o part d'aquestes a l'actuació sense perjudici que es troben en zones en les quals l'ús preferent siga diferent del de conservació i protecció, cosa que caldrà justificar en cas de no aplicar-se.  
  
Cal tindre en compte a més, que algunes directrius haurien de ser, en principi, d'aplicació general, com per exemple conservar tant l'arbre de nidificació d'àguila calçada i àguila marcenca com el seu entorn.  
  
Es considera necessari establir criteris que permeten evitar efectes negatius significatius en la conservació i millora dels boscos, relatius a la introducció d'espècies piròfites rebrotadores i productores de fruits carnosos per a potenciar la fauna i la capacitat de regeneració després d'incendis; on no existisquen prèviament o siguen escàs; a mesures de gestió específiques per a espècies estranyes, endèmiques i amenaçades; criteris encaminats a procurar, en la mesura del possible, la salvaguarda de boscos madurs i vells com a reserva de biodiversitat; a la conservació de microhàbitats i ecosistemes especialitzats valuosos; a la conservació d'arbres monumentals; i a la consideració de les àrees que pertanyen al catàleg valencià de base.  
Igualment s'estima necessari establir criteris per a evitar efectes negatius significatius a nivell dels aprofitaments de fusta de pinedes en relació a estudiar la necessitat d'establir limitacions en zones amb pendent elevat i en espais amb fonts o brolladors i en les conques de recàrrega d'aqüífers per a protegir els recursos hídrics i la biodiversitat.  
  
En relació amb les actuacions de restauració i repoblació forestal, s'estima necessari complementar les directrius aportades amb alguns criteris generals respecte de la selecció d'espècies.  
Respecte dels ecosistemes fluvials i a les correccions hidrològiques forestals, s'estimen acceptables ambientalment les directrius proposades, no obstant això s'estima necessari complementar-les amb unes directrius generals que eviten afectacions negatives significatives.  
Respecte de les actuacions de plantació de fustes nobles, les directrius plantejades es consideren acceptables ambientalment, no obstant això s'estima necessari establir uns criteris addicionals per a evitar efectes negatius significatius tenint en compte que la finalitat de les mateixes no és la recuperació dels ecosistemes. Els criteris han de basar-se en la determinació de quins tipus de zones són adequades per a aquest ús, en cas de terrenys forestals, que siguen d'escàs valor. Consideracions similars es realitzen respecte de les plantacions de tòfones i a les plantacions de plantes aromàtiques i medicinals.  
En les directrius de gestió cinegètica i piscícola, entre les propostes d'inversions de millora s'estableix la realització de desbrossaments en zones amb gruixos complets de matoll, i s'indica que els desbrossaments seran selectius pel que fa a espècies a eliminar, com ara, el llentiscle (Pistacia lentiscus), el terebint (Pistacia terebinthus) i l'aladern (Rhamnus alaternus). Aquestes espècies pertanyen a etapes intermèdies de successió vegetal, encara que a vegades formen la vegetació potencial d'una zona. S'estima que poden ser objecte de l'eliminació però de forma selectiva i parcial i de forma excepcional, sempre que siga necessari, ja que poden formar part del sotabosc de les formacions madures.  
  
Les directrius relatives a ús públic es consideren acceptables ambientalment, però s'estima necessari complementar les relatives a l'escalada d'acord amb els criteris seguits en la tramitació d'anteriors Plans d'Ordenació de Recursos Forestals (PORF d'Altea i de Sant Mateu) seguint directrius d'informes rebuts.  
El pla planteja unes directrius silvícoles per al paisatge i la integració paisatgística que s'estimen adequades.  
D'acord amb l'informe del servei d'infraestructura verda i paisatge:  
  
