Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9086, del 18-05-2021 (2021/4336)

RESOLUCIÓ de 20 d'abril de 2021, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 06/19-EAE Canet lo Roig.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9086

Data del DOGV
:   18-05-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/4336


Data del document
:   20-04-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Canet lo Roig
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 d'abril de 2021, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 06/19-EAE Canet lo Roig. [2021/4336]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 06/19-EAE Canet lo Roig  
  
«Document d'abast de l'Estudi ambiental i territorial estratègic / Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de la modificació puntual núm. 4 d'NS  
  
Promotor: Ajuntament de Canet lo Roig  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló / Ajuntament  
Localització: terme municipal de Canet lo Roig (Castelló)  
Expedient: 6 - 2019 € EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió celebrada el 30 de gener de 2020, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de Document d'abast de l'Estudi ambiental i territorial estratègic i Informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 4 d'NS de Canet lo Roig, en els termes següents:  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet a avaluació ambiental i territorial estratègica  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, que estableix la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la qual s'estableix (art. 46) que seran objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i els programes, així com les seues modificacions, que adopte o aprove una administració pública i l'elaboració i l'aprovació dels quals estiga exigida per una disposició legal o reglamentària o per un acord del Consell.  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana (TRLSRU), estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
B. Document inicial estratègic  
B1. Documentació aportada. L'Ajuntament de Canet lo Roig remet al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la documentació relativa a la modificació puntual núm. 4 de les normes subsidiàries del seu municipi. La documentació, amb data de redacció desembre de 2018, consta d'una còpia en format paper i digital de:  
1. Document inicial estratègic (DIE)  
2. Esborrany de la modificació puntual núm. 4 de les Normes subsidiàries.  
B2. Model territorial vigent  
B2.1. Informació territorial. El municipi de Canet lo Roig se situa al nord de la província de Castelló, a la comarca del Baix Maestrat; fita al nord amb Rossell, a l'est amb San Rafael del Río i Traiguera, al sud amb la Jana i a l'oest amb Xert i Vallibona; el municipi comprén una superfície de 68,67 km² i la població, concentrada únicament en el nucli urbà, és de 696 habitants segons dades de l'INE per a 2018.  
Canet lo Roig dista 77 km de la capital provincial; la xarxa viària es limita a la CV-113, de titularitat de la Diputació de Castelló, que enllaça el nucli urbà amb l'N-232 en les proximitats del nucli urbà de la Jana; la resta de xarxa viària està conformada per camins de titularitat municipal.  
B2.2. Planejament vigent. El planejament vigent està constituït per les Normes subsidiàries de planejament municipal de Canet lo Roig (NS), aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló (CTU) en la sessió celebrada el 22 de desembre de 1988, data anterior a l'entrada en vigor de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, per la qual cosa aquest planejament no es va sotmetre a cap tràmit ambiental.  
Les NS s'han modificat en tres ocasions:  
- L'MP núm. 1 de 2013 d'ampliació del sòl urbà (20.437,34 m²).  
  
- L'MP núm. 2 de 2014 relativa a zones verdes privades i instal·lacions.  
- L'MP núm. 3 de 2016 d'ampliació del sòl urbà (9.268,00 m²).  
  
El 8 de maig de 2007 es va presentar davant de l'òrgan ambiental un document consultiu per a l'avaluació ambiental del nou pla general d'ordenació urbana (PGOU) de Canet lo Roig, i la Comissió d'Avaluació Ambiental va emetre un document de referència l'11 de gener de 2012 (exp. 103-2009-EAE).  
En data 23 d'octubre de 2014, l'Ajuntament remet un certificat de l'Acord plenari de la sessió celebrada l'11 de setembre de 2014, en la qual es va acordar desistir de la tramitació del PGOU per entendre tota la Corporació que no es complien les condicions que en van originar la tramitació inicial i, per tant, no s'ajusta al model de creixement que té previst l'Ajuntament.  
El resum de superfícies segons la classificació i la qualificació del planejament vigent és:  
  
NS - 1988 Resum classificació\* Superfície m² %  
Sòl urbà (SU) 908.353.34 0,27  
Sòl no urbanitzable  
(SNU) General (79.687.902 m²) 80,51 % 97.667.285,66 99,73  
 De protecció de vistes (956.290 m²) 1,39 %   
 Especialment protegit (57.978.352,66 m²) 18,10 %   
TOTAL 94.545.350.09 100  
  
  
\* Taula d'elaboració pròpia a partir de dades de l'NS-1988 que consten en el web de l'Ajuntament, del visor cartogràfic i de l'esborrany de l'MP núm. 4.  
  
B3. Descripció de la modificació  
B3.1. Justificació de la redacció de la modificació. Es redacta la modificació puntual núm. 4 de les NS de Canet lo Roig amb l'objecte de «regularitzar situacions existents en el municipi, que fins a aquest moment no estaven previstes en el planejament, o bé no es corresponen amb la realitat».  
B3.2. Objectius de la modificació. En el DIE s'indiquen els següents:  
1. Requalificar els terrenys, al nord del camp de futbol, en els quals es localitza un ecoparc i un depòsit d'aigües per al reg agrícola, passant de sòl no urbanitzable general zona verda a sòl no urbanitzable general de dotació-equipament d'infraestructures: QI ecoparc/depòsit de 2.491 m².  
2. També es pretén, en l'entorn del camp de futbol, requalificar dues franges de sòl contigües a la zona verda i a l'aparcament, respectivament, per a adaptar la superfície de l'equipament a la parcel·la de titularitat municipal de referència cadastral 30843V084851208134KS.  
3. Es requalifica l'àmbit del Cementeri Municipal, com a sòl de dotació d'equipament d'infraestructura urbana, ja que no estava incorporat al planejament, QI cementeri de 3.430 m².  
4. «Quant al sòl no urbanitzable, en vista de les diferents situacions succeïdes, es pretén prohibir la instal·lació d'elements contenidors no propis del sòl no urbanitzable (contenidors marítims i elements semblants no propis del sòl no urbanitzable).»  
5. Es requalifica part de la parcel·la d'equipament escolar a equipament comunitari sociocultural, i així la parcel·la escolar inicial de 3.860 m² es redueix en 1.285 m²; així mateix, s'adeqüen en la normativa els paràmetres de la parcel·la escolar a les determinacions del Decret 104/2014, de 4 de juliol, pel qual s'aprova la norma tècnica en matèria de reserves de dotació educatives (article 11).  
6. S'augmenta la superfície de la zona verda de jocs de la plaça de Sant Nicolau per a ajustar-la a la realitat física.  
7. Autoritzar la construcció de cambres o aprofitament de pisos sota coberta per damunt de l'altura màxima permesa, únicament per a ús de magatzem, mai per a usos residencials. Amb això es pretén evitar que gran part dels habitatges es troben en situació de fora d'ordenació per excés de volum.  
8. Revisar les condicions generals d'estètica per al sòl urbà.  
9. Aclarir els usos compatibles, de la regulació d'usos detallats, en l'àmbit de sòl urbà residencial aprovat per l'MP núm. 3 de les NS, incloent-hi entre els usos permesos les almàsseres i els cellers; a més, es fixa la longitud mínima de façana en 4 m, i es remet al compliment de les normes generals d'estètica de l'article 64 de la normativa.  
B3.3. Àmbit. Dels objectius exposats en l'apartat anterior, els 4 primers operen sobre sòl no urbanitzable general, i la resta únicament incideixen en el sòl urbà del municipi.  
B3.4. Aproximació a la infraestructura verda. En la documentació presentada no es fa esment de la infraestructura verda, ni a escala municipal ni a escala urbana.  
B3.5. Descripció de les alternatives plantejades. En el DIE no es fa estudi d'alternatives, únicament s'exposa l'alternativa 0, i com a alternativa 1 es recull el conjunt de modificacions que es pretén introduir en les NS.  
- Alternativa 0. Suposa «mantindre la situació de partida o prèvia a la proposta de la present modificació puntual núm. 4 de les NS de Canet lo Roig. Això implica la impossibilitat de dotar el municipi amb el sòl corresponent a aquestes infraestructures per no existir cap classe de sòl disponible per a aquests fins i el manteniment d'una situació disconforme amb l'actual ordenació i que tampoc resulta d'acord amb la realitat del municipi.»  
- Alternativa 1. Triada, «representa la modificació de les NS, mitjançant la regularització de situacions existents en el municipi, que no estaven previstes en el planejament», descrites en l'apartat B.3.2 precedent.  
B3.6. Efectes previsibles sobre el medi ambient i l'ordenació del territori. En el subapartat 2.5 del DIE s'indica que «les actuacions objecte de la present modificació puntual núm. 4 no tindrien efectes previsibles sobre el medi ambient ni sobre elements estratègics del territori.  
  
