Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5026, del 13-06-2005 (2005/6636)

RESOLUCIÓ de 26 de maig de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5026

Data del DOGV
:   13-06-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/6636


Data del document
:   26-05-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Casinos
    * Llutxent
    * Vilafranca
    * Xàtiva
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 26 de maig de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/S6636]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 086/04-AIA El Puig, 088/02-AIA Vilafranca, 102/04-AIA Xàtiva, 105/01-AIA Llutxent i 013/05-014/05-AIA Casinos, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 26 de maig de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 086/04-AIA
  
Títol: Obertura de centre autoritzat de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús
  
Promotor: José Jareño, SA
  
Autoritat substantiva: Ajuntament del Puig
  
Localització: Polígon industrial núm. 7, parcel·la C. El Puig (València)
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un desballestador de vehicles fora d'ús- automòbils.
  
L'activitat consisteix, d'un costat, en la pròpia d'un centre autoritzat de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús, és a dir, la recepció, descontaminació de VFU, l'emmagatzematge de peces reutilitzables, emmagatzematge de residus i emmagatzematge de la carcassa dels vehicles. D'un altre costat, s'exerciran les activitats característiques a tota estació de transferència de residus, com són la recollida i transport de residus, recepció d'aquests, classificació i etiquetatge, emmagatzematge i expedició.
  
La indústria se situa en el polígon industrial núm. 7, parcel·la C, el Puig (València); ocupa una superfície de 11.300 m2, distribuïda aquesta en 1.000 m2 destinats a descontaminació i gestió de residus (nau coberta), 420 m2 de superfície pavimentada i drenatge preparat per a la recepció i emmagatzematge dels vehicles fora d'ús (VFU), 144 m2 per a l'emmagatzematge dels vehicles descontaminats, i una àrea exterior de 100 m2 per a l'emmagatzematge dels residus no perillosos.
  
Els residus que es tractaran a raó de les activitats abans ressenyades seran, en obviar ara l'enumeració i classificació LER realitzada en l'estudi, els habituals i propis dels vehicles automòbils.
  
Tramitació administrativa
  
En data 18 de maig de 2004, l'Ajuntament del Puig va remetre el projecte d'activitat, i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, juntament amb l'informe favorable sobre la implantació de l'activitat, per part de l'Ajuntament del Puig.
  
L'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés a informació pública durant el termini d'un mes, mitjançant un anunci publicat en el B.O.P. de València núm. 82, de data 6 d'abril de 2004, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
Durant el normal funcionament d'aquesta, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
L'estudi ha tractat amb excessiva generalitat prou dels factors ambientals implicats en l'avaluació ambiental, però no ha aportat l'inventari ambiental, i escassament informació d'interés.
  
No obstant això, l'activitat estudiada es localitza en l'àmbit d'un polígon industrial, la qual cosa, per ella mateixa, garanteix la no-afecció, o afecció ja controlada, a molts dels factors ambientals presents en l'esmentat àmbit. Tan sols cal fixar-se en aquells que poden resultar afectats a raó de la generació d'efluents i influents en el medi, dels quals destaquen, majorment i en el cas present, la hidrogeologia i els sòls.
  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
L'impacte sobre la hidrologia subterrània és el més important dels tractats en l'estudi, ja que aquest es pot produir per un abocament incontrolat de residus perillosos, i per la infiltració de lixiviats dels esmentats residus per l'arrossegament de l'aigua de pluja.
  
En tot cas, la xarxa de sanejament del polígon està gestionada per una entitat gestora específica que ha establert una recollida d'aigües mitjançant una xarxa separativa d'aigües pluvials i fecals.
  
Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst entre altres les següents mesures correctores, les quals s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de l'actuació prevista:
  
Xarxa central, i en portes, de recollida de vessaments amb fossa cega de recepció en nau.
  
Xarxa de recollida d'aigües pluvials amb separador d'olis i hidrocarburs en la zona de recepció de vehicles. Analítiques periòdiques. Disposició d'una cubeta de contenció de vessaments en les zones d'emmagatzematge de líquids dels VFU.
  
Absorbent (sepiolita) per a vessaments d'olis i hidrocarburs.
  
Bicarbonat sòdic per a neutralitzar vessaments d'àcid de les bateries.
  
Coberta de formigó impermeable.
  
La solera de la zona en què s'emmagatzemen les bateries serà recoberta per una pintura especial antiàcid o, si no n'hi ha, es disposarà gres antiàcid.
  
Sistema de contenció d'abocaments a la xarxa de pluvials mitjançant tancament amb electrovàlvula.
  
Sistema de depuració d'aigües pluvials.
  
Magatzem de residus cobert, amb inclinació del sòl cap a arquetes cegues, suficientment dimensionades.
  
L'estudi no ha incorporat el preceptiu programa de vigilància ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 6-c) de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'obertura d'un desballestador de vehicles fora d'ús, promogut per José Jareño, SA, localitzat en el polígon industrial núm. 7, parcel·la C, el Puig (València), sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
  
1. Els residus gestionats per la indústria durant el normal funcionament d'aquesta, han de ser adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. Això inclou l'obtenció de les autoritzacions administratives per a la gestió de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
2. Ha de preveure's una zona en l'interior de la nau industrial destinada únicament a l'emmagatzematge en trànsit dels residus perillosos recollits per error i els produïts durant el funcionament normal i manteniment de les instal·lacions.
  
S'ha de realitzar un programa de vigilància ambiental. Dins de l'esmentat programa, cal ajustar-se al següent:
  
S'ha de realitzar una inspecció visual periòdica de l'estat del paviment impermeabilitzant.
  
S'ha de revisar periòdicament l'estat dels recipients d'emmagatzematge de residus perillosos, i comprovar que no hi ha defectes estructurals ni fuites.
  
S'ha de realitzar un manteniment periòdic adequat de les xarxes de drenatge i els sistemes de recollida i tractament d'aigües pluvials i vessaments (dispositius de decantació i separació de greixos).
  
3. Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament supose un augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió. Les instal·lacions s'han de dissenyar i executar d'acord amb la ITC-MIE APQ-001, d'emmagatzematge de líquids inflamables.
  
4. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Qualitat Ambiental, que ha d'establir, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.
  