L'estudi de paisatge proposa unes normes d'integració paisatgística i uns programes de paisatge que s'han integrat en el pla.  
En el pla d'infraestructura verda es representa gràficament la infraestructura verda incloent-hi LIC, ZEPA, parcs naturals, paratges naturals municipals, risc d'inundació, microreserves, zones humides i la seua zona d'influència, terreny forestal estratègic. S'estima necessari que a més es represente gràficament com a part d'aquesta les unitats paisatgístiques a les quals s'ha donat un valor alt i molt alt.  
S'estima necessari que els plans i projectes que es duguen a terme en el marc del PORF s'avaluen per l'òrgan substantiu amb la finalitat de determinar la seua incidència concreta en el paisatge i la infraestructura verda i en cas que els alteren significativament es duga a terme un estudi d'integració paisatgístic i s'informe pel servei d'infraestructura verda i paisatge, tot això amb la finalitat preventiva d'evitar efectes negatius a escala de major detall.  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.  
En relació al seguiment, en l'EATE s'indica que s'efectuarà mitjançant indicadors, utilitzant els proposats en el document d'abast respecte dels objectius ambientals, però no es detalla com s'efectuarà aqueix seguiment.  
La proposta de pla inclou un pla de seguiment, indicant-se que la vigència del pla és de 15 anys. S'aporten una sèrie d'indicadors comuns i altres específics, així com uns indicadors ambientals. Els indicadors ambientals són els que coincideixen amb els del document d'abast. La informació s'ha elaborat a partir dels inventaris forestals nacionals i del banc de dades de biodiversitat.  
La informació del banc de dades de biodiversitat s'actualitza per a espècies invasores cada 5 anys i per a espècies en general es va actualitzant contínuament. Respecte de la resta d'indicadors depenen dels inventaris forestals nacionals i la seua periodicitat de realització, igual que l'escala de treball i el detall de les formacions vegetals que distingeix. Això pot restar eficàcia a aquests indicadors. Hauria sigut molt més eficaç que s'haguera elaborat una cartografia més detallada a escala de demarcació.  
El pla preveu un seguiment que inclourà l'actualització dels indicadors cada 5 anys.  
En relació amb els indicadors ambientals s'indica el següent:  
- Respecte de l'indicador de superfície forestal protegida d'àrees forestals arborades o no, s'han tingut en compte les figures d'espais naturals protegits, i calia haver-se tingut en compte també aquelles que figuren en el planejament urbanístic amb diferents tipologies de protecció relatives a ecosistemes forestals i paisatge: protecció forestal, ecològica, paisatgística, etc. En conseqüència hauran d'incloure's-hi també.  
  
