Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9495, del 22-12-2022 (2022/11525)

RESOLUCIÓ de 17 d'octubre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte de planta de classificació i valorització de residus no perillosos, partida Torrelló, parcel·la 46a del polígon 41, del terme municipal d'Onda (Castelló). Expedient: (1864339) 146/2018/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9495

Data del DOGV
:   22-12-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/11413


Data del document
:   17-10-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Onda
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 17 d'octubre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte de planta de classificació i valorització de residus no perillosos, partida Torrelló, parcel·la 46a del polígon 41, del terme municipal d'Onda (Castelló). Expedient: (1864339) 146/2018/AIA. [2022/11783]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (1864339) 146/2018/AIA.  
Títol: Planta de classificació i valorització de residus no perillosos.  
  
Promotor: Residuos Martí-García, SL.  
Òrgan substantiu: Ajuntament d'Onda.  
Ref. Òrgan substantiu: N.0.9.6/2018/2.  
Localització: Partida Torrelló, parcel·la 46a del polígon 41, del terme municipal d'Onda (Castelló).  
  
Antecedents i tramitació administrativa  
El 25 d'octubre de 2016, el Servei Territorial d'Urbanisme (Direcció Territorial de Castelló) va remetre un ofici en el qual sol·licita Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental que emeta un informe en els aspectes que incidisca sobre les competències d'aquest projecte. S'adjunta a la consulta: Projecte urbanístic per a la declaració d'interés comunitari, estudi d'impacte ambiental (març de 2016) i document de síntesi.  
Es va informar que l'activitat està recollida en un supòsit de la legislació estatal en matèria d'avaluació d'impacte ambiental i que el procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada del projecte es realitzarà dins del procediment d'autorització substantiva, i és l'atorgament de la llicència ambiental (expedient 179/16-AMB).  
  
La mercantil disposa de declaració d'interés comunitari (DIC), concedida mitjançant la Resolució de la Direcció Territorial de Castelló (Servei Territorial d'Urbanisme), de data 27 d'abril de 2018.  
Amb data 4 de desembre de 2018, es registra en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental (òrgan ambiental) un ofici de l'Ajuntament d'Onda (òrgan substantiu), en què sol·licita que es tramite l'avaluació d'impacte ambiental corresponent. Es remet un expedient compost per: Estudi d'impacte ambiental (maig de 2018), document de síntesi, projecte d'activitat, sol·licitud de llicència d'obres i ambiental, informe de l'Ajuntament d'Onda i DES.  
  
Amb data 10 de febrer de 2020, l'òrgan substantiu remet un ofici en què sol·licita informació sobre el tràmit de l'avaluació d'impacte ambiental.  
Amb dates 10 i 18 de desembre de 2020, l'òrgan ambiental remet un ofici a l'òrgan substantiu i al promotor, respectivament, en el qual els notifica que l'estudi d'impacte ambiental presentat el maig de 2018 difereix de l'estudi d'impacte ambiental presentat el març de 2016, i és aquest últim document la base del pronunciament de l'òrgan ambiental, i exposa que amb la nova documentació (estudi d'impacte ambiental amb data maig de 2018) s'incorporaven com a residus per a admetre en la instal·lació, l'emmagatzematge o classificació de residus metàl·lics. Es va comunicar que era un supòsit en el qual es requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
Amb data 1 de març de 2021, l'òrgan substantiu remet un ofici en el qual reitera la sol·licitud d'informació sobre el tràmit de l'avaluació d'impacte ambiental.  
Amb data 3 de març de 2021, el promotor remet una sol·licitud general d'iniciació i tramitació de procediments a aquest òrgan ambiental, i adjunta un escrit en el qual comunica que no es pretén gestionar aquests residus, sinó que s'incorporaran com a residus metàl·lics que poden trobar-se inclosos dins dels enderrocs o residus de la construcció i la demolició, no és l'objecte de la mercantil gestionar ni emmagatzemar metalls en la instal·lació, per tant es modifica l'apartat de l'estudi d'impacte ambiental en el qual s'indica expressament que els metalls són residus no admesos.  
Amb data 29 d'abril de 2021, l'òrgan ambiental remet a l'Ajuntament d'Onda el mateix ofici amb data 10 de desembre de 2020, que per error s'havia enviat a un altre ajuntament.  
Atés que l'expedient adjunta les consultes realitzades a les administracions públiques afectades en el tràmit de la DIC, i en nom de la simplificació i reducció de càrregues administratives, s'incorpora la documentació esmentada als efectes establits en l'article 46 de la Llei 21/2013.   
La informació continguda en l'expedient aporta elements de judici suficients per a continuar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
  
Criteris ambientals   
Per a l'emissió d'aquest informe d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, s'han tingut en compte els criteris de l'annex III d'aquesta.  
  
  
Característiques del projecte  
Residuos Martí-García, SL, promou una instal·lació en la parcel·la 46a, del polígon 41, del terme municipal d'Onda. Es tracta d'una planta fixa de classificació i valorització de residus no perillosos, que inclou dos processos diferenciats; d'una banda, el tractament de residus de construcció i demolició (RCD) mitjançant la trituració, la classificació mecànica i manual i el tamisat posterior per a la fabricació d'àrids reciclats o materials que puguen ser classificats com a residu inert adequat, i d'una altra, una activitat de classificació i transferències de residus no perillosos, principalment envasos d'origen industrial que seran sotmesos a una classificació mitjançant mitjans manuals o mecànics, amb la recuperació de fraccions de diferents grandàries que es depositaran en contenidors específics per a cada tipus de residu i, posteriorment, seran retirats per un gestor autoritzat.  
L'execució de l'activitat es realitzarà en una superfície de 6.109,53 m² i és la superfície total de la parcel·la 46a de 13.494 m², situada en sòl no urbanitzable.  
La instal·lació disposarà de les zones següents:  
Zona de serveis de 319,75 m² de superfície, que compta amb: grup electrogen per a proveïment d'energia elèctrica, filtre biològic, caseta de control de superfície 35,36 m² (oficina, lavabo i vestidor), marquesina per a l'apilament dels residus classificats, aparcament i bàscula. Es disposa a més de proveïment d'aigua potable, recollida i evacuació d'aigües pluvials, zones enjardinades i il·luminació exterior amb 4 projectors de 12 m d'altura.  
Zona de descàrrega dels RCD, es realitzarà en una zona coberta (teulada metàl·lica sense tancaments) i impermeabilitzada (llosa de formigó), amb una superfície de 400 m². Aquesta zona estarà dotada d'un embornal connectat a una bassa de lixiviats. S'apilaran els residus nets (enderroc net) i residus mixtos (residus mesclats).  
Emmagatzematge de residus, es generaran diversos tipus de residus:   
Residus valoritzables (paper, cartó, plàstic, fusta, metalls i vidre) que una vegada classificats segons la naturalesa s'emmagatzemaran en contenidors, sota una marquesina, s'hi destina una superfície de 75 m².  
Residus no valoritzables, seran emmagatzemats a l'aire lliure a l'eixida del procés de classificació mecànica, aquesta zona comptarà amb una llosa de formigó, amb arracada cap a un embornal connectat a la bassa de lixiviats al costat de la platja de descàrrega.  
Envasos contaminats que es produeixen després de la separació de residus a la platja de descàrrega, ja que poden estar barrejats amb envasos que han contingut substàncies perilloses, com pots de pintura o vernís. S'emmagatzemaran en contenidors específics sota coberta, en una superfície de 50 m². I posteriorment seran retirats per un gestor autoritzat.  
Zona de classificació i trituració, s'hi destinarà una superfície de 1.109,39 m², se situarà la pregarbelladora i la cabina de triatge manual. En la zona de trituració que tindrà una superfície de 404,66 m2 se situarà la trituradora mòbil. Aquesta zona estarà pavimentada mitjançant llastos, ja que els residus són petris.  
Zona de trànsit de vehicles, s'hi destinarà una superfície de 2.900,42 m2 i estarà pavimentada mitjançant llastos compactats.  
Zona d'apilaments d'àrids, s'obtindran diferents tipus d'àrids amb diferents grandàries i característiques, es destinarà per a apilar-los una superfície de 939,61 m².  
Les operacions principals que es duran a terme en la instal·lació són:  
Recepció i classificació dels residus a la platja de descàrrega, una vegada descarregat el material es realitzarà una classificació manual, es retiraran els materials impropis de major grandària (fustes, paper/cartó, plàstics, metalls, etc.) i es depositaran en contenidors específics per a materials valoritzables de 22 m³, separats per fraccions i tipus de residus, perquè els retire posteriorment un gestor autoritzat.  
Classificació mecànica mitjançant pregarbelladora mòbil, una vegada emmagatzemats els residus de construcció i demolició, es realitzarà una classificació mecànica que consistirà en el pas del material per un garbell rotatiu o sedàs vibrant amb una malla amb pas de reixeta de 40 mm. S'obtindran les fraccions següents:  
1.- Fracció de 0 a 5 mm, és un material fi que serà apilat per a l'ús o la venda.  
2.- Fracció de 5 a 40 mm, composta principalment per material petri de grandària mitjana i materials valoritzables de xicoteta grandària.   
3.- Fracció major de 40 mm, es tracta d'una fracció amb presència de material petri i altres materials valoritzables i no valoritzables com paper/cartó, plàstic, fusta, metalls, etc. Aquesta fracció més gran serà la que siga introduïda en el triatge manual. I el material petri serà el que passarà al procés de trituració i/o valorització.  
Picada i trituració del material, es realitzarà mitjançant una trituradora mòbil, que serà alimentada pel material procedent de la classificació mecànica i el que provinga del triatge manual una vegada retirats els materials valoritzables i no valoritzables. Aquest material petri serà sotmés al procés de garbellat i tamisat per a l'obtenció dels diferents tipus d'àrids reciclats:  
Àrid reciclatge d'entre 0 i 10 mm: Arena reciclada.  
Àrid reciclatge d'entre 10 i 20 mm: Grava reciclada.  
Materials entre 5 i 40 mm mesclats: Rebuig del procés.  
La documentació aportada indica que les operacions que es duran a terme en les instal·lacions són:  
Operacions tipus R5: Reciclatge i recuperació d'altres matèries inorgàniques.  
Operacions tipus R12: Intercanvi de residus per a sotmetre'ls a qualsevol de les operacions enumerades entre R1 i R11.   
Els residus que es gestionaran en el procés de valorització d'RCD són:  
101201 (residus de la preparació de mescles abans del procés de cocció), 101208 (residus de ceràmica, rajoles, teules i materials de construcció després del procés de cocció), 170101 (formigó), 170102 (rajoles), 170103 (teules i materials ceràmics), 170107 (mescles de formigó, rajoles, teules i materials ceràmics, diferents de les especificades en el codi 17 01 06), 170504 (terres i pedres diferents de les especificades en el codi 17 05 03), 170506 (llots de drenatge diferents dels especificats en el codi 170505, 170508 (balast de vies fèrries diferent de l'especificat en el codi 170507), 170904 (residus mesclats de construcció i demolició diferents dels especificats en els codis 170901, 170902 i 17369).  
  
Els residus que es gestionaran en el procés de classificació i transferència de residus no perillosos:  
150101 (envasos de paper i cartó), 150102 (envasos de plàstic), 150103 (envasos de fusta), 150107 (envasos de vidre), 170201 (fusta), 170202 (vidre), 170203 (plàstic).  
La planta està dimensionada per a un processament mínim de 50.000 tones, i un rendiment de 240 t/dia.  
L'estudi d'impacte ambiental exposa que la instal·lació es tancarà amb una tela verda antipols i una pantalla vegetal de xiprers amb una altura de 2,10 metres.  
  
Ubicació del projecte  
L'activitat es desenvoluparà en una parcel·la situada en sòl no urbanitzable amb una superfície total de 75.890 m² (segons consta en la DIC). Es pretén situar la instal·lació en la subparcel·la 46a de superfície cadastral 13.494 m², que és sòl no urbanitzable comú, a excepció d'una superfície protegida de 763,97 m² que es correspon amb una part de la subparcel·la amb superfície 432,40 m², protegida pel PGOU d'Onda i a una altra part que es troba afectada per la via pecuària Assagador del Corral del Figuer al d'Arnau, amb una amplària legal de 15 metres i de superfície 331,57 m², per la qual cosa la superfície realment aprofitable per a la ubicació de la instal·lació és de 12.375,60 m² adscrita a la DES. L'execució de l'activitat es realitzarà en una superfície de 6.109,53 m² a l'oest de la parcel·la que albergarà la instal·lació i es descarta la superfície afectada per la via pecuària, així com la resta de la parcel·la que no té continuïtat amb la instal·lació. Es va informar durant la tramitació de la DIC que l'actuació no afecta la superfície de la via pecuària.  
  
L'accés a la instal·lació es realitza des de l'enllaç de l'autovia CV-10 situat al costat del polígon industrial Camí Fondo d'Onda i discorrerà pel camí del mateix nom. Aquest itinerari vorejarà per l'oest la urbanització del Sitjar de Baix (sense afectar-la), i després de 5,7 km s'accedeix a la instal·lació. El Sitjar de Baix és el nucli de població més pròxim a la instal·lació i està aproximadament a 1,5 km de distància. L'estudi d'impacte ambiental també preveu l'accés a la instal·lació a través de la carretera CV-21. La parcel·la està al costat d'un buit miner, la instal·lació se situarà en l'àmbit d'actuació d'una explotació minera. Segons la documentació aportada la principal finalitat és la de disposar de residus inerts adequats que s'obtindran com a producte final en el procés que es durà a terme en la instal·lació per a la restauració de l'explotació minera, també es preveu la utilització d'aquest producte final en obres i actuacions similars.  
No es preveu afecció a la Xarxa Natura 2000 ni a altres espais protegits. Una vegada consultat el visor de cartografia s'hi observa que la parcel·la queda qualificada d'àrea d'influència antròpica en la zona d'amortiment d'impactes del PORN de la serra d`Espadà, i s'estima que no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient per estar en un àmbit antropitzat al costat d'una explotació minera de la secció A autoritzada, segons la documentació consultada en el cadastre miner.  
Al nord de la instal·lació es localitzen terrenys catalogats com a forestals i és travessada aproximadament sobre la meitat de la parcel·la 46a, per la via pecuària Assagador del Corral de Figuer al d'Arnau. L'activitat es troba confrontant per la cara oest i part de la nord amb terrenys agrícoles i, en la cara est és confrontant amb una explotació minera, al sud de la instal·lació es localitza el riu Millars. Segons el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre el risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), vigent, la parcel·la no està afectada per risc d'inundació.  
  
Característiques de l'impacte potencial   
L'estudi d'impacte ambiental preveu els impactes produïts en la fase de construcció com el desbrossament i la neteja de la superfície destinada a la instal·lació, moviment de terres, instal·lació del drenatge per a les aigües pluvials, realització d'una solera de formigó en la superfície de la zona coberta.  
També preveu que en cessar l'activitat es demolirà la llosa de formigó, es desmantellaran les construccions i es restaurarà la part de la parcel·la afectada, i es revegetarà tota la zona.  
Els principals focus emissors de material pulverulent són els produïts per la descàrrega/càrrega d'RCD, trituració dels residus nets, càrrega en tremuja de línies de classificació i de reciclatge d'RCD i circulació de vehicles. Les mesures preventives i correctores proposades per a evitar o minimitzar la dispersió de material pulverulent seran: humectació dels materials de manera periòdica durant la càrrega i descàrrega d'aquests. La instal·lació disposarà d'aspersors per a humitejar el material i fixar la pols per a evitar-ne l'emissió. Es dotarà la tremuja d'alimentació i els elements de trituració i garbellat amb un sistema de boira seca mitjançant una barra d'aspersió d'accionament automàtic. Les cintes transportadores aniran proveïdes de crestallera. Es regaran els vials i les zones de trànsit dels vehicles. Es protegiran les caixes dels camions mitjançant una lona i, en cas que es transporten fins, la càrrega tindrà el grau d'humitat adequat per a limitar l'emissió a l'atmosfera. Es rentaran els baixos i pneumàtics dels vehicles i aquests no sobrepassaran una velocitat màxima de 20 km/h. Es proposa la realització d'un mesurament anual de la qualitat de l'aire de partícules PM10, per a complir els valors límits establits en la legislació vigent. Es deixarà una franja perimetral sense ocupar de 5 metres d'amplària per a plantar arbres i tanques amb xiprers, per a protegir les propietats confrontants de les emissions de pols. Atesa la capacitat de tractament de la planta, queda inclosa en el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, ja que la capacitat de manipulació d'aquests materials és major de 100 t/dia.  
   
Les principals fonts de soroll i vibracions són la retroexcavadora, l'equip de pregarbelladora, trituradora, circulació de camions i el procés de càrrega/descàrrega dels materials. Com a mesura correctora s'estableix que la maquinària anirà dotada dels silenciadors corresponents que reduiran el nivell d'emissió sonora i que el manteniment de la maquinària serà realitzat en tallers externs.  
Els vials i les zones de circulació de vehicles estan pavimentades mitjançant llastos compactats. La zona de descàrrega, la zona de classificació i pregarbelladora, estaran dotades de paviment de formigó com a mesura d'impermeabilització  
Els residus susceptibles de produir lixiviats se situaran coberts (sota teulada) i en contenidors metàl·lics reforçats. Els envasos contaminats estaran sota una marquesina metàl·lica. Les zones de recepció de residus RCD mesclats i la zona de classificació comptaran amb embornals per a la captació dels lixiviats, que seran conduïts fins a la bassa de lixiviats de dimensions 7 x 7 x 3 metres al costat de la platja de descàrrega i el contingut serà retirat fins a una depuradora mitjançant un camió cisterna.  
El subministrament d'aigua prové d'un depòsit d'aigua de 27 m³ de capacitat, que serà proveït periòdicament mitjançant camions cisterna, per al servei de l'oficina i vestidors, reg de zones de trànsit i zona enjardinada, com a mesura correctora de la producció de pols (aspersors), llavat dels baixos i pneumàtics dels camions i aigualeig i neteja de la instal·lació. La documentació aportada indica que el consum d'aigua serà de 921,52 l/dia, que serà captat mitjançant la connexió amb la xarxa de proveïment d'aigua de la població. Això suposa un consum anual de 336,17 m3/any. L'informe de la CHJ realitzat durant la tramitació de la DIC, estableix que la demanda és no significativa als efectes del que es disposa en l'article 25.4 del RDL 1/2001 (Llei d'aigües).   
  
Quant a les aigües pluvials, s'ha dotat a la instal·lació d'un pendent de l'1 % cap a la part est de la planta col·locant una cuneta, que desguassarà a través d'una arqueta de dimensions 1 x 1 x 1 metres des de la qual partirà un tub que desguassa cap a les parcel·les propietat del promotor, i respecta el drenatge natural de la zona, en flux difús. No obstant això, per tractar-se d'un flux puntual i concentrat, per a no produir erosions en el talús, s'ha optat per la col·locació d'aletes en l'eixida del filtre del tub amb la finalitat de convertir el flux concentrat en difús.   
  