6. Cal ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 7 de juny de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 88/02-AIA
  
Títol: Explotació porcina de producció de porcells
  
Promotor: Esther Vidal Ibáñez
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Villafranca del Cid (Castelló)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la posada en marxa de l'activitat porcina de producció de porcells
  
Localització: Partida Montllats, polígon 13, parcel·la 8, del terme municipal de Villafranca del Cid (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la posada en marxa d'una explotació porcina, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació estarà constituïda per tres naus adossades de planta rectangular i coberta a dues aigües, amb capacitat total per a 760 mares i 10 verros. La primera nau albergarà 10 mascles per a la realització de la inseminació artificial i el laboratori d'inseminació. La segona nau tindrà una capacitat per a albergar 828 mares gestants (a pesar d'haver declarat que la capacitat total és per a 760 mares i 6 mascles). La tercera nau tindrà una capacitat per a 828 femelles en gestació, on a més es localitzaran les oficines, vestidors i la resta d'estances bàsiques per a la correcta gestió de l'explotació.
  
Els purins quedaran retinguts en fosses de purins interiors a les naus i fossa de purins general, de formigó armat. Previ a la fossa de purins es realitzarà un desbast amb filtració, per a la separació de fases. Tant en la fossa de purins com en les fosses de purins interiors, el purí serà tractat amb un producte microbiològic que evitarà la formació de crostes i solatges, i que minimitzarà, a més, l'emissió d'olors. En l'interior de la fossa de purins s'instal·larà una turbina per a aconseguir-ne un correcte aireig.
  
El purí generat en l'explotació (calculat per a 716 mares, 14 verros i 30 porques de reposició), ascendeix a 315 m3. La capacitat de les fosses de purins és d'1.594,4 m3. A més es construirà una fossa exterior de 450 m3. Es calcula una producció de 15.120 kg N/any. Per a utilitzar el purí com a adob en camps de cultiu, es disposarà d'una superfície agrícola de 100.89 ha.
  
El proveïment d'aigua potable es fa des de pou propi de l'explotació.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats a la caseta de retirada de subproductes pecuaris, situada en les proximitats de l'abocador municipal.
  
A pesar d'haver-se infravalorat el volum de purins generat, s'ha aportat prou superfície agrícola on aplicar-lo com a adob orgànic, sense que haja de sobrepassar la quantitat de 170 kg de N ha/any.
  
En data 17 de juny de 2004 es realitza visita de camp, es comprova que la superfície construïda supera la declarada en el projecte d'activitat, com també en l'estudi d'impacte ambiental, ja que en la mateixa parcel·la s'ha construït una quarta nau. A més, no s'ha apreciat a simple vista la instal·lació de turbina en la fossa de purins, com s'assenyala en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 19 de febrer de 2002, amb la remissió per l'Ajuntament de Villafranca del Cid, del projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 133, de 6 de novembre de 2001 i en el DOGV núm. 4.162, de 7 de gener de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
Informe favorable de l'arquitecta municipal.
  
Autorització prèvia de la COPUT, concedida en data 24 de setembre de 2001, per a una superfície construïda de 2.635,5 m2. S'hi ha inclòs informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, de data 10 d'agost de 2001, el qual queda condicionat a la dotació a l'explotació de:
  
Sistema eficaç en els accessos per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació (gual sanitari) en els accessos a aquesta com també sistema apropiat per a desinfecció de la resta del vehicle.
  
Encerclament de l'explotació (tanca perimetral) i sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties (tela antiocells o malla metàl·lica en finestres i buits).
  
Disposició de construccions, instal·lacions, utillatge i equipament que possibilite una eficaç desinfecció, desinsectació i desratització.
  
Disposar de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers, amb suficients garanties sanitàries i de protecció del medi ambient.
  
Adequat llatzaret per a l'observació i segrest dels animals.
  
Mesures higièniques i sanitàries necessàries perquè el personal i utillatge de l'explotació no puguen transmetre malalties.
  
Utillatges de neteja, maneig i vestidors d'ús exclusiu en l'explotació.
  
Pediluvis o altres mitjans d'eficàcia semblants, a l'entrada de locals, naus o parcs.
  
Disseny de les instal·lacions que eviten l'entrada en el recinte de vehicles de proveïment de pinsos, càrrega i descàrrega d'animals i retirada de purins; s'han de realitzar aquestes operacions des de fora del de l'explotació.
  
Disposar d'un llibre de visites on s'anoten totes les que es produïsquen i el número de les matrícules dels vehicles que hagen entrat en l'explotació.
  
Disposar de basses de fem encerclades i impermeabilitzades, naturalment o artificialment, que eviten el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, que asseguren l'impediment de pèrdues per vessament o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que permeta la gestió adequada d'aquests.
  
Informe favorable del veterinari d'àrea.
  
En data 15 d'abril de 2004 se sol·licita al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de la Conselleria de Territori i Habitatge, informe relatiu a la compatibilitat de l'actuació proposada en la zona, ja que està inclosa dins del LIC denominat l'Alt Maestrat. En data 10 de maig de 2004 es rep l'informe on s'indica:
  
En relació exclusiva amb la ubicació de l'activitat, es considera que no produirà cap afecció directa significativa sobre l'entorn, ja que l'execució de l'activitat es realitza sobre terrenys totalment antropitzats.
  
En relació amb l'afecció indirecta a hàbitats i espècies d'interés comunitari produïda per abocaments, incidències de l'explotació i altres circumstàncies, hauran de complir-se estrictament les mesures correctores que s'especifiquen en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons la normativa urbanística municipal.
  
L'explotació està inclosa en el LIC l'Alt Maestrat (xarxa Natura 2000), inclosa en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià per a la seua inclusió en la xarxa Natura 2000, d'acord amb el que disposa la Directiva 92/43/CEE, d'hàbitats.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte i identificació d'impactes
  
El terreny sobre el qual es localitza l'explotació, se situa en una zona rural, dedicada a l'agricultura de secà (condicionada a les condicions climàtiques) i a la ramaderia.
  
La zona on es localitza l'activitat, presenta una elevada qualitat paisatgística, destaquen els matolls arborescents amb Juniperus, alzinars i les pinedes de Pinus nigra. Segons la cartografia consultada, la parcel·la on se situa l'explotació, correspon a sòl forestal.
  
La conca visual és reduïda, i queda limitada al camí rural d'accés a les parcel·les agrícoles i explotacions ramaderes pròximes.
  