L'adequació de les parcel·les per a equipament no té impacte en aquestes per tractar-se de terrenys no cultivats ni amb massa forestal, i mancats de flora o fauna significativa, i tampoc té impacte sobre el paisatge, o aquest serà mínim, ja que es tracta de dur a terme equipaments que no impliquen construcció d'edificacions. Es tracta d'adequar l'ordenació municipal a la realitat física ja existent en l'entorn i zona afectada.»  
C. Consultes efectuades  
Aquesta direcció general, com a òrgan ambiental, va sotmetre a consultes el Document inicial estratègic, d'acord amb el que disposa la LOTUP, a fi de definir el contingut de l'Estudi ambiental i territorial estratègic (EATE), a les administracions següents perquè, si ho estimen oportú, formulen suggeriments a aquest:  
  
ADMINISTRACIÓ CONSULTADA Data de consulta Data d'informe  
DG de Política Territorial i Paisatge. Paisatge 25.01.2019 29.01.2020  
DG de Política Territorial i Paisatge. PATRICOVA informe complementari 30.01.2020  
06.04.2020  
Servei Territorial d'Urbanisme 29.01.2019  
DG d'Infraestructures Educatives -  
  
  
Els informes rebuts es publiquen en el web http://agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/buscador-de-expedientes junt amb el Document d'abast.  
Durant la fase de participació pública i consultes de l'Estudi ambiental i territorial estratègic i de la versió preliminar de la modificació, especificada en l'article 53 de la Llei 5/2014 (LOTUP), caldrà consultar, entre altres que estime el promotor, les administracions públiques mencionades abans i les que s'assenyalen en el quadre següent:  
  
DG de Medi Natural i Avaluació Ambiental. Servei de Vida Silvestre  
DG de Medi Natural i Avaluació Ambiental. Servei de Gestió Forestal  
DG de Prevenció d'Incendis Forestals  
DG de Patrimoni Cultural  
DT de Medi Ambient Agricultura i Ramaderia  
DG d'Energia i Mines  
  
  
Així mateix, de conformitat amb el mencionat article 53 de la LOTUP, serà preceptiu consultar les empreses subministradores d'aigua, energia elèctrica, gas, telefonia i telecomunicacions, perquè emeten un informe sobre les necessitats i les condicions tècniques mínimes imprescindibles dels projectes, les obres i les instal·lacions que, si és el cas, hagen d'executar-se.  
  
D. Factors ambientals i afectacions legals  
Analitzada la documentació presentada, i revisada la cartografia disponible en el Sistema d'Informació Territorial de la Generalitat Valenciana, s'observen les afectacions següents:  
D.1 Espais naturals protegits. En l'àmbit objecte de la modificació no es localitzen espais naturals dels que preveu la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
D.2 Espais protegits de la Xarxa Natura 2000. En l'àmbit objecte de la modificació es localitzen espais protegits de la Xarxa Natura 2000 dels que preveu la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana:  
- LIC - Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana  
- ZEPA l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana  
Aquests espais protegits es localitzen en l'extrem nord-oest del terme, confrontants amb els termes municipals de Xert, Vallibona i Rossell. Les NS qualifiquen aquests terrenys com a SNU especialment protegit.  
D.3 Sòl forestal i patrimoni arbori monumental. Segons la cartografia temàtica de la Conselleria, s'identifiquen com a finques de la Generalitat (MUP) a Canet lo Roig una superfície de 425,4 ha; es localitza la finca patrimonial núm. A01/12/036/0001 Masia Ferreres i la núm. A01/12/036/0002 Fonollas III. Ambdues finques estan incloses en els espais protegits d'RN2000 localitzats al terme municipal. En la Masia Ferreres es localitzen els assentaments apícoles CS/1052/a i CS/1052/b, de 100 i 160 bucs respectivament.  
Es localitza patrimoni arbori monumental (Olea europaea L.), del que regula l'Ordre 22/2012, de 13 de novembre, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, per la qual es publica el Catàleg d'arbres monumentals i singulars de la Comunitat Valenciana.  
  
D.4 Vies pecuàries. Segons la cartografia temàtica de la Conselleria, en el terme municipal de Canet lo Roig es localitza una extensa xarxa de vies pecuàries de les que regula la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana; aquesta xarxa constitueix la xarxa municipal de camins.  
D.5 Paisatge. De conformitat amb el que estableix l'article 6 de la Llei 5/2014, LOTUP, el paisatge s'integrarà en totes les polítiques sectorials que incidisquen en aquest i, concretament, en la planificació territorial i urbanística, actuant com a criteri condicionant en la implantació d'usos, activitats i infraestructures, la gestió i la conservació d'espais naturals, i la conservació i la posada en valor d'espais culturals.  
  
Segons estableix l'article 6.4 de la LOTUP, en els plans sotmesos a avaluació ambiental i territorial estratègica, els instruments de paisatge seran: o bé els estudis de paisatge, que analitzen l'ordenació urbana i territorial i els processos que incideixen en el paisatge, fixant objectius de qualitat paisatgística i establint mesures destinades a protegir-lo, ordenar-lo i gestionar-lo, conforme a l'annex I d'aquesta llei, el contingut de la qual s'estableix en l'annex I d'aquesta; o bé els estudis d'integració paisatgística, que valoren els efectes sobre el caràcter i la percepció del paisatge de plans, projectes i actuacions amb incidència en el paisatge, i estableixen mesures per a evitar o mitigar els possibles efectes negatius, conforme a l'annex II d'aquesta llei.  
El 29 de gener de 2020, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge informa que el terme municipal s'inscriu en l'àmbit dels paisatges de rellevància regional PRR 07 Olivars de San Rafael i PRR 03 Bovalar, Menadella i el Turmell, per als quals s'estan redactant uns objectius de qualitat i instruccions tècniques per a ordenar-los i gestionar-los.  
  
S'informa que, a falta de documentació relativa a la infraestructura verda i el paisatge, no és possible valorar l'abast i afectació de la modificació sobre aquests. No obstant això, analitzat el contingut de les modificacions que afecten l'ordenació detallada, excepte les modificacions de condicions estètiques, l'autorització de cambres i el detall d'usos en l'àmbit de l'MP núm. 3, la resta de modificacions (incloent-hi la requalificació del cementeri) no tenen incidència en el paisatge existent. Respecte de les que sí que tenen incidència, s'indica que serà l'Ajuntament qui la valorarà i, si és el cas, l'instrument de paisatge que calga elaborar o les mesures paisatgístiques que calga aplicar.  
  
