Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9845, del 09-05-2024 (2024/3568)

RESOLUCIÓ de 8 de febrer de 2024, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del Projecte de planta solar fotovoltaica Mediterrani VI i infraestructura d'evacuació, en el terme municipal d'Agost. Expedient: (3295692) 183/2023/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9845

Data del DOGV
:   09-05-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/3568


Data del document
:   08-02-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

RESOLUCIÓ de 8 de febrer de 2024, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del Projecte de planta solar fotovoltaica Mediterrani VI i infraestructura d'evacuació, en el terme municipal d'Agost. Expedient: (3295692) 183/2023/AIA. [2024/3568]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (3295692) 183/2023/AIA.  
Títol: Planta solar fotovoltaica Mediterrani VI i infraestructura d'evacuació.  
Promotor: Desarrollos fotovoltaicos Ibéricos 36, SLU.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant.  
Ref. òrgan substantiu: ATALFE/2021/85.  
Localització: terme municipal d'Agost (Alacant).  
1. Objecte i descripció del projecte  
El projecte d'execució del parc fotovoltaic Mediterrani VI té l'objectiu de definir les infraestructures tècniques, així com les característiques i mesures adoptades per a la construcció d'una planta solar fotovoltaica (d'ara en avant PSFV) de 32,90 MW de potència instal·lada i 28,52 MW de potència nominal, situada en el terme municipal d'Agost (Alacant) i de la infraestructura d'evacuació de la PSFV composta per una línia elèctrica de mitjana tensió de 33 kV subterrània per a l'evacuació des d'un centre de transformació situat en la planta fotovoltaica fins a la subestació elevadora SET Mediterrani 33/220 kV.  
  
La instal·lació fotovoltaica Mediterrani VI es localitza en el terme municipal d'Agost, discorre entre la CV-820, el polígon industrial Els Campet i el barranc de la Sarsa. El seu límit més oriental es troba a un quilòmetre del nucli urbà d'Agost i l'occidental pràcticament limita amb el polígon industrial esmentat. El disseny de la instal·lació ocupa les parcel·les 5, 6, 8, 16 i 17 del polígon 18, les parcel·les 4 i 5 del polígon 24, les parcel·les 3, 6, 7, 8, 9, 10, 26, 29, 34, 35, 38, 40, 42, 43, 48 i 49 del polígon 25, les parcel·les 67, 69, 71, 74, 75, 76, 77, 78, 79 i 81 del polígon 26, les parcel·les 16, 17, 18, 22, 23, 28, 29 i 30 del polígon 27.  
  
L'àrea total tancada és de 709.242 m² i la superfície ocupada per panells és de 179.270 m² i la producció anual de 79.739 MWh/any.  
La planta comptarà amb una potència instal·lada de 37,1448 MWp. Els mòduls solars s'instal·laran en seguidors solars monofila a un eix integrats en estructures metàl·liques clavades al terreny. Els panells es connectaran en sèrie i s'agruparan en inversors de strings per al seu posterior augment de la tensió des de 0,8 kV fins a 33 kV en els transformadors a instal·lar. El conjunt de tots els inversors estarà limitat a la potència del permís d'accés i connexió de 32,90 MW amb una tensió d'eixida de 800 V cada inversor.  
Els inversors alimentaran 5 centres de transformació de 6.000 kVA (CT-02, CT-03, CT-04, CT-05 i CT-06) i un centre de transformació de 2.900 kVA (CT-01), amb una potència total de 32,9 MVA. Estos transformadors elevaran la tensió de 800 V a 33 kV. Els transformadors s'agruparan en línies de 33 kV que connectaran la planta solar fotovoltaica Mediterrani VI mitjançant una línia d'evacuació de 33 kV que discorrerà 1.941,56 metres enterrada fins a la subestació elevadora SET Mediterrani 33/220 kV, que elevarà la tensió a 220 kV, per a ser evacuada mitjançant la línia aèria d'alta tensió LAAT.  
L'evacuació de l'energia produïda per la planta es farà de manera conjunta amb altres cinc projectes situats en parcel·les circumdants: FV Mediterrani I (ATALFE/2021/81), FV Mediterrani II (ATALFE/2021/XX), FV Mediterrani III (ATALFE/2021/79), FV Mediterrani IV (ATALFE/2021/83) i FV Mediterrani V (ATALFE/2021/84). Estes plantes compartiran la SET Mediterrani 33/220 kV des de la qual s'elevarà la tensió a 220 kV per a evacuar l'energia mitjançant la línia aerosubterrània d'evacuació comuna fins a la subestació col·lectora El Palmerar 220 kV (SC El Palmerar), compartida esta per una altra planta, la PSF Lucinala. Des d'este punt discorrerà una línia aerosubterrània de 220 kV i comuna per a les set plantes fins a la subestació El Palmeral 220 kV, propietat de Red Eléctrica de España.  
Tant la SET Mediterrani 33/220 kV com la línia d'evacuació comuna s'inclouen en l'expedient FV Mediterrani I (ATALFE/2021/81).  
  
L'accés a la planta es farà a través de la CV-820 que comunica els nuclis urbans d'Agost i Novelda. Per a l'execució de la planta es preveu un condicionament previ del terreny mitjançant desbrossament de totes les àrees on se situen els panells, així com una adaptació orogràfica de les zones amb pendents més elevats per a la col·locació dels seguidors. De la mateixa manera, es realitzarà moviment de terres per a l'execució dels camins perimetrals, necessaris per al manteniment de la instal·lació, i es prendran com a camins perimetrals alguns camins particulars existents. En qualsevol cas, es minimitzarà el moviment de terres, buscant la màxima integració morfològica amb el terreny.  
  
Dins de la parcel·la se situaran dos edificis d'una planta: un centre de control de 35,5 m² de superfície (des del qual s'establirà el punt de control operatiu i de seguretat de la planta) i un magatzem de 30 m². Es farà obertura de rases per al cablejat i per al drenatge interior de la planta, es crearan cunetes per a arreplegar l'aigua i s'abocarà als llits confrontants mitjançant obres de fàbrica. S'executaran vials interiors d'ús exclusiu per a la instal·lació, de 4 m d'ample, amb bombament cap a les cunetes d'un 2 %. Així mateix, s'instal·larà una tanca perimetral cinegètica.  
Finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es procedirà a desmantellar-la i a restaurar el terreny, s'evitarà en la mesura del possible el moviment de terres i es retirarà qualsevol estructura, fonamentació o un altre element permanent.  
2. Tramitació administrativa  
De conformitat amb l'annex VI (part B, epígraf n) de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant LAA), el fraccionament de projectes és el mecanisme artificiós de divisió d'un projecte amb l'objectiu d'evitar l'avaluació d'impacte ambiental ordinària en el cas que les magnituds superen els llindars establits en l'annex I. Les característiques pròpies del present projecte determinen que constituïx, per si mateix, un supòsit d'avaluació ambiental ordinària.  
El Servici Territorial d'Indústria, Energia i Mines, com a òrgan substantiu, ha admés a tràmit l'expedient per a l'autorització, per la qual cosa correspon a este òrgan ambiental l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, de conformitat amb la legislació autonòmica i en concordança amb l'article 11 de la LAA.  
Antecedents i contingut de l'expedient  
En data 22 de setembre de 2023, el Servici Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (d'ara en avant STIEM) va donar trasllat a este òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte amb codi d'expedient ATALFE/2021/85, d'acord amb el procediment regulat en el Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables per l'emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica. La sol·licitud s'acompanya de:  
- Projecte tècnic de la PSFV Mediterrani VI d'abril de 2023 i projecte d'execució de línia elèctrica de mitjana tensió de 33 kV.  
- Estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant EsIA) de 21 d'abril de 2023.  
- Estudi d'integració paisatgística (d'ara en avant EIP) d'agost de 2022.  
- Projecte d'intervenció de l'estudi d'impacte patrimonial. Sol·licitud d'autorització de prospecció arqueològica de desembre de 2021.  
  