Tenint en compte les característiques de la zona, es considera que els elements ambientals més rellevants, susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió de residus orgànics o lixiviats generats en l'explotació i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, sòl, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic. A més, s'ha realitzat una identificació dels impactes més rellevants que pot causar l'actuació, i en general es consideren compatibles.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han proposat mesures protectores i correctores tant per a la fase de construcció com de funcionament, entre les quals s'inclou:
  
Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, de manera que s'aconseguisca la desinfecció de les rodes dels vehicles que entren o isquen d'aquesta.
  
Es disposarà d'encerclat de l'explotació (tanca perimetral), i sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties (tela antiocells o malla metàl·lica en finestres i buits).
  
Es plantarà heura (Hedera helix) perimetral a la tanca, de manera que es minimitze l'impacte visual de la tanca com de la nau en si.
  
Les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de complementar-se amb les recollides a continuació:
  
Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins (establert en l'estudi d'impacte ambiental) i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la correcta manipulació. Amb aquest fi, haurà de dur a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, s'evitaran les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
La superfície construïda supera la superfície declarada en l'expedient, i per a la que es va concedir l'autorització prèvia de la COPUT, per la qual cosa, previ a concessió de la llicència d'activitat, haurà d'obtenir-se la corresponent autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I apartat 1.H.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja porcina (constituïda segons l'expedient per les naus 1, 2 i 3, situada en el terme municipal de Villafranca del Cid (Castelló), promoguda per Esther Vidal Ibáñez, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
S'ha d'assegurar la correcta impermeabilització de les edificacions on s'alberga els animals, com també dels canals de purí.
  
S'ha de disposar de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
El purí ha de ser tractat amb complex bacterià, de manera que millore les propietats com a adob orgànic, i al mateix temps disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. S'ha de comprovar l'eficàcia del tractament de purins, se n'ha de modificar la manipulació o s'ha de substituir per un altre tractament si se n'observa la ineficàcia amb la correcta manipulació d'aquest. Amb aquest fi, ha de dur a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis han de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es poden aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, s'ha de limitar la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, s'han d'evitar les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No es pot superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'ha de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
S'ha de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
S'ha d'obtenir l'autorització ambiental integrada, com s'estableix en la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, dins dels terminis establerts en aquesta.
  
Ha de disposar-se de la corresponent autorització de l'organisme de conca que autoritze l'explotació del pou de l'explotació.
  
Segon
  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, la nau de la granja porcina existent (situada a l'OE de les naus 1, 2 i 3), situada en el terme municipal de Villafranca del Cid (Castelló), promoguda per Esther Vidal Ibáñez, deguda a les consideracions següents:
  
La nau en qüestió no s'ha identificat en l'expedient (estudi d'impacte ambiental, projecte d'activitat i expedient municipal).
  
En haver sobrepassat la superfície autoritzada en l'autorització prèvia de la COPUT, ha d'obtenir-se la corresponent autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge, per al total de la superfície construïda.
  
Ha de sol·licitar-se novament llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació de l'explotació.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 21 de juny de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 102/04-AIA
  
Títol: Centre autoritzat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil i gestió de residus metàl·lics fèrrics i no fèrrics
  
Promotor: BELLVER PLA, SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Xàtiva
  
Localització: Nau número 11, del polígon industrial H, carretera de Simat, s/n, del terme municipal de Xàtiva (València)
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
El projecte tracta la instal·lació d'un centre autoritzat de tractament (CAT en endavant) al final de la seua vida útil.
  
Així mateix, es planteja la gestió d'un altre tipus de residus metàl·lics (fèrrics i no fèrrics), i residus d'aparells elèctrics i electrònics (RAEE).
  
Característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat
  
Es tracta d'un CAT de vehicles al final de la seua vida útil, considerats actualment com a residus perillosos. En aquesta instal·lació es projecta dur a terme la recepció, descontaminació, i posterior emmagatzematge dels residus per un costat i dels elements reciclables, reutilitzables o recuperables i vehicles descontaminats per un altre. En funció de diversos condicionants econòmics i logístics, els vehicles descontaminats s'emmagatzemaran en qualitat de ferralla valoritzable o disposats per al gradual desballestament per peces d'aquests.
  
A banda, es planteja per un costat la clàssica gestió de residus metàl·lics (fèrrics i no fèrrics), i per un altre, la de residus de RAEE de procedència desconeguda. Concretament, a aquest últim respecte, només se citen alguns grans electrodomèstics de línia blanca: neveres, equips de fred i rentadores. No obstant això, no s'assenyalen els processos i equips necessaris per al correcte tractament selectiu de materials i components dels RAEE, d'acord amb el que estableix l'annex II de la Directiva 2002/96/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de gener de 2003, sobre residus d'aparells elèctrics i electrònics.
  
La indústria projecta l'exercici de les seues activitats en una parcel·la del polígon industrial el Pla, del terme municipal de Xàtiva. D'acord al planejament urbanístic vigent del municipi de Xàtiva, la parcel·la està classificada com a sòl urbà i qualificada com a sòl industrial. La parcel·la, de forma rectangular, es divideix en dues parts, la corresponent a la nau industrial de 1.284,40 m2 un pati anterior a la nau de 648 m2 . Segons es desprén de l'expedient municipal de llicència d'activitat, l'activitat de classificació i emmagatzematge temporal de productes recuperables es durà a terme en els 1.284,40 m2 de la nau industrial.
  
Ni en el projecte tècnic, ni en l'estudi d'impacte ambiental, es detalla la possibilitat que en el pati anterior a la nau s'hagen de dur a terme activitats de càrrega/descàrrega, emmagatzematge temporal o tractament de residus. Per aquest motiu, evidentment, tampoc es prenen mesures preventives o correctores respecte d'aquesta qüestió. No obstant això, en l'annex a l'estudi d'impacte ambiental, després d'assenyalar que l'activitat s'exerceix en l'interior de la nau industrial, s'indica que en el pati exterior es realitza la recepció de la maquinària, per a posteriorment iniciar el procés en l'interior de la nau, sense detallar-hi les mesures preventives o correctores adoptades en el pati.
  
Tramitació administrativa
  
Com a antecedent, cal citar que part de la documentació ?projecte de llicència municipal d'activitat i estudi d'impacte ambiental- avaluada durant la tramitació de l'expedient 102/04-AIA, va ser tramitada erròniament per l'Ajuntament de Xàtiva i que, prèviament a la devolució per a la correcta tramitació d'aquesta es va fer una visita en data 23 de gener de 2003, i es va poder comprovar que, com a poc, s'hi havien iniciat les obres sense que la realitat d'aquestes es correspongueren amb la documentació presentada, tot això es va comunicar a l'Ajuntament de Xàtiva en el full d'acompanyament per a la devolució de la documentació remesa.
  