S'informa que la modificació que afecta l'SNU sí que té afectació en el paisatge i la infraestructura verda i  
«Per això, considerant la infraestructura verda i el paisatge com a criteris de planificació, es considera necessari elaborar un estudi de paisatge que analitze i valore el paisatge rural del municipi».  
D.6 Infraestructura verda. Connectors. Tal com estableixen la Directriu 39 i 79.2 de l'ETCV i l'article 4.4 de la LOTUP, la planificació territorial i urbanística haurà de definir la infraestructura verda amb caràcter previ a l'anàlisi i la determinació de les necessitats de sòl per a futurs desenvolupaments.  
D.7. Riscos ambientals i territorials:  
D.7.1. Inundabilitat. El 30 de gener de 2020, el Servei d'Ordenació del Territori informa que les modificacions incloses en l'MP núm. 4 de les NS de Canet lo Roig són compatibles amb la normativa del PATRICOVA, amb l'excepció de l'àmbit de l'aparcament de la zona esportiva, que està parcialment afectat per reg d'inundació, per la qual cosa s'informa que per a continuar la tramitació o bé caldrà elaborar un informe d'inundabilitat de l'àmbit afectat o bé es podrà excloure de la proposta.  
  
En un informe complementari, de data 6 d'abril de 2020, s'indica:  
1. Respecte de la proposta c de l'MP núm. 4 relativa a les cambres en edificacions del sòl urbà, es confirma l'absència de risc, només aplicable a aquesta classe de sòl.  
2. Respecte de la zona d'aparcament en l'àrea esportiva, s'informa que, d'acord amb l'article 20 de la Normativa del PATRICOVA, la gestió és de competència municipal. S'adverteix que se situa en zona inundable, i que avaluar l'abast del risc comportaria fer un estudi específic de l'àrea.  
D.7.2. Erosió. El terme municipal presenta un nivell d'erosió potencial molt alta i moderada, i d'erosió actual molt alta i alta en la zona muntanyenca, àmbits LIC i ZEPA.  
D.7.3. Vulnerabilitat d'aqüífers. El terme municipal presenta majoritàriament un nivell mitjà respecte de la vulnerabilitat de l'aqüífer.  
  
D.7.4. Risc d'incendi forestal. En el terme municipal es localitza sòl forestal, segons la cartografia del Pla d'acció territorial forestal (PATFOR), per la qual cosa es considera afectat per aquest risc.  
D.8 Domini públic hidràulic (DPH). Tot sòl pertanyent al domini públic hidràulic és inalienable, imprescriptible i inembargable (article 132 de la Constitució Espanyola; articles 2 i 4 del text refós de la Llei d'aigües) i, per tant, no pot ser ocupat per actuacions.  
  
Tal com s'estableix en els articles 2 i 6 del text refós de la Llei d'aigües, pertanyen al domini públic hidràulic els llits de corrents naturals, siguen continus o discontinus.  
A més, els terrenys que limiten amb els llits estan subjectes, en tota l'extensió longitudinal, a una zona de servitud de cinc metres d'amplària per a ús públic i a una zona de policia de 100 metres d'amplària en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que s'hi desenvolupen (article 6 del text refós de la Llei d'aigües).  
La zona de servitud s'ha de mantindre expedita per a ús públic (article 7 del Reglament del domini públic hidràulic, RD 849/1986).  
Tota actuació a la zona de policia estarà subjecta a autorització administrativa per part de l'organisme de conca (article 9 del Reglament del domini públic hidràulic, RD 849/1986).  
D.9 Aigües residuals. Queda prohibit l'abocament directe o indirecte d'aigües i productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic llevat que es dispose de la deguda autorització administrativa (article 100 TR Llei d'aigües), i ha de ser l'organisme de conca qui autoritze.  
D.10 Urbanisme. El 29 de gener de 2019 el Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló (STU) informa que «vist el contingut de la modificació, en aquesta fase de la tramitació, i en relació amb el tràmit ambiental, aquest servei territorial d'urbanisme no té cap objecció a fer, sense perjudici del que s'estableix en els informes sectorials que s'emeten».  
En l'informe, l'STU indica que «examinat el document presentat, s'observa que la major part dels canvis que s'introdueixen a través de la modificació es refereixen a l'ordenació urbanística detallada [?]; la part de la modificació que incideix en l'ordenació estructural és:  
  
- La incorporació en el pla d'ordenació del cementeri.  
- Els canvis introduïts en els articles 69 i 70 de les normes relatius al sòl no urbanitzable, així com el nou incís inicial per a totes les normes per al sòl no urbanitzable, pel qual es prohibeixen els elements contenidors marítims i similars.»  
Indica l'informe que «si s'exclogueren del projecte els punts relatius al cementeri i als canvis normatius en el sòl no urbanitzable, llavors l'òrgan ambiental seria l'Ajuntament i l'aprovació definitiva de la modificació seria municipal».  
Per aquest motiu, abans de remetre la sol·licitud a l'òrgan ambiental, l'STU va formular a l'Ajuntament una proposta de modificació o millora voluntària de la sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental, d'acord amb l'article 68 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i va oferir a l'Ajuntament la possibilitat de dividir la modificació en dos projectes diferents:  
a) En un document independent s'inclouria la part de la modificació que només afecta l'ordenació detallada, de manera que, respecte d'aquest projecte, l'òrgan ambiental seria l'Ajuntament i l'aprovació definitiva seria exclusivament municipal.  
b) En un altre document independent s'inclouria la part de la modificació que incideix en l'ordenació estructural, de manera que l'òrgan ambiental seria autonòmic i l'aprovació definitiva, a càrrec de la CTU.  
L'Ajuntament de Canet lo Roig no efectua la millora voluntària de la sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental estratègica.  
E. Relació amb altres plans i programes rellevants  
E.1 Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV). El Decret 1/2011, pel qual es va aprovar l'ETCV va entrar en vigor el 20 de gener de 2011.  
E.2 Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). S'aprova pel Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell.  
E.3 Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR), Decret 58/2013, de 3 de maig, del Consell.  
E.4 Pla d'acció territorial de l'àrea funcional de Castelló. No obstant estar fins i tot en tramitació, la modificació haurà d'ajustar-se als seus objectius i criteris.  
E.5 Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIR). Decret 55/2019, de 5 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova la revisió del PIR.  
  
E.6 Estratègia valenciana davant del canvi climàtic 2013-2020, aprovada pel Consell de la Generalitat Valenciana en data 22 de febrer de 2013; marc de referència en matèria de canvi climàtic, ja que la normativa sectorial de canvi climàtic no estableix requisits específics per als instruments d'ordenació.  
E.7 Normes subsidiàries de Canet lo Roig, NS-1988.  
F. Amplitud, nivell de detall i grau d'especificació de l'estudi ambiental i territorial estratègic  
El contingut mínim de l'Estudi ambiental i territorial estratègic (EATE) serà el que estableixen l'article 52 i l'annex VII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana; l'extensió i la complexitat d'aquest seran conformes amb l'objecte de la modificació puntual.  
Per a l'avaluació ambiental de la modificació puntual que s'escomet, l'EATE haurà d'efectuar, en primer terme, un diagnòstic de la situació actual (alternativa 0) amb la finalitat de conéixer les característiques i el funcionament de l'àmbit de la modificació, els problemes que l'afecten i les potencialitats de les quals disposa, tot això amb un nivell de detall tal que permeta determinar quins aspectes del planejament vigent continuen tenint vigència i quins no. Aquest pas previ es considera imprescindible per al disseny d'un model territorial amb decisions encertades sobre el territori ordenat. Una vegada efectuat el diagnòstic, es farà el pronòstic, és a dir, la definició de possibles escenaris considerant les variables demogràfiques, econòmiques i infraestructurals (proposta d'alternatives), i correspondrà a l'EATE el pronòstic en cada un dels escenaris possibles (anàlisi d'alternatives) de les tendències dels problemes detectats (millora o agreujament) i/o de nous problemes previsibles (impactes produïts en les diferents alternatives). Tenint en compte el resultat del pronòstic, s'adoptarà l'escenari de futur més sostenible (econòmic, social i ambiental) i es formularan les determinacions per a arribar a aquest escenari.  
L'anàlisi de cada alternativa almenys contindrà un quadre comparatiu de superfícies, classificació i qualificació del sòl entre el planejament vigent i el proposat, expressat, també, en %.  
L'elecció de l'alternativa més adequada ha de dur-se a terme en l'EATE després d'analitzar els aspectes ambientals.  
Així mateix, l'EATE i la versió preliminar de la modificació hauran de tindre en compte els condicionants ambientals que es desprenen tant de les consultes efectuades en aquesta fase com de les consideracions emeses en aquest document.  
L'EATE presentarà les mesures preventives i/o correctores que garantisquen la minimització dels impactes que es deriven de la proposta de la modificació puntual.  
L'EATE inclourà un apartat específic en què s'indicarà com s'han tingut en consideració o com s'han incorporat en l'ordenació les mesures derivades de les afeccions sectorials i les planificacions supramunicipals que han proposat els organismes competents en els corresponents informes emesos en resposta a la consulta efectuada sobre el document inicial estratègic.  
F1. Diagnòstic de la situació actual del medi natural. El contingut d'aquest apartat es desenvolupa en el punt 2.4 del DIE, en què s'informa que l'actuació pretesa no té cap incidència sobre el medi ambient, ja que es tracta d'adaptar l'ordenació municipal a la realitat física ja existent en l'entorn i la zona afectada, i que no es preveu en el planejament.  
  
