Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8540, del 03-05-2019 (2019/3580)

RESOLUCIÓ de 3 d'abril de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 129/13-AIA Monforte del Cid.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8540

Data del DOGV
:   03-05-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/3580


Data del document
:   03-04-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Monforte del Cid
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 3 d'abril de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 129/13-AIA Monforte del Cid. [2019/3580]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l expediente 129/13-AIA Monforte del Cid.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 129/13-AIA.  
Títol: explotació de recursos de la secció A) denominada Pozoblanco, al terme municipal de Monforte del Cid (Alacant).  
Promotor: Desmontes y Excavaciones Ismael, SL.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia d'Alacant.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2011/3/03.  
Localització: parcel·les 63 i 66 del polígon 3, terme municipal de Monforte del Cid (Alacant).  
  
Descripció del projecte  
1r. Objecte del projecte.  
L'objecte del projecte és la sol·licitud d'autorització per a una activitat d'explotació d'àrids en les parcel·les 63 i 66, del polígon 3, del terme municipal de Monforte del Cid (Alacant), d'acord amb la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de mines.  
2n. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada.  
Recurs a explotar  
Els materials que es pretenen extraure corresponen al quaternari, formats per graves mesclades amb pedra fina i terra. El volum de les reserves de material calculat en el projecte d'explotació és de 328.917 m³. Aquesta dada es modifica posteriorment mitjançant el document «annex a l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració», de data octubre de 2015, i així passa a ser el volum final calculat de 231.255,54 m³.  
Emplaçament.  
Els vèrtexs del perímetre d'explotació es corresponen amb les següents coordenades UTM (ED50):  
  
Punts X I  
P.1 700.589,79 4.254.047,26  
P.2 700.574,80 4.254.107,19  
P.3 700.547,84 4.254.199,88  
P.4 700.667,23 4.254.233,92  
P.5 700.691,21 4.254.224,37  
P.6 700.710,87 4.254.210,71  
P.7 700.725,25 4.254.196,33  
P.8 700.765,83 4.254.155,95  
P.9 700.777,61 4.254.139,49  
P.31 521.746,30 4.254.127,97  
P.11 854.279,00 4.254.106,00  
  
  
  
La superfície d'explotació és de 28.655 m².  
Accés  
Per a accedir a les parcel·les objecte d'estudi s'ha de seguir el següent itinerari:  
Des de la població d'Agost, s'ha de prendre la carretera que va a Novelda. Circulant per aquesta carretera, a uns 5.300 m, ens trobem l'encreuament de Pozoblanco-Monforte, en el qual hi ha una rotonda. Des d'ací, seguint cap a Novelda, a uns 750 m, s'ha de prendre un camí de terra situat a l'esquerra. Circulant per aquest camí durant uns 200 m s'arriba a les parcel·les on es pretén extraure el material.  
  
Terrenys  
Els terrenys objecte d'estudi se situen en el polígon 3, parcel·les 63 i 66, en el paratge de Loma Redonda del terme municipal de Monforte del Cid (Alacant). Aquests terrenys que són propietat de l'empresa, ocupen una extensió de 2,865 hectàrees.  
El terreny és pla, format en tres nivells, amb cotes de 344, 342 i 340 msnm, i són les cotes d'explotació des de la 344 a la 333 msnm.  
A causa de les característiques geològiques del terreny (graves arenoses i terra), per a la seua explotació no serà necessari l'ocupació ni l'ús d'explosius, ja que el conreu serà realitzat per mitjans mecànics.  
Personal.  
El personal estarà compost per:  
1 director facultatiu professional lliure.  
1 operador de maquinària mòbil (retroexcavadora).  
1 conductor de camió.  
1 conductor de camió cisterna d'aigua.  
Productes obtinguts.  
En el projecte d'explotació s'indica que el material extret per mitjans mecànics, graves arenoses i terres, es transportarà a la planta de classificació que l'empresa ha determinat d'instal·lar en les parcel·les que són de la seua propietat i que limiten per l'oest amb la zona a extraure. No obstant això, posteriorment, en declaració presentada pel promotor en data 21 d'octubre de 2015 davant la Secció de Mines de la Direcció Territorial d'Alacant, s'indica que en les parcel·les confrontants no s'instal·larà cap activitat relacionada amb l'extracció d'àrids i els comentaris sobre la planta de valorització de residus de la construcció i demolició es deuen a un error. Després d'aquesta modificació no s'ha especificat on es tractarà el material extret.  
Mètode d'explotació  
El mètode d'explotació dels materials que ens ocupen serà de pedrera a cel obert, en bancs descendents i talús forçat.  
L'empresa posseeix unes parcel·les confrontants a la zona d'extracció per l'oest, des d'on s'iniciarà l'explotació. L'extracció es realitzarà, per tant, en direcció OE, continuant l'avanç direcció SN, amb això s'aconseguirà simultaniejar l'extracció amb la restauració de forma progressiva.  
L'altura del front serà la de l'abast del braç de la retroexcavadora, és a dir de 5 i 6 metres, amb plataformes de treball àmplies de 45 metres. El talús del front de treball serà vertical. L'altura dels bancs finals previstos serà de 5 i 6 metres i bermes de 5,6 metres, amb cuneta de recollida d'aigües. El talús final de l'explotació serà de 25°.  
Per a accedir a l'explotació existeixen camins al voltant de les parcel·les i també a l'interior, que seran utilitzats com a pistes i accessos a les zones de treball.  
El pendent longitudinal de la pista d'explotació no superarà mai el 10 %. A més, aquestes pistes disposaran d'un pendent transversal d'almenys el 2 % de manera que es permeta l'evacuació de les aigües pluvials. Quan la pista discórrega a mig vessant, el pendent d'evacuació de les aigües pluvials es realitzarà en sentit invers del vessant, havent de disposar d'una adequada cuneta per a l'evacuació de les aigües. A més, s'haurà de deixar 2 metres de voral entre la vora de la calçada i el peu o vora inferior d'un talús, i 5 metres entre la vora la calçada i la vora superior d'un talús.  
Runars  
L'aprofitament del material extret és del 100 %, és a dir, no es generen estèrils. En conseqüència no es formaran runars.  
Preses i basses  
En aquest tipus d'explotació no és necessari realitzar presa o basses de residus.  
Instal·lacions  
No s'han de fer instal·lacions auxiliars en la zona d'extracció. Tan sols s'instal·laran WC químics prefabricats per a l'ús del personal, sense que es realitze cap abocament al medi, ja que disposaran de depòsits de magatzematge de les aigües generades i de subministrament d'aquestes. Les aigües fecals generades seran tractades per gestor de residus autoritzat. En l'explotació s'aprofitarà la llum solar diürna.  
Definició del mètode de treball  
Les parcel·les s'explotaran prenent com a base la cota superior 344 msnm, i s'ha d'arribar a la cota final 333, la qual cosa suposa una altura total d'11 m, dividida en dos bancs, amb una altura al final de l'explotació de 6 i 5 m.  
El procés d'extracció dels materials és el següent:  
- Desbrossament: les parcel·les tenen un recobriment de terra vegetal de 0,60 m, que s'anirà retirant de forma progressiva a l'avanç que s'efectue i s'anirà apilant en les parcel·les confrontants, on estarà resguardada del vent, d'aquesta forma es conservarà les seues propietats per a així utilitzar-la en la restauració. El desbrossament es realitzarà amb la mateixa retroexcavadora que s'utilitzarà per a extraure el material.  
- Arrancada i càrrega: els treballs d'extracció s'han de fer directament amb retroexcavadora, carregant el material directament al camió que el transportarà a la planta que s'instal·larà per a la seua trituració i classificació. No serà necessari l'ocupació ni l'ús d'explosius.  
- Transport: el material una vegada triturat i classificat serà carregat per mitjà de pala als camions banyeres centaures i camions Mercedes de doble carro que el transportaran a les obres.  
- Tractament: el material serà triturat i classificat en una planta de trituració i classificació, complint amb les normes i qualitat requerida per a l'ocupació en les obres d'infraestructures.  
Maquinària.  
La maquinària necessària per a l'explotació serà la següent:  
- Retroexcavadora Cat. 375 per a l'arrancada i càrrega.  
- Banyeres centaure de doble carro per al transport.  
- Camió cisterna per al reg de camins i plaça de treball.  
Planificació de l'explotació  
En l'annex a l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració, d'octubre de 2015, es modifiquen les dades de reserves calculades en el projecte d'explotació, estimant un volum total de reserves existents de2 31.255,54 m³ i un volum de terra vegetal de 17.193 m³. S'estima una producció mensual de 1.000 m³, i anual d'11.000 m³any (11 mesos treballats/any). El temps necessari per a l'extracció dels 231.255 m³ serà de 21,02 anys, temps que pot patir variació depenent de la demanda.  
  
En el pla de restauració, de juny de 2018 es consideren 5 fases de restauració i en el pla núm. 6 d'aquest document ve representada la superfície de cadascuna d'aquestes fases. Les superfícies de cadascuna de les fases de restauració van indicades en el pressupost, i són les següents:  
Fase 1 de restauració: 0,41 ha.  
Fase 2 de restauració: 0,35 ha.  
Fase 3 de restauració: 0,43 ha.  
Fase 4 de restauració: 0,34 ha (parcel·les explotació) + 0,95 ha (parcel·les annexes) = 1,29 ha.  
Fase 5 de restauració: 1,326 ha (parcel·les explotació) + 0,97 ha (parcel·les explotació) = 2,296 ha.  
Així mateix, en el pla de restauració modificat s'inclou una taula en la qual es mostra la simultaneïtat entre les fases de restauració i explotació:  
  
EXPLOTACIÓ RESTAURACIÓ  
1a FASE   
2a FASE 1a FASE  
3a FASE 2a FASE  
4a FASE 3a FASE  
5a FASE 4a FASE  
 5a FASE  
  
  
  
Les superfícies de les diferents fases d'explotació es representen en el pla núm. 4 (planta actual) del projecte d'explotació. No obstant això, no s'indiquen els volums de material a extraure en cadascuna de les fases ni tampoc el temps invertit.  
Per a la fase de restauració, tal com indica el projecte d'explotació, s'empraran les terres procedents del desbrossament que estaran apilades en la parcel·la 64 (annexa) que és propietat de l'empresa. Aquestes terres s'empraran íntegrament en l'obra de restauració. Per a facilitar els processos de colonització vegetal, les labors de separació dels horitzons superficials dels sòls susceptibles de ser utilitzats se simultaniegen amb el desbrossament, sempre que això siga possible, de manera que la terra vegetal incorpore les restes de la vegetació existent (millor picada) en el terreny en el moment de la seua separació. En qualsevol cas, s'ha d'intentar no mesclar les diferents tongades per a no diluir les propietats de les capes més fèrtils. El manteniment de la terra vegetal apilada es realitzarà mitjançant l'aportació de correccions orgàniques de forma periòdica (cada 6 mesos) fins a les operacions d'estesa.  
  
3r. Pla de restauració.  
El lloc considerat es troba en una zona plana situada a la vall del Vinalopó Mitjà. Quasi la totalitat de la zona està entapissada amb els cultius de regadiu de raïm de taula. En la zona d'estudi, les operacions de proveïment de llastos per a la plataforma de l'AVE van deixar un enorme buit miner a cel obert en les parcel·les 64, 65 i 67 pertanyents al promotor.  
D'acord amb l'última modificació del Pla de restauració, de data juny de 2018, la restauració es durà a terme tant en les parcel·les objecte d'explotació (parcel·les 63 i 66), com en les parcel·les ja explotades 64, 65 i 67, del polígon 3 de Monforte del Cid. La restauració es durà a terme de la següent forma:  
L'explotació de la pedrera s'iniciarà des del S de l'explotació. La direcció dels fronts serà SOTA-S'i l'avanç serà S-N.  
Finalitzada la 1a fase d'explotació i iniciada la 2a fase d'explotació, es procedirà a la restauració de les bermes i talús corresponents a la 1a fase de restauració.  
L'explotació de la 2a fase prosseguirà en direcció i avance S-N. Després d'haver-se acabat i iniciat la 3a fase d'explotació es procedirà a la restauració de les bermes i talús corresponents a la 2a fase de restauració.  
La superfície corresponent a la 3a fase d'explotació serà explotada íntegrament. La direcció i l'avanç serà S-N fins a arribar al límit N i després es continuarà amb direcció i avançament E-O. Finalitzada aquesta i iniciada la 4a fase d'explotació es procedirà a la restauració de les bermes i del talús corresponents a la 3a fase de restauració.  
La superfície corresponent a la 4a fase d'explotació serà explotada íntegrament. La direcció i l'avanç serà E-O. Una vegada arribat a la part oest, es continuarà l'explotació amb direcció i avançament N-S. Finalitzada aquesta es procedirà a la restauració de les bermes i del talús corresponents a la 4a i 5a fase de restauració, que també inclou les parcel·les annexes a l'explotació (parcel·les 64, 65 i 67).  
Els talussos finals són els resultants del projecte d'explotació i no hi haurà cap aportació de material per a la restauració. Els bancs seran del terreny original de les parcel·les i s'aniran perfilant perquè el seu estat final siga el que s'indica en el projecte.  
La revegetació es realitzarà preparant el terreny amb substrat vegetal perquè tinga l'ús actual, que és de cultiu de la vinya amb aprofitament agrícola. La revegetació dels talussos es realitzarà mitjançant una hidrosembra, mescla aquosa de llavors (gramínies), coberta protectora, fertilitzants i substàncies adherents.  
Calendari d'execució de la restauració vegetal.  
Les labors de restauració es compaginaran amb les d'explotació, començant aquestes per les cotes més altes de l'àrea que s'ha d'afectar. Es farà així una explotació amb caràcter descendent, restaurant el perfil final dels bancs tal com vagen quedant esgotats. L'esplanada resultant de la plaça de pedrera serà restaurada després d'esgotar-se l'explotació.  
  
Després de l'aportació i estesa del sòl es deixarà transcórrer un any per a la plantació a fi d'aconseguir una adequada meteorització del terreny.  
Les plantacions han de tenir lloc preferentment en els mesos d'octubre a novembre, i els clots necessaris es faran amb un mes d'antelació.  
  
Les comprovacions necessàries per a la reposició de fallades es duran a terme 6 mesos després de la plantació.  
Els regs necessaris durant la fase d'adaptació s'han de fer amb la periodicitat convenient fins a un any després de la plantació.  
Tramitació administrativa  
L'expedient l'inicia el 14 d'octubre de 2013 el Servei Territorial d'Energia d'Alacant amb la sol·licitud d'iniciació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental. Acompanya a aquesta sol·licitud el resultat del tràmit d'informació pública i la documentació tècnica necessària per a la tramitació de l'expedient.  
La Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 7082, de 5 d'agost de 2013.  
El cap del Servei Territorial d'Energia d'Alacant, en data 4 d'octubre de 2013, certifica que durant el termini concedit no es van presentar al·legacions.  
El 25 de setembre de 2014 el Servei Territorial d'Energia d'Alacant reitera la sol·licitud d'iniciació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
El 27 de novembre de 2014 es requereix a l'Ajuntament de Monforte del Cid el certificat de compatibilitat urbanística per a l'activitat projectada.  
El 9 de desembre de 2014 l'ajuntament remet un certificat de compatibilitat urbanística emés pels serveis tècnics municipals relatiu a parcel·les que no es corresponen amb aquelles en les quals es realitzarà l'activitat.  
El 20 de maig de 2015 se sol·licita a l'ajuntament l'esmena del certificat de compatibilitat urbanística.  
L'1 de juny de 2015 l'ajuntament remet un certificat de compatibilitat urbanística corresponent a les parcel·les objecte d'avaluació.  
El 12 de juny de 2015 se sol·licita al promotor, a través de l'òrgan substantiu, un requeriment de documentació i l'esmena de deficiències detectades en la documentació tècnica aportada.  
El 6 de novembre de 2015 el Servei Territorial d'Energia d'Alacant remet còpia de la documentació presentada pel promotor com a contestació al requeriment del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
  
El 24 de gener de 2017 el Servei Territorial d'Energia d'Alacant reitera la sol·licitud de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental.  
El 27 de març de 2018 es fa un nou requeriment al promotor, i es remet còpia a l'òrgan substantiu, en comprovar que la documentació aportada fins al moment no dona resposta a la totalitat de les qüestions requerides amb anterioritat.  
El 28 de juny de 2018 el promotor remitent el pla de restauració modificat atenent les qüestions sol·licitades pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
  
Consultes a les administracions afectades i informes rebuts.  
En l'expedient s'han considerat tant els informes remesos pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant, com els sol·licitats pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental en atenció a les possibles afectacions detectades.  
a) Informe del Servei de Vida Silvestre.  
En resposta a la consulta realitzada pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, el Servei de Vida Silvestre de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient remet, en data 18 de desembre de 2014, informe en el qual s'indica que a l'entorn de l'actuació només apareix com a espècie prioritària l'àguila cuabarrada (Aquila fasciata) i considera que el projecte no provocarà cap perjudici a aquesta espècie.  
  
b) Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
En resposta a la consulta realitzada pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, en data 20 d'abril de 2015, remet un informe sobre l'estudi d'integració paisatgística corresponent. Es resumeixen a continuació els principals punts recollits en aquest informe:  
- Confrontant per l'oest, es troben les parcel·les 64, 65 i 67, del mateix propietari, per a les quals es va tramitar una declaració d'interés comunitari per a planta d'emmatxucament d'àrids, l'estudi d'integració paisatgística de la qual va obtenir un informe favorable, en data 5 de novembre de 2012, amb condicionants relatius al compliment de les mesures d'integració paisatgística (plantació d'arbratge perimetral, reforçat en el camí d'accés, manteniment del 50 % de la parcel·la en el seu estat natural, amb realització de plantacions en aquesta i altura màxima dels apilaments sempre inferior al desnivell existent d'uns 7 m).  
- L'àmbit se situa dins del paisatge de rellevància regional PRR30: vinyes de l'interior d'Alacant (Novelda, el Pinós). Per això, si bé l'estudi d'integració paisatgística assigna una valoració paisatgística baixa a aquest paisatge, es considera el conjunt del paisatge afectat, d'alt valor a escala regional. No obstant això, sent que determinats àmbits poden haver vist disminuït el seu valor, principalment a causa de les transformacions de cultius i a les activitats i infraestructures implantades, pot admetre's certa disminució, i és necessari en tot cas adoptar mesures per a la preservació i la regeneració, si escau, d'aquest.  
  
- Quant a les mesures d'integració paisatgística propostes necessàries per a viabilitzar l'actuació, es proposa la regeneració de la zona objecte d'activitat, retornant-la al seu estat agrícola original, sense major concreció. No obstant això, consultats el projecte d'explotació i el pla de restauració elaborats, es comprova que l'extracció, en direcció oest-aquest, continuant l'avanç direcció sud-nord i simultaniejant l'extracció amb la restauració de forma progressiva, i les plantacions finals a realitzar, gramínies i vinya, poden considerar-se com a mesures d'integració paisatgística adequades.  
En tot cas, amb la finalitat de reduir el previsible impacte paisatgístic i visual generat durant la fase d'explotació, es considera necessari dur a terme una plantació perimetral d'arbratge similar al requerit per a les parcel·les confrontants del mateix propietari, tenint en compte que aquesta nova activitat es percebrà com una ampliació d'aquella.  
Per tot això, cal considerar compatible l'actuació amb els valors paisatgístics de l'àmbit, sempre que es duguen a terme les mesures d'integració paisatgística fixades, incloent la plantació perimetral sol·licitada. Així mateix, en la resolució que s'adopte referent a la pedrera, haurà de justificar-se l'execució del pla de participació pública de l'estudi d'integració paisatgística, els seus resultats i la consideració d'aquests en la solució adoptada, de conformitat amb el que s'estableix en l'article 15.3 f) i en els apartats 5 i 6 de l'article 16 del RPJECV.  
  
c) Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
En informe de data 11 de juliol de 2011, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer informa favorablement l'actuació.  
L'informe indica que a l'entorn de l'actuació no es localitza cap llit, per la qual cosa no suposa afectació al domini públic hidràulic. També es recorda en aquest informe que s'haurà de comptar amb autorització de l'organisme de conca per a l'abocament d'aigües pluvials a llit i que l'aigua amb la qual es pretén satisfer les demandes de l'activitat haurà de procedir d'un origen emparat per un dret al seu ús privatiu. Així mateix, s'assenyala que la zona on se situa l'actuació no presenta risc d'inundació i es troba fora de zona de policia de llit públic, per la qual cosa es presumeix que aquesta no suposarà incidència en el règim de corrents.  
d) Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural.  
La Direcció General de Patrimoni Cultural, en data 5 d'octubre de 2011 informa favorablement el projecte als efectes patrimonials contemplats en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Consideracions ambientals  
1r. Consideracions a la qualitat de la documentació aportada pel promotor.  
Malgrat els successius requeriments realitzats al promotor sol·licitant l'esmena de les deficiències oposades en la documentació tècnica, continuen detectant-s'hi discrepàncies entre els diferents documents tècnics i indefinicions que dificulten la comprensió de les labors que es duran a terme tant durant la fase d'explotació com durant la fase de restauració, així com la seua distribució temporal. També existeix una indefinició sobre el tractament i destinació dels materials obtinguts i algunes de les mesures protectores i correctores proposades. A causa d'aquesta falta de concreció en la redacció de la documentació i a les discrepàncies entre els diferents documents tècnics, l'avaluació d'impacte ambiental es realitza pressuposant una sèrie de qüestions derivades de la interpretació del conjunt de la documentació aportada i que obliga a imposar una sèrie de condicionants a la declaració d'impacte ambiental. Es resumeixen a continuació les modificacions realitzades en el projecte al llarg del procediment d'avaluació ambiental, així com la puntualització de certes qüestions importants per a la correcta comprensió del projecte:  
  
- En el projecte inicial es considerava únicament la restauració de les parcel·les 63 i 66 del polígon 3 de Monforte del Cid. No obstant això, en indicar el projecte que en les parcel·les confrontants pertanyents al mateix promotor s'anava a instal·lar una planta de tractament i en observar en el visor de la Generalitat que aquestes parcel·les estaven completament explotades, es va sol·licitar una ampliació del projecte en la qual es considerara també aquesta planta de tractament i la restauració de les parcel·les afectades. En la nova documentació aportada, el promotor va declarar que finalment no s'instal·laria la planta de tractament i es va presentar un nou pla de restauració que contempla la restauració tant de les parcel·les a explotar (63 i 66) com la de les parcel·les confrontants per l'oest, és a dir, les parcel·les 64, 65 i 67. En el pla de restauració, es proposa restaurar les parcel·les annexes núm. 64, 65 i 67 en les últimes fases de restauració (fases 4a i 5a), és a dir, quan haja finalitzat completament l'explotació de la pedrera. Ja que la restauració d'aquestes parcel·les no interferirà amb les labors d'explotació, es considera més adequat que es duga a terme simultàniament amb l'explotació de les parcel·les 63 i 66, reduint d'aquesta manera l'impacte paisatgístic. Per tant, el pla de restauració haurà de modificar-se repartint la superfície total a restaurar de les parcel·les 64, 65 i 67 de forma proporcional entre les fases de restauració 1a, 2a i 3a.  
  
- Segons s'indica en el projecte d'explotació, el talús del front de treball serà vertical i l'alçada dels bancs finals previstos serà de 5 i 6 metres i bermes de 5,6 metres, amb cuneta de recollida d'aigües. El talús final de l'explotació serà de 25°. Ja que el promotor ha declarat que la restauració de les parcel·les es realitzarà sense aportació de materials externs a la pedrera, s'entén que el front de treball serà vertical excepte en la part final corresponent als talussos, és a dir, que la morfologia final dels talussos quedarà conformada en la fase d'explotació, limitant-se en la fase de restauració a realitzar la revegetació de talussos i bermes.  
- Després de la declaració presentada pel promotor en data 21 d'octubre de 2015 davant la Secció de Mines de la Direcció Territorial d'Alacant, en la qual s'indica que no s'instal·larà la planta de valorització de residus prevista en el projecte d'explotació, no s'ha especificat on es tractarà el material extret. En conseqüència, amb caràcter previ a l'autorització de l'execució del projecte, tant el projecte d'explotació com l'estudi d'impacte ambiental hauran d'especificar el lloc en el qual es realitzarà el tractament del material, establint l'itinerari dels camions, l'impacte ambiental previsible i les mesures correctores oportunes per a minimitzar aquest impacte.  
  
- Existeix una discrepància entre el que s'indica en el projecte d'explotació i l'exposat en l'estudi d'impacte ambiental respecte a la manera de realitzar el manteniment de la maquinària utilitzada en l'explotació de la pedrera. Mentre que en el projecte s'indica que les màquines seran portades als tallers per a la seua revisió o reparació, no generant-se residus, en l'estudi d'impacte ambiental s'al·ludeix a la generació de residus perillosos provinents en la seua major part de la posada a punt de la maquinària. A causa de la indefinició existent referent a aquesta qüestió, en l'avaluació del projecte s'ha considerat la situació més desfavorable, és a dir, que el manteniment de la maquinària es realitze en la mateixa explotació.  
2° Consideracions derivades de l'emplaçament del projecte.  
L'explotació minera es desenvoluparà en les parcel·les 63 i 66 del polígon 3 del municipi de Monforte del Cid. D'acord amb el certificat de compatibilitat urbanística de l'ajuntament, de data 25 de maig de 2011, les parcel·les tenen la qualificació urbanística de sòl no urbanitzable comú rural i l'activitat és compatible amb la normativa i el planejament urbanístic municipal.  
Contrastades les parcel·les en què es pretén situar l'activitat amb la informació subministrada pel visor cartogràfic de la Generalitat s'observa que:  
- Confrontant amb les parcel·les 64, 65 i 67 es troba la via pecuària Colada de la Loma. L'òrgan substantiu haurà de realitzar consulta a la Secció Forestal de la Direcció Territorial d'Alacant sobre les possibles afectacions derivades de la restauració d'aquestes parcel·les. El promotor haurà d'incorporar al pla de restauració tots els condicionants, observacions o suggeriments que es plantegen en l'informe que emeta aquest organisme i que seran implementats en la restauració de les parcel·les.  
  
- L'emplaçament de l'activitat extractiva no afecta terreny forestal.  
- Dins de la franja de 500 m entorn de la zona d'explotació, es detecta l'existència de diversos habitatges, la qual cosa podria suposar una incompatibilitat d'ús amb la pedrera, segons estableix l'article 197, apartat c, de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana. No obstant això, l'activitat compta amb el certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Monforte del Cid, per la qual cosa es considera que el desenvolupament de l'explotació d'àrids no és incompatible amb la presència d'edificacions habitades sempre que, amb l'aplicació de les mesures preventives i correctores adequades, no es produïsquen riscos ni molèsties, principalment per sorolls i pols, en els esmentats habitatges.  
Considerant que en l'explotació no s'utilitzaran explosius i d'acord amb els resultats de l'estudi acústic aportat no es preveuen molèsties per soroll als habitatges pròxims. L'horari de treball serà de 1.39-95.49 i de 77.25-91.72 i no es treballarà els caps de setmana ni dates festives. Quant a les molèsties per partícules en suspensió, segons s'indica en el projecte, es disposarà d'equips per a evitar la formació de pols i cobriments perquè els camions no generen pols durant el transport. També s'han de fer regs periòdics durant les labors d'extracció. No obstant l'anterior, tal com s'indica en el programa de vigilància ambiental, s'hauran de realitzar els mesuraments periòdics d'aquests paràmetres i, en cas de detecció de molèsties en els habitatges pròxims s'establiran mesures correctores addicionals.  
  
- La localització del projecte no afecta hàbitats d'interés comunitari, microreserves de flora, espais de la Xarxa Natura 2000, ni a cap altre tipus d'espai natural protegit.  
- Segons el BDB a l'entorn de l'actuació consta la presència de l'espècie prioritària Aquila fasciata. D'acord amb l'informe emés pel Servei de Vida Silvestre de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient remitent, en data 18 de desembre de 2014, el projecte no provocarà cap perjudici a aquesta espècie.  
- L'emplaçament proposat no està sotmés a riscos per inundació, lliscaments o despreniments, i presenta una baixa vulnerabilitat d'aqüífers. Tampoc existeixen afectacions territorials derivades de la proximitat d'elements naturals o d'infraestructures humanes.  
- L'actuació compta amb l'informe favorable de la Direcció General de Cultura, als efectes patrimonials contemplats en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Per tot això, es conclou que, de la ubicació de la pedrera, no es derivaran afectacions significatives al medi ambient.  
3r. Consideracions relacionades amb l'activitat a desenvolupar.  
Els impactes més significatius derivats de l'execució del projecte es produeixen sobre l'aire, per l'augment del soroll i de les partícules sòlides en suspensió; la geomorfologia, quant a la variació de la topografia original; l'edafologia, per la destrucció i l'alteració de les característiques del sòl; la vegetació, ja que es destrueix i danya la coberta vegetal; els processos hidrològics, perquè la modificació del relleu afecta drenatges i la taxa d'erosió/sedimentació; i el paisatge, per produir-se un impacte visual significatiu.  
Identificació d'impactes deguts a l'activitat descrits en l'estudi d'impacte ambiental i mesures protectores i correctores proposades.  
  
- Afectació a la geomorfologia. L'activitat de la pedrera introdueix un element geomorfològic nou i específic com són les geometries regulars i dislocades dels fronts de pedrera, que mostren la roca en plans difícilment observables en altres condicions. Per a minimitzar l'impacte visual es proposa una restauració simultània a l'explotació de la pedrera. La restauració vegetal es realitzarà amb plantes de vinya que és el cultiu existent en l'actualitat i el cultiu predominant a la zona.  
  
L'afectació a la geomorfologia es considera un impacte negatiu, permanent, simple, directe, irreversible, recuperable, continu i sever lloc que l'execució del pla de restauració es considera una mesura correctora específica i intensiva i molt significatiu pel canvi que suposa l'explotació en la morfologia dels terrenys de cultiu.  
- Disminució de la qualitat de les aigües superficials i subterrànies. El risc d'afectació al sistema hidrogeològic pot provenir bàsicament de dues fonts: filtracions de substàncies contaminants provinents d'abocaments accidentals d'hidrocarburs o olis i aigües d'escolament amb un alt contingut en sòlids.  
La zona presenta un grau baix de vulnerabilitat dels aqüífers.  
L'explotació de la pedrera comporta l'ús de maquinària pesant, que requereix l'ús d'olis altament contaminants, per la qual cosa els seus residus estan catalogats com a tòxics i perillosos. Així mateix, és necessària l'existència d'un depòsit de gasoil per a ús com a combustible de la maquinària. Les activitats que suposen la manipulació d'aquest tipus de substàncies han de tindre's en consideració per a prevenir la contaminació del mitjà.  
Les operacions de manteniment de la maquinària s'han de fer en una zona dins de la mateixa explotació minera però no s'indica la seua ubicació exacta. En qualsevol cas, per a minimitzar el risc d'infiltracions aquesta zona ha d'estar impermeabilitzada i impedir que l'aigua d'escolament es contamine amb els possibles contaminants que impregnen l'àrea i discórrega a altres zones. Per a això, o bé es realitza una coberta per a aquesta zona, o com a mínim es garanteix que l'aigua pluvial d'aquesta zona no discorrerà lliurement, per a això, la vorada contenidora haurà de tindre l'alçada suficient perquè un episodi de pluja torrencial no supose que l'aigua la desborde, i a més, disposar d'una basseta estanca de lixiviats que la buide periòdicament un gestor autoritzat.  
Els residus resultants del manteniment de la maquinària s'emmagatzemaran en lloc cobert i estanc i s'entregaran a un gestor autoritzat. A més, els recipients d'emmagatzematge de residus perillosos s'emplaçaran en cubetes de dimensions adequades a aquests, i s'haurà de disposar de suficient quantitat de material absorbent davant eventuals fuites o abocaments que, una vegada utilitzat, haurà d'emmagatzemar-se d'acord amb la seua naturalesa fins a la seua retirada per gestor autoritzat.  
A falta d'aquestes garanties, el manteniment de la maquinària de l'explotació haurà de realitzar-se en tallers especialitzats.  
Per a prevenir la degradació de llits per augment de terbolesa de l'aigua d'escolament de la zona d'explotació haurà de canalitzar-se a un embassament interior sense eixida, utilitzant-se per al reg.  
Aquesta afectació sobre el sistema hidrogeològic és un efecte negatiu temporal, ja que es pot produir durant tota la vida útil de la pedrera. Es tracta d'una acció indirecta de l'activitat, irreversible, irrecuperable, irregular i discontínua. Com a valoració global, es tracta d'un efecte moderat amb impacte poc significatiu amb les mesures correctores proposades, com la solera de formigó en el taller i els depòsits específics per a residus.  
- Eliminació de la vegetació. Es tracta d'un impacte poc significatiu, ja que les terres es troben cultivades de vinyes, de forma totalment antropitzada. Una vegada acabe l'activitat la zona es podrà tornar al seu estat original de forma fàcil i segura.  
- Afectació per immissió de partícules a la coberta vegetal. Aquest efecte és negatiu, temporal, simple, directe, reversible (si no es causen danys irreparables a la fisiologia vegetal), recuperable i continu. S'ha valorat l'efecte com a moderat i l'impacte poc significatiu lloc que els filtres amb els quals compta la maquinària per a disminuir l'emissió de pols i el control de partícules establit en el programa de vigilància ambiental es consideren mesures correctores intensives per a protegir la vegetació existent a l'entorn de la pols que es deposita sobre les fulles i altera la seua fisiologia.  
- Afectació directa a la fauna. L'ampliació dels fronts d'explotació suposa l'eliminació directa de tota aquella fauna que no siga capaç d'escapar, i no són probables els danys directes sobre els ocells per destrucció de nius, posades o pollastres, ja que no s'han detectat plataformes de nidificació en la pedrera. Durant l'explotació, l'eliminació directa vindrà generada pels atropellaments que puguen ocasionar la maquinària i els camions.  
Cal tindre en compte que la zona d'estudi no presenta un especial valor quant a la fauna que alberga i que no es troben presents espècies ni comunitats d'especial interés o que requerisquen mesures de protecció.  
  
L'impacte del present projecte sobre la fauna té un caràcter negatiu, temporal, simple, directe, irreversible (si es considera que els individus que desapareguen no poden reposar-se), recuperable, irregular i discontinu. No es preveuen danys sobre espècies o comunitats d'interés, és per això que s'ha valorat l'impacte com a compatible lloc que, a més, no es posen en marxa mesures correctores específiques. Tenint en compte que la presència de pedrera data de diverses dècades arrere, l'eliminació d'espècies de fauna silvestre és poc probable durant l'obertura dels nous fronts, per la qual cosa l'impacte es considera poc significatiu.  
  
- Disminució de la qualitat de l'hàbitat per a la fauna. L'afectació a la qualitat de l'hàbitat s'entén com el conjunt d'efectes del projecte que han de tenir una repercussió indirecta sobre les espècies i poblacions de fauna silvestre presents en la zona.  
Durant l'explotació i les obres, les emissions acústiques i les vibracions han de tenir efectes que seran més o menys rellevants en funció de l'etologia de cada espècie. Els principals grups que es veuran afectats són aquells de mobilitat més reduïda com els mamífers xicotets, ja que altres grups amb major capacitat de moviment hauran fugit a zones limítrofes més tranquil·les. Tenint en compte que les espècies presents en l'entorn es troben adaptades a la presència i a l'activitat humana, no serà de gran rellevància.  
Durant l'explotació de la pedrera, l'impacte sobre la qualitat de l'hàbitat serà de tipus negatiu, temporal, si es té en compte que la regeneració de les condicions adequades una vegada cesse l'activitat, sinèrgic, directe, reversible, recuperable i continu.  
La maquinària utilitzada s'adequa a la normativa de seguretat vigent quant a emissions de soroll. Aquestes mesures es consideren correctores d'impacte sobre l'hàbitat pel que la valoració dins de la fase d'explotació és d'impacte moderat.  
- Disminució de la qualitat paisatgística. Es considera que es generarà un efecte durant la fase d'explotació, i es prolongarà després del cessament d'aquesta, acumulatiu, directe, recuperable (ja que mitjançant la restauració ambiental i el correcte disseny dels diferents elements es podrà aconseguir mitigar el resultat) i continu.  
La principal mesura correctora d'aquest impacte és l'execució d'un projecte de restauració ambiental adequat, especialment centrat a restaurar la superfície vegetal i augmentar la integració paisatgística de l'explotació. La restauració es realitzarà de forma progressiva i simultània a l'explotació, a fi de reduir la magnitud espacial i temporal dels impactes. Aquesta restauració es realitzarà segons l'extracció d'àrids, que al seu torn depén del ritme del mercat. La revegetació de la plaça de pedrera es realitzarà amb plantes de vinya, que és el cultiu actual en les parcel·les 63 i 66 i per als talussos s'utilitzaran llavors de gramínies.  
  
La densitat de plantació haurà d'ajustar-se a les densitats de plantació de les vinyes de la zona. Es dedueix del recollit en el pressupost, que es pretenen plantar tan sols 750 ceps de vinya en les 2,86 hectàrees que s'explotaran i una part proporcional no especificada en les parcel·les annexes ja explotades. Aquesta quantitat de plantes és clarament insuficient tenint en compte que les densitats de plantació en zones seques com és Monforte del Cid se situen al voltant de les 1500 ceps/ha. Per tant, s'haurà d'augmentar el nombre de ceps a utilitzar en la restauració fins a aconseguir una densitat similar a les densitats de plantació de la zona. Conseqüentment, s'haurà de modificar el pressupost incrementant els costos de les partides de despeses destinades a compra de plantes, emplenat de clots, fertilitzant i regs.  
  
L'única infraestructura considerable que es troba en 2 km a la redona de l'explotació és la carretera comarcal CV-820. Segons es desprén de l'estudi d'integració paisatgística, la carretera ha sigut presa com un punt d'observació i l'activitat no és visible des d'aquesta.  
  
En tot cas, tal com indica l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, amb la finalitat de reduir el previsible impacte paisatgístic i visual generat durant la fase d'explotació, es considera necessari dur a terme una plantació perimetral d'arbratge similar al requerit per a les parcel·les confrontants del mateix propietari, tenint en compte que aquesta nova activitat es percebrà com una ampliació d'aquella.  
  
- Generació d'estèrils. Durant l'explotació de la pedrera pràcticament no es generen excedents de materials a causa de les característiques del material i que les fraccions de material més disgregades es destinen a base de camins, ports, farciments, etc. Així doncs, els volums generats són reduïts, per la qual cosa s'apilaran durant l'explotació en zones dins de la mateixa pedrera i s'aniran utilitzant com a farciment en les places on no hi haja més material de qualitat i s'haja d'abandonar l'explotació.  
Atenent doncs a les característiques d'aquesta explotació no existeix afectació ambiental i per tant aquest impacte no es valora.  
- afectació a la qualitat atmosfèrica. L'afectació a la qualitat atmosfèrica es produirà durant tota l'explotació, provinent de dues fonts principals: el trànsit de camions i funcionament de la maquinària pesant i l'extracció del material en si.  
La primera de les fonts suposa un augment en els nivells d'emissió de contaminants provinents de la combustió en els motors, si bé en tractar-se d'un entorn obert en el qual la dispersió dels gasos i partícules es produirà en un curt període de temps, els efectes seran compatibles.  
  
Quant a la segona de les fonts, les emissions seran de sòlids en suspensió. Els principals receptors d'aquestes emissions seran els treballadors de l'explotació i els habitatges de l'entorn; a més, es considera que la vegetació de la zona patirà també un impacte negatiu a conseqüència d'aquestes emissions, ja que la pols generada es depositarà sobre la superfície foliar, que afecta la seua fisiologia. Aquesta última afectació s'ha valorat dins de l'afectació a la coberta vegetal.  
Es tracta d'un impacte de caràcter negatiu, temporal, acumulatiu, directe, reversible, recuperable, d'aparició regular, permanència contínua i de magnitud moderada posat que es poden aplicar mesures correctores no intensives com són els regs periòdics de les superfícies nues sobre les quals estiga transitant maquinària. La magnitud de l'impacte serà poc significativa donat el nombre d'afectats i l'efectivitat de les mesures correctores aplicades.  
Per a reduir la generació de pols en el trànsit de maquinària mòbil i dels camions de càrrega i descàrrega, així com per l'acció del vent, es recorrerà a regs d'aigua, especialment en èpoques seques i amb vent, bé mitjançant aspersors en els vials principals o per reg amb camió cisterna. Tots els camions una vegada carregats i abans d'eixir de l'explotació es trobaran coberts per lones de protecció per a evitar l'emissió de pols.  
  
Les labors de manteniment i neteja en els accessos a la pedrera seran periòdiques, per a minimitzar la dispersió de pols, i es restringirà així mateix la velocitat de conducció dels vehicles.  
S'haurà d'instruir als operaris de la pedrera sobre els sistemes de reducció de pols instal·lats en l'explotació, incidint en l'activació dels sistemes de reg en els punts necessaris en funció de l'activitat i la climatologia, així com en la utilització del sistema llava-rodes.  
  
- afectació a la qualitat acústica. Les principals emissions de sorolls van lligades a les següents operacions: labors de càrrega/descarrega i trànsit del parc mòbil.  
S'ha de considerar que els talussos de l'explotació funcionen com a barreres d'atenuació de l'emissió de soroll cap a l'exterior.  
Les mesures correctores que s'empraran per a disminuir l'impacte acústic seran:  
- En relació amb els sorolls i vibracions, i al localitzar-se alguns habitatges pròxims, es respectarà un horari de treball diürn per a totes les activitats que puguen suposar molèsties per al descans de la població.  
- La maquinària utilitzada complirà amb la normativa de seguretat vigent entre la qual es troba el Reial decret 212/2002, de 22 de febrer, pel qual es regulen les emissions sonores en l'entorn degudes a determinades màquines d'ús a l'aire lliure.  
- S'ha de fer un manteniment preventiu de la maquinària i s'usaran màquines amb baix nivell de soroll, on el control de les emissions de soroll s'haja considerat en el disseny de l'equip pel fabricant.  
  
- Apantallament: Aquest mètode consisteix en la col·locació d'una pantalla entre la font i els punts a protegir (habitatges, àrees sensibles, treballadors, etc.), de manera que es reduïsca la propagació, durant la fase d'explotació s'aprofitaran els possibles apilaments d'àrids o apantallaments del mateix terreny perquè realitzen aquesta funció.  
En l'estudi acústic realitzat es conclou el següent:  
Donada la distància de l'activitat respecte a nuclis de població aquests no es trobaran afectats per l'activitat.  
En les zones confrontants amb l'activitat, que es resumeixen en zones de cultiu de vinya, amb xicotetes construccions per a apilament de ferramentes i xicotetes construccions destinades a cura d'ocells de corral, donats els valors estimats d'immissió acústica, no se superen els valors límit indicats per la normativa vigent (65 dBA dia).  
Pel que podem concloure que l'entrada en funcionament de l'activitat no supera els valors límit exigits per la normativa legal vigent.  
  
En aquest mateix estudi acústic es proposen les següents mesures preventives i correctores:  
- Es limitarà la velocitat de circulació en tota l'obra a 20 km/h a fi de reduir les molèsties derivades dels sorolls generats i possibles atropellaments.  
- S'empraran, sempre que siga possible, mecanismes d'atenuació del soroll tals com silenciadors de tub d'escapament, etc.  
- S'han de fer revisions periòdiques de la maquinària instal·lada per a evitar sorolls procedents d'elements desajustats o molt desgastats que treballen amb un alt nivell de vibració.  
- S'instal·larà la maquinària fixa a una cota inferior d'uns 5 m, que actuarà de pantalla protectora acústica.  
En qualsevol cas, haurà d'incloure's dins del programa de vigilància ambiental la realització de les pertinents auditories acústiques d'acord amb la legislació, i en el cas de detectar-se incompliment dels límits, hauran d'adoptar-se mesures correctores addicionals.  
- Afectació al patrimoni. Derivat de la prospecció al patrimoni arqueològic realitzat, no s'ha detectat cap resta arqueològica. La Direcció General de Patrimoni Cultural, en data 5 d'octubre de 2011 informa favorablement el projecte als efectes patrimonials contemplats en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
En cas de descobriment de restes arqueològiques o béns culturals durant l'execució de les obres en l'àmbit de l'explotació, se suspendran les operacions d'explotació i es comunicarà la troballa als organismes competents perquè s'adopten les mesures necessàries per a la seua protecció, conservació o estudi.  
- Afectació a la qualitat del medi ambient urbà. Atés que l'explotació es troba allunyada de nuclis urbans i els camions de transport poden accedir a l'autovia sense passar per nuclis de població, es considera que no existeix afectació sobre el medi ambient urbà, ja que els habitatges afectats són pocs i estan dispersos.  
- Afectació a les vies públiques. El trànsit de camions accedint a l'explotació i eixint una vegada carregats de material pot suposar un enfangament de la calçada d'accés, amb el consegüent perill que això pot ocasionar, per risc de lliscaments i pèrdua de visibilitat a causa de les esquitxades.  
Es tracta d'un impacte que es produeix durant l'explotació de la pedrera, negatiu, temporal, simple, directe, reversible, recuperable i continu.  
La posada en marxa d'un sistema de rentada de rodes es considera una mesura correctora enfront d'aquest impacte de tipus específic i intensiu, de manera que se li ha donat una valoració global de sever. Per la rellevància que aquesta afectació puga tindre, una vegada posat en marxa aquest sistema de rentada de rodes, la magnitud global de l'impacte és no significativa.  
- Gestió dels residus. Els residus es gestionaran adequadament durant totes les fases del projecte, tant durant les obres com durant la restauració especialment aquells descrits com a perillosos (inclosos els envasos que els hagen continguts).  
Es vigilarà que siga un gestor autoritzat de residus el que s'encarregue de gestionar la retirada i correcta destrucció dels residus perillosos, mentre que, per a la resta de residus, s'atendrà les normatives aplicables i, en concret, a les ordenances municipals de neteja pública dels respectius ajuntaments.  
Per a la seua correcta recollida en la pedrera es disposarà de contenidors adequats en els quals es puguen emmagatzemar els diferents tipus de residus selectivament, sense mesclar, i en condicions de seguretat enfront d'abocaments o fuites accidentals.  
En cas de produir-se algun abocament accidental de substàncies tòxiques o perilloses sobre terreny no impermeable, aquest es recollirà juntament amb les terres impregnades en el menor temps possible, evitant filtracions. Les terres contaminades seran gestionades per gestor autoritzat.  
Els residus assimilables a urbans es recolliran en contenidors que seran utilitzats pels treballadors.  
- Pla de gestió de residus. En l'explotació no es generarà cap mena de residus que es trobe dins de l'abast del Reial decret 975/2009, de gestió de residus, protecció i rehabilitació de mines.  
  
- Consum d'aigua.  
En la documentació tècnica aportada no es realitza un càlcul estimatiu del volum d'aigua requerit per a l'aplicació dels regs destinats a reduir les partícules en suspensió generades pel trànsit de la maquinària mòbil i dels camions de càrrega i descàrrega. Tampoc s'especifica quin serà l'origen de l'aigua. L'únic volum d'aigua que es contempla en el pressupost del pla de restauració és el destinat al reg per a la plantació de les vinyes (se suposa que per al primer any) i que s'estima en 124.960 unitats x 4 litres/unitat, és a dir, uns 500 m³.  
  
No obstant això, en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, emés en data 11 de juliol de 2011, es fa referència al fet que «(?) el volum d'increment de demanda anual previst és de 12 m³. Aquest volum s'ha obtingut pel sol·licitant, estimant 1 m³/mes per al reg dels apilaments d'àrids que es produïsquen com a conseqüència de l'extracció d'aquests. L'origen de l'aigua amb la qual es pretén satisfer l'increment de demanda previst per l'actuació és mitjançant el subministrament amb camions cisterna.»  
Per tant, per a solucionar aquestes discrepàncies, s'haurà de quantificar i indicar clarament en el projecte, estudi d'impacte ambiental i pla de restauració, el volum total d'aigua que es requerirà tant durant l'explotació com durant la restauració de la pedrera. L'aigua utilitzada, en qualsevol cas, haurà de tindre una procedència emparada per un dret a l'ús privatiu d'aquesta, que haurà de justificar-se documentalment amb caràcter previ a l'autorització de l'activitat.  
  
Programa de vigilància ambiental.  
El PVA elaborat concreta bé els mesuraments i controls a realitzar en determinats aspectes, però deixa altres qüestions sense definir correctament. En concret:  
- S'ha de revisar el jalonament perimetral per a evitar eventuals afectacions fora de la zona d'explotació.  
- En cas de descobriment de restes arqueològiques o béns culturals durant l'execució de les obres en l'àmbit de l'explotació, se suspendran les operacions d'explotació i es comunicarà la troballa als organismes competents perquè s'adopten les mesures necessàries per a la seua protecció, conservació o estudi.  
- En cas d'optar pel manteniment de maquinària en la mateixa explotació, haurà de comprovar-se l'estat de la impermeabilització de la zona habilitada a aquest efecte.  
- S'han d'incloure les auditories acústiques pertinents d'acord amb la legislació vigent.  
- Per a garantir l'arrelament de la vegetació implantada, a més del control de falles, s'hauran de controlar les necessitats de reg, com a mínim estivals, des de l'execució de la primera fase de restauració.  
- S'haurà de concretar la periodicitat per a cadascun dels controls, establint per a aquells exigits per la legislació vigent la periodicitat mínima indicada per les prescripcions normatives.  
- La documentació derivada del desenvolupament del programa de vigilància ambiental ha de romandre a la disposició de l'autoritat ambiental competent. Respecte a la remissió d'informes a aquesta direcció general, es consideren essencials els informes anuals referits als anys en què finalitzen cadascuna de les fases d'explotació i cadascuna de les fases de restauració, així com l'informe corresponent a la conclusió del PVA.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que es determina en l'annex I, grup 3.c.1, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
  
L'article 13 del Decret 158/2015,d'18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, en ús de les facultats que se m'han atribuït legalment, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte d'explotació de recursos de la secció A) denominada Pozoblanco, promogut per Desmontes i Excavaciones Ismael, SL, a situar en les parcel·les 63 i 66 del polígon 3 del terme municipal de Monforte del Cid (Alacant), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, el pla de restauració i les modificacions aportades a aquests documents, en tot allò que no contradiga els condicionants del punt segon de la present resolució.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. A fi de reduir el previsible impacte paisatgístic i visual generat durant la fase d'explotació, es portarà a cap una plantació perimetral d'arbratge similar al requerit per a les parcel·les confrontants del mateix propietari, tenint en compte que aquesta nova activitat es percebrà com una ampliació d'aquella.  
2. En la resolució que s'adopte referent a la pedrera, haurà de justificar-se l'execució del pla de participació pública de l'estudi d'integració paisatgística, els seus resultats i la consideració d'aquests en la solució adoptada, de conformitat amb el que s'estableix en l'article 15.3 f i en els apartats 5 i 6 de l'article 16 del RPJECV.  
3. S'ha de quantificar el volum total d'aigua que es requerisca tant durant l'explotació com durant la restauració de la pedrera incloent els costos del reg en el pressupost.  
4. Amb caràcter previ a l'autorització de l'activitat es justificarà documentalment l'origen de l'aigua requerida que, en qualsevol cas, haurà de tindre una procedència emparada per un dret a l'ús privatiu d'aquesta. L'abocament d'aigües pluvials a llit requerirà la corresponent autorització de l'organisme de conca. Es compliran en tot cas les disposicions establides en el reglament de domini públic hidràulic aprovat pel Reial decret 849/1986 d'11 d'abril.  
5. El promotor jalonarà el límit de la zona extractiva abans d'iniciar els treballs. Donarà compte d'això a l'òrgan substantiu mitjançant un informe i un reportatge fotogràfic.  
6. Qualsevol variació temporal en el desenvolupament de les fases d'explotació, haurà de portar aparellada la corresponent variació en les fases de restauració, de manera que una acceleració en les activitats extractives suposarà la consegüent acceleració en les labors de restauració.  
7. Quant a la zona de repòs i manteniment de maquinària:  
7.1. Dimensions: Abastarà la superfície adequada per a albergar, a més de les operacions de manteniment de maquinària, el punt net de recollida de residus.  
7.2. Característiques tècniques: La zona destinada a realitzar les operacions de manteniment de la maquinària estarà convenientment impermeabilitzada i haurà d'impedir la contaminació de l'aigua d'escolament amb els possibles contaminants que impregnen l'àrea, comptant per a això amb una coberta o amb una vorada contenidor amb altura suficient perquè un episodi de pluja torrencial no supose que l'aigua es desborde. A més, la instal·lació comptarà amb una basseta estanca de lixiviats que es buide periòdicament per gestor autoritzat.  
Els recipients d'emmagatzematge de residus perillosos s'emplaçaran en cubetes de dimensions adequades, i es disposarà de suficient quantitat de material absorbent davant eventuals fugides o abocaments que, una vegada utilitzat, haurà d'emmagatzemar-se d'acord amb la seua naturalesa fins a la seua retirada per gestor autoritzat.  
7.3. Emplaçament: Se situarà en l'última zona a restaurar de les parcel·les ja explotades en l'actualitat i es desmantellarà quan haja d'iniciar-se l'última fase de restauració. Qualsevol operació de manteniment que haguera de realitzar-se a partir d'aquest moment es realitzarà en tallers externs.  
A falta d'aquestes garanties, el manteniment de la maquinària de l'explotació haurà de realitzar-se en tallers especialitzats.  
Tots els residus procedents del desmantellat de les zones de manteniment es gestionaran conformement amb el que s'estableix en la legislació.  
8. S'ha de fer una auditoria acústica en el termini de 3 mesos des de l'inici de l'activitat, i posteriorment, les corresponents d'acord amb la periodicitat establida en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Les auditories acústiques s'han de fer per un organisme de control autoritzat. En cas de superar els nivells sonors permesos per la llei, s'establiran les mesures correctores pertinents.  
9. Per a prevenir la degradació de llits per augment de terbolesa, l'aigua d'escolament de la zona d'explotació es canalitzarà a un embassament interior sense eixida, i es farà servir per al reg.  
10. En cas de descobriment de restes arqueològiques o béns culturals durant l'execució de les obres en l'àmbit de l'explotació, se suspendran les operacions d'explotació i es comunicarà la troballa als organismes competents perquè s'adopten les mesures necessàries per a la seua protecció, conservació o estudi.  
11. Respecte del pla de restauració de la pedrera:  
11.1 Si incrementarà el nombre de ceps de vinya utilitzades en la restauració de manera que la densitat de plantació s'ajuste a les densitats de plantació de les vinyes de la zona. Per consegüent, es modificarà el pressupost incrementant els costos de les partides de despeses destinades a compra de plantes, emplenament de clots, fertilitzant i regs.  
  
11.2 En iniciar cadascuna de les fases extractives, en la retirada prèvia de la capa d'esquivadora, el material vegetal procedent de l'esbrossat es triturarà i incorporarà a la capa de terra vegetal per al seu enriquiment en matèria orgànica i en llavors, amb la finalitat de facilitar el desenvolupament de vegetació sobre el cordó vegetal.  
12. El promotor serà responsable de mantenir en bon estat els camins per on circule la seua maquinària. En el cas que el titular subscriguera amb una altra societat algun contracte que incloga aquest manteniment, aquesta obligació recaurà subsidiàriament sobre aquesta societat.  
13. Quant al programa de vigilància ambiental:  
13.1. Sin perjudici de les disposicions del programa de vigilància ambiental proposat, s'inclouran en aquest les següents determinacions, assenyalant la periodicitat amb la qual s'han de fer, que en cap cas superarà la indicada per les prescripcions normatives en el cas de controls previstos per la legislació vigent:  
- Es comprovarà l'estat del jalonament perimetral per a evitar eventuals afectacions fora de la zona d'explotació.  
- Es revisarà, en cas d'optar pel manteniment de la maquinària en la mateixa explotació, l'estat de la impermeabilització de la zona habilitada per a la realització de tals operacions de manteniment.  
  
- En cas de descobriment de restes arqueològiques o béns culturals durant l'execució de les obres en l'àmbit de l'explotació, se suspendran les operacions d'explotació i es comunicarà la troballa als organismes competents perquè s'adopten les mesures necessàries per a la seua protecció, conservació o estudi.  
- S'han de fer les auditories acústiques pertinents d'acord amb la legislació vigent.  
- Per a garantir l'arrelament de la vegetació implantada, a més del control de fallades, es controlaran les necessitats de reg, com a mínim estivals, des de l'execució de la primera fase de restauració.  
13.2. Es portarà un registre documentat del programa de vigilància ambiental a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. Tota la documentació del programa de vigilància ambiental estarà a la disposició de les autoritats competents.  
14. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
S'ha de notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no cal interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos estimen pertinents.  
  
Quart   
S'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de la citada Llei 21/2013 és aplicable a la present declaració d'impacte ambiental.  
  
  
València, 12 de març de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 3 d'abril de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.