- Respecte de l'actualització dels indicadors ambientals cada 5 anys, en aquells casos en els quals es parteix d'informació o cartografia que no s'actualitze amb aqueixa periodicitat, per exemple l'inventari forestal caldrà fer, en la mesura que siga possible, una actualització d'aquests a escala de demarcació.  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
De conformitat amb el que es disposa en l'article 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que han exposat, es proposa emetre la present Declaració Ambiental i Territorial Estratègica del Pla d'ordenació dels recursos forestals de Demarcació Forestal de la Vall d'Alba presentada per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental (Servei d'Ordenació i Gestió Forestal), havent-se d'incorporar en aquest, abans de la seua aprovació definitiva, les següents determinacions:  
A. Prèviament a l'aprovació del PORF s'obtindrà un informe de la Conselleria de Cultura respecte de l'afectació al patrimoni cultural, i caldrà adoptar les mesures que s'indiquen, si escau.  
B. En cas d'afectar-se a microreserves vegetals haurà d'obtindre's prèviament un informe del Servei de Vida Silvestre sobre els condicionants i limitacions a observar.  
C. Quan es duguen a terme accions que puguen incidir localment en territori de la comunitat autònoma limítrofa amb l'àmbit del PORF es notificarà aquesta circumstància a l'òrgan ambiental d'aquesta prèviament a la seua execució per a determinar si escau emetre un informe o autorització ambiental, o qualsevol altre tipus d'autorització en el marc de la legislació forestal autonòmica, en funció de les característiques de l'actuació, la seua dimensió, així com els valors naturals existents en els terrenys afectats i que pogueren veure's afectats.  
D. Es revisarà l'assignació d'ús potencial preferent de la unitat ambiental núm. 5, assignant-li el de conservació de la biodiversitat i protecció del sòl en comptes del de producció preferent de béns de mercat.  
E. Es corregirà la documentació d'acord amb el sol·licitat per la Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i el Mar del Ministeri de Transició Ecològica en el seu informe de data 12 de desembre de 2018. En relació amb el representat gràficament de la partió del domini públic marítim - terrestre i servituds, limitacions a la propietat i normativa sectorial de Costes.  
F. S'inclourà com a criteri ambiental per a les actuacions silvícoles el següent: «El programa d'actuacions silvícoles es realitzarà prevalent el concepte de sostenibilitat enfront del de productivitat, assegurant el manteniment de la biodiversitat i garantint la recuperació de les interaccions ecològiques.»  
G. Directrius per a l'autorització o aprovació d'actuacions que afecten terrenys forestals i instruments tècnics de gestió forestal:  
G.1. S'haurà de complir el següent criteri i justificar-ho: els aprofitaments dels recursos que es crega que hagen de ser compatibles amb els objectius ambientals estratègics del PORF.  
G.2. Prèviament a l'autorització o aprovació es determinarà per a cada zona d'actuació concreta l'ús preferent tenint en compte l'ús o usos preferents definits en la zona general, l'àmbit de referència en què s'enquadra, tot justificant el compliment del següent criteri: Els aprofitaments dels recursos que es determine que hagen de ser compatibles amb els objectius ambientals estratègics del PORF, així com amb els objectius de qualitat paisatgística establits en l'apartat 6 de l'Estudi de Paisatge, adaptats a l'àmbit que comprenga la zona de l'aprofitament. Es determinarà en cada cas el servei ambiental prioritari però sempre respectant el que s'ha indicat adés.   
Es determinarà si hi ha zones que haurien de quedar excloses d'actuació per motius ambientals o les condicions ambientals que han d'establir-se en cas d'actuació.  
G.3. Prèviament a l'aprovació o autorització, en el següent tipus d'actuacions que a continuació es detallen, es considera necessari realitzar la següent anàlisi, per la possible repercussió ambiental.  
L'anàlisi es realitzarà per part del promotor de l'actuació i hauran de valorar-se aquests punts per part de l'administració que l'autoritze, tot després de l'avaluació d'impacte ambiental per a aquells supòsits establits en la legislació sectorial en la matèria.  
Actuacions: repoblacions forestals, aprofitaments per a producció de fusta i biocombustible, plantació de fustes nobles, aprofitament de pastures, i obres de correcció hidrològica forestal.  
1. Estudi de la vegetació i fauna de la zona en la qual s'intervindrà, duent a terme una valoració d'aquesta. S'analitzarà detalladament els matolls i herbassars (raresa, diversitat, funció per a la fauna, funció protectora del sòl, etc.).  
En la mesura que siga possible i segons el tipus d'actuació, s'analitzarà la complexitat i composició dels diferents estrats presents, en aspectes relatius al grau de naturalitat i maduresa i la singularitat i diversitat d'espècies, amb la finalitat de poder establir mesures per a la seua conservació i gestió.  
En relació amb l'estrat arbustiu serà d'important rellevància per a la gestió conéixer l'abundància i grau de cobertura d'espècies d'estratègia rebrotadora i de les productores de fruits carnosos, espècies que són la clau per a la resiliència de l'ecosistema i de l'abundància d'interaccions mutualistes planta-animal en els boscos mediterranis.  
2. Es determinarà i justificarà, si pel valor de la zona i el tipus d'actuació, la intervenció plantejada ha de dur-se a terme o no, i en cas afirmatiu, amb quines condicions.  
3. Es consultarà per l'òrgan substantiu prèviament al servei de vida silvestre en relació a espècies de fauna i flora i hàbitats d'interés, que determinarà si escau les mesures a adoptar en cas de ser acceptable la intervenció.  
G.4. Prèviament a l'aprovació dels instruments tècnics de gestió forestal en aquelles unitats o subunitats l'ús potencial de les quals preferent no siga el de conservació - protecció preferent de la biodiversitat i el sòl, haurà d'analitzar-se la necessitat de l'aplicació de les directrius per a compatibilitzar la gestió forestal amb la biodiversitat o part d'elles a l'actuació, i s'haurà de justificar en cas de no aplicar-se.  
  