Segons s'indica, la proposta no afecta llits ni barrancs.  
D'acord amb les dades del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció de risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), a la zona del camp de futbol es detecta risc geomorfològic, si bé, com s'ha exposat, «es pretén adaptar l'ordenació a la realitat física ja existent en aquest punt». Segons s'informa, la zona afectada per la modificació queda fora i a una cota considerablement més alta que la zona amb risc geomorfològic.  
Així mateix, en aquest punt 2.4 s'informa que «no hi ha en la zona afectada per l'actuació cap element de patrimoni arqueològic ni etnològic actualment catalogat, amb l'excepció, lògicament, del cementeri actualment existent, les instal·lacions del qual es pretén ampliar.»  
  
F2. Valoració de les alternatives plantejades en el Document inicial estratègic.  
En el DIE es proposen 2 alternatives:  
F.2.1 Alternativa 0.  
D.0.2.3 Descripció. Suposa mantindre la classificació, la qualificació i els paràmetres urbanístics que fixen les vigents normes subsidiàries de 1988, amb les determinacions introduïdes per les modificacions puntuals aprovades definitivament en 2013, 2014 i 2016.  
  
Z.6.4.0 Anàlisi. Aquesta alternativa, respecte de les modificacions que ara es pretenen introduir en les NS, suposa:  
- Cementeri: es manté el seu àmbit com a sòl no urbanitzable general i, per tant, subjecte al règim establit per a aquesta classe de sòl; se n'impossibilita l'ampliació (pretensió que arreplega el punt 2.4 del DIE, i que no s'enuncia en la relació d'objectius de la modificació).  
  
- Ecoparc i depòsit d'aigua: ambdues instal·lacions es localitzarien sobre sòl no urbanitzable general qualificat com a dotació xarxa primària zona verda, i, per tant, amb ús implantat discordant amb la destinació d'aquest sòl previst pel planejament municipal.  
- Camp de futbol i entorn - dotació xarxa primària esportiva; s'impediria l'ajust de la parcel·la de dotació als límits de la parcel·la de titularitat municipal:  
  
  
  
- Dotació escolar: s'impossibilitaria l'actuació d'intervenció en les instal·lacions educatives que preveu el Pla Edificant de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per incompliment dels condicionants establits per a parcel·les d'ús educatiu del Decret 104/2014.  
  
- Paràmetres reguladors del sòl urbà: s'impossibilitaria la legalització de les construccions executades en els pisos sota coberta destinats a magatzem o traster.  
- Sòl no urbanitzable: es mantindria la regulació actualment vigent redactada segons el text refós sobre règim del sòl i ordenació urbana de 1976 i la normativa de desplegament, i es mantindrien les zones previstes en les NS-88:  
· Sòl no urbanitzable general (1 en la imatge)  
· Sòl no urbanitzable de protecció de vistes (2)  
· Sòl no urbanitzable especialment protegit (3)  
I.5.8.3 Valoració. L'adopció d'aquesta alternativa dificultaria l'esmena de les conseqüències que la inobservança de les determinacions de les normes subsidiàries del municipi ha tingut sobre l'ordenació territorial i urbana d'aquest.  
F.2.2 Alternativa 1.  
W.5.5.3 Descripció. Proposa introduir modificacions, tant en l'ordenació estructural (OE) com en la detallada (OD).  
Les modificacions de l'OD se circumscriuen a:  
1. L'ajust dels paràmetres urbanístics en el nucli urbà, amb la modificació dels 10 articles de les NS:  
  
Article Contingut de la modificació:  
15 Respecte del tancament de solars, remet a les condicions de les ordenances municipals.  
20 Respecte de la tipologia edificatòria, remet a la fixada per a cada zona.  
21 Respecto de la parcel·la mínima edificable, remet a la fixada per a cada zona.  
24 Es modifiquen condicions de la coberta inclinada, i es permeten a la zona Nucli les golfes per a trasters perxes o cambres per damunt de l'altura màxima.  
25 Es fixa l'altura màxima de l'edificació en zona UFA en 7 m i es regula el nombre de plantes màxim a la zona Nucli i la zona UFA.  
27 Regulació de golfes en SU.  
46 Regulació de les condicions per a ús magatzem en SU.  
64 Es modifiquen i es completen les condicions generals d'estètica.  
65 Modificació dels paràmetres urbanístics i els usos permesos a la zona residencial Nucli a la zona residencial unifamiliar aparellada o aïllada UFA.  
66 Modificació dels paràmetres urbanístics de la zona d'equipament comunitari docent, adequació al Decret 104/2014.  
  
  
2. La requalificació de sols: (àmbits en la imatge de la pàgina 2 d'aquest document)  
- Camp de futbol:  
· D'SNU general a SNU de dotació equipament servei urbà infraestructures QI: ecoparc-depòsit.  
· D'SNU general a SNU de dotació equipament zona verda VJ.  
· D'SNU general a SNU de dotació equipament Servei Urbà Infraestructures QI: Pàrquing.  
· D'SNU de dotació zona verda a equipament Servei Urbà Infraestructures QI: Ecoparc-depòsit.  
- Centre educatiu:  
· De SUE equipament comunitari ús escolar a SU-SCA equipament comunitari ús sociocultural i assistencial.  
- Reajustament de la zona verda pública de la plaça Sant Nicolau.  
Les modificacions de l'OE se circumscriuen a:  
1. La incorporació del Cementeri Municipal al pla d'ordenació, qualificant-lo de dotació equipament Servei Urbà Infraestructures QI, superfície de 3.430 m². En el plànol d'informació 0.3 apareix grafiat el perímetre de protecció de 25 m.  
2. La modificació dels articles (art. 69 i 70) dels 7 que regulen el règim aplicable al sòl no urbanitzable del municipi en les NS. En el següent quadre (d'elaboració pròpia a partir del document presentat i de la informació referent a les NS que s'exposa al públic en el web de l'Ajuntament) es compara la regulació vigent i la proposta per la modificació puntual núm. 4:  
R.2.1.0 Anàlisi  
Respecte de les modificacions de l'OP:  
Tant les introduïdes en els paràmetres urbanístics com les requalificacions proposades pretenen ajustar el planejament vigent a la realitat de fet, la qual cosa redunda en la millora de la gestió del mateix planejament; concretament, en la parcel·la educativa la desvinculació de la part no dedicada a ús educatiu permetrà escometre les obres d'actualització previstes per la Conselleria d'Educació.  
Així mateix, en el plànol d'ordenació 0.2 apareix grafiada en tota la longitud del front de la parcel·la de dotació ecoparc/depòsit una «habilitació vorera compatible amb via pecuària» de la qual no s'informa en la documentació escrita.  
Respecte de les modificacions de l'OE:  
1. El cementeri municipal s'emplaça en un àmbit territorial sense afectacions ambientals degudes a la presència d'espais naturals protegits, espais protegits d'RN2000, sòl forestal, hàbitats d'interés (flora /fauna), no presenta reg d'inundació, únicament l'emplaçament és contigu a la via pecuària colada del Cementeri, no delimitada i d'amplària legal 5-8 metres, circumstància que no s'ha considerat en la proposta.  
  