Fruit de tot això, en data 31 de maig de 2004, els serveis territorials de València de la Conselleria de Territori i Habitatge remeten la documentació del projecte de referència, consistent en el projecte de llicència municipal d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i annexos a aquests (és ressenyable que el projecte de llicència municipal d'activitat i l'annex de l'estudi d'impacte són incoherents entre si), com també l'expedient municipal d'activitat, en el qual s'inclouen:
  
- L'admissió a tràmit de l'activitat de classificació i emmagatzematge temporal de productes recuperables.
  
- Dos informes de l'arquitecte municipal, entre els quals s'inclouen un informe previ urbanístic de 2002 en el qual s'assenyala que d'acord amb el vigent Pla general d'ordenació urbana de Xàtiva i ordenances d'edificació, aprovats per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 29 de març de 2000, l'activitat de referència emplaçada en la zona industrial no es troba conforme a les referides normes. Posteriorment, hi ha un altre informe previ urbanístic, de data 18 de febrer de 2003, en el qual, d'acord a l'esmentat PGOU, l'activitat de referència, emplaçada en la zona del polígon industrial H, sí es troba conforme a les referides normes, en el revers de les quals s'indica en nota manuscrita que: Haurà de realitzar-se una arqueta de registre en eixida d'aigües residuals en sistema separatiu per a presa de mostres.
  
- Informe favorable del servei local de sanitat, de data 25 d'abril de 2003.
  
- Informe favorable de l'enginyer municipal, de data 7 de juliol de 2003.
  
- Informe favorable del biòleg municipal, de data 22 de març de 2004.
  
- Informe favorable de l'enginyer municipal, de data 26 d'abril de 2004.
  
- L'anunci en el BOP de València, número 79, de data 2 d'abril de 2004, com també el certificat, de data 20 de maig de 2004, que transcorregut el període d'informació pública, no s'hi van presentar al·legacions.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita la llicència municipal d'activitat per a l'exercici de l'activitat de CAT de vehicles al final de la seua vida útil i gestió de residus metàl·lics fèrrics i no fèrrics que, igual que l'autorització d'abocament al clavegueram, atorga l'Ajuntament de Xàtiva.
  
Durant el normal funcionament d'aquesta, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Els CAT es projecten d'una banda, per a reduir al mínim les repercussions sobre el medi ambient degudes als residus continguts en els vehicles al final de la seua vida útil i, d'altra banda, per a reduir el consum d'energia i recursos en reutilitzar, reciclar i valorar aquelles parts dels vehicles al final de la seua vida útil que siguen susceptibles d'això, i contribuir així a la protecció, conservació i millora de la qualitat ambiental. No obstant això, la inadequada gestió dels residus arruïna els lloables objectius ambientals perseguits en la gestió d'aquests, ja que podria contribuir a concentrar els riscos que es volien evitar, podria danyar seriosament el medi ambient que es volia protegir, i podria atemptar contra la salut dels ciutadans.
  
L'estudi d'impacte ambiental presentat tracta la instal·lació d'un CAT en l'interior d'un polígon industrial desenvolupat. Potser per això, no s'aporta un inventari ambiental. És cert que atesa la tipologia de l'activitat i l'antropització del lloc on la desenvoluparà l'empresa, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veurà molt lleugerament afectat amb el normal exercici de l'activitat.
  
No obstant això, i com que es tracta d'una activitat potencialment contaminant del sòl, tampoc es menciona la vulnerabilitat del sòl o el risc d'inundació, no obstant això respecte al sòl i les aigües, i malgrat la deficient documentació gràfica aportada, cal assenyalar que la parcel·la objecte de projecte es troba situada en una zona de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, d'alta accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental i l'annex a aquest elaborat per BELLVER PLA, SL, per a conéixer l'impacte generat per l'activitat que projecta desenvolupar en la seua parcel·la del terme municipal de Xàtiva, més que valorar els impactes d'acord amb el que estableix l'annex l Conceptes tècnics del Reial decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució del Reial decret legislatiu 1302/1986, d'avaluació d'impacte ambiental, s'utilitza una metodologia d'avaluació de riscos ambientals, és a dir, probabilística. És ressenyable que només s'utilitza aquesta metodologia per a avaluar els riscos derivats dels vessaments accidentals i lixiviat de ferralles.
  
Els riscos derivats de la ruptura de dipòsits d'emmagatzematge de líquids residuals, els lixiviats de les ferralles i la pèrdua d'àcid de les bateries es valoren com a moderats; es valora com a important la pèrdua d'oli dels motors dels vehicles fora d'ús. En base a això, s'elaboren una sèrie de recomanacions que, en forma de mesures correctores o preventives, s'exposen en el següent apartat.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les úniques aigües residuals que genera la indústria seran les de procedència sanitària. Com a mesura preventiva de la contaminació d'aigües pluvials i d'escorriment, les operacions de gestió de residus es duran a terme a cobert, en l'interior d'una nau industrial; pel que fa al pati davanter, no s'adopta cap mesura respecte a les aigües pluvials.
  
Com que es tracta d'una activitat potencialment contaminant del sòl, s'entén que haurien d'haver-se adoptat mesures respecte a la possible contaminació del sòl i les aigües subterrànies, com podria ser la impermeabilització de la solera de la nau on es volen dur a terme la totalitat de les operacions de gestió de residus.
  
Es projecten una sèrie de canals instal·lades estratègicament en les diverses zones d'emmagatzematge de residus. Aquestes canals conduiran els possibles vessaments i abocaments fins a dipòsits des dels quals seran recollits per a una gestió posterior. Aquests sistemes seran cecs, és a dir, no estaran connectats amb el clavegueram. Els dipòsits aeris per a l'emmagatzematge de combustibles, olis i líquid refrigerant es trobaran disposats en l'interior de cubetes.
  
Pel que fa al soroll, i tenint en compte que es tracta d'una activitat que genera contaminació acústica (desballestament de vehicles al final de la seua vida útil, compressors, pistoles d'aire comprimit, etc.), es presenta un estudi de sorolls en què no es té en compte la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, ni s'hi havia exposat que la ventilació de la nau industrial es verificarà per una banda per extractors d'aire, i per l'altra a través de les portes.
  
En l'estudi d'impacte ambiental i annex a aquest s'assenyala que no s'emetran contaminants atmosfèrics; potser s'obliden els fluids d'aire condicionat dels vehicles al final de la seua vida útil ?per als quals en aparença no s'han previst els equips adequats per a l'extracció i emmagatzematge temporal d'aquests- o els procedents de neveres i equips de fred.
  
Tot i que és habitual en aquest tipus d'instal·lacions, en aparença no es projecta un equip per a la neteja de peces, per la qual cosa tampoc s'hi especifica quin seria l'agent de rentatge, ni la destinació d'aquest una vegada esgotat.
  
Es presenta un programa de vigilància ambiental en el qual no s'exposen les accions ?ni els terminis en què s'executaran- per a la vigilància dels abocaments, sorolls i gestió de residus.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, ja que com estableix el punt 6.C de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, el desballestament o emmagatzematge de ferralla es troba sotmés al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambientals, el projecte per a la instal·lació d'un centre autoritzat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil, promogut per l'empresa BELLVER PLA, SL, situada en la nau número 11, del polígon industrial H, carretera de Simat, s/n, del terme municipal de Xàtiva (València), en els termes que estableix el projecte de llicència municipal d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i els annexos a aquests, sempre que es complisquen les condicions següents:
  
No es pot dur a terme el desballestament de RAEE. En el cas que el promotor obtinga l'autorització per a l'emmagatzematge temporal de RAEE en les instal·lacions avaluades, aquest s'ha de dur a terme d'acord amb allò que s'ha descrit en el punt 1 de l'annex III de la Directiva 2002/96/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de gener del 2003, sobre residus d'aparells elèctrics i electrònics.
  
Les activitats de gestió de vehicles al final de la seua vida útil han de dur-se a terme d'acord amb el que estableix el Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre. Els residus gestionats, com també els generats per la indústria durant el funcionament normal d'aquesta, han de ser adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000 de 12 de desembre, de residus i el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament de la producció, possessió i gestió dels pneumàtics fora d'ús. No es poden dur a terme activitats de gestió de residus (càrrega/descàrrega, emmagatzematge temporal o tractament) en el pati anterior a la nau industrial.
  
Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments s'ha de disposar de cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament supose un augment de la perillositat d'aquests o en dificulten la gestió.
  
Si és el cas, l'equip per a la neteja de peces ha de disposar d'un circuit tancat per a l'agent de rentatge, que permeta la regeneració i posterior reutilització d'aquestes. Una vegada que aquest agent de rentat estiga saturat, ha de gestionar-se com a residu perillós.
  
Les arquetes i sistemes de recollida de vessaments han de ser cecs i trobar-se impermeabilitzats. El residu retingut en les arquetes, ha de ser recollit i emmagatzemat fins a la recollida periòdica d'aquest per un gestor autoritzat. El rentat de la solera de la nau s'ha de dur a terme mitjançant agranat humit, no mai per neteja.
  
S'ha de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els possibles vessaments accidentals produïts durant el trasbals de residus líquids, etc. L'absorbent contaminat s'ha de gestionar segons la naturalesa del vessament.
  
Totes les operacions de gestió de residus han de dur-se a terme en l'interior de la nau industrial, amb les finestres i els accessos a la nau tancats. Per a evitar problemes d'higiene i seguretat, s'ha d'adoptar un sistema per a la renovació forçada de l'aire interior de la nau. S'ha de vigilar que aquest sistema no afecte veïns i confrontants, bé siga pel soroll, bé siga per la situació de l'abocament del corrent d'aire extret. Si fóra necessari, per a evitar olors, s'han de disposar filtres de carbó actiu i deflectors en les eixides d'aquest sistema. Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior controlats a través del programa de vigilància ambiental, ha de complir-se el que estableix el títol IV, capítol II Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis i en el títol II, capítol II Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental:
  
S'han d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental, mitjançant la comprovació que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures s'han de completar amb les proposades en aquesta resolució d'impacte ambiental.
  
Una OCA ha de constatar, mitjançant anàlisis semestrals, que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, ha d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. S'ha de remetre una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament a l'organisme que autoritza l'abocament, és a dir, l'Ajuntament de Xàtiva.
  
Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa a la posada en marxa i una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.
  
Els resultats del programa de vigilància ambiental s'han d'enviar anualment a l'Ajuntament de Xàtiva i a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.
  
Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
  
Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser immediatament comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que ha d'establir si escau l'aplicació de noves mesures correctores.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 de juny de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 105//01-AIA
  
Títol: construcció explotació bestiar porcí d'encebament
  
Promotor: Rafael Català Bosca
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Llutxent (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'explotació de bestiar porcí
  
Localització: Partida Casa Ciscar, polígon 1, parcel·les 48 i 49, terme municipal de Llutxent (València)
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'explotació porcina d'encebament, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:
  
L'activitat, consisteix en l'engreixament de bestiar porcí des de 20-25 kg fins a aconseguir els 95-100 kg de pes viu amb la realització de 2,2 cicles/any. L'explotació estarà constituïda per dues naus amb una capacitat total de 1.584 animals.
  
Com a mesures higièniques i sanitàries que s'han d'adoptar en l'explotació s'hi plantegen les següents:
  
Construcció de tres fosses de cadàvers de 18 m3 cadascuna amb dos compartiments separats i estancs perfectament impermeabilitzades i estanques, on s'aplicarà estratificació amb calç.
  
Tancament perimetral de la parcel·la.
  
Gual sanitari.
  
Els purins prèviament tractats amb un producte microbiològic passaran a aplicar-se com a adob orgànic en camps de cultiu. Es disposa de 51,73 ha de superfície agrària per a aplicar-hi purins, de les quals s'ha aportat autorització firmada dels propietaris, que accepten els purins en els seus camps.
  
La granja quedarà rodejada d'arbres de característiques autòctones, que per la densitat i alçària d'aquests, minimitze l'impacte visual.
  
Els nuclis de població més pròxims, Benicolet i Llutxent, es troben a més d'1 km de l'explotació.
  
S'ha infravalorat el volum de purins generat anualment, com també la superfície agrícola on aplicar-lo. Segons el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, el volum de purins generat anualment és de 3.405,6 m3/any, i es necessita un total de 67,55 ha de superfície agrícola on aplicar els purins com a adob orgànic.
  
El sistema de gestió de cadàvers proposat no està autoritzat segons la legislació vigent, per la qual cosa hauran de gestionar-se conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El projecte d'activitat, l'expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per la Direcció Territorial de Medi Ambient el 5 de març de 2001.
  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 267, de 9 de novembre de 2000, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
Se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, en data 11 d'abril de 2001, la presentació de documentació complementària que aclarisca la capacitat real de l'explotació, la raó de la tramitació (ja que no queda clar si la tramitació es du a terme per a legalitzar o per a iniciar l'activitat), com també l'aportació de pla d'ubicació de l'activitat. L'ampliació es rep el 17 de maig de 2001.
  
En data 17 d'octubre de 2001 se sol·licita novament ampliació a la documentació presentada, relativa a la justificació del compliment les directrius plasmades en el Reial decret 324/2000, de març de 2000, pel qual s'estableix les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, pel que fa a les parcel·les on s'aplicarà el purí com a adob orgànic, informació que es rep en data 8 d'abril de 2003.
  
L'ampliació presentada presenta deficiències, ja que no s'ha calculat el purí generat anualment conforme al Reial decret 324/2000 de 3 de març pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
A més, no s'ha realitzat una justificació de la disponibilitat de superfície agrícola suficient on aplicar-hi el purí com a adob orgànic, segons el Reial decret 261/1996 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries. És per això que se sol·licita novament ampliació a la documentació, en data 7 d'octubre de 2003, la qual es rep en data 6 d'abril de 2004. En aquesta ampliació no es presenta la documentació sol·licitada, per la qual cosa, de nou, se sol·licita en data 3 de maig de 2004, i es rep en data 3 de juny de 2004.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
Informe favorable del cap local de sanitat.
  
Informe favorable de l'alcaldia.
  
Autorització prèvia de la COPUT.
  
Informació pública en el BOP núm. 267 de 9 de novembre de 2000, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte i identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han relacionat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals es recull: sòl, vegetació, fauna, aire, sense que s'hi haja aportat informació detallada al respecte.
  
La finca on se situarà l'explotació es localitza en una zona agrícola, amb predomini de vinyes i fruiters, sense que hi presente valors ambientals destacables. En l'extrem SE d'aquesta, la finca limita amb una franja de terreny forestal, constituïda principalment per pi blanc (Pinus halepensis), corresponent a una taca aïllada de vegetació forestal, rodejada de camps de cultiu.
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés mediambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han considerat els impactes que pot causar l'actuació, en general, irrellevants, sense que s'hagen realitzat la identificació i valoració d'aquests.
  
Els impactes més rellevants que pot causar aquest tipus d'activitats són sobre el sòl, per contaminació associada a l'aplicació de purí com a adob orgànic, sobretot per excés de nitrogen o acumulació de metalls pesats, sobre les aigües subterrànies per contaminació associada principalment a l'acumulació de nitrats, nitrits i fosfats, sobre les aigües superficials, per contaminació orgànica i mineral per drenatge i escorriment, i en l'aire, per emissió d'olors, principalment amoníac.
  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Entre les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental, es recullen les següents:
  
El purí quedarà retingut en fossa de purins on s'aplicarà producte bacterià, per a disminuir l'emissió d'olors, com també millorar-ne les propietats com a adob orgànic.
  
Les fosses i bassa de purins disposaran de solera totalment impermeable, per a evitar problemes de filtracions en sòls i aqüífers.
  
Es disposarà de tela mosquitera en les finestres i orificis de la nau, que impedisquen el pas de vectors a l'interior.
  
Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació.
  
Es col·locarà tancament perimetral a l'explotació.
  
Es plantaran arbres frondosos de fulla caduca dins de la finca, de manera que es cree en l'entorn de l'edifici unes condicions de visibilitat i ambient que no desentonen amb la resta del paisatge.
  
Atés que no s'ha presentat prou superfície agrícola on aplicar-hi el purí com a adob orgànic, haurà d'ampliar-se amb la presentació de 15,82 ha complementàries a les ja presentades, tot això complint el que estableix el Reial Decret 261/96 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, atés en qualsevol cas el programa d'adob necessari per al cultiu que es desenvolupe en cada parcel·la que s'ha d'abonar amb el purí.
  
Aquestes mesures correctores han de complementar-se amb els condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i l'annex I apartat 1.H d'aquesta.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'explotació porcina d'encebament, situada al terme municipal de Llutxent (València), promogut per Rafael Català Bosca, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
Abans de la concessió de la llicència d'activitat, ha de presentar-se a l'òrgan substantiu, com també a aquesta Direcció General, la justificació de la disponibilitat de 15,8 ha de superfície agrícola on aplicar-hi el purí com a adob orgànic, en base al Reial decret 261/96, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, com també al Reial decret 324/00, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
Prèviament a l'aplicació d'aquest com adob en camps de cultiu, el purí s'ha de sotmetre al tractament proposat en l'estudi d'impacte ambiental presentat (a base de complex bacterià enzimàtic).
  
Una vegada posat en marxa el tractament dels purins s'han de dur a terme anàlisis que permeten conéixer l'eficàcia d'aquest, almenys durant el primer any; s'ha de realitzar una anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis s'han de presentar davant d'aquesta Direcció General i en funció dels resultats es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar s'han de trobar com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
S'ha de comprovar l'eficàcia del tractament de purí i s'ha de modificar-ne la manipulació o s'ha de substituir per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la correcta manipulació.
  
S'ha de disposar de gual sanitari en l'explotació, tanca perimetral, malla en buits que impedisca l'accés a l'interior de les instal·lacions d'animals que puguen ser vectors de malalties, i la resta de mesures higièniques i sanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.
  
Les parets i solera de les fosses de dejeccions sota les naus s'han de construir amb materials de manera que en quede garantida la impermeabilitat.
  
La instal·lació ha de disposar de bassa de fem cercada i impermeabilitzada, de manera que s'evite el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies; s'ha d'assegurar que s'impedisquen pèrdues per vessament o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que permeta la gestió adequada d'aquests.
  
La instal·lació ha de dissenyar-se de manera que s'evite l'entrada en el recinte de vehicles de proveïment de pinsos, càrrega i descàrrega d'animals i retirada de purins. Aquestes operacions s'han de realitzar des de fora de l'explotació, segons Reial decret 324/2000, de 3 de març de 2000 pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
S'ha de respectar com a distància mínima, en la distribució del fem sobre el terreny, la de 100 m respecte a altres explotacions amb capacitat fins a 120 UGM; i 200 m respecte a les explotacions de més de 120 UGM fins a 864 UGM, respecte a altres explotacions porcines de selecció, de multiplicació, els centres d'agrupament de reproductors per a rebuig, els centres d'inseminació artificial, les explotacions de recria de reproductors, les de transició de reproductores primípares i els centres de quarantena i als nuclis urbans. En relació amb els cursos d'aigües, s'ha de respectar el que estableix el Reglament de domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI, i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, aprovat pel Reial decret 849/1996, d'11 d'abril, i el que disposen els diferents plans hidrològics de conca, tot això segons el Reial decret 324/2000 de març de 2000 pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
S'han d'aplicar els purins en parcel·les agrícoles que estiguen cultivades i considerar no sobrepassar els 170 kg N/ha i any indicats en el Reial decret 261/96 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, atés que no es poden escampar en cap cas en les proximitats de barrancs, aqüífers, pous o semblants, i que s'han de distribuir de manera adequada en la parcel·la i soterrar per a evitar l'evaporació de fraccions amoniacals del purí. En qualsevol cas ha de tenir-se en compte el programa d'adob requerit per al cultiu que es desenvolupe en cada parcel·la que s'ha d'adobar.
  
La distància de les parcel·les on s'ha d'aplicar el purí respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'ha d'ajustar al que estableix el Reial decret 324/2000, de març de 2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
Abans de l'obtenció de la llicència d'activitat, ha de justificar-se l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 10 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural:Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 13/05,14/05-AIA
  
Promotor: Extracciones y Restauraciones Casinos, SL.
  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Indústria i Comerç de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència. Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Objecte del projecte: Explotació de graves i arenes. Secció A) El Salt i restauració per mitjà d'abocador controlat de residus inerts.
  
Localització: Parcel·les 83, 84, 85, 91, 92, 93, 94, 101, 102, 103, 104, 111, 112, 113, 115, 118 i 128 de polígon núm. 19 del terme municipal de Casinos (València)
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.
  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una extracció de graves i arenes tramitada com a recurs de la Secció A) per la Llei de mines en diverses parcel·les del polígon núm. 19 del terme municipal de Casinos. Una vegada extrets els materials per mitjà de retroexcavadora, aquests són llavats i classificats en la planta de classificació situada al costat de l'entrada de les instal·lacions on s'arrepleguen per a la posterior comercialització.
  
La superfície d'explotació és d'aproximadament 9,6 ha, amb un volum d'extracció situat al voltant dels 600.000 m3 i una vida útil estimada en 9 anys.
  
Les parcel·les que seran explotades no hauran de superara en cap cas els 10 m de profunditat i seran restaurades per mitjà de l'aportació de material inert. Amb aquest fi s'ha tramitat el corresponent projecte d'abocador controlat de residus inerts.
  
La construcció de l'abocador es planteja després de l'extracció de les graves i arenes i per al condicionament es realitzarà una impermeabilització del fons i parets del vas, adoptant els pendents suficients per a l'evacuació de lixiviats, que es captaran en dues arquetes situades en el punt més baix del vas.
  
En el segellat de l'abocador es projecta la disposició d'una capa d'argiles compactades i una capa de drenatge de grava, sobre les quals es disposarà la coberta final de terra vegetal de grossària de 0,8 m per a la plantació d'espècies.
  
Es disposa d'un pou de subministrament d'aigua situat en una de les parcel·les centrals de l'àrea objecte d'explotació que extrau aigua des de més de 200 m de profunditat i que subministra aigua a les instal·lacions de llavatge dels materials extrets en l'explotació. Des del pou l'aigua és conduïda a una bassa on s'emmagatzema i des d'ací es condueix a la planta de llavatge i classificació d'àrids. Els fangs procedents del llavatge s'aboquen a alguns dels buits miners on s'ha extret prèviament el material. Una vegada eixuts, aquests fangs seran utilitzats per al segellament i la revegetació de l'abocador.
  
Es disposa d'una línia de mitja tensió que dóna subministrament elèctric a les instal·lacions. També haurà de disposar de depòsit d'aigua potable per a subministrament dels treballadors.
  
Es disposa d'una caseta d'oficines i una bàscula de pesatge de camions.
  
Actualment, les parcel·les situades junt amb el camí d'accés estan tancades, com també les basses de fangs i la bassa d'emmagatzemament d'aigua.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
Al febrer del 2005, el Servei Territorial d'Indústria, va traslladar a l'expedient d'autorització d'explotació de recursos de la secció A) denominada El Salt del terme municipal de Casinos (València).
  
Prèviament, el gener del 2005, l'àrea de residus d'aquesta Conselleria remet la documentació referent al projecte de restauració per mitjà d'un abocador controlat de l'extracció de graves, secció A) denominada El Salt tramitada davant del Servei Territorial d'Indústria i promoguda per Extracciones y Restauraciones Casinos, SL.
  
Juntament amb el projecte i estudi d'impacte ambiental s'annexa informe tècnic en què s'indica la viabilitat del projecte tramitat.
  
A l'abril del 2005, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet el certificat del resultat d'informació pública de l'expedient d'explotació indicant que després d'haver publicat l'expedient en el BOP núm. 49, de data 27 de febrer del 2004, l'anunci de l'esmentada sol·licitud i que transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.
  
A l'octubre del 2004, es rep informe del director general de Patrimoni Cultural Valencià en què s'indica que una vegada analitzades les possibles afeccions patrimonials del projecte resulta procedent aportar estudi d'impacte ambiental, document que completarà les actuacions realitzades, resultats i programes de vigilància o mesures correctores, si és el cas, i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei de patrimoni cultural valencià a aquest efecte que s'aporte en el corresponent procediment d'impacte ambiental davant de l'òrgan administratiu competent.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per el projecte d'activitat.
  
S'accedeix a la zona d'explotació des de la CV-345 (carretera Casinos - el Villar en direcció Villar), just al km. 4 es pren un camí asfaltat a mà dreta de 5 m d'ample i després de recórrer uns 600 m s'arriba a les instal·lacions de l'empresa.
  
La zona objecte del projecte se situa en una àrea eminentment agrícola on predominen les parcel·les de xicoteta superfície dedicades al cultiu de fruiters de secà, principalment ametlers i oliveres, i al cultiu de cítrics.
  
La fauna que apareix en la zona es correspon en conjunt amb una fauna adaptada a un ecosistema de caràcter agrícola amb baixa diversitat.
  