Per a determinar l'ús de les zones d'actuació i amb quines condicions es duran a terme, s'utilitzaran criteris per a la valoració de la flora, fauna i vegetació basats en els diferents graus de protecció establits en la legislació sectorial, i també criteris cientificotècnics de general acceptació tenint en compte l'àmbit de referència (demarcació). S'indiquen alguns, que són específics per a vegetació i ecosistemes, i uns altres poden aplicar-se també a espècies:  
- Grau de raresa i amenaça.  
- Diversitat.  
- Fragilitat i reversibilitat.  
- Representativitat.  
- Grau de conservació o naturalitat (alteració humana).  
- Grau de maduresa.  
- Presència d'exemplars singulars pel seu desenvolupament.  
- Importància per a la fauna, per a l'aprofitament humà (fusta, pastures, etc.) i per a la protecció enfront de l'erosió.  
Prèviament a l'aprovació dels instruments tècnics de gestió forestal que es desenvolupen a partir del PORF, es durà a terme en cas d'afectació a espai inclòs en la Xarxa Natura 2000, una avaluació de repercussions sobre aquesta d'acord amb el que s'estableix en la legislació sectorial.  
H. Abans de l'aprovació dels tractaments de defensa contra incendis s'analitzaran les propostes de gestió de les àrees tallafocs (ús de bestiar, espècies a mantindre, intensitat, funcionalitat com a via d'accés contra incendis, etc.), així com les seues repercussions ambientals des del punt de vista de l'ecosistema: fauna, flora d'interés, etc., per a adoptar, si escau, mesures correctores.  
Prèviament a l'aprovació dels instruments de gestió o autoritzacions o aprovacions d'actuacions hauran d'analitzar-se la funció de les zones agrícoles existents en la zona en el seu paper de lluita contra incendis i també en la seua funció paisatgística i per a la fauna, per a adoptar mesures sobre aquest tema.  
I. L'ús de purins es restringeix exclusivament a terrenys de cultiu seguint la legislació sectorial, i a més s'afegirà que se seguirà el que s'estableix en les avaluacions d'impacte ambiental, si escau.  
J. S'establiran els següents criteris en relació amb l'aprofitament forestal per a fusta i de biomassa forestal amb finalitats energètiques:  
  
- L'increment d'aquest tipus d'aprofitaments queda supeditat a la seua compatibilitat amb la conservació de la biodiversitat, el manteniment general dels ecosistemes forestals, i analitzant amb detall, en cada instrument de gestió i autorització o aprovació d'actuació si la zona és compatible o no amb aquest aprofitament des d'un punt de vista ambiental, i ajustant, si escau, la intensitat de l'ús als valors ambientals.  
  