Per a evitar l'entrada d'aigües pluvials procedents de les zones no impermeabilitzades, es construirà una reixeta amb una peixera que capta les aigües pluvials i les condueix cap a l'arqueta de desguàs.  
S'instal·larà un filtre biològic, per a la gestió d'aigües residuals procedent dels lavabos de l'oficina de control. Els efluents depurats seran retirats periòdicament a una instal·lació externa de depuració d'aigües residuals.  
La documentació tècnica estableix que es disposarà d'un programa i registre de manteniment i control contra la proliferació de la legionel·losi que constarà de: neteja i desinfecció de la instal·lació i del depòsit de proveïment, amb una periodicitat mínima d'un any.   
  
El programa de vigilància ambiental preveu el control sobre els aspectes següents, entre altres mesures: Segregar els residus segona la seua naturalesa (perillosos i no perillosos) en contenidors adequats sota sostre i retirada d'aquests per un gestor autoritzat. Retirada periòdica de les aigües depurades del filtre biològic i trasllat a l'EDAR. Aigualeig diari de les zones de trànsit de vehicles. Realitzar el manteniment que indica el fabricant per a la maquinària i el manteniment de la xarxa d'aspersió.  
  
Conclusió  
El projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.   
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, segons el que s'estableix en l'article 7.2.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'epígraf 9.b de l'annex II.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada establit en la secció 2a, capítol II del títol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que s'ha exposat abans, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar que el projecte d'una planta de classificació i valorització de residus no perillosos, promogut per Residuos Martí-García, SL, situat en la partida Torrelló, parcel·la 46a del polígon 41, del terme municipal d'Onda (Castelló), sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte, de l'estudi d'impacte ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:   
  
1.- Respecte a la llista definitiva de residus admissibles, quedarà limitada per l'abast de l'autorització sectorial, entre els proposats pel promotor segons la documentació aportada a aquest òrgan. Es podran incloure altres codis LER que l'òrgan competent considere susceptibles d'autorització, sempre que la inclusió no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no responga a supòsits en els quals, d'acord amb la legislació sectorial vigent, s'exigisca la tramitació d'un procediment d'avaluació ambiental.  
2.- En el cas que es preveja la utilització de residus inerts adequats (RIA), provinents de la planta de valorització de residus de construcció i demolició (RCD), es realitzarà amb la resolució favorable prèvia de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica per a la utilització d'aquests residus, tal com s'indica en el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment, o amb finalitats de construcció. De conformitat amb la Llei de residus, les activitats de valorització de residus de construcció i demolició requeriran l'autorització prèvia de l'òrgan competent.   
3.- A la posada en marxa de l'activitat i, almenys, cada 5 anys el titular haurà de dur a terme un control de les emissions acústiques i dels nivells de recepció en l'entorn mitjançant la realització d'auditories acústiques. Aquestes les haurà de fer una ECMCA amb l'activitat en funcionament i s'hauran de fer constar els resultats en un llibre de control que ha d'estar a la disposició de les administracions competents. En cas de superar els nivells sonors permesos per la llei, s'aplicaran les mesures correctores pertinents, i s'efectuarà a continuació una nova auditoria acústica per a comprovar-ne l'eficàcia.  
4.- Atesa la localització de la planta, i com que la parcel·la que alberga la instal·lació té una part al nord pròxima a un terreny forestal, haurà de tindre's en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals que s'han d'observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
Segon  
De conformitat amb el que s'estableix en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:   
A.- L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B.- L'informe d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera autoritzat el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C.- L'informe d'impacte ambiental no és objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa o judicial enfront de l'acte d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes recollits en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
   
València, 17 d'octubre de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»