2. Respecte del règim del sòl no urbanitzable, la introducció en l'articulat de les NS del paràgraf següent:  
«Per a tot el sòl no urbanitzable, seran aplicables les disposicions que contenen la LOTUP i legislació aplicable.»  
comporta per al sòl no urbanitzable tant general com protegit, és a dir, per al 99,73 % de la superfície del terme municipal, l'adaptació a la LOTUP, sense que conste en la documentació el desenvolupament de les determinacions de l'ordenació estructural que estableix la legislació vigent per a aquesta classe de sòl.  
La modificació núm. 4, després d'introduir aquest paràgraf, proposa per al sòl no urbanitzable general, és a dir, per al 80,51 % de l'SNU, l'adaptació al règim d'usos i aprofitaments de l'article 197 de la LOTUP. Per a això, modifica la redacció dels articles 69 i 70 de les NS, i es manté la resta d'articles, 71 a 75, amb la redacció original segons el Reial decret 1346/1976, de 9 d'abril, pel qual s'aprova el text refós de la Llei sobre règim del sòl i ordenació urbana.  
  
Amb la modificació de l'article 69 de les NS passen a permetre's en l'SNU general, a més dels usos i els aprofitaments vinculats a les explotacions agràries, les edificacions i les instal·lacions d'utilitat pública i l'habitatge unifamiliar, la resta d'usos recollits en l'article 197 de la LOTUP: explotació de pedreres, extracció d'àrids, generació d'energies renovables, activitats industrials, terciàries i de serveis; tot això sense desenvolupar un articulat que recull la regulació pròpia dels nous usos permesos, la compatibilitat entre aquests, ni haver-se basat en l'aptitud del sòl, ja que no s'ha dut a terme una zonificació d'aquest.  
  
R.9.5.4 Valoració de la proposta  
Respecte de les modificacions de l'OP, vist que el seu contingut i abast únicament pretén ajustar el planejament vigent a la realitat de fet; vist que aquestes modificacions se circumscriuen a l'àmbit del sòl urbà i a les dotacions en sòl no urbanitzable general, i vist que en els àmbits proposats no es detecten afeccions ambientals derivades d'elements del territori ni de riscos naturals, no és previsible que es produïsquen afectacions significatives negatives al medi ambient.  
  
Respecte de les modificacions de l'OE, vist el calat de la modificació, que proposa l'adaptació del règim de gestió de tot el sòl no urbanitzable (comú i protegit) del municipi (un 99,73 % del TM) al règim establit en la LOTUP, sense establir una zonificació prèvia del territori que considere les afeccions ambientals i territorials de l'àmbit afectat, que determine la localització espacial dels usos i les compatibilitats dels usos entre si i amb el medi ambient, no poden valorar-se ni determinar-se, amb la documentació presentada, els efectes que aquesta proposta puguen tindre sobre el territori i sobre el medi ambient.  
  
Pel que fa al cementeri municipal, haurà d'informar-se si únicament es pretén incorporar-lo al planejament mitjançant la requalificació, la fixació del perímetre de protecció i la inclusió en els plans d'ordenació, o bé se'n preveu l'ampliació, tal com s'indica en el document inicial estratègic (pàgina 16). Així mateix, la proposta haurà de considerar la contigüitat del Cementeri amb la via pecuària colada del Cementeri, i justificar-ne l'adequació a la Llei 3/2014. No obstant això, en la localització del cementeri no es detecten altres afectacions ambientals derivades d'elements del territori ni de riscos naturals, i no és previsible que es produïsquen afectacions significatives negatives per al medi ambient.  
  
Per tot el que s'ha exposat, respecte de la modificació de l'SNU, resulta necessari desenvolupar el règim de gestió aplicable al sòl no urbanitzable atenent les determinacions de la Llei 5/2014 (LOTUP), per a poder determinar la incidència que puga tindre aquest règim sobre el medi ambient.  
F.3. Proposta d'acord  
Atenent l'anàlisi i la valoració efectuades, i el contingut dels informes emesos:  
1r. Es considera que les modificacions introduïdes en l'ordenació detallada del planejament municipal, i en el tractament de l'àmbit del cementeri, no presenten efectes significatius negatius sobre el medi ambient, per la qual cosa s'emet un informe ambiental i territorial estratègic (IATE) respecte d'aquestes; i, en aquest cas l'Ajuntament (òrgan promotor), pot continuar la tramitació de l'expedient, respecte d'aquestes modificacions, pel procediment simplificat, atenent les determinacions següents:  
- Respecte de les modificacions que afecten l'ordenació detallada que sí que tenen incidència en el paisatge, l'Ajuntament la valorarà i, si és el cas, determinarà l'instrument de paisatge que cal elaborar o les mesures paisatgístiques que s'han d'aplicar.  
- Segons l'informe de 06.04.2020, del Servei d'Ordenació del Territori, l'àrea d'aparcament de la zona esportiva se situa en zona inundable, i l'avaluació de l'abast d'aquest risc comportaria elaborar un estudi específic, i l'Ajuntament és l'òrgan competent per a això, d'acord amb l'article 20 de la normativa del PATRICOVA.  
  
La modificació del règim del sòl no urbanitzable continuarà la tramitació ambiental pel procediment ordinari, atenent les determinacions del punt següent.  
2n. La modificació del règim de regulació de l'ús del sòl no urbanitzable, i en cas que l'Ajuntament decidisca continuar la tramitació conjunta de les modificacions proposades (OP i OE), continua amb la tramitació de l'expedient pel procediment ordinari, atenent en la redacció de l'EATE les determinacions que estableix en el present document d'abast (DA):  
- Es replantejarà l'alternativa proposada, en la part relativa a la modificació del règim del sòl no urbanitzable.  
- Aquesta alternativa desenvoluparà les determinacions de l'article 21 «Determinacions de l'ordenació estructural» de la LOTUP, apartats:  
b) Delimitació i caracterització de la infraestructura verda. Atenent el contingut de l'article 23 i la legislació ambiental i sectorial vigent relativa a les afeccions detectades en aquest document d'abast.  
  
d) Delimitació de zones d'ordenació estructural per a tot el territori municipal. Atenent el contingut dels articles 25 i 26.  
e) Delimitació de perímetres d'afecció i protecció, exigits per la legislació sectorial.  
f) Classificació del sòl. Atenent el contingut de l'article 28.  
g) Ordenació del sòl no urbanitzable, que inclou la zonificació i la normativa reguladora pròpia dels diferents usos i aprofitaments admissibles excepcionalment en aquesta classe de sòl.  
- D'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, s'elaborarà un estudi de paisatge que analitze i valore el paisatge rural del municipi, i concretament de l'àmbit de modificació, que definisca i caracteritze les unitats paisatgístiques i els recursos que l'integren, així com la infraestructura verda existent, a fi de fixar-ne els objectius de qualitat paisatgística. En funció d'aquests i de l'anàlisi visual que s'efectue, es completarà la definició de la infraestructura verda i es justificarà la compatibilitat dels diferents usos i dels paràmetres urbanístics establits per a la implantació, establint normes d'integració paisatgística a aquest efecte.  
- Vist l'abast de la modificació, es definirà la infraestructura verda del territori amb caràcter previ a l'anàlisi i la determinació de les necessitats de sòl per a desenvolupaments futurs. Es farà un estudi de paisatge del terme municipal, les determinacions del qual constituiran la base per a establir aquesta infraestructura verda.  
- L'EATE contindrà una anàlisi del territori i la determinació d'unitats ambientals del terme municipal, que, junt amb les determinacions establides per l'estudi de paisatge, constituiran la base per a establir la zonificació del sòl no urbanitzable.  
- Des de la regulació que es propose, s'atendrà la problemàtica específica que genera la presència de granges entorn del nucli urbà, i s'establiran en la normativa reguladora de les NS les condicions que permeten o limiten la implantació de noves instal·lacions i distàncies al sòl urbà, tenint en compte la normativa sectorial del Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, que fixen les distàncies al nucli urbà i la resta de determinacions aplicables.  
F4. Altres consideracions  
1. Si l'Ajuntament opta per tramitar les modificacions introduïdes en l'ordenació detallada del planejament municipal pel procediment simplificat, d'acord amb el que s'ha indicat en el punt 1r de l'apartat F.3:  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i deixarà de tindre els efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha aprovat la modificació puntual en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada d'aquesta.  
  
2. La tramitació de la modificació del sòl no urbanitzable, o en cas que l'Ajuntament decidisca continuar la tramitació conjunta de les modificacions proposades (OP i OE) pel procediment ordinari, d'acord amb el que s'indica en el punt 2n de l'apartat F.3:  
Segons estableix l'article 51.6 de la LOTUP, el present document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic caducarà si, transcorreguts dos anys des de la notificació a l'òrgan promotor, aquest no ha remés a l'òrgan ambiental i territorial la documentació que s'indica en l'article 54 de la LOTUP. Aquest termini podrà prorrogar-se justificadament dos anys més.  
G) Tràmits següents que cal seguir en el procediment d'avaluació ambiental  
1) Tenint en compte el present document d'abast, s'elaborarà l'Estudi ambiental i territorial estratègic (EATE) i la versió preliminar de la modificació puntual núm. 4 de les NS de Canet lo Roig (MP núm. 4).  
  
2) La versió preliminar de l'MP núm. 4 i l'EATE corresponent se sotmetran conjuntament i simultàniament, per un període mínim de 45 dies hàbils, a participació pública i consultes:  
1. Informació pública: publicar anuncis en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en premsa escrita de gran difusió i posar a disposició del públic els documents.  
2. Consulta a les administracions afectades, almenys les que s'indiquen l'apartat C i de les persones interessades, mitjançant les accions definides en el pla de participació pública.  
3) Finalitzat el termini de participació publica i consultes, s'elaboraran simultàniament:  
- El document de participació pública, que sintetitzarà els resultats del tràmit i justificarà com es prenen en consideració en la proposta de l'MP núm. 4.  
- Una proposta de la documentació tècnica de l'MP núm. 4, amb la introducció de les modificacions derivades del tràmit de participació pública i consultes.  
- L'expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
4) La documentació que cal presentar en la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental per a elaborar la Declaració ambiental estratègica haurà d'estar composta per:  
Expedient administratiu, que com a mínim haurà de contindre:  
- Certificat d'informació pública corresponent a l'exposició conjunta de l'Estudi ambiental i territorial estratègic i de la versió preliminar de l'MP núm. 4.  
- Còpia de les consultes efectuades a les administracions afectades.  
- Certificat d'aprovació provisional de l'MP núm. 4.  
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades, sobre l'Estudi ambiental i territorial estratègic i la versió preliminar de l'MP núm. 4, a les administracions afectades i al públic interessat, indicats en l'apartat C d'aquest document d'abast.  
- Còpia de les al·legacions de caràcter ambiental que s'hagen presentat durant el termini de participació pública i consultes establit.  
  
Documentació tècnica, que almenys haurà d'incloure:  
- Expedient d'avaluació ambiental i territorial, que haurà de contindre (d'acord amb l'art. 54.2 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol) els apartats següents:  
1. L'estudi ambiental i territorial estratègic elaborat tenint en compte el document d'abast emés per l'òrgan ambiental.  
2. Els resultats de les consultes, de la informació pública i del pla de participació pública.  
3. La descripció de com s'han integrat en l'MP núm. 4 els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s'han pres en consideració el document d'abast, l'estudi ambiental i territorial estratègic i el resultat de les consultes i la informació pública. També es descriurà la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient i el model territorial que es derivaran de l'aplicació de l'MP núm. 4.  
  
4. La justificació que s'han complit les previsions legals pròpies del procés d'elaboració i avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació, amb les particularitats del pla de participació pública.  
  
5. L'anàlisi del compliment dels paràmetres, les determinacions i els documents exigibles per a formalitzar la modificació, d'acord amb la legislació aplicable, amb propostes també de mesures de seguiment.  
  
- Document tècnic de la modificació puntual núm. 4 i la resta de documentació complementària (paisatge, inundabilitat, recursos hídrics, mobilitat, catàleg patrimonial?).  
- Pla de seguiment (art. 56 LOTUP).  
  
La documentació esmentada s'haurà de presentar en suport paper (1 còpia) degudament diligenciada pel promotor, i en suport digital, amb els arxius no protegits.  
La informació geogràfica disponible de la Comunitat Valenciana, així com els vincles i les afectacions territorials que calga considerar en l'anàlisi territorial, es poden consultar en la pàgina web de la Generalitat Valenciana i en el geoportal de l'Institut Cartogràfic Valencià (http://icv.gva.es/va/inicio). En la interpretació i el maneig d'aquesta informació es tindran en compte les metadades de cada capa, amb atenció especial a l'escala original de creació d'aquesta.  
Decret 74/2016, de 10 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el reglament pel qual es determinen la referenciació cartogràfica i els formats de presentació dels instruments de planificació urbanística i territorial de la Comunitat Valenciana (DOGV 7806, 15.06.2016; correcció d'errors DOGV núm. 7817, de 29.06.2016.  
La informació cartogràfica generada per la modificació (classificació i qualificació del sòl, xarxa primària, etc.) se subministrarà georeferenciada d'acord amb el sistema de referència ETRS89 (en projecció UTM referida al fus 30N), de manera que puga solapar-se correctament a la cartografia publicada per aquesta conselleria. A aquest efecte s'admetran els arxius vectorials tipus SIG SHP documentats, almenys, amb les metadades següents:  
- data i procediment de creació  
- escala original de la cartografia aportada  
- autor o gestor de contacte  
- atributs (taula de dades alfanumèriques)  
  
  
  
ANNEX I  
Modalitats d'informació pública i consultes, identificació de les administracions públiques i del públic interessat  
  
De conformitat amb el que estableixen els articles 48 e i f de la Llei 5/2014 (LOTUP i la seua modificació per la Llei 1/19), i els articles 2 i 23 de la Llei 27/2006, de 18 de juliol, en relació amb el que disposa l'article 4 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, es considera públic interessat qualsevol persona (física o jurídica), així com les seues associacions, organitzacions, grups o plataformes, constituïts d'acord amb la normativa que els siga aplicable, que o bé hagen promogut el procediment administratiu, com a titulars de drets o interessos legítims individuals o col·lectius, o bé tinguen drets que puguen resultar afectats per la decisió que s'adopte en aquest, o aquells els interessos legítims dels quals, individuals o col·lectius, puguen resultar afectats per la resolució i es personen en el procediment fins que no haja recaigut una resolució definitiva.  
  
A més, tenen la condició d'interessats a l'efecte del procés de participació pública en matèria de medi ambient:  
- Les consultades en aquesta fase, les administracions afectades per l'aprovació de l'instrument d'ordenació del territori, així com els diferents departaments i òrgans competents de les administracions que determine la normativa sectorial aplicable.  
- Els organismes i les empreses públiques o privades que gestionen serveis declarats d'utilitat pública segons la legislació sectorial aplicable quan puguen estar afectats per l'aprovació del pla o l'instrument d'ordenació del territori, com són: EPSAR, IBERDROLA, RENFE, etc.  
  
- Així mateix, es reconeixen com a «públic interessat», en virtut del que disposa l'article 2 de l'esmentada Llei 27/2006, les persones jurídiques sense ànim de lucre que complisquen els requisits que estableix l'article 23 d'aquesta llei. Quant a la determinació de les administracions públiques afectades, caldrà ajustar-se al que s'ha regulat en l'article 2.4 de la Llei 27/2006.  
S'identifiquen com a administracions públiques afectades i públic interessat, i es consultarà: a l'inici del procés de participació pública i a fi de garantir la participació efectiva del públic interessat, es pot anunciar l'obertura d'un període de 15 dies, durant el qual les persones físiques o jurídiques acrediten complir els requisits per a ser considerades públic interessat i, si és el cas, seran consultades.  
Quant a les modalitats d'informació i consulta, es podran efectuar per mitjans convencionals, telemàtics o per qualsevol altre, sempre que s'acredite la realització de la consulta i el seu resultat. La fase de consultes (art. 53 de la LOTUP) de la versió preliminar del Pla i de l'estudi ambiental i territorial estratègic implicarà posar els documents a la disposició del públic i iniciar la consulta a les administracions públiques afectades i al públic interessat, per un termini mínim de 45 dies hàbils per a examinar-lo i formular observacions.  
  
  
  
ANNEX II  
Objectius i criteris ambientals estratègics  
  
En l'avaluació ambiental hauran d'incloure's els següents objectius ambientals, i per a aconseguir-los caldrà adoptar una sèrie de criteris ambientals estratègics:  
Utilització racional del sòl.  
Objectiu: Els creixements urbanístics han de produir-se segons els criteris de generació del menor impacte sobre el territori i menor afectació a valors, recursos o riscos naturals de rellevància presents en el territori.  
Criteris: el planejament, com a mínim, haurà de considerar els aspectes següents:  
- La planificació urbanística i territorial classificarà sòl urbà i sòl urbanitzable en una dimensió suficient per a satisfer les demandes que ho justifiquen i impedir l'especulació, i es justificarà mitjançant paràmetres objectius d'acord amb l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.  
- S'ha d'evitar l'ocupació innecessària del sòl per a usos urbans i per les infraestructures necessàries vinculades a aquests usos. En aquest sentit, es garantirà la protecció dels elements singulars, mitjançant la regulació coherent dels usos i de les edificacions.  
- Els nous usos i desenvolupaments, així com les infraestructures vinculades a aquests, han de proposar-se en les zones del territori que presenten més capacitat d'acollida.  
- En sòl rural de protecció especial, només es podran dur a terme les actuacions que, sent compatibles amb les normes de protecció corresponents, tinga previstes el planejament per ser necessàries per al millor aprofitament, cura i restauració dels recursos naturals o per al gaudi públic i l'aprofitament col·lectiu.  
Respecte d'això, l'EATE, entre altres coses, farà el següent:  
- Determinarà la capacitat d'acollida dels diferents tipus de sòl, després d'un estudi detallat dels valors, els usos, els recursos i els riscos existents en el terme municipal.  
Prevenció de riscos naturals i induïts.  
Objectiu: les zones que presenten algun risc natural de rellevància pels efectes d'un incendi, riscos sísmics, erosió, risc d'inundació o d'accident greu en què intervinguen substàncies perilloses, han de respectar-se i/o protegir-se.  
  
Criteris: respecte d'això, el planejament haurà d'adoptar, com a mínim, els aspectes següents:  
- Haurà d'orientar els desenvolupaments futurs, sempre que siga possible, a les zones que no presenten risc greu.  
- Qualsevol actuació urbanística que afecte masses arbòries, arbustives o formacions vegetals d'interés haurà de compatibilitzar la seua presència amb el desenvolupament previst.  
- Pel que fa al risc sísmic, el planejament haurà d'incloure normativa específica que regule edificacions, infraestructures, serveis urbans i altres construccions i instal·lacions anàlogues, i assumir les determinacions que estableix l'NCSE-02.  
- El planejament urbanístic haurà d'orientar els futurs creixements cap a zones no inundables.  
Amb l'objecte de previndre riscos ambientals i induïts, en l'EATE caldrà:  
- Identificar i arreplegar totes les zones de l'àmbit d'ordenació del pla que presenten algun tipus risc, detallar-ne les causes i establir-ne sobre aquests terrenys la classificació, els usos permesos i un règim urbanístic que faciliten el desenvolupament d'actuacions que minimitzen o permeten la inversió d'aquest procés.  
Ús sostenible i protecció dels recursos hídrics  
Objectiu: el planejament ha d'establir mesures per a aconseguir una protecció adequada de l'aigua, a fi de previndre'n el deteriorament, millorant els ecosistemes aquàtics i terrestres i les zones humides, així com aconseguir un ús sostenible de l'aigua que en garantisca l'estalvi i un subministrament suficient i en bon estat a la població.  
Criteris: el planejament haurà de complir, almenys, les qüestions següents:  
- Haurà d'ajustar-se al que disposa l'article 9 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, LOTUP.  
- Per a qualsevol ús i aprofitament s'exigirà una previsió suficient de l'abastiment d'aigua potable i una completa evacuació, recollida i depuració dels residus i les aigües residuals. Serà preceptiva l'autorització d'abocament atorgada per l'organisme de conca.  
- S'establirà un sistema de sanejament separatiu.  
En l'EATE, per tant, caldrà:  
- Incloure un estudi dels recursos hídrics, conforme a l'article 34.2 de la LOTUP, que arreplegue la disponibilitat real d'aigua potable existent al terme municipal, i que determine si és prou o no per a assegurar en quantitat i qualitat els cabals per al consum humà, així com per a desenvolupar altres activitats econòmiques i el bon funcionament dels sistemes ecològics de llits.  
- S'establiran mesures que possibiliten la reutilització de les aigües residuals depurades.  
- Identificar les zones vulnerables a la contaminació de les aigües subterrànies per a evitar o limitar, en aquestes zones, la implantació d'usos que puguen tindre incidència en la seua contaminació.  
  
Conservació del patrimoni cultural i revitalització del patrimoni rural  
Objectiu: a fi de conservar el patrimoni cultural, s'han d'establir mesures que afavorisquen la conservació i la recuperació del patrimoni arqueològic, etnològic, paleontològic i industrial, els elements i els tipus arquitectònics singulars i les formes tradicionals d'ocupació del territori.  
  
Criteris: amb aquest fi, el planejament haurà de contindre:  
- Una proposta d'inclusió de fitxa en el catàleg de proteccions municipal, dels béns d'interés patrimonial detectats en l'àmbit de planejament.  
L'EATE, per tant, haurà de:  
- Arreplegar la totalitat dels elements d'interés patrimonial inventariats en l'àmbit objecte d'ordenació. S'analitzarà el nivell de coneixement actual de cada un (tipus, extensió, caracterització, nivell de protecció), a fi de determinar el grau d'incertesa de la valoració i l'afecció al patrimoni.  
Gestió adequada dels residus  
Objectiu: la gestió dels residus s'ha de basar en la seua reducció, reutilització, valoració, aprofitament energètic i, en última instància, l'eliminació.  
Criteris: s'haurà de garantir la gestió adequada dels residus previstos per als usos que es prevegen, i establir, a més, mesures per a previndre'n la generació i per a evitar o reduir els impactes adversos sobre la salut humana i el medi ambient associats a la generació i gestió d'aquests.  
- Caldrà garantir la gestió correcta dels residus que es generen pels usos previstos en el planejament proposat.  
- S'han de preveure i regular els espais necessaris per a gestionar els residus.  
L'EATE, per tant, haurà de contindre:  
- Una descripció de la gestió i la destinació final d'aquests a l'efecte d'adequar-se al pla zonal de residus a què pertany.  
Integració de la infraestructura verda  
Objectiu: la planificació territorial i urbanística haurà d'integrar de manera adequada i eficaç la protecció, la conservació i la regeneració del medi natural, cultural i visual, i integrar les àrees i elements que conformen la infraestructura verda, d'acord amb el que disposen els articles 4 i 5 de la Llei 5/2014 LOTUP.  
Criteri: el planejament haurà de:  
- Definir tots els elements integrants de la infraestructura verda, base del model territorial de la proposta de planejament, que servirà de marc en la definició de la planificació urbanística, i articular la totalitat de les superfícies del terme municipal.  
Protecció del paisatge  
Objectiu: establir directrius que afavorisquen el manteniment del paisatge rural. En totes les etapes d'elaboració del pla han de considerar-se els objectius següents:  
- Delimitar la infraestructura verda a escala urbana, identificant els paisatges de més valor i les connexions entre aquests.  
- Orientar el creixement urbà sostenible de manera compatible amb la protecció dels paisatges de més valor del municipi.  
- Protegir i valorar els paisatges de més valor ecològic, cultural i visual.  
- Afavorir l'ús, l'accés i el gaudi públic del paisatge a partir d'una ordenació integral amb els nous creixements.  
- Preservar el caràcter visual del municipi establint criteris i directrius per a millorar visualment els accessos als nuclis urbans i per a protegir les vistes cap als paisatges de més valor.  
Criteris: les alternatives de planejament que acompanyen l'EATE tindran com a finalitat, en matèria de paisatge, assolir els objectius de paisatge mencionats, concretats en els criteris estratègics següents:  
  