- Altra documentació complementària: pla de desmantellament de 29 de març de 2022, relació de béns afectats i memòria justificativa de la declaració d'utilitat pública, entre d'altres.  
Informació pública i al·legacions.  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va dur a terme la informació pública de l'expedient mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana en data 2 de juny de 2023. Es reben diferents al·legacions al mateix per part de diversos particulars i associacions. Entre les al·legacions presentades per particulars i associacions veïnals s'al·ludix al fet que es tracta d'un cas de fraccionament de projecte (referit a Mediterrani I, II, III, IV i V, a més del present). Cal destacar entre estes les relatives als aspectes mediambientals, com ara la instal·lació en zones amb pendent excessiu, l'afecció a bancals existents, la destrucció de terrenys agrícoles que ocupen majoritàriament sòls d'elevada capacitat agrològica, les possibles afeccions a la hidrogeologia del terreny, la possible afecció al paisatge de rellevància regional PRR30 Vinyes d'Alacant, la mortaldat d'aus per la línia aèria d'evacuació, la discrecionalitat del disseny de la línia, l'ocupació de zones amb perill d'inundació, l'ocupació amb zones de risc potencial d'erosió molt alt o els efectes sinèrgics que puguen aparéixer en conjunt amb les plantes solars de l'entorn. També s'al·lega el rebuig social i institucional dels mateixos ajuntaments, concretament el del terme municipal d'Agost i de Monforte del Cid, que al·ludixen a un possible fraccionament de projectes, l'alta ocupació de sòl amb elevada capacitat agrològica i el soterrament de la línia. A més, l'Ajuntament d'Agost comunica la seua intenció de suspendre l'emissió de llicències per la redacció d'una modificació puntual per a la zonificació de sòl no urbanitzable per a la implantació d'energies renovables. El promotor respon a les al·legacions i adduïx que s'han tingut en compte tots estos aspectes i que es faran modificacions al projecte original. Entre altres, esmenta el soterrament de part de la línia d'evacuació, l'establiment de dispositius anticol·lisió i electrocució en les línies elèctriques, la minimització del segellament del sòl, el disseny de la instal·lació respectant els abancalaments o la implantació d'un pla de restitució de sòl agrícola, entre altres mesures. L'ajuntament reitera les seues al·legacions, ja que no considera justificades les respostes del promotor.  
  
  
Consultes a administracions i informes rebuts.  
La Direcció General de Medi Natural (d'ara en avant DGMN) emet en data 9 de juny de 2023 un primer informe favorable condicionat. En data 28 de juliol de 2023, després de rebre resposta del promotor al seu informe, emet un informe nou en què mostra conformitat a la planta solar i hi aporta nous condicionants reflectits en el mateix i sempre que es complisquen les mesures de l'informe anterior acceptades pel promotor, les quals han de ser degudament definides (incloent-hi el seu mesurament i pressupost) i enviades a la DGMN per a avaluar-les. Indica la DGMN que, en cas de no ser així, haurà de justificar-se el motiu pel qual no poden detallar-se.  
Este òrgan ambiental rep un informe desfavorable del Servici de Planificació de data 30 de juny de 2023. Després de les esmenes efectuades pel promotor, el Servici de Planificació emet un informe favorable, de data 24 d'agost de 2023, condicionat a l'adequació de millores necessàries per al condicionament dels accessos des de la carreta CV-820, d'acord amb les indicacions del Servici Territorial d'Obres Públiques d'Alacant.  
L'informe del Servici de Gestió Territorial (d'ara en avant SGT), de data 1 d'agost de 2023, conclou que no és viable la planta solar, ja que es troba afectada per perillositat d'inundabilitat i per un altre criteri territorial de manera significativa, però la línia d'evacuació d'interconnexió és viable, sempre que es tinguen en compte les consideracions finals que s'esmenten en l'informe esmentat, ateses les determinacions del PATRICOVA i les consideracions normatives d'aplicació i a les cartografies oficials d'ordenació del territori. L'informe indica que s'haurà de presentar un estudi específic i detallat de la zona, amb la documentació mínima exigible d'acord amb l'article 12 del PATRICOVA, per a justificar l'escassa incidència del risc d'inundació, així com estudiar l'alternativa de buscar altres localitzacions o, si és el cas, reduir la superfície ocupada de sòls d'elevada capacitat agrològica. La justificació dels aspectes determinats en el mateix serà objecte de la remissió d'un nou informe.  
En data 26 de setembre de 2023, l'òrgan substantiu dona trasllat a este òrgan ambiental de l'ampliació de resposta a l'informe de l'SGT. El promotor efectua algunes de les modificacions requerides. D'una banda, elimina diversos seguidors, i disminuïx així la superfície. D'altra banda, accepta que la línia d'evacuació d'interconnexió de 33 kV, de 1.941,56 m, siga subterrània i discórrega per camins existents fins a la seua connexió a la SET Mediterrani 33/220 kV. Pel que fa a les qüestions de la valoració del risc d'inundació, afectades per perillositat d'inundació de nivell 3 i de caràcter geomorfològic segons el PATRICOVA, el promotor accepta eliminar els mòduls fotovoltaics de tal forma que no s'implanten sobre zones que tinguen un calat major de 0,2 m en el T500. Pel que fa a l'ocupació de sòls d'elevada capacitat agrològica, i amb la finalitat de disminuir l'impacte que podria produir, el promotor ha fet una reconfiguració del projecte que suposa una reducció considerable de les hectàrees afectades per la planta fotovoltaica. Finalment, s'assenyala que la instal·lació ha d'emplaçar-se en àrees que cal millorar i en àrees sense interés per a la recàrrega estratègica d'aqüífers. El promotor accepta el condicionat, i tal com es descriu en l'informe, planteja mesures correctores que incidixen sobre la infiltració i la minimització de l'escorrentia, i indica que estes mesures es proposaran en l'EsIA i en el projecte d'execució.  
Este òrgan ambiental rep, el 26 setembre de 2023, un informe favorable del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge (d'ara en avant SIVP), emés el 22 setembre de 2023. Este informe conclou com a favorable la planta, amb la condició que s'hi aporte la justificació i els resultats del procés d'informació pública, es corregisca el Pla de desmantellament i es duguen a terme les mesures arreplegades en l'informe (totes les mesures han de quedar representades gràficament a una escala apropiada que en permeta l'anàlisi). Les principals mesures d'integració paisatgística són l'eliminació d'algunes parcel·les en el perímetre amb la CV-820 i la integració perimetral amb les vies pecuàries, que s'adaptarà a l'especificat en l'informe de l'SIVP. Si en el procés s'han produït resultats que siga necessari valorar perquè tenen incidència en el valor del paisatge o en la presa de decisions de la proposta, serà necessari emetre un nou informe per l'SIVP.  
Amb data 29 de setembre de 2023, este òrgan ambiental remet un escrit a l'STIEM en què comunica que consta un informe desfavorable (o no viable) a la planta de l'SGT, per la qual cosa no es complix la condició establida en l'article 25 del Decret llei 14/2020. Per tant, es requerix la remissió de l'informe de caràcter favorable en matèria d'ordenació del territori i paisatge.  
En data 29 de setembre de 2023 l'òrgan substantiu dona trasllat a este òrgan ambiental de la resposta del promotor a l'informe del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge, així com la resposta del promotor a l'informe de la Direcció General de Medi Natural.  
En data 5 d'octubre de 2023 l'òrgan substantiu dona trasllat a este òrgan ambiental de la resposta del promotor a l'SGT i l'estudi hidrològic, que es trasllada per a la seua consideració a l'SGT.  
En data 8 d'octubre de 2023, en este òrgan ambiental consten, com a part de l'expedient, els informes reflectits en la taula.  
  
Procedència dels informes a data de 8 d'octubre Data d'emissió Sentit  
DG de Medi Natural 09.06.2023  
28.07.2023 Favorables condicionats  
Ajuntament d'Agost 14.06.2023  
04.09.2023 Disconformitat  
Disconformitat  
Servici de Gestió Territorial 01.08.2023 No viable la planta (afectada per perillositat d'inundabilitat i per altres criteris territorials de manera significativa)  
Viable condicionat línia evacuació  
Servici de planificació de la DG d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible 24.08.2023 Favorable  
Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge 22.09.2023 Favorable condicionat  
DG de Patrimoni Cultural - No consta  
  
  
Amb data 10 d'octubre de 2023, l'STIEM remet informe de data 6 d'octubre de 2023 de la DGMN, que continua mostrant la seua conformitat a la planta solar mentres es complisquen els condicionants reflectits en este informe i en els anteriors. Entre els condicionants cal citar el manteniment dels bancals existents, la no afecció a terreny forestal (no instal·lació de panells), el tractament del matoll mitjançant artigatge, però sense arrancada, de manera que puga rebrotar i continuar complint la seua funció davant de l'erosió. L'informe esmentat afig, a les espècies esmentades pel promotor, el Limonium thiniense (espècie vigilada) i el Cercotrichas galactotes (espècie en perill d'extinció), les dos espècies recollides en l'Orde 2/2022, de 16 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'actualitzen les llistes valencianes d'espècies protegides de flora i fauna. En la mateixa data, es remet a este òrgan ambiental des de l'òrgan substantiu, resposta del promotor a l'informe emés per la DGMN, en què dona la seua conformitat a tots els condicionants exposats.  
Amb data de 10 d'octubre de 2023, este òrgan ambiental remet al promotor i a l'STIEM una audiència per a la terminació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental en què indica que no consta l'emissió d'informe favorable en matèria d'ordenació del territori, circumstància que determina la pèrdua sobrevinguda de l'objecte del procediment seguit per a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental.  
Amb data de 19 d'octubre de 2023, l'STIEM remet a este òrgan ambiental resposta del promotor al tràmit d'audiència, en el qual indica que no pot concloure's que el projecte compte amb informe desfavorable de l'SGT, ja que no es coneix el seu pronunciament respecte a l'última versió de la planta solar proposta. Al seu torn assumix els condicionants formulats per l'SGT, i es compromet a modificar el projecte i a acomplir-los. Finalment, insta l'òrgan substantiu perquè, al seu torn, inste l'SGT perquè emeta informe atenent els compromisos manifestats per eixa mercantil, en el termini de 10 dies i abans que finalitze el tràmit d'audiència (25.10.2023) i, al seu torn, ordena el trasllat d'este, perquè este servici emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental.  
  
Amb data 24 d'octubre de 2023, l'STIEM dona trasllat a este òrgan ambiental de la comunicació de l'SGT, que indica textualment el següent:  
«D'una mateixa instal·lació fotovoltaica s'han rebut diverses entrades que adjuntaven reiteradament estudis d'inundabilitat diferents i, en altres ocasions, els estudis d'inundabilitat presentats per a diferents projectes llancen resultats incoherents, i estos es localitzen en la mateixa conca hidràulica.  
Per tant, s'informa que no s'emetrà cap informe ni document de resposta a l'aportació d'esta documentació per a estes instal·lacions fotovoltaiques en relació amb la qüestió d'inundabilitat, per la qual cosa queden els expedients en suspensió.  
Es fa constar que, en cas de continuar amb la tramitació dels expedients per a futures modificacions dels projectes, i vist que es tracta de la mateixa zona, coincidint a vegades en les mateixes conques hidràuliques, s'haurà de tindre en compte l'elaboració d'un únic estudi d'inundabilitat refós, que reculla totes les especificacions de la norma i sol·licitades al promotor en repetides ocasions. Així, l'emissió de l'informe en matèria de risc d'inundació per a la concreció d'este requerix l'informe previ de l'organisme de conca, atés que es tracta d'un informe preceptiu i determinant, d'acord amb l'article 13 de la normativa del PATRICOVA».  
Sobre la base del criteri de l'informe jurídic de l'advocacia general de la Generalitat, este òrgan ambiental, amb data de 22 de novembre de 2023, remet a l'STIEM i al promotor una resposta a l'al·legació formulada pel promotor durant el tràmit d'audiència, en què comunica que es continua amb la tramitació del procediment d'avaluació ambiental de l'expedient, i recorda que amb data de 29 de setembre de 2023 es va remetre requeriment a l'STIEM en què es reiterava la remissió de l'informe en matèria de patrimoni cultural i l'informe en matèria d'ordenació del territori, i es concedia un termini de 3 mesos per a la remissió d'estos, amb l'advertència que transcorregut este termini sense la remissió a este òrgan ambiental dels informes esmentats, es donarà per finalitzada l'avaluació d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 40 de l'LAA.  
El 29 de novembre de 2023 es remet des de l'STIEM d'Alacant a este òrgan ambiental un informe viable condicionat de l'SGT. En este es conclou textualment que:  
«No es donen per bons els resultats de l'estudi d'inundabilitat refós aportat, en la part afectada per la planta Mediterrani VI, atés que presenten incoherències respecte a altres estudis ja aprovats per a altres plantes fotovoltaiques confrontants.  
- No es disposa de cap projecte ni memòria tècnica on s'aporte la nova ocupació de la planta, per la qual cosa es desconeix com és l'ocupació total actual.  
- D'acord amb el layout actual aportat pel promotor en ofici d'entrada de dates 27 de setembre, 2 d'octubre de 2023 i 8 de novembre, es determina afecció per perillositat d'inundabilitat en gran part de la planta fotovoltaica, i serà necessari retirar els panells d'aquelles zones amb calats superiors a 15 cm segons la cartografia de l'estudi d'inundabilitat amb resolució d'aprovació de 2 de setembre de 2022.  
  
- Serà necessari aportar un projecte tècnic que incorpore la nova distribució de la planta adaptada a les zones sense afecció per perillositat d'inundabilitat.  
- Respecte a l'ocupació de sòls d'elevada capacitat agrològica, este servici es remet al considerat en l'informe anterior, es tornarà a valorar la seua rellevància quan es presente el projecte que determine la superfície real ocupada.  
- La justificació dels aspectes determinats en l'informe serà objecte de la remissió d'un nou informe.»  
Amb data 29 de novembre de 2023 es remet, des de l'STIEM, el justificant de 24 de novembre de 2023, de l'aportació de documentació complementària per a l'autorització d'actuació arqueològica en l'àmbit de la planta fotovoltaica (prospecció arqueològica per a l'estudi d'impacte patrimonial), així com la comunicació d'inici de la prospecció arqueològica.  
Amb data 7 de desembre de 2023 es remet, des de l'STIEM, l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 21 de novembre de 2023.  
Amb data 21 de desembre es remet, des de l'STIEM, el justificant de lliurament de la memòria de prospecció arqueològica a l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural per a l'emissió de l'informe definitiu.  
En resum, la situació final de l'expedient respecte als informes rebuts en este òrgan ambiental, és la següent:  
  
Procedència de l'últim informe rebut Data d'emissió Sentit  
Ajuntament d'Agost 14.06.2023  
04.09.2023 Disconformitat  
Disconformitat  
Servici de planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible 24.08.2023 Favorable  
Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge 22.09.2023 Favorable condicionat  
Direcció General de Medi Natural 06.10.2023 Favorable condicionat (juntament amb els emesos el 09.06.2023 i el 28.07.2023)  
Servici de Gestió Territorial 28.11.2023 Viable condicionat (juntament amb l'emés l'01.08.2023)  
Direcció General de Patrimoni Cultural 13.12.2023 Consta justificant del lliurament de la memòria dels treballs, i la sol·licitud per a l'elaboració de l'informe definitiu per este òrgan.  
  
  
Atés el criteri de l'Advocacia General de la Generalitat (ref. C/I/10807/2023 23173, de 27.10.2023), la present resolució determina, als únics efectes ambientals, la conveniència de fer l'actuació i les condicions en què ha de realitzar-se, sense que calga conéixer qüestions urbanístiques (inclusivament relatives a l'atribució d'ús i aprofitament en sòl no urbanitzable) dirigides a l'òrgan substantiu.  
3. Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que la seua utilització constituïx una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos amb efecte d'hivernacle i per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.   
  
El Pla nacional integrat d'energia i clima 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, busca aconseguir en 2050 la neutralitat climàtica a Espanya, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, cosa que implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.   
  
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat recullen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol, i plantegen com a objectiu aconseguir 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
En l'actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir estos objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les degudes mesures de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic, per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
L'estudi d'impacte ambiental analitza quatre alternatives pel que fa a la ubicació del projecte, incloent-hi l'alternativa zero (no execució del projecte). Es descarta l'alternativa zero perquè no aprofita fonts d'energia renovables necessàries per a la disminució de gasos d'efecte d'hivernacle i la consecució dels objectius estatals i europeus de transició ecològica cap a energies netes. S'analitzen la resta de les alternatives tenint en compte consideracions intrínseques del projecte i mediambientals, no es facilita la ubicació ni es descriuen els avantatges i inconvenients d'estes, per la qual cosa, de facto, només es descriu l'alternativa seleccionada, que es correspon amb la 3, perquè implica menors afeccions ambientals i paisatgístiques que la resta, fonamentalment pel que fa a l'alteració d'hàbitats de fauna i flora, a l'ocupació de sòls amb riscos territorials i la distància a recursos paisatgístics d'interés.  
  
La planta solar fotovoltaica se situa en les partides el Derramador, la Foia del Pi i Sòl del Camp, al terme municipal d'Agost, a l'interior de la província d'Alacant, en un entorn antropitzat caracteritzat per un mosaic de cultius agraris, al nord de la línia ferroviària d'alta velocitat Madrid-Alacant, en una vall entre les muntanyes del Maigmó, situades al nord, i el paratge natural municipal denominat Sierra de las Águilas, situat al sud.  
El sòl està qualificat de sòl no urbanitzable comú en les normes subsidiàries d'Agost. No es produïx afecció a cap espai natural protegit, el més pròxim és el monument natural Capa Negra del municipi d'Agost, situat a 1300 m de la planta. Tampoc es produïx afecció a cap espai Xarxa Natura 2000, i és la ZEPA de Maigmó i Serres de la Foia de Castalla, situada a 4.400 m, la figura més pròxima. No s'observa afecció a cap hàbitat d'interés comunitari o protegits segons l'annex IV del Decret 70/2009, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació.   
  
Es procedirà al desbrossament i l'eliminació de les espècies vegetals durant la fase d'execució, així com a una adaptació orogràfica de les zones amb pendents més elevats per a la col·locació dels seguidors solars. La planta solar fotovoltaica es troba en un entorn climàtic semiàrid, amb escassa productivitat bioclimàtica i gran dificultat per a la proliferació de boscos estables o formacions vegetals de menor mida. Es tracta d'una zona la pluviometria i les característiques del sòl de la qual suposen que la pèrdua irreversible de formacions vegetals siga difícilment reparable.  
D'acord amb l'EsIA, entre la vegetació existent en l'àmbit de la planta destaca la presència de cultius de vinya i espècies no cultivades de tipus arbori i arbustiu entre les quals predomina el pi blanc, la garrofera i l'eucaliptus, així com un estrat arbustiu conformat de romer, espart, ginebre, llentiscle, estepes, esparregueres o mimoses. A la zona més pròxima al barranc de la Sarsa es localitzen espècies típiques de ribera com els baladres, esbarzers, joncs i canyes, entre d'altres. Segons la informació del banc de dades de biodiversitat, no es localitza en l'àmbit d'estudi cap espècie de flora protegida. No obstant això, segons indica l'informe de la DGMN de data 6 d'octubre de 2023, en l'àmbit de la planta es pot trobar Limonium thiniense, per la qual cosa, atenent el seu nivell de protecció, no podrà tallar-se, danyar-se o destruir-se, i queda prohibida qualsevol afecció a l'hàbitat. Per a acomplir el Decret 70/2009, haurà d'efectuar-se una prospecció botànica de manera prèvia a l'inici de les obres amb la intenció d'identificar els individus existents d'esta espècie per a preservar-los i protegir-los de l'obra, per a sol·licitar l'alçament excepcional de les prohibicions establit en l'article 14 del decret esmentat o per a informar el Servici de Vida Silvestre en cas que la intenció siga la seua translocació.  
Pel que fa a la fauna, l'EsIA indica que els inventaris oficials denoten un baix nivell qualitatiu de fauna, i destaca únicament l'inventariat d'espècies mamíferes com el conill i la rabosa comuna. No obstant això, segons indica la DGMN en els seus informes, la planta solar se situa en una zona de nidificació habitual de l'Àguila reial (Aquila chrysaetos) espècie inclosa en l'annex I de la Directiva d'aus i en la Llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial. Pel fet que la distància al territori de nidificació és inferior a 2 km i prenent en consideració els hàbitats d'alimentació de l'àguila, es considera que l'activitat plantejada suposarà una pèrdua important del seu espai vital.  
  
El promotor ha presentat un estudi de fauna conjunt de les plantes solars fotovoltaiques Mediterrani I a VI realitzat a partir de mostrejos de caracterització in situ en l'àmbit d'actuació amb la finalitat de conéixer la distribució d'aus rapaces, estepàries i altres grups de fauna (mamífers, rèptils i amfibis). Cal destacar la presència tant d'aus estepàries, algunes d'estes inventariades en instruments de protecció de fauna, com ara el sebel·lí (Burhinus oedicnemus) o el gaig blau (Caracias garrulus), així com aus rapaces com l'àguila cuabarrada (Aquila fasciata) i l'arpellot de marjal (Circus aeruginosus), les dos en perill d'extinció de conformitat amb l'Orde 2/2022, de 16 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'actualitzen les llistes valencianes d'espècies protegides de flora i fauna. Així mateix, cal destacar la presència de nius d'àguila reial, xoriguers, falcons, mussols, quiròpters i aus aquàtiques (xatracs i corriols, entre d'altres).  
  
Segons l'estudi de fauna aportat, després de l'aplicació de mesures correctores i compensatòries, els impactes ocasionats sobre la fauna es minimitzaran. Entre eixes mesures destaquen: el soterrament parcial de la línia elèctrica d'evacuació; el manteniment de la coberta vegetal davall de les plaques solars sempre que no afecte el rendiment de la instal·lació; la no utilització de productes fitosanitaris; la implementació de programes de seguiment per a determinades espècies d'avifauna, i la instal·lació d'una tanca permeable a la fauna, salvaocells i caixes niu. En tot cas, s'hauran d'aplicar mesures perquè l'estructura edàfica del sòl es mantinga, i fer possible la infiltració d'aigua i la proliferació d'espècies vegetatives i faunístiques. Per a evitar l'afecció a espècies amenaçades, seguint el que s'establix en l'informe de la DGMN de data de 6 d'octubre de 2023, haurà de realitzar-se, prèviament a l'inici de les obres i en l'època indicada pel Servici de Vida Silvestre, un estudi específic realitzat per experts per a descartar la presència, entre d'altres, de rossarda (Cercotrichas galactotes) i, en cas d'observar-se algun exemplar cal comunicar-ho al Servici de Vida Silvestre perquè l'avalue i considere les mesures oportunes a tindre en compte, i podrà excloure la zona de la instal·lació de qualsevol element fotovoltaic. Pel que fa al torlit comú, haurà de considerar-se una parada biològica d'abril a juny.  
  
El promotor indica que no es produïx afecció representativa a la fauna existent, fonamentalment per l'escàs valor qualitatiu i quantitatiu d'esta. No obstant això, i tenint en compte la pròxima presència de l'àrea prioritària per a la protecció de l'avifauna per línies elèctriques de Monforte del Cid-Tabanyal, l'EsIA recomana un seguiment de l'afecció a l'avifauna durant, com a mínim, la fase de construcció.  
  
Segons la Resolució del 31 d'agost, del director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental, Agost es troba en la llista de municipis afectats per sobrepoblació de conills, per la qual cosa no s'implantaran mesures que afavorisquen el seu desenvolupament en l'àmbit projectat.  
  
Pel que fa a l'afecció a terreny forestal, només una part de la parcel·la 8 del polígon 18 (a l'est de la planta solar fotovoltaica) està qualificada de sòl forestal segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana. Segons l'informe de la DGMN, la instal·lació d'estructures fotovoltaiques no ha de comportar el canvi de la seua condició forestal, per la qual cosa en les zones afectades per terreny forestal s'haurà de respectar la vegetació existent, i es deixarà el terreny lliure de qualsevol element de la instal·lació. Així mateix, s'haurà de complir el que es disposa en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'ha de tindre en compte en l'execució d'obres i treballs que es facen en terreny forestal o en els seus voltants, annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
Com a mesura correctora a la fragmentació del territori provocada per l'alta densitat de plantes solars, l'informe de la DGMN indica que es disposaran corredors de vegetació dins d'estes, i que es diferenciaran a manera d'illes de panells solars (de superfície inferior o igual a 10 ha i distàncies entre les mateixes de 6 metres), que permeten crear un espai en mosaic que afavorisca la circulació de la fauna i el manteniment d'un ecosistema naturalitzat.  
Els elements topogràfics artificials tradicionals, com ara murs, bancals, senderes, camins tradicionals, escorrenties, tanques i altres anàlegs s'incorporaran com a condicionant del projecte, i es conservaran i ressaltaran aquells que afavorisquen la formació d'un paisatge de qualitat i es proposaran accions d'integració necessàries per a aquells que el pogueren deteriorar. Les accions d'integració seran coherents amb les característiques i l'ús dels elements topogràfics artificials, i es garantix la reposició d'estos elements quan resulten afectats per l'execució de l'obra.  
L'impacte més important sobre el sòl és l'alteració del terreny i l'augment del risc d'erosió a causa dels moviments de terra i l'eliminació de la coberta vegetal que es produiran durant la fase de construcció, sobretot en les zones de més pendent. A més, cal destacar la pèrdua de sòl per a activitats agropecuàries, la compactació i la possible contaminació durant la fase de construcció. Com a mesures preventives, l'EsIA preveu la utilització dels camins existents, per a evitar l'obertura de vials nous. La disposició de les estructures s'adaptarà a les corbes de nivell, a fi de minimitzar el moviment de terres. En el cas que es produïsquen sobrants, estos s'empraran en les labors de restauració; l'apilament es durà a terme en zones adequades, i, en cas que no es puguen reutilitzar, es retiraran a un abocador controlat. La regeneració de l'espai respectarà la forma i aspecte originals del terreny. La terra vegetal retirada s'apilarà en bones condicions per al seu posterior ús.  
  
Les parcel·les on es pretén la instal·lació de la planta solar presenten alt valor agrològic segons les dades de la capa SIOSE (Sistema d'Informació sobre Ocupació del Sòl d'Espanya) del visor cartogràfic de la GVA, les parcel·les es troben ocupades principalment per cultius, cultius abandonats, matoll i arbratge forestal. L'actuació suposarà l'arrancada de la major part dels exemplars existents en les parcel·les afectades.  
La planta solar fotovoltaica se situa en terrenys d'erosió potencial admissible i moderada, amb presència d'abancalaments i en un rang de pendents del 3 % al 25 %, per la qual cosa han d'excloure de la instal·lació (per elevat pendent), segons l'informe de la DGMN, l'antiga bassa de reg situada en la subparcel·la e, parcel·la 10 del polígon 25. Esta bassa s'haurà de recondicionar perquè servisca com a punt d'aigua a la fauna. Així mateix, l'informe indica que, per a evitar la pèrdua de sòl per erosió, no es permetrà la destrucció o eliminació de bancals o ribassos existents, ni cap alteració geomorfològica del terreny.  
S'haurà de mantindre una capa de cultiu herbaci en totes les instal·lacions que afavorisca el manteniment de l'estructura edàfica i, a més, la presència d'insectes pol·linitzadors, i serà possible un ús combinat amb l'apicultura o l'agrovoltaica.  
La generació de residus té més entitat en la fase de construcció. Els residus generats en esta fase s'hauran d'entregar a un gestor autoritzat i gestionar-se conforme a la normativa aplicable, especialment els perillosos. A més de les obligacions previstes en la normativa aplicable, el que execute l'obra estarà obligat a presentar a la propietat un pla que reflectisca com durà a terme les obligacions en relació amb els residus de construcció i demolició que es produiran. El posseïdor de residus de construcció i demolició, quan no procedisca a gestionar-los per si mateix, i sense perjuí dels requeriments del projecte aprovat, estarà obligat a entregar-los a un gestor de residus o a un participar en un acord voluntari o conveni de col·laboració per a la seua gestió. El depòsit temporal dels enderrocs es farà bé en sacs industrials iguals o inferiors a 1 m³, en contenidors metàl·lics específics amb la ubicació i el condicionat que establisquen les ordenances municipals, degudament senyalitzats i segregats de la resta de residus, igual que el depòsit temporal per a valoritzables (fustes, plàstics, ferralla), que s'efectue en contenidors o en apilaments.  
La zona on es projecta la instal·lació fotovoltaica es localitza en les partides el Derramador, la Foia del Pi i Sòl del Camp, al terme municipal d'Agost, encaixonades entre dos barrancs: a l'oest està el barranc de l'Alabastre (al costat d'altres barrancs amb llits no definits i intermitents procedents de la Serra del Sit), i a l'est està el barranc de la Sarsa o Derramador (que marca els límits orientals de l'àmbit d'estudi i és límit infranquejable de les instal·lacions proposades). Així, el límit de la tanca proposada segons el projecte presentat pel promotor se situa a més de 50 metres del trajecte del llit.  
Segons la cartografia del PATRICOVA, algunes de les parcel·les afectades per la instal·lació situades en la part més oriental (barranc de la Sarsa) es veuen afectades per l'existència de perillositat de nivell 3 i de caràcter geomorfològic. La planta se situa sobre la massa d'aigua 080.186 Serra del Sit, amb aqüífer subjacent en estat quantitatiu i global dolent i amb bon estat químic. Es tracta de sòls d'alta i molt alta permeabilitat, sobre una superfície classificada com a àrea a millorar pel que fa a la recàrrega d'aqüífers i com a àrea amb escàs interés. Finalment, l'àmbit d'actuació se situa en la zona de policia de la rambla del Derramador, per la qual cosa s'haurà d'executar el que establix la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Entre la documentació aportada pel promotor no figura l'estudi d'inundabilitat, la qual cosa ha determinat que l'SGT emeta informe no viable, ja que considerava en el seu informe d'1 d'agost de 2023 que la planta solar estava afectada per perillositat d'inundabilitat. A més, en este informe es determina que la superfície ocupada de sòl d'elevada capacitat agrològica és significant i que hauria d'estudiar-se una altra ubicació alternativa. Així mateix, a causa de l'afecció a àrees a millorar per a la recàrrega estratègica d'aqüífers, l'informe indica que s'hauran de plantejar mesures correctores que incidisquen sobre la infiltració i la minimització de l'escorrentia i que se centren bàsicament en aspectes com ara mantindre les condicions d'infiltració estratificant el terreny en forma de taules per a permetre disminuir el pendent, fer plantacions i conservar la vegetació on es puga, mantindre una textura del sòl esponjosa mitjançant conreu i tancament perimetral de la parcel·la permeable al flux.  
Segons l'ESIA, es preveu afecció sobre l'atmosfera durant la fase de construcció per l'emissió de gasos, pols, sorolls i vibracions a causa principalment del trànsit de la maquinària intervinent i del moviment de terres. A fi de minimitzar este impacte, es proposen mesures correctores com ara la limitació de la velocitat dels vehicles; reg de vials; aplicació de mesures de protecció en les zones d'emmagatzematge de materials pulverulents; inspeccions relatives al manteniment de la maquinària, i control del soroll que garantisca el compliment dels nivells sonors permesos legalment.   
Durant la fase de funcionament, no es preveu un impacte significatiu sobre l'atmosfera. No obstant això, com a mesura correctora es proposa la realització de controls de nivells de soroll i camps electromagnètics generats pel funcionament de les instal·lacions. L'EsIA no especifica si s'instal·larà il·luminació exterior. Si n'hi ha, haurà de ser d'intensitat i consum baixos i presentar un sistema d'apantallament que dirigisca la llum només a les zones desitjades i per davall del pla horitzontal, per a minimitzar el possible impacte per contaminació lumínica a la fauna, especialment aquella amb hàbits nocturns.  
Una vegada consultades les bases del Servici de Patrimoni Cultural Valencià, no s'han identificat en l'àmbit afectat per l'actuació i el seu entorn més pròxim (200 m) elements del patrimoni cultural inventariats, i queda pendent el pronunciament de l'organisme competent en matèria de patrimoni cultural.  
En l'àmbit de la planta es localitzen diverses vies pecuàries. En sentit nord-sud i en contigüitat amb el parc solar discorre la via pecuària denominada Assagador de Palau, de 5 m d'ample legal, de la qual ix, en sentit oest-est, l'Assagador de Xacó. Al sud de la CV-820 torna a discórrer el traçat de l'Assagador de Palau, que marca l'eix viari limítrof de les instal·lacions per l'oest, mentres que travessa la instal·lació una altra via pecuària en sentit oest-est denominada Carrerada de Novelda a Agost, de 20 m d'ample. Per tot això, s'haurà d'acomplir el que s'establix en la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, i si és el cas, sol·licitar l'ocupació temporal o la concessió demanial necessàries prèviament a l'inici dels treballs.  
  