- Prèviament a l'aprovació de cada instrument tècnic de gestió o autorització o aprovació de l'actuació s'analitzaran amb detall els valors naturals de la zona d'actuació determinant si es poden aplicar aquests aprofitaments i sota quines condicions, tot prevalent els criteris ambientals de conservació de la biodiversitat i paisatge, enfront de criteris de productivitat i beneficis econòmics. Haurà de justificar-se igualment la compatibilitat de l'aprofitament amb la possible funció protectora de les formacions vegetals.  
- Abans de l'aprovació de l'instrument de gestió o autorització o aprovació de l'actuació, s'analitzarà la decisió de l'aprofitament, d'una banda, amb l'efecte sobre el canvi climàtic derivat de la pèrdua de matèria vegetal (emissió-fixació de CO2), i d'una altra banda amb la pèrdua de material vegetal necessari per a la formació de sòl, amb l'establiment de mesures preventives que minimitzen els efectes negatius com per exemple deixar en la zona les porcions més fàcilment descomponibles (fullaraca i branques xicotetes).  
K. S'establiran com a criteris a seguir en les plantacions de fustes nobles aquests:  
- Implantació preferent en terrenys de cultiu.  
- Si es planteja en terrenys forestals, hauran de ser d'escàs valor ambiental, fonamentalment antics terrenys de cultiu amb caràcter forestal i d'escàs valor ambiental.  
- En cas de requerir aportacions hídriques mitjançant regs caldrà justificar-se la disponibilitat d'aigua, i la no afectació negativa als aqüífers de la zona.  
Respecte de les plantacions tofoneres i d'aromàtiques i medicinals, els criteris seran els mateixos, excepte justificació que la plantació i la forma d'explotació siga de manera que s'assimile a un aprofitament d'aquest tipus de formacions en el seu medi natural.  
L. S'incorporaran els següents criteris ambientals respecte de camins forestals públics d'acord amb la memòria ambiental del PATFOR (apartat 6.2.3):  
1. Es maximitzarà el seu ús amb la finalitat de disminuir la proliferació d'infraestructures del mateix tipus en terrenys forestals.  
2. En les finalitats concretes que es proposa es tindrà en compte les possibles molèsties a fauna d'interés, la possibilitat de restringir l'accés als ecosistemes de major valor.  
M. Directrius per a la conservació i la millora dels boscos s'inclouran:  
- Es potenciarà, en la mesura que siga possible, les repoblacions amb espècies rebrotadores i productores de fruits carnosos, en els llocs on escassegen o estiguen absents.  
- Es procuraran mesures de gestió que no tinguen una incidència desfavorable en la conservació d'elements singulars (espècies estranyes, endèmiques i amenaçades).  
- En els instruments tècnics de gestió s'identificaran els rodals de boscos madurs i vells, sobre la base de criteris de naturalitat i complexitat estructural, i es procurarà, en la mesura del possible i sempre que siga convenient, la seua salvaguarda com a reserves de biodiversitat.  
- En els instruments de gestió s'assenyalaran els elements arboris monumentals que actualment formen part del catàleg valencià d'arbres monumentals i se'n caracteritzaran uns altres que potencialment puguen ser inclosos.  
- Els instruments de gestió hauran de considerar les àrees que pertanyen al catàleg valencià de materials de base (fonts de llavors, rodals selectes, poblacions de conservació de recursos genètics). Caldrà recaptar en aquests casos un informe de la secció de conservació de recursos genètics forestals, que establirà les limitacions amb la finalitat de preservar la seua funció com a reserva de recursos genètics.  
- Els instruments de gestió hauran de considerar l'heterogeneïtat territorial i proposar mesures de conservació i gestió, en cas de ser valuosos, dels microhàbitats o ecosistemes locals especialitzats existents en el seu àmbit com a llocs molt pedregosos o rocosos, penyes, brolladors, llacunes temporals, etc.).  
N. En relació als aprofitaments de fusta de les pinedes:  
- Amb la finalitat de conservar els sòls s'hauran d'estudiar la necessitat d'establir limitacions als aprofitaments de fusta i als treballs silvícoles en les àrees amb pendent elevat.  
- S'haurà d'estudiar la necessitat d'establir limitacions als aprofitaments de fusta i als treballs silvícoles en els espais de fonts o brolladors i en la conca de recàrrega dels aqüífers per a protegir els recursos hídrics i la biodiversitat.  
O. S'inclouran com a criteris generals de restauració i repoblació:  
  
- Respecte de l'elecció d'espècies: es realitzarà en col·laboració amb el servei amb competència en biodiversitat, a fi de triar aquelles espècies autòctones potencials de la zona i millor adaptades ecològicament. La selecció d'espècies haurà de basar-se també en el coneixement de la vegetació potencial de cada zona (associacions vegetals) i de la realitat de la demarcació forestal, tant pel que fa a vegetació com a flora.  
  