- Compatibilitat dels nous desenvolupaments amb la infraestructura verda del territori. La localització i la implantació de nous usos i activitats en el territori estarà limitada per la conservació de la infraestructura verda, definida amb caràcter previ a qualsevol proposta.  
- Creixement racional i sostenible. La planificació territorial i urbanística haurà de definir-se amb els criteris de generació del menor impacte sobre el territori i el paisatge i la menor afectació a valors, recursos o riscos de rellevància.  
- Preservació de la singularitat paisatgística i la identitat visual del lloc. El model territorial i urbanístic haurà de preservar i potenciar la qualitat dels diferents paisatges i de la seua percepció visual, i mantindre'n el caràcter.  
- Afavorir la mobilitat sostenible i l'accés i gaudi dels paisatges de més valor. La planificació territorial i urbanística contribuirà a la consecució d'aquesta mobilitat, planificant-la de manera conjunta amb els usos en el territori, tendint a la reducció del model dispers, del consum de recursos pròxims, de l'empremta ecològica i de les emissions de CO2 i incrementant la participació del transport públic i del no motoritzat. La potenciació de la mobilitat sostenible ha d'anar aparellada amb la millora de l'accessibilitat, funcional i visual, als paisatges de més valor.  
  
Educació ambiental i participació ciutadana  
Objectiu: implicació de la ciutadania en la gestió quotidiana i en els processos de presa de decisions, de manera que s'acumule més coneixement sobre aquest i més consens, evitant els conflictes i ajustant-se a la legalitat vigent.  
Criteri: fomentar la participació ciutadana i donar publicitat a les actuacions que es duen a terme en relació amb la proposta del PRI.  
  
  
  
ANNEX III  
Indicadors dels objectius ambientals  
  
L'ús d'indicadors té la virtut de comparar la realitat abans del pla amb la situació prevista o planificada. Els indicadors haurien d'elaborar-se respecte de l'alternativa zero i respecte de la versió preliminar del pla que se sotmeta a informació pública i, si és el cas, respecte de les alternatives descartades, per a justificar i motivar el procés de decisió.  
  
  
1 OBJECTIU/CRITERI: prevenció de riscos naturals i induïts  
 DECISIÓ: Zonificació del territori, localització d'usos, compatibilitat i distàncies  
 INDICADOR: Necessitat d'infraestructures el fi de les quals siga evitar i/o disminuir els riscos, en particular el risc d'inundació en el terme municipal.  
  
  
2 OBJECTIU/CRITERI: ús sostenible i protecció dels recursos hídrics  
  
 DECISIÓ: Demanda d'aigua potable a curt termini i disponibilitat del recurs en quantitat, qualitat i origen  
 INDICADOR: Dotació de subministrament (l/heq. dia)  
Demanda estimada (m³/any) < Dret d'aprofitament (m³/any)  
 DECISIÓ: Increment i gestió de les aigües residuals  
 INDICADOR: Cabal de servei (m³/dia) < Cabal de disseny (m³/dia) en EDAR  
 DECISIÓ: Abocament i/o reutilització d'aigües residuals  
 INDICADOR: Compliment dels paràmetres d'abocament, com a mínim, segons el Model d'ordenances d'abocament de l'EPSAR  
Superfície de zona verda autoritzada per a rec amb aigües depurades  
  
  
3 OBJECTIU/CRITERI: conservació del patrimoni cultural i revitalització del patrimoni rural   
 DECISIÓ: Protecció del patrimoni cultural i rural  
 INDICADOR: Nre. d'actuacions executades el fi de les quals siga la protecció, la conservació i/o la restauració del patrimoni cultural  
  
  
4 OBJECTIU/CRITERI: gestió adequada dels residus  
 DECISIÓ: Gestió municipal de residus de tota mena  
 INDICADOR: Volum de residus sòlids urbans (Tn/hab. dia)  
Capacitat de les infraestructures de gestió, tractament i/o eliminació dels residus generats  
  
Ecoparc tipus, A, B o C  
  
  
5 OBJECTIU/CRITERI: integració de la infraestructura verda  
 DECISIÓ: Infraestructura verda del territori  
 INDICADOR: Superfície de la infraestructura verda, excloent-ne la dels espais de valor ambiental o cultural que tenen alguna figura de protecció definida en la legislació vigent  
  
  
6 OBJECTIU/CRITERI: protecció del paisatge  
 DECISIÓ: Actuacions en matèria de paisatge  
 INDICADOR: Pressupost municipal anual dedicat a actuacions relacionades amb el paisatge.  
  
  
7 OBJECTIU/CRITERI: participació ciutadana en les decisions i la gestió urbana municipal  
 DECISIÓ: Presa de decisions participativa i foment de la transparència  
 INDICADOR: Nombre d'activitats per a fomentar la participació pública en les decisions del planejament i/o el desenvolupament de projectes urbans i % de població participant.  
  
  
Si l'Ajuntament ho considera oportú, podrà ampliar aquests indicadors, observant els publicats per altres organismes (ETCV, diputacions, Federació de Municipis, BPIA o Banc Públic d'Indicadors Ambientals, Observatori de la Sostenibilitat d'Espanya, etc., que estan publicats en internet).  
En cas d'apartar-se d'aquest mètode, cal descriure i justificar els avantatges del mètode seguit respecte d'una integració millor dels aspectes ambientals en la selecció d'alternatives, tant globals com parcials, en l'elaboració del pla i per al seguiment dels efectes sobre el medi ambient.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre els documents sobre l'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.a de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte de l'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte de l'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre un doble acord:  
  
1r. L'Informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 4 de NS de Canet lo Roig, a les modificacions introduïdes en l'ordenació detallada del planejament municipal, i en el tractament de l'àmbit del cementeri, i l'òrgan promotor pot continuar la tramitació de l'expedient respecte d'aquestes modificacions, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
  
2n. Document d'abast de l'Estudi ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 4 d'NS de Canet lo Roig, a la modificació del règim de regulació de l'ús del sòl no urbanitzable, i en cas que l'Ajuntament decidisca continuar la tramitació conjunta de les modificacions proposades (que afecten l'ordenació estructural i l'ordenació detallada), han de recollir-se les consideracions efectuades per a elaborar l'Estudi ambiental i territorial estratègic i la versió preliminar de la modificació.  
L'Informe ambiental i territorial estratègic i el Document d'abast de l'Estudi ambiental i territorial estratègic s'emeten a l'efecte de la legislació en matèria d'avaluació ambiental, i, per tant, no suposen un pronunciament ambiental definitiu a l'efecte de la legislació urbanística.  
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, fet que no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que, en el seu dret, es consideren pertinents.  
Us ho notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
I se certifica abans d'aprovar l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
  
València, 18 de setembre de 2020.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 20 d'abril de 2021.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamín Pérez Rocher.