El paisatge es correspon amb una vall agrícola, pràcticament plana, travessada per la rambla Artaix. Sobre les terrasses al·luvials quaternàries de la rambla es desenvolupa el cultiu de fruiters i és ací, exactament en el marge dret de la rambla, on es va a desenvolupar el present projecte d'explotació i restauració per mitjà d'abocador de residus inerts.
  
Des del punt de vista geològic el substrat que s'ha d'explotar es correspon amb graves, arenes i llims al·luvials quaternaris de permeabilitat variable, mitjana/alta.
  
Des del punt de vista hidrogeològic la zona estudiada es troba a cavall entre els aqüífers de Lliria-Casinos i la Plana de València. En el sector que ens trobem el nivell piezomètric se situa entorn dels 150-160 msnm. La circulació del flux s'estableix en sentit NO-SE en direcció a l'aqüífer de la Plana de València.
  
La rambla és ampla i poc profunda i només porta aigua després de fortes pluges. La rambla se situa a una cota inferior a la cota d'explotació i a una distància suficient de les parcel·les objecte del projecte com per a no veure's afectada per aquest.
  
Les parcel·les objecte del projecte se situen sobre sòl qualificat i classificat com a sòl no urbanitzable comú pel PGOU de Casinos (València).
  
Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores
  
Els impactes que es deriven del projecte tramitat (extracció, llavatge i classificació d'àrids i restauració per mitjà d'abocador controlat de residus inerts) són fonamentalment l'increment de trànsit rodat pels camins veïnals, el deteriorament d'aquests, l'increment de pols que pot afectar els cultius confrontants, l'increment del soroll, possible contaminació del subsòl, aqüífers i aigües superficials i deteriorament paisatgístic.
  
Les mesures correctores proposades per a minimitzar aquests possibles impactes són en primer lloc, el manteniment i condicionament de camins, el tanca de les parcel·les, allunyar-se convenientment de la rambla Artaix, la construcció d'un pou per a realitzar el llavatge de l'àrid en el procés de classificació, reutilització de l'aigua de llavatge, evaporació dels fangs de llavatge i el seu reutilització per a labors de restauració, condicionament dels buits d'explotació per mitjà de la ubicació d'un abocador de residus inerts segons el Reial decret 1481/2001, restitució de la topografia, segellat i restauració de l'abocador per al seu posterior revegetació amb fins d'explotació agrícola.
  
Segons la visita de camp realitzada i conversacions mantingudes amb els promotors, el pou existent es troba convenientment legalitzat, té un ús industrial i l'aigua es troba a més de 200 m de profunditat, disposen d'informe favorable emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per al projecte tramitat, disposen del títol de xicotet productor de residus perillosos i lliuren els residus a un gestor autoritzat, el tancament de la totalitat de les parcel·les es realitzarà tan aviat com s'autoritze l'explotació, el reg de les instal·lacions es realitzarà per mitjà de camió cisterna i es pretén construir un taller per al manteniment i la reparació de la maquinària.
  
D'altra banda, revisat el projecte i visitada la zona, es comprova que les instal·lacions de llavatge i classificació de l'àrid ocupen part de la superfície destinada en projecte per a la recollida i la recepció de residus inerts. Això comporta la necessitat de localitzar un nou emplaçament per als inerts.
  
Es dissenya un pla de vigilància ambiental que té com a objecte el garantir el compliment de les mesures correctores propostes en el projecte. Per a això, es proposa un seguiment i control de les labors d'explotació, control de la qualitat de les aigües superficials, control de la qualitat atmosfèrica, control sobre el medi biòtic i control de l'eficàcia del procés de restauració.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5t de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.
  
Segons l'Ordre de 9 de setembre del 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la que es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 17 estableix que correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.
  
A la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL
  
Primer
  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'obertura de l'explotació, secció A) denominada El Salt i restauració per mitjà d'abocador controlat de residus inerts en les parcel·les núm. 83, 84, 85, 91, 92, 93, 94, 101, 102, 103, 104, 111, 112, 113, 115, 118 i 128 del polígon núm. 19 del terme municipal de Casinos (València), promogut per Extracciones y Restauraciones Casinos, SL., sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establits en l'apartat següent, com també les modificacions introduïdes per aquests.
  
Segon
  
L'explotació de graves i arenes no podrà superar en cap cas els 10 m de profunditat i es realitzarà per mitjà de bancs d'explotació estables que garantisquen la correcta restauració de l'explotació per mitjà d'abocador.
  
Es localitzarà dins de les instal·lacions una àrea de recepció, emmagatzemament i classificació de residus inerts.
  
Els camins d'accés s'hauran de mantenir en òptimes condicions al llarg de tota la vida del projecte. En cas de danys, l'empresa promotora serà la responsable de la reparació. S'hauran de col·locar senyals indicatius del trànsit de camions.
  
Els camions que transporten àrids hauran d'eixir de les instal·lacions amb la caixa tapada per una lona.
  
El conjunt de l'àrea objecte del projecte s'haurà de mantenir en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.
  
Es tancarà la totalitat de les parcel·les objecte d'aquest projecte.
  
Es disposarà d'un taller teulada i amb sòl impermeabilitzat on es realitzen tots les reparacions i manteniment de la maquinària. Els residus perillosos s'envasaran en depòsits homologats degudament segregats per tipus, envasaments, identificats i etiquetatges. Disposaran de safates o cubetes que garantisquen el confinament i la posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Aquests residus s'hauran de lliurar en un termini no superior a 6 mesos a un gestor autoritzat.
  
Per a l'obtenció de llicència d'activitat, l'empresa promotora haurà d'adjuntar a aquesta sol·licitud els documents següents: legalització del pou que subministra aigua a la planta de llavatge i classificació d'àrids, informe favorable o autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la realització de les labors d'explotació en zona de domini públic hidràulic, inscripció en el registre de xicotets productors de residus perillosos de la Comunitat Valenciana.
  
D'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, l'empresa promotora haurà de disposar de l'informe vinculant favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports. En el cas que apareguen valors culturals que s'hagen de protegir, es prendran les mesures correctores oportunes i així s'hauran de preveure tant en el projecte d'explotació com en la restauració proposada.
  
Pel que fa a l'abocador, la configuració final d'aquest haurà d'adaptar-se als condicionants establits per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
En el cas que es modifique l'explotació projectada i l'abocador s'execute parcialment per fases, es requerirà l'aportació de documentació justificativa d'aquestes modificacions, que es realitzaran de manera que no es veja alterada la captació de lixiviats ni la impermeabilització de l'abocador.
  
Tercer
  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no hi cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.