P. S'inclouran les següents directrius en relació a la restauració dels ecosistemes fluvials i les correccions hidrològiques forestals:  
- Directrius de restauració ecosistemes de ribera:  
1. Es considera fonamental l'adequació morfològica de les riberes quan siga necessari.  
2. És molt important disposar de superfície suficient per a la restauració dels ecosistemes de ribera, i caldrà valorar la possibilitat d'adquisició de nous terrenys.  
3. Ocupació preferent, en aquelles situacions que ho permeten, de tècniques de bioenginyeria.  
4. Adequada elecció d'espècies basada en el coneixement previ de la vegetació de la zona i enfocada també a la restauració de l'ecosistema (funcionalitat per a la fauna).  
- Directrius correccions hidrològiques forestals:  
1. Ús en la mesura que siga possible de tècniques de bioenginyeria en els llits.  
2. Buscar, en la mesura que siga possible, la compatibilitat de les diferents estructures que poden plantejar-se amb la vegetació per a millorar la integració paisatgística i la funcionalitat per als ecosistemes.  
Q. En les directrius de gestió cinegètica i piscícola, entre les propostes d'inversions de millora s'estableix la realització de desbrossaments en zones amb volums complets de matoll, i s'estableix que els desbrossaments seran selectius indicant-se com a espècies a eliminar entre altres, el llentiscle (Pistacia lentiscus), el terebint (Pistacia terebinthus) i l'aladern (Rhamnus alaternus). Es considera que en cas de plantejar-se l'eliminació d'aquestes espècies, per ser necessari, ha de ser selectiva i parcial, i de forma excepcional.  
R- Si inclouran les següents directrius relatives a la regulació de l'escalada:  
1. Zones amb flora catalogada: prohibició d'instal·lar vies noves i prohibició d'escalar en vies existents.  
2. Zones amb avifauna catalogada que crien en la paret rocosa:  
2.1. Vies d'escalada instal·lades. Zona amb restricció temporal (prohibit escalar entre gener-juny).  
2.2. Prohibició d'instal·lar vies noves.  
3. En la resta de zones:  
3.1. Si hi ha vies d'escalada ja existents no hi ha cap restricció.  
3.2. Si es pretenguera instal·lar vies noves i estigueren en Xarxa Natura 2000 o hi haguera fauna o flora protegida això haurà de ser avaluat per l'òrgan competent.  
S. D'acord amb els informes del servei d'ordenació del territori s'inclourà en el PORF el següent: respecte dels projectes d'usos, activitats i infraestructures que es pretenguen desenvolupar en la demarcació forestal i que puguen tindre una incidència en la problemàtica de la inundabilitat de les diferents conques que discorren pels municipis que formen part d'aquesta, s'efectuarà una anàlisi d'aquells amb la finalitat de determinar les afeccions i repercussions d'inundabilitat per a complir la normativa del PATRICOVA.  
T. S'inclouran en el PORF les següents determinacions:  
- Las superfícies qualificades amb valor alt o molt alt en el pla «Valor del paisatge» de l'estudi de paisatge han de formar part de la infraestructura verda del territori delimitada pel pla.  
- Els plans (en la mesura que zonifiquen o regulen usos) i projectes que es duguen a terme en el marc del PORF hauran de ser avaluats (per e l'òrgan substantiu) amb la finalitat de determinar la seua incidència concreta en el paisatge i la infraestructura verda i, en el cas d'alterar significativament el caràcter o la percepció del paisatge o estar sotmesos a avaluació ambiental, elaborar un estudi d'integració paisatgística i obtenir un informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
O. L'avaluació ambiental del PORF no exclou l'avaluació d'impacte ambiental d'aquells projectes o actuacions que el desenvolupen subjectes a avaluació d'impacte ambiental d'acord amb la legislació sectorial en la matèria.  
V. Mesures preventives i correctores: les mesures preventives i correctores (30) indicades en l'EATE hauran d'incorporar-se al PORF com a directrius per al seu compliment.  
W. Seguiment del pla:  
- Indicadors ambientals:  
- En aquells indicadors en els quals es parteix d'informació o cartografia de l'inventari forestal nacional que no s'actualitze amb la periodicitat de 5 anys, caldrà fer, en la mesura que siga possible, una actualització d'aquests en l'àmbit de la demarcació.  
- S'haurà d'incloure, en la mesura que siga possible, en la informació de l'indicador de superfície forestal protegida d'àrees forestals arborades o no aquells sòls que figuren en el planejament urbanístic amb diferents tipologies de protecció relatives a ecosistemes forestals i paisatge: protecció forestal, ecològica, paisatgística, etc.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels quals, si escau, procedisquen en via judicial contenciosa administrativa enfront de la disposició de caràcter general que haguera aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici dels quals siga procedent en via administrativa o judicial enfront de l'acte, si escau, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que hi són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera fet l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la seua pròrroga en els termes establits en l'article 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Generalitat. Es donarà trasllat d'aquesta a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot això, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre la Declaració Ambiental i Territorial Estratègica del Pla d'ordenació dels recursos forestals de Demarcació forestal de la Vall d'Alba, i s'hauran d'incorporar al Pla les determinacions finals assenyalades.  
Cal notificar a les persones interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte de definitiu en via administrativa, no és possible cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que li notifique perquè en prenguen coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 7 d'octubre de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 5 de novembre de 2019. El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre.