Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9330, del 03-05-2022 (2022/3420)

RESOLUCIÓ de 18 de gener de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte aprofitament hidroelèctric a peu de presa de l'embassament d'Arenós en el terme municipal de Montanejos. Expedient (2043555) 108/2021/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9330

Data del DOGV
:   03-05-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/3420


Data del document
:   18-01-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Montanejos
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 18 de gener de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte aprofitament hidroelèctric a peu de presa de l'embassament d'Arenós en el terme municipal de Montanejos. Expedient (2043555) 108/2021/AIA. [2022/3420]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2043555) 108/2021/AIA.  
Títol: Aprofitament hidroelèctric a peu de presa de l'embassament d'Arenós en el terme municipal de Montanejos (Castelló).  
Promotor: UTE Central Hidroeléctrica de Arenós, SL.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló.  
Ref. òrgan substantiu: ATREGI/2015/15/12.  
Localització: embassament d'Arenós, terme municipal de Montanejos (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
L'empresa UTE Central Hidroeléctrica de Arenós, SL, promou un projecte d?«Aprofitament hidroelèctric a peus de presa de l'embassament d'Arenós en el terme municipal de Montanejos (Castelló)».  
En aquest terme, se situa una presa per a regulació i reg sobre el riu Millars que dona lloc a l'embassament d'Arenós. El projecte considerat té com a objecte la instal·lació d'un equip de dues turbines per a aprofitar l'energia potencial de l'aigua i generar energia elèctrica. La potència màxima de la minicentral hidràulica s'estima en 5,1 MWe.  
Per a això, es requereix la construcció, a peu de presa d'un edifici que inclourà els equips de turbina-alternador i aparellatge elèctric, amb una ocupació en planta de 25,35x11,20 m i altura sobre l'esplanada variable entre 8,60 i 9,00 m. La connexió entre la presa de reg existent i les turbines es realitzarà mitjançant una canonada d'acer de 1.550 mm de diàmetre que es bifurcarà en dos ramals de 1.400 mm de diàmetre cadascun. El cabal es restituirà a través d'un canal connectat amb l'estany de descàrrega. L'accés es realitzarà a través del camí existent, adequant les seues característiques per a permetre el pas de vehicles de gran tonatge.  
L'evacuació de l'energia produïda es realitzarà a través d'un parc transformador a executar al costat de la central hidràulica, des del qual partirà una línia elèctrica en 20 kV, d'aproximadament 587,70 m de longitud (5 suports), que connectarà en les proximitats de la CV-20 amb la línia aèria de 20 kV que travessa la zona i que després de discórrer per Montanejos, Arañuel i Cirat, arriba a la subestació de Cirat, propietat d'Iberdrola. Perquè aquesta línia dispose de capacitat d'evacuació suficient, es preveu la substitució del cable actual (LA 56) per un altre que admeta la potència màxima generada per la central (LA 180), al llarg de 2,32 km, així com dels seus suports i fonamentacions, tal com es descriu en l'estudi d'impacte ambiental.  
La producció anual mitjana prevista, segons projecte, és de 15,8 GWh.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 16 de novembre de 2015, va tindre entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, documentació (estudi d'impacte ambiental, avantprojecte, estudi d'integració paisatgística) relativa al projecte d'aprofitament hidroelèctric en la presa d'Arenós situada en el terme municipal de Montanejos el promotor del qual és la mercantil Central Hidroeléctrica Arenós, SL.  
Amb data 5 de desembre de 2016, es va rebre sol·licitud de determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental relatiu al projecte citat (expedient 135/2015/AIA). Per a l'elaboració d'aquest document, es va formular consulta a les administracions afectades següents:  
- Subdirecció General de Medi Natural. El projecte es desenvolupa en l'àmbit de la Xarxa Natura 2000 (LIC i ZEPA), dins de la delimitació del PORN d'Espadà i en un àmbit forestal.  
- Direcció General d'Ordenació Territorial, Urbanisme i Paisatge (servei competent en paisatge). El projecte tindrà afecció visual, ja que preveu la construcció de noves edificacions i infraestructures en àmbit no urbanitzable.  
- Ajuntament de Montanejos. L'actuació es desenvolupa en el seu terme municipal.  
Es va obtindre resposta de la Subdirecció General de Medi Natural amb data de 30 de juny de 2021, i de l'Ajuntament amb data 1 de febrer de 2017.  
Amb data 26 d'abril de 2017, es va emetre el document de determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental. Posteriorment, es va remetre informe rebut en matèria de paisatge, de data 20 de desembre de 2018.  
En data 23 d'abril de 2021, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló (òrgan substantiu) va donar trasllat a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte i dels informes ambientals rebuts durant la fase d'informació pública i consultes. Així mateix, va facilitar l'enllaç per a poder obtindre els documents següents:  
. Documentació tècnica del projecte.  
. Estudi d'impacte ambiental.  
. Estudi d'integració paisatgística.  
. Pla de participació pública en l'estudi d'integració paisatgística.  
  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública, mitjançant anunci en el DOGV, de data 19 de juny de 2020, no havent rebut al·legacions de caràcter ambiental. Així mateix, es va formular consulta a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, a la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, a la Direcció General de Medi Natural i a l'Ajuntament de Montanejos. A continuació, s'exposen els informes recaptats:  
. Informe formulat per l'Ajuntament de Montanejos, amb data 1 de febrer de 2017, el qual conclou textualment de la manera següent:  
«1. Les recents nevades i pluges esdevingudes en la zona han posat de manifest la necessitat de subministrar de fluid elèctric al municipi de Montanejos directament des de la línia que cobreix la central de Cirat (situada en el terme de Montanejos i aigües avall del pantà d'Arenós), única manera de garantir el servei. Des d'aquest punt, l'obra resulta interessant per al municipi. El que mancaria de tota lògica és que es pretenguera ampliar la possibilitat de generació elèctrica mitjançant una central situada en el terme de Montanejos sense que paral·lelament es garantisca el subministrament de la població.  
2. Montanejos no consentirà, ni per acció ni per omissió, que s'establisca que un cabal ecològic aigües avall de la presa de Cirat, en conseqüència s'oposa dràsticament a qualsevol obra que implique un excedent de cabal que posteriorment haja de ser alliberat en la presa de Cirat aigües avall.  
El naixement d'aigües, conegut com a Fuente de Baños, és font de riquesa per a la comarca. Estem davant un naixement d'aigües termals a 25º que ha generat el creixement d'una indústria turística al seu voltant.  
  
Des d'un punt de vista mediambiental no té cap sentit parlar d'alliberar un cabal ecològic, com estableix el Pla hidrològic de conca 2015/2020, quan:  
- Estem davant làmines d'aigua diferents, ja que el curs del riu Millars es desvia a través de la muntanya des de la presa de Cirat fins a Vallat, i és l'única aportació del riu en el terme de Montanejos el del brollador de Fuente de Baños.  
- La qualitat de les aigües, declarades mineromedicinals, així com la seua temperatura, no resisteixen aportació de cap cabal suplementari.  
- L'establiment de cabal ecològic no té lògica, ja que no s'estableix un mètode perquè el mateix tinga traçabilitat fins al pantà d'Arenós. No s'habilita sistema per a permetre que les espècies circulen per tot el riu Millars, ja que el traçat es talla, primer en la presa i després en el pantà.  
  
3. L'Ajuntament de Montanejos ha pres l'acord en ple de sol·licitar la declaració de paratge natural en la zona on es pretén situar la central. Certament aquesta circumstància no és obstacle perquè si la minicentral compleix amb els requisits mínims de respecte de l'entorn es puga sotmetre a reconsideració l'acord.»  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb data 3 de novembre de 2020, que exposa, entre altres, les condicions descrites textualment següents:  
«?B. Condicions respecte a les línies elèctriques  
«Es travessa el riu Millars. En el seu cas, els encreuaments de línies elèctriques sobre el domini públic hidràulic, hauran de complir el que s'estableix en l'article 127 del Reglament del domini públic hidràulic. A més, en els llits, s'haurien de tindre en compte els següents factors, amb caràcter general:  
Haurà de reposar-se la servitud de pas de l'aigua de tal manera que es complisca l'art. 47.1 del text refós de la Llei d'aigües aprovat per Reial decret legislatiu 1/2001 de 20 de juliol, és a dir, sense modificar les servituds naturals actualment existents, garantint-se a més, la inexistència de risc d'embassada o inundació en les zones pròximes a les obres.  
Es garantirà en tot moment el drenatge superficial de les aigües cap als llits, mantenint els marges nets.  
S'haurà de reduir en la mesura del possible la plataforma de treball de la maquinària i dels accessos, afectant únicament el terreny estrictament necessari.  
Respecte als farciments i abocaments, es garantirà la no afecció a cursos d'aigües superficials i subterranis, per abocaments contaminants que puguen realitzar-se durant la fase de construcció, així com una vegada finalitzades les obres.  
Quant a préstecs i extraccions en llits o en zones de servitud, es garantirà la no afecció a aquests i la reposició d'aquests al seu estat primitiu una vegada finalitzades les obres.  
Es garantirà la no afecció a les formacions vegetals de la ribera.  
  
Quant a la hidrogeologia, a fi de considerar els possibles impactes sobre les aigües subterrànies s'estudiaran:  
- Localització d'aqüífers, zona de recàrrega i surgència.  
- Qualitat de les aigües i inventari d'abocaments.  
- Evolució estacional dels nivells freàtics i determinació dels fluxos subterranis.  
En tot cas, les actuacions en llits precisos per al manteniment de la línia elèctrica seran per compte del titular de la línia elèctrica. Els treballs hauran de respectar el traçat, fisonomia i estructura del llit, sense realitzar cap obra i retirant els residus generats.  
D'acord amb el que es disposa en els articles 9 i següents del Reglament del domini públic hidràulic, en la zona de flux preferent dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables davant de les avingudes ni activitats que suposen una reducció significativa de la capacitat de desguàs de la citada zona de flux preferent.  
C. Condicions respecte al projecte de construcció de la central  
La direcció tècnica d'aquesta confederació en relació amb el projecte, informa sobre les afeccions a l'explotació de l'embassament d'Arenós les qüestions següents:  
?.  
c) Execució de les obres  
Atés que l'execució de les obres afecta inevitablement l'explotació de l'embassament, en el projecte es planteja que durant la construcció s'atenguen les demandes pel desguàs de fons.  
No obstant això, una avaria o manteniment necessari en el desguàs de fons podria suposar la utilització de la presa de reg, amb conseqüències importants per a l'obra, que el promotor hauria d'assumir.  
En tot moment durant l'execució de les obres ha de garantir-se l'operativitat per a mantindre el cabal ecològic, atendre les demandes de reg, així com realitzar les soltes necessàries per al compliment dels resguards estacionals i la gestió de les avingudes.  
-  
4. Conclusions (de l'Informe CHJ)  
En conseqüència amb tot l'anteriorment exposat, el projecte de construcció i documentació annexa de l?«Aprofitament hidroelèctric a peu de presa de l'embassament d'Arenós en el terme municipal de Montanejos (Castelló)» haurà d'adequar-se per a tindre en compte les qüestions plantejades en aquest informe, a fi d'acreditar la no afecció a l'explotació de l'embassament d'Arenós.  
D. Condicions respecte a tot l'aprofitament hidroelèctric.  
S'hauran d'adoptar les mesures necessàries per a mantindre el cabal ecològic establit en el Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer, durant la construcció i en la fase d'explotació de l'aprofitament hidroelèctric.  
En la fase de construcció s'hauran d'establir les mesures oportunes per a no afectar la qualitat de les aigües.  
S'haurà d'atendre l'indicat en els apartats anteriors i tindre en compte les qüestions plantejades en el punt C respecte al projecte de construcció de la central.  
Les actuacions previstes hauran de complir la legislació d'aigües vigent i hauran de sol·licitar-se les corresponents autoritzacions administratives.»  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, amb data 13 de desembre de 2017, textualment conclou:  
«- Analitzada la documentació que consta en aquest servei, a partir de la valoració realitzada de la incidència de l'actuació en el paisatge i de les mesures d'integració paisatgística adoptades, que en tot cas han de ser condicionants per al projecte, i de conformitat amb el que s'estableix en la LOTUP, caldrà considerar compatible amb la infraestructura verda i el paisatge el projecte proposat en els termes plantejats. No obstant això, s'haurà de realitzar el Pla de participació pública que forma part de l'estudi d'integració paisatgística conforme al que s'estableix en l'apartat c.3 de l'annex II de la LOTUP, en concordança amb l'apartat b 4t de l'annex i d'aquesta, i justificar els seus resultats i conclusions».  
  
- Informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, amb data de 28 de maig de 2021, el qual conclou textualment de la manera següent:  
«S'hauran de considerar els condicionants següents:  
Les restes de vegetació obtinguts mitjançant l'actuació seran triturats i les restes incorporades al substrat. Les parts que pel seu gruix no puguen ser triturades seran retirades i depositades en abocador controlat o punt d'apilament prèviament autoritzat.  
En l'execució de treballs, hauran d'observar-se per part dels executors un estricte compliment del plec general de normes generals de seguretat en prevenció d'incendis forestals, tal com s'exigeix en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
D'acord amb el que es disposa en la disposició addicional primera del Decret 205/2020, d'11 de desembre, del Consell de regulació dels aprofitaments forestals en muntanyes privades i l'alienació d'aprofitaments forestals en muntanyes gestionades per la Generalitat per a la comercialització de productes forestals obtinguts en actuacions no considerades aprofitament forestal, la persona titular haurà de disposar d'un codi de traçabilitat que permeta identificar de manera inequívoca el seu origen legal. Per a l'obtenció del codi de traçabilitat, la persona titular haurà de realitzar una sol·licitud dirigida a la direcció territorial de la conselleria competent en matèria forestal en l'àmbit de la qual es localitze l'actuació corresponent. La sol·licitud podrà presentar-se durant tot l'any. En el cas d'obres degudament autoritzades per altres administracions, haurà d'adjuntar-se còpia de la llicència d'obra o resolució corresponent».  
- Informe de l'oficina tècnica de la Serra d'Espadà, amb data 30 de juny de 2021, textualment conclou:  
«Per tot això, i ateses les consideracions exposades en els apartats anteriors, es conclou que les actuacions sol·licitades per la mercantil Hidroeléctrica Arenós, SL, per al projecte denominat «Minicentral hidràulica promogut per Central Hidroeléctrica Arenós SL Montanejos (Castelló), en terme municipal de Montanejos» promogut per la mercantil Hidroeléctrica Arenós, SL, és compatible prenent en consideració la legislació vigent i d'aplicació a aquest, així com amb els objectius i directrius que assenyala Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà i normativa derivada de la Directiva 92/43/CEE del Consell de 21 de maig de 1992 relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres. Els treballs a realitzar s'ajustaran als condicionants següents:  
  
- Invasió mínima de l'espai a ocupar, per al qual es realitzarà un replanteig de les àrees d'apilament de materials, instal·lacions secundàries, parc de maquinària i ocupació de les infraestructures definitives, seleccionant les zones amb major antropització i preservant aquelles que presenten vegetació amb un major grau d'estructura botànica o que mantinguen comunitats de major interés comunitari. Les àrees seleccionades seran supervisades, previ al seu ús, pels agents mediambientals adscrits a la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i transició Ecològica o, en el seu cas, per l'oficina tècnica del parc natural de la Serra d'Espadà.  
- S'utilitzarà la xarxa de camins existents evitant, en la mesura del possible, noves obertures de pistes o camins, i en aquest cas es procedirà, una vegada finalitzades les obres, a la seua restauració. La millora de la caixa dels camins existents es realitzarà mitjançant àrid obtingut en pedrera autoritzada, no es permetrà la creació de pedreres de préstec o de material àrid provinent del llit fluvial sense comptar amb la compatibilitat de l'organisme amb competència en medi ambient. Els moviments de terres i volum de terra excedent d'aquesta millora o de les excavacions necessàries per a la implantació de les infraestructures lligades a la minicentral, no podran abocar-se en terraplens o en l'àmbit de l'espai natural protegit, havent de buscar abocadors autoritzats per al seu abocament o entregats a gestor autoritzat conforme a la normativa vigent que li és aplicable. Per als materials inerts podran utilitzar-se àrees adequades d'apilament i posterior restauració. Es limitarà l'emissió de pols mitjançant el reg periòdic dels camins.  
- Tant les esteses aèries d'evacuació com de distribució de l'energia elèctrica hauran d'incloure mesures adequades de protecció de l'avifauna contra la col·lisió i/o electrocució, no contemplada en la memòria presentada, de conformitat amb la legislació sectorial vigent.  
  
- Realització de revisions periòdiques dels vehicles i maquinària utilitzada durant l'execució de les obres, duent a terme una posada a punt d'aquells en els quals es detecten desajustaments, i reparant els que presenten avaria o trencament en els elements relacionats amb la combustió.  
- Es procedirà a la retirada de materials sobrants derivats de les obres del projecte, així com a la retirada d'apilaments de materials d'obres prèvies.  
- Les obres contemplaran la màxima reducció del temps sense aportació de recursos hídrics a la zona d'actuació amb la finalitat de minimitzar els efectes negatius sobre la ictiofauna.  
- El període d'actuació es limitarà als mesos compresos entre juliol i gener com a mesura precautòria per a evitar les molèsties i pèrdua d'una espècie de distribució escassa a la Comunitat Valenciana Neophron percnopterus (Aufrany comú). Aquest període podrà modificar-se depenent de la ubicació anual d'aquesta espècie i/o de la mena d'actuació a realitzar.  
Aquest projecte, en les condicions marcades en aquest informe de compatibilitat, es considera compatible amb la normativa mediambiental constituïda pels apartats reflectits en aquest informe i, en aquest sentit, pot continuar la seua tramitació de conformitat amb el que s'estableix en la seua legislació reguladora, sense necessitat de realitzar una avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
Cosa que s'informa perquè en prengueu coneixement i a efectes oportuns. Els requisits determinats en aquest informe seran exigits sense perjudici dels que puguen derivar-se de l'aplicació concurrent d'altres normes sectorials, d'igual o superior rang, per les diferents administracions públiques en l'àmbit de les seues competències».  
  
Consideracions ambientals  
El projecte es promou sobre la base de la resolució del concurs per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHJ), d'adjudicació de l'aprofitament hidràulic a peus de presa a l'UTE Vielca-Cuerva, hui Central Hidroeléctrica de Arenós SL. En aquest sentit, l'objecte d'aquesta avaluació d'impacte ambiental se centra exclusivament en l'execució de la minicentral hidràulica i la seua corresponent línia d'evacuació elèctrica, i no és competència d'aquest òrgan ambiental, el règim de cabals a mantindre aigües avall de l'actuació, atés que la concessió referent a aquest citat projecte ha sigut adjudicada per l'òrgan gestor de la conca.  
Segons la documentació aportada, el rang de cabals per al funcionament de la minicentral, s'ha analitzat considerant les restriccions imposades pels usos prioritaris als quals serveix en l'actualitat l'embassament, en particular, els regs tradicionals i regs mixtos (canal de la cota 100, canal de la cota 220 i regs de María Cristina) així com els drets preexistents (aprofitaments elèctrics de Vallat, Cirat i Ribesalbes). El model d'explotació de la central té igualment en consideració els resguards estacionals establits en les normes d'explotació de l'embassament i satisfà els cabals ecològics a través de les turbines.  
L'àmbit d'actuació objecte del projecte, abasta diverses zones. La minicentral hidroelèctrica estarà situada aigües avall de la presa d'Arenós, situada en una zona antropitzada per la presència d'aquesta presa de materials solts ja existent, en el llit del riu Millars, i pertanyent al terme municipal de Montanejos. Per a l'evacuació de l'electricitat generada, es construirà una línia de 20 Kv des de la minicentral fins a connectar amb la línia existent. Aquesta línia consistirà en un primer tram de nova línia de 120 m de longitud, des de la minicentral fins a la conversió aereosubterrània. Posteriorment continuarà al llarg d'aproximadament 587 m de longitud i discorrerà pel vessant de la muntanya, creuant el llit (línia aèria), mitjançant 5 nous suports metàl·lics amb els seus corresponents conductors tipus LA-180. Seguidament, la línia de mitjana tensió discorrerà de nou subterràniament des del final del primer tram de línia aèria fins al centre de seccionament al llarg d'uns 280 m. La línia de transport existent, des del punt de connexió amb la línia que deriva des de la minicentral, fins a la ST Cirat (existent), serà modificada mitjançant la substitució del cablejat i els 14 suports metàl·lics existents. Aquesta última discorre per una zona de caràcter forestal (línia aèria) i d'orografia muntanyenca, pels termes municipals de Montanejos, Arañuel i Cirat. Una vegada executada la substitució de la línia d'evacuació elèctrica, en la seua fase d'explotació, l'impacte visual i ambiental, serà anàleg a l'actual, ja que l'ocupació de la traça de la línia resultant serà aquesta.  
  
En la imatge es mostra el pla de situació de la minicentral hidroelèctrica i la corresponent línia d'evacuació.  
L'estudi d'impacte ambiental (EIA) del projecte, conté un estudi d'alternatives, en el qual s'argumenta la justificació de la inexistència d'alternatives viables al traçat de la línia d'evacuació d'energia, ja que es determina fonamentalment pel traçat existent de la línia elèctrica de transport propietat d'Iberdrola.  
Així mateix de les tres alternatives plantejades en l'EIA per a localització de la minicentral, es justifica l'alternativa projectada, perquè permet aprofitar un recurs renovable de manera sostenible, aprofita la xarxa elèctrica de transport existent i no comporta costos ambientals importants en relació amb la resta d'alternatives plantejades, de major cost econòmic i ambiental.  
Consultat el visor cartogràfic d'IDEV, s'observa que el caràcter forestal de la zona i la presència del riu, aporten singularitat i valor a aquest enclavament, que forma part de la Xarxa Natura 2000. La ZEPA Serra Espadà, destaca per la seua singularitat ecològica (enclavament silici), i inclou la sureda més extensa de la Comunitat i formacions associades d'espècies endèmiques d'interés. Inclou dos refugis importants per a ratapinyades i la major densitat d'àguila cuabarrada de tot el territori valencià, a més de constituir una zona d'interés per als rapinyaires. El LIC, curs alt del riu Millars, de caràcter bàsicament fluvial, comprén el tram alt i mitjà del riu Millars, que motiven precisament els hàbitats lligats al riu la delimitació com a tal. Segons l'informe elaborat per l'oficina tècnica del Parc Natural de la Serra d'Espadà, conclou que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i no requereix una avaluació detallada de repercussions sobre la RN2000.  
  
Encara que l'àmbit considerat és exterior a la delimitació del Parc Natural de la Serra d'Espadà, està inclòs en el Pla d'ordenació de recursos naturals associat al mateix (Decret 218/1997, de 30 de juliol). El traçat existent de la línia elèctrica de transport es troba dins del MUP (muntanyes d'utilitat pública). Segons la documentació aportada, no és possible efectuar les actuacions proposades fora del MUP.  
  
En les centrals hidràuliques, una afecció important es deriva de l'execució de la presa. En aquest cas, ja està executada la presa i s'aprofita el cabal que ix del sobreeixidor, executat pel canal de descàrrega que discorre per l'interior de la muntanya.  
El projecte de la minicentral s'enclava pròxim al mur que conforma l'embassament d'Arenós, en una franja altament antropitzada per les obres d'execució d'aquest, així com per la seua explotació i labors de manteniment. Encara que la distància al nucli urbà més pròxim és de quasi 3 km, la base de la presa és fàcilment accessible des de la xarxa de carreteres de la província, ja que la CV-20 voreja l'embassament pel sud. Des d'aquesta carretera, parteix un camí que recorre a cota constant el mur que conforma la presa, fins al punt on se situa l'eixida de la presa de reg i descàrrega al riu Millars.  
En aquest tram del riu, no consta que hi haja afecció per perillositat d'inundació, d'acord amb el PATRICOVA.  
Existeix una extensa xarxa de vies pecuàries que travessen la zona. No es preveu que l'actuació tinga incidència sobre el traçat de cap d'aquestes.  
L'anàlisi del mitjà ha posat de manifest que els factors ambientals de major sensibilitat per a la realització de l'actuació seran:  
  
- L'aire, per l'augment del soroll i de les partícules sòlides.  
- La geomorfologia, quant a la variació de la topografia original.  
  
- L'edafologia, per la destrucció i l'alteració de les característiques del sòl.  
- La vegetació, ja que es destrueix i danya la coberta vegetal (i, per tant, l'afecció de biòtops) i per tant, la taxa d'erosió/sedimentació.  
- El paisatge, en tant que es varia la seua qualitat i es produeix un impacte visual.  
L'impacte sobre aquests factors depén de la fase del projecte; s'estima que la fase amb major incidència sobre el mitjà és la de construcció. L'acció amb major afecció, serà l'execució de la fonamentació de la minicentral, amb els seus corresponents treballs d'excavació, càrrega i transport del material excavat i, en menor mesura, l'emmagatzematge de materials i el trànsit de vehicles.  
  
El projecte inclou un estudi d'integració paisatgística (EIP), per a valorar la incidència de la instal·lació projectada i en el qual s'estableixen mesures d'integració paisatgística, a fi de recuperar paisatgísticament la zona afectada. S'estableixen en l'EIA i en l'EIP mesures com:  
  
- Disseny de la minicentral semisoterrada amb la coberta color verd amb tonalitat el més semblant a l'entorn, per a minimitzar l'impacte visual i els acabats estaran revestits conforme a les proteccions existents en escullera, mantenint la continuïtat visual dels materials.  
  
- Es restaurarà la vegetació en les zones auxiliars afectades per les obres.  
- La conducció de l'eixida de la presa cap a la turbina s'executarà amb acabats que no permeten enlluernaments.  
- L'actuació quedarà apartada de les senderes principals GR-7,4GR-33 i, SL, de la Maimona.  
- Les línies elèctriques d'evacuació sempre es dissenyaran amb el criteri de minimitzar les dimensions, col·locant el mínim nombre de suports.  
- Abans de l'eliminació de qualsevol exemplar vegetal es procurarà efectuar el seu trasplantament a una zona annexa.  
- Les revegetacions i sembres es realitzaran com més prompte millor, però realitzant-se en els períodes que siguen més adequats per a cada espècie.  
- Una vegada realitzada la plantació o sembra, es realitzarà un reg mensual durant els mesos més calorosos, és a dir al juny, juliol i agost. En definitiva, es realitzarà un reg d'implantació, dos regs en els dos mesos següents i tres regs en els tres mesos d'estiu, si així ho requereixen les condicions meteorològiques.  
Per a dur a terme una correcta minimització o anul·lació dels possibles efectes adversos o impactes que puguen causar els treballs, es duran a terme, diverses mesures preventives i protectores, les quals s'indiquen a continuació, i en part, són definides en l'estudi d'impacte ambiental del projecte.  
- Eliminació aterrament del sòl. Aquest impacte es produirà a l'inici de les obres en les labors de desbrossament. Per a minimitzar aquest impacte, l'estudi d'impacte ambiental ha proposat mesures com:  
1. Es realitzarà el jalonament de les àrees d'ocupació estrictes en superfície dels elements projectats i de la zona de parc de maquinària, a fi d'evitar danys innecessaris en els terrenys limítrofs.  
  
2. S'aprofitarà al màxim la xarxa de camins existents per a tots els punts de treball.  
3. Es controlarà que només siguen afectades les zones definides específicament per a l'obra. No es permetrà el pas de vehicles fora dels accessos definits a aquest efecte.  
- Un dels impactes més rellevants a tindre en compte serà el de la gestió de residus en l'execució dels treballs, procedents del moviment de terres, o bé, dels combustibles i olis de la diferent maquinària intervinent. En l'EIA, s'estableixen algunes mesures preventives i protectores a fi d'evitar aquests impactes:  
1. Tots els residus de la construcció i la demolició (RCD) derivats de les obres de construcció de l'aprofitament hidroelèctric de la presa hauran de ser depositats en centres autoritzats de gestió d'aquest tipus de residus. La resta de residus seran gestionats conforme a la seua naturalesa i segons la normativa vigent.  
2. Les tasques de manteniment d'equips i maquinària mòbil es realitzaran fora de la zona d'obra. Si no poguera ser així, es condicionarà una zona destinada a instal·lacions d'obra, estenent una làmina de PEAD 2 mm sobre la qual es col·locaran cubetes d'aquest material per a la recollida dels possibles vessaments.  
3. Els olis procedents dels equips i maquinària, es recolliran en contenidors adequats i seran entregats a gestor autoritzat.  
4. Un volum dels materials procedents dels desmunts serà emprat per a terraplenar o en altres usos on es requerisca material de farciment. Per a aconseguir el màxim aprofitament dels materials extrets, es procurarà que siguen utilitzats per a l'execució de la plataforma on se situarà l'edifici principal de la central.  
5. Els materials sobrants de les obres i especialment de la demolició de les fonamentacions de suports existents, seran traslladats a gestor autoritzat.  
- Emissions de gasos i pols a l'atmosfera: aquest impacte es produirà fonamentalment pels moviments de terra, trànsit de vehicles de transport, etc. Les emissions de gasos contaminants a l'atmosfera procediran dels gasos de fuita dels motors de combustió interna. El factor ambiental directament afectat per aquest impacte és l'aire encara que pot afectar de manera indirecta a altres factors del mitjà com són: el sòl, aigua, vegetació, fauna i sanitat humana. Els principals agents contaminants seran el CO2, CO, NOx, SOx, hidrocarburs i partícules en suspensió (pols). Les mesures establides en l'EIA per a fer front a aquesta mena d'impacte són:  
1. Es regaran els apilaments durant el temps que els sòls romanguen apilats, evitant la creació de regueres o erosió laminar de la seua superfície. Aquest sòl s'utilitzarà per a restaurar la zona d'obres.  
2. Es realitzaran regs periòdics (2 vegades al dia, durant el temps que dure el moviment de terres) de les àrees desproveïdes de vegetació a conseqüència del desbrossament i especialment dels substrats més susceptibles de produir pols, que haurà de previndre's amb la utilització de maquinària adaptada per a la minimització d'aquesta producció de pols.  
  
3. Es cobrirà amb malla tota la superfície del material transportat pels bolquets i banyeres (àrids, terres vegetals, material seleccionat, etc.) a fi d'evitar l'emissió de partícules de pols.  
4. Transport amb helicòpter dels materials per als nous suports de la LAMT de la línia d'evacuació d'energia, d'aquesta manera s'eviten moltes hores de treball de maquinària pesant per a l'accés a aquests suports, a més es conserva vegetació que fixa CO2 atmosfèric.  
- Contaminació de l'aigua subterrània i/o superficial. Tant l'aigua superficial com l'aigua subterrània de l'àmbit d'actuació podrà contaminar-se per les accions que es desenvolupen durant la fase de construcció i funcionament i per abocaments incontrolats o accidentals de residus que pogueren produir-se accidentalment. A fi de minimitzar o anul·lar qualsevol risc que aquest tipus d'afecció es puga produir, s'estableixen, entre altres mesures preventives i protectores en l'EIA, les següents:  
  
1. S'evitarà qualsevol acció que puga provocar que qualsevol substància perillosa aconseguisca el curs del Millars.  
2. En cap cas, es podrà ocupar zones de llit ni les seues riberes limítrofes ni es permetrà que les formigoneres descarreguen el sobrant de formigó ni netegen el contingut de les cisternes en la zona d'obres.  
3. No es realitzaran labors de manteniment de maquinària en les zones d'obra.  
4. S'evitaran els abocaments de materials al llit i es realitzaran controls periòdics de la qualitat de l'aigua, a fi de protegir la fauna aquàtica.  
  
5. La central hidroelèctrica comptarà amb un sistema d'oxigenació d'aigua, el qual constitueix la mesura preventiva més eficaç quant a possibles afeccions a la fauna aquàtica per falta d'oxigen de les aigües abocades per la central.  
- Increment del nivell sonor de l'àrea. Els sorolls i vibracions durant la fase de construcció s'ocasionaran pels motors de combustió interna, les obres de construcció, el funcionament de la maquinària, la presència humana, etc. Aquest impacte afectarà directament la qualitat de l'aire i indirectament la fauna i la sanitat i seguretat de les persones.  
  
1. Els motors de la maquinària es tindran en perfecta posada a punt, amb la finalitat de reduir els sorolls generats pel seu trànsit.  
2. Es limitarà la velocitat dels camions en la zona d'obra, evitant les acceleracions i frenades fortes, la qual cosa contribuirà a reduir al màxim els nivells sonors produïts per la maquinària mòbil d'obra.  
  
3. Realització de revisions periòdiques dels vehicles i maquinària utilitzada durant l'execució de les obres, duent a terme una posada a punt d'aquells en els quals es detecten desajustaments, i reparant els que presenten avaria o trencament en els seus elements relacionats amb la combustió.  
4. Durant la fase de construcció, de cara a reduir els impactes directes per sorolls i vibracions associats a les obres (demolicions, excavacions), s'establirà el calendari d'èpoques crítiques següent:  
- Època crítica per a ocells, mamífers i rèptils (de març a juliol).  
- Època crítica per a amfibis (de febrer a abril).  
5. En les demolicions, es contemplaran mesures específiques per a mitigar l'impacte per soroll.  
- Impacte sobre la fauna i l'entorn. En les obres, se solen generar sorolls i ocupació d'espais, que afecten la fauna de l'entorn, així com risc d'incendis per l'activitat humana. A fi d'intentar evitar i protegir la fauna i l'entorn, s'estableixen en l'EIA, les mesures següents, entre altres:  
1. A fi de previndre l'aparició i incendis forestals, la maquinària d'obra haurà d'anar prevista d'un dispositiu antiespurnes.  
2. S'eliminarà la vegetació només en aquells llocs on siga imprescindible, per a evitar la destrucció dels hàbitats faunístics i, per tant, la marxa de les espècies.  
3. En la fase d'execució, s'adoptaran les mesures antielectrocució previstes en els projectes constructius punt d'aïllament i antiposada, així com les línies elèctriques que hauran de disposar obligatòriament de dispositius anticol·lisió i els elements definits en l'EIA.  
4. A l'entorn de la carretera CV-20, les obres s'executaran de la forma més ràpida possible i en el moment de menor intensitat circulatòria a fi de molestar el menys possible els usuaris d'aquesta carretera.  
  
- Impacte sobre el patrimoni cultural. Es realitzarà un seguiment arqueològic de les actuacions projectades, especialment en els moviments de terres. Quan en el transcurs de qualsevol obra o activitat sorgisquen vestigis de jaciments de caràcter arqueològic, paleontològic o antropològic, es comunicarà aquesta troballa a la Conselleria de Cultura perquè procedisca a la seua avaluació i, si escau, prenga les mesures protectores oportunes.  
L'EIA, inclou un programa de vigilància ambiental (d'ara en avant PVA) que estableix les pautes establides, a seguir, efectuant els controls i activitats programades amb la periodicitat corresponent. Aquest PVA, tindrà com objecte establir un sistema que garantisca el compliment de totes les indicacions i mesures protectores contingudes en l'apartat número 7 de l'estudi d'impacte ambiental, en el projecte, i les que es deriven dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, fent un seguiment de l'evolució de l'entorn afectat a partir de la construcció i funcionament de les obres. L'òrgan substantiu serà el responsable que es duguen a terme i correctament totes i cadascuna de les pautes indicades, conforme al projecte, al programa de vigilància i a aquesta declaració d'impacte ambiental.  
L'àmbit d'aplicació d'aquest PVA s'estén a totes aquelles zones on es desenvolupe el projecte de construcció, incloses instal·lacions auxiliars, zones d'apilament, etc.  
Entre els principals objectius que perseguirà el programa de vigilància ambiental, a manera de resum, seran els següents:  
- Respecte als impactes identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental, comprovar que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i són eficaces.  
- Detectar impactes no previstos en l'estudi d'impacte ambiental, proposar les mesures correctores adequades i vetlar per la seua execució i eficàcia.  
- Advertir sobre els valors aconseguits pels indicadors d'impacte seleccionats, tenint en compte els nivells crítics o llindars d'alerta, establits en el seu cas.  
- Afegir informació útil per a millorar el coneixement de les repercussions ambientals de projectes similars.  
- Comprovar i verificar impactes previstos.  
- Contrastar i millorar els mètodes de predicció existents.  
- Garantir el compliment de les prescripcions establides per la declaració d'impacte ambiental.  
El programa d'operacions de vigilància ambiental abastarà, tal com defineix l'EIA, les fases següents:  
1. Recollida i presentació de resultats.  
2. Anàlisi de les dades (identitat i valor dels impactes que s'estan produint).  
3. Establiment, en el seu cas i execució d'accions de control que reduïsquen o eviten les tendències detectades.  
4. Elaboració d'informes periòdics i extraordinaris, si cal, sobre els nivells d'impactes resultants de l'execució del projecte i sobre l'eficàcia de les mesures correctores.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, conforme a l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (LAA), en concordança amb l'annex I, apartat 9.a epígraf 8é, que inclou les instal·lacions per a producció d'energia hidroelèctrica, situades en l'àmbit d'espais de la Xarxa Natura 2000.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, i en les altres disposicions que li són aplicable.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que s'hi ha exposat, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que posseïsc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'aprofitament hidroelèctric a peu de presa de l'embassament d'Arenós en el terme municipal de Montanejos (Castelló), promogut per la UTE Central Hidroeléctrica Arenós, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació que consta en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:  
  
- Respecte als cabals a respectar aigües avall de la minicentral hidroelèctrica i els seus volums corresponents, així com a les actuacions que puguen afectar l'explotació de l'embassament, s'atendrà les instruccions que indique l'organisme de conca responsable de l'àmbit d'actuació.  
- Se seguiran les pautes i conclusions emeses pels diferents organismes consultats en els seus corresponents informes de valoració.  
  
- Es realitzarà l'eliminació adequada dels materials sobrants en les obres i de qualsevol abocament accidental, una vegada hagen finalitzat els treballs d'instal·lació dels suports i estesa de conductors, restituint en tot cas la forma i aspectes originals del terreny.  
- Es restituiran tots els camins o infraestructures que, a causa de les obres, hagen resultat danyats.  
- Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a fi d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
- El seguiment del compliment de les mesures descrites en l'EIA, i propostes pels diferents òrgans consultats, correspon a l'òrgan substantiu així com de les mesures addicionals propostes. L'òrgan ambiental podrà realitzar comprovacions i recaptar informació, per a verificar el compliment del condicionat de l'informe d'impacte ambiental, així com avaluar el grau d'implementació, els resultats, l'eficàcia i l'eficiència de les avaluacions d'impacte ambiental realitzades, permetre una millora contínua del mètode basada en la retroalimentació i elaborar estadístiques.  
- En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conforme al que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici del que, si escau, correspon en via administrativa i judicial davant l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 18 de gener de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»