D'acord amb el que s'establix en l'apartat c.3) de l'annex II del TRLOTUP (que remet a l'annex I apartat b 4t), en la valoració del paisatge es preveurà tant l'anàlisi pels tècnics especialistes com l'opinió del públic interessat. El promotor ha elaborat un estudi d'integració paisatgística en què valora de manera individualitzada l'afecció del projecte, proposa mesures genèriques i una mesura específica. Així mateix, recull un pla de participació pública i una enquesta de valoració paisatgística, però no es justifica ni la seua realització ni els seus resultats. Sobre este tema, l'informe de l'SIVP indica que ha d'incloure's la justificació de l'execució, els resultats i la presa en consideració d'estos per a la valoració del paisatge, així com corregir el pla de desmantellament i dur a terme les mesures arreplegades en l'informe esmentat.  
  
L'SIVP constata en el seu informe que no es representa la conca visual ni es representen els llindars de visibilitat, per la qual cosa no s'ha extret l'anàlisi del territori que permeta la correcta delimitació de l'àmbit d'estudi a l'escala de l'actuació, en funció de la topografia i la distància. A més, com que l'àmbit no està definit, no es pot conéixer quines són les unitats de paisatge que s'hi troben dins. L'informe afig que s'han de completar i identificar els recursos paisatgístics que es troben dins de l'àmbit d'estudi, així com les vies pecuàries, tot això amb la finalitat de contrastar que amb l'actuació no s'impedix la percepció des dels punts d'observació i els recorreguts escènics identificats.  
  
La planta se situa sobre el paisatge de rellevància local PRR 30 Vinyes d'Alacant (Novelda - el Pinós). A més, donada la importància dels paisatges de vinya en esta zona, s'inclou la mateixa dins d'un dels paisatges agraris culturals del vi de la Comunitat Valenciana. No obstant això, segons indica l'informe de l'SIVP, encara que l'actuació es disposa sobre algunes parcel·les amb vinyes, una vegada analitzades les superfícies afectades d'estes en relació amb l'àmbit del PRR, es considera que l'actuació no impedix la consecució dels objectius i instruccions proposats per a este PRR a l'escala territorial.  
L'informe favorable emés per l'SIVP indica que tant les construccions com les seues instal·lacions annexes i els vials interiors s'executaran utilitzant materials i recobriments els colors i les textures dels quals afavorisquen la seua integració amb el fons escènic. Pel que fa als panells, hauran de distribuir-se salvant el pendent i adaptant-los a les plataformes (conformades per xicotets talussos). A més, s'haurà de mantindre l'arbratge i el cultiu agrícola no afectat per la implantació dels panells, especialment el que se situa en el perímetre dels recintes. Pel que fa a les parcel·les 17, 18, 22 i 23 del polígon 27 (zona d'apilament temporal), hauran de renaturalitzar-se una vegada finalitzada la construcció de la planta i quedar cultivades amb vinyes. Així mateix, s'haurà de deixar un espai de transició d'amplària variable (segons els talussos) amb vegetació adventícia de les parcel·les 43 i 49 del polígon 25, confrontants amb la via pecuària Carrerada de Novelda a Agost, de manera que la tanca s'adapte a estos elements configuradors del caràcter del paisatge. Finalment, els panells fotovoltaics no podran ocupar:  
- La parcel·la 5 del polígon 24. S'haurà de modificar la tanca del recinte perquè no es produïsca un efecte corredor al voltant de la via pecuària Assagador de Palau. Sobre este recorregut escènic es deixarà un espai de transició equivalent a la zona d'afecció (uns 10 m), excepte en la zona indicada en la parcel·la 5, polígon 18, en la qual s'augmentarà fins als 30 m.  
- La parcel·la 6 del polígon 25 i la subparcel·la 5d del polígon 18, situades en la confluència de la via pecuària amb la CV-820. Estes parcel·les es deixaran lliures per a no generar un efecte corredor sobre esta carretera que vertebra el territori perquè unix Agost amb Novelda i Monforte del Cid, i que, per consegüent, és un recorregut escènic amb gran nombre d'observadors.  
- La subparcel·la 5b, la 5g i parcialment la 5j del polígon 18, ja que cal mantindre el cultiu agrícola existent. Cal deixar fora dels recintes les subparcel·les g, h i i, per a una reducció de les grans dimensions d'estos, per a la seua millor adaptació a l'escala del patró del paisatge i per al manteniment del paisatge característic del PRR materialitzat per la vinya.  
El projecte inclou estudi dels efectes sinèrgics de l'acumulació de plantes solars a l'entorn de 5 km de la planta, que estiguen en funcionament, autoritzades o en tràmit, que són 38 plantes.  
Entre les plantes autoritzades (6) i les que es troben en funcionament (1) es preveu una ocupació de l'àmbit de 129 ha. Les plantes PF Mediterrani I a VI sumen una ocupació de 398 ha, i les restants 24 en tramitació suposen en conjunt una ocupació de 662 ha en els termes municipals de Monforte del Cid i Agost. Un total de 1.190 ha en l'àmbit de 5 km estudiat, un 3,20 % de la zona.  
En l'anàlisi de sinergies presentada es conclou que no hi ha impactes de caràcter sever o crític, i únicament es requerixen mesures preventives, correctores o compensatòries, com és el cas de l'afecció als hàbitats d'interés comunitari prioritari, mesures contra la col·lisió d'avifauna, i es donen per bones les mesures exposades en l'EsIA.  
  
Segons estimacions de l'Ajuntament d'Agost, l'acumulació de projectes comporta una ocupació territorial de fins a 450 ha d'SNUC, al voltant de l'11 % del total d'SNUC del municipi, de les quals, segons el mateix ajuntament, 130 ha són d'alt valor agrològic. La proximitat entre eixos projectes genera un efecte acumulatiu global, ja que s'aprecia com una única planta fotovoltaica, la qual cosa faria que el paisatge característic identificat en el PRR quedara desvirtuat d'una manera significativa per la transformació i desaparició de gran part d'este paisatge, i pel fraccionament transversal, per la qual cosa cal valorar la possible substitució d'un paisatge agrícola, identificat com d'alt valor, per un paisatge industrial.  
La creació d'un nou espai de producció i distribució d'energia elèctrica sostenible contribuïx al fet que les comarques de l'Alacantí i del Vinalopó Mitjà afectades vegen incrementada la seua aportació energètica sostenible als totals regionals i nacionals, i també al desenvolupament de tecnologies referides a la captació d'energia mitjançant instal·lacions fotovoltaiques.  
Finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es procedirà al desmantellament de la instal·lació elèctrica, dels mòduls fotovoltaics, dels seguidors, de la instal·lació elèctrica de mitjana tensió subterrània, de l'encreuament aeri, de la instal·lació de connexió a terra, dels edificis, de l'obra civil i de la tanca perimetral. Es restaurarà el terreny, s'evitarà en la mesura del possible el moviment de terres i es retirarà qualsevol estructura, fonamentació o altres elements permanents.  
S'inclou en l'ESIA una descripció dels efectes adversos del projecte en el medi ambient a conseqüència de la vulnerabilitat del projecte davant d'accidents greus i/o catàstrofes rellevants. Per a això s'analitzen una sèrie de processos d'incidència en la vulnerabilitat, com ara: risc sísmic, incendis forestals, despreniments, erosió, inundacions, capacitat agrícola d'ús del sòl, residus o emissions perilloses i accidents de mercaderies perilloses. De l'anàlisi, el promotor determina que existixen zones puntuals de la instal·lació amb risc tolerable d'incendi forestal, determinat per la presència de vegetació arbustiva i subarbustiva en un entorn de baixa vulnerabilitat i perillositat mitjana. S'aplicaran mesures preventives durant l'execució dels treballs i les obres de manera reglamentària, així com un sistema integrat de gestió d'incendis forestals. En relació amb el risc d'inundació, s'aplicaran els preceptes de l'estudi d'inundabilitat validat per l'òrgan competent, considerant el promotor que el risc és escàs, igual que l'erosionabilitat. Pel que fa al risc de lliscament i despreniment, es determina una baixa vulnerabilitat i exposició davant d'este risc.  
  
El Pla de vigilància ambiental proposa la implantació d'un pla de seguiment, en el qual es comprove que les obres s'efectuen d'acord amb el projecte, de manera que s'assegure el compliment de la normativa ambiental, així com les mesures preventives, correctores i els requisits establits en la DIA i en resolucions complementàries. Addicionalment, la informació recollida en el programa es plasmarà en informes periòdics (informes d'estat, de control de residus i abocaments d'oli, etc.) i extraordinaris puntuals en cas de successos excepcionals tant en la fase d'implantació com en la de funcionament.  
  
Finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es procedirà a desmantellar-la i a restaurar el terreny, i s'evitarà en la mesura del possible el moviment de terres i es retirarà qualsevol estructura, fonamentació o un altre element permanent, d'acord amb el Pla de desmantellament presentat i amb les condicions exposades en els diversos informes emesos.  
  
Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental s'han de documentar a l'efecte d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'estes. La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
4. Consideracions jurídiques  
El projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I (grup 3.j).  
L'expedient ha observat els tràmits que preveu la secció 1a, capítol II, del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i la resta de disposicions que li són aplicables.  
De conformitat amb l'article 10 del Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries i les seues atribucions, s'assignen a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori les competències en matèria de medi ambient, caça, recursos hídrics, benestar animal, urbanisme i vertebració del territori, obres públiques, i transports, ports i aeroports.  
L'article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència en avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.  
  
Per tot el que s'ha esmentat anteriorment, a proposta del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental i en ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Formular la present declaració d'impacte ambiental del projecte de planta solar fotovoltaica Mediterrani VI de 32,90 MW, i la línia d'evacuació, promogut per Desarrollos Fotovoltaicos Ibéricos 36, SLU, en el terme municipal d'Agost (Alacant), en la qual s'establixen les condicions ambientals, incloent-hi les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l'avaluació ambiental practicada i s'exposen a continuació, en les quals s'ha de desenvolupar el projecte per a l'adequada protecció del medi ambient i els recursos naturals, sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables.  
Atesos els antecedents i fonaments de dret exposats, es resolen les condicions del projecte i les mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'establixen en els termes següents:  
i) Condicions generals  
1. L'avaluació ambiental de la línia d'evacuació conjunta a 220 kV i de la SET Mediterrani 33/220 kV s'abordarà en el si del tràmit de l'expedient ATALFE/2023/81, i la viabilitat ambiental del projecte objecte d'esta resolució quedarà condicionada al que determine la declaració d'impacte ambiental de l'expedient esmentat.  
  
2. La línia d'evacuació d'interconnexió de 33 kV, de 1.941,56 m, es farà subterrània i discorrerà per camins existents fins a la seua connexió amb la SET Mediterrani 33/220 kV.  
3. Els elements de la central no podran ocupar les subparcel·les 5b del polígon 18, la parcel·la 5 del polígon 24, la parcel·la 6 i 10 del polígon 25. Així mateix, haurà de modificar-se l'afecció a la subparcel·la 5 (g, h, i, j) del polígon 18, la parcel·la 43 i 49 del polígon 25, totes estes del terme municipal d'Agost, i de conformitat amb els informes emesos pel Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge i els informes del Servici de la Direcció General de Medi Natural. En concret, no podran ocupar-se:  
- La parcel·la 10 del polígon 25 (subparcel·la e) que es correspon amb una antiga bassa de reg. Esta bassa s'haurà de recondicionar perquè servisca com a punt d'aigua a la fauna.  
- La parcel·la 5 del polígon 24. S'haurà de modificar la tanca del recinte perquè no es produïsca un efecte corredor al voltant de la via pecuària Assagador de Palau. Sobre este recorregut escènic es deixarà un espai de transició equivalent a la zona d'afecció (uns 10 m), excepte en la zona indicada en la parcel·la 5, polígon 18, en la qual s'augmentarà fins als 30 m.  
- La parcel·la 6 del polígon 25 i la subparcel·la 5d del polígon 18, situades en la confluència de la via pecuària amb la CV-820. Estes parcel·les es deixaran lliures per a no generar un efecte corredor sobre esta carretera que vertebra el territori perquè unix Agost amb Novelda i Monforte del Cid, i que, per consegüent, és un recorregut escènic amb gran nombre d'observadors.  
- La subparcel·la 5b, la 5g i parcialment la 5j del polígon 18, ja que cal mantindre el cultiu agrícola existent. Cal deixar fora dels recintes les subparcel·les g, h i i, per a una reducció de les grans dimensions d'estos, per a la seua millor adaptació a l'escala del patró del paisatge i per al manteniment del paisatge característic del PRR materialitzat per la vinya.  
4. El promotor haurà de complir totes les mesures preventives i correctores previstes en l'EsIA, el projecte tècnic i la resta de documentació que hi ha en l'expedient, així com les acceptades després de la informació pública, sempre que no contradiguen el que s'establix en la present resolució.  
5. Es recorda que cal complir tota la legislació rellevant que hi siga aplicable i que afecte els elements del medi recollits en esta resolució.  
6. En els termes previstos en l'article 43 de la LAA, esta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de 4 anys. A este efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
7. S'hauran d'incorporar al disseny del projecte el condicionat i les mesures correctores establides en els informes dels òrgans competents en matèria d'ordenació del territori i paisatge, i en matèria de medi natural, algunes de les quals s'exposen en el cos d'esta declaració. Estes mesures i condicions s'hauran d'incorporar al projecte d'execució en la memòria, plànols i pressupost, per a l'execució real i efectiva, i es verificaran en fases posteriors de la tramitació per l'òrgan substantiu.  
  
8. S'haurà d'acomplir el condicionat dels informes emesos per les diferents administracions públiques afectades, entre d'altres, la DGMN, l'SIVP o l'SGT, entre els quals cal destacar els aspectes següents:  
  
- Prèviament a l'inici dels treballs de construcció de la planta solar fotovoltaica i en l'època indicada pel Servici de Vida Silvestre, s'efectuarà una prospecció per a detectar la presència de nidificació de les espècies prioritàries identificades en l'àmbit de l'actuació, així com per a descartar la presència, entre altres, de rossarda (Cercotrichas galactotes). En cas d'observar-se algun exemplar, haurà de comunicar-se al Servici de Vida Silvestre perquè l'avalue i estime les mesures oportunes a tindre en compte, o fins i tot excloure la zona de la instal·lació de qualsevol element fotovoltaic. Pel que fa al torlit comú, haurà de considerar-se una parada biològica d'abril a juny. Es requerirà la presència dels agents mediambientals de la zona, que estendran acta.  
  
- A causa de la presència de Limonium thiniense, haurà de prestar-se especial cura de no tallar-lo, danyar-lo o destruir-lo, i queda prohibida qualsevol afecció a l'hàbitat. Per a acomplir el Decret 70/2009, haurà d'efectuar-se una prospecció botànica de manera prèvia a l'inici de les obres amb la intenció d'identificar els individus existents d'esta espècie per a preservar-los i protegir-los de l'obra, per a sol·licitar l'alçament excepcional de les prohibicions establit en l'article 14 del decret esmentat o per a informar el Servici de Vida Silvestre en cas que la intenció siga la seua translocació.  
- Com a mesura correctora a la fragmentació del territori provocada per l'alta densitat de plantes solars, es disposaran corredors de vegetació dins d'estes, i que es diferenciaran a manera d'illes de panells solars (de superfície inferior o igual a 10 ha i distàncies entre les mateixes de 6 metres), que permeten crear un espai en mosaic que afavorisca la circulació de la fauna i el manteniment d'un ecosistema naturalitzat.  
  
- La instal·lació d'estructures fotovoltaiques no ha de comportar el canvi de la seua condició forestal, per la qual cosa, en les zones afectades per terreny forestal s'haurà de respectar la vegetació existent, deixant-lo lliure de qualsevol element de la instal·lació (polígon 18, parcel·la 6).  
- Atés que es determina afecció per perillositat d'inundabilitat en gran part de la planta fotovoltaica, resulta necessari retirar els panells d'aquelles zones amb calats superiors a 15 cm segons la cartografia de l'estudi d'inundabilitat.  
- Tant les construccions com les seues instal·lacions annexes i els vials interiors s'executaran utilitzant materials i recobriments els colors i les textures dels quals afavorisquen la seua integració amb el fons escènic. Pel que fa als panells, hauran de distribuir-se salvant el pendent i adaptant-los a les plataformes (conformades per xicotets talussos). A més, s'haurà de mantindre l'arbratge i el cultiu agrícola no afectat per la implantació dels panells, especialment el que se situa en el perímetre dels recintes. Així mateix, s'haurà de deixar un espai de transició d'amplària variable (segons els talussos) amb vegetació adventícia de les parcel·les 43 i 49 del polígon 25, confrontants amb la via pecuària Carrerada de Novelda a Agost, de manera que la tanca s'adapte a estos elements configuradors del caràcter del paisatge.  
9. Atesa la presència de sòl forestal en l'àmbit d'actuació i en les seues proximitats, durant les obres i l'explotació s'haurà de complir el que es disposa en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'ha de tindre en compte en l'execució d'obres i treballs que es fan en terreny forestal o en els seus voltants, annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. Una vegada finalitzades les obres, es procedirà a la neteja de la zona i a la reposició de les afeccions generades.  
10. La disposició de les estructures fotovoltaiques haurà de respectar les condicions topogràfiques de les parcel·les de manera que la planta s'adapte als pendents del terreny i es minimitze el moviment de terres, respectant una superfície amb abancalaments conforme al paisatge agrícola preexistent.  
11. Es respectarà la zona de flux preferent dels barrancs presents al voltant de l'àmbit d'aplicació i, si és el cas, s'obtindrà, abans de l'execució de l'obra, l'autorització preceptiva de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'ocupació de les zones de policia, d'acord amb l'article 9 del Reglament del domini públic hidràulic.  
   
12. Per a poder compensar les pèrdues en la qualitat o quantitat de l'hàbitat, hauran de mantindre's els cultius existents en totes aquelles zones possibles de les parcel·les cadastrals que no s'utilitzen per a la disposició dels panells solars, a més d'adquirir o arrendar parcel·les que es troben abandonades o degradades per al manteniment de la vegetació existent. Esta esmena d'afeccions s'efectuarà en una proporció d'almenys el 25 % (unes 35 ha aproximadament) de la superfície afectada.  
  
13. No s'instal·larà enllumenat exterior en la planta fotovoltaica, a excepció dels sistemes que siguen requerits per la normativa vigent i de dispositius d'il·luminació imprescindibles davant de situacions de risc. En tot cas, caldrà incorporar criteris d'il·luminació sostenible amb els quals es reduïsca el consum energètic i es minimitze la contaminació lumínica nocturna de les instal·lacions.  
14. S'assegurarà que el règim d'escorrenties resultant de la implantació de la central fotovoltaica no derive en un increment significatiu dels cabals que puga afectar la seguretat de les infraestructures de comunicació pròximes o als seus elements de drenatge, o en l'aparició d'afeccions no preexistents a infraestructures o parcel·les confrontants.  
  
15. Per a reduir l'erosió hídrica de la pluja i mantindre l'estrat en condicions adequades per a una bona infiltració, s'haurà de respectar la topografia dels bancals existents, segellar la superfície mínima de terreny possible, mantindre la vegetació existent en les zones no ocupades pels mòduls i plantar vegetació anàloga a l'existent amb inclusió d'espècies arbustives i arbòries, sense ús d'herbicides. S'aplicaran mesures correctores per a evitar l'erosió dels sòls nus.  
  
16. Es donarà compliment al condicionat de l'informe definitiu de la Direcció General de Patrimoni Cultural. Es farà un seguiment arqueològic intensiu de les obres. Si es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques durant l'execució de les obres, el promotor haurà de paralitzar les obres i posar el fet en coneixement de l'òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
17. No es retirarà la terra vegetal ni es faran compactacions excepte en les soleres dels centres de transformació, rases per al cablejat, vials i zones d'instal·lacions auxiliars d'obra. La terra vegetal obtinguda en estes zones s'utilitzarà en labors de restauració de zones alterades i, si fora necessari, es realitzaran aportacions de terra vegetal extra a àrees amb el risc d'erosió.  
18. Es disposarà de zones impermeabilitzades i d'un sistema de recollida de possibles fuites d'olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat; s'establiran les zones de recollida de residus i no s'apilaran en zones amb pendents elevats o amb perillositat d'inundació.  
19. L'ús d'aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament per una empresa autoritzada o concessió de l'organisme de conca.  
20. Pel que fa a l'afecció a vies pecuàries, es garantirà la seua continuïtat, i si es produïx qualsevol afecció a estes, serà d'acord amb les condicions de l'òrgan competent en la matèria segons la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de vies pecuàries.  
21. L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà el promotor a desmantellar-la en els termes definits en el pla aportat. Pel que fa a les parcel·les 17, 18, 22 i 23 del polígon 27 (zona d'apilament temporal), hauran de renaturalitzar-se una vegada finalitzada la construcció de la planta i quedar cultivades amb vinyes.  
iii) Condicions al Pla de vigilància ambiental.  
22. Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental s'hauran de documentar per a acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia que tenen. La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
23. Es realitzarà un seguiment anual de l'efectivitat de les mesures de protecció del sòl adoptades en finalitzar la fase de construcció, mitjançant testimonis semisoterrats. Es realitzarà una identificació de les superfícies on l'erosió supere les 10 t/ha/any, i després d'episodis de pluges intenses (més de 50 mm/dia) es durà a terme un seguiment complementari. Es vigilarà l'aparició d'excavacions al peu dels mòduls i de reguerons, regalls o barrancs.  
24. Es durà a terme un pla de seguiment de les poblacions d'aus presents en la zona durant la fase d'explotació, i s'avaluarà l'efectivitat de les mesures correctores previstes per a evitar la pèrdua d'hàbitat d'alimentació de les espècies de fauna i flora presents en la zona. Es faran els seguiments durant la vida útil del projecte, es posarà l'accent en les espècies catalogades per instruments de protecció i es remetran els resultats del seguiment amb la periodicitat que s'acorde amb l'òrgan competent en matèria de biodiversitat.  
  
Segon  
D'acord amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Esta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada segons els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 8 de febrer de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.