Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8667, del 30-10-2019 (2019/9540)

RESOLUCIÓ de 4 d'octubre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 60/18-AIA Bellreguard.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8667

Data del DOGV
:   30-10-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/9540


Data del document
:   04-10-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Bellreguard
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 4 d'octubre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 60/18-AIA Bellreguard. [2019/9540]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, que estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent de l'informe d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 60/18-AIA Bellreguard.  
  
  
«Informe d'impacte ambiental.  
Expedient: 60/18-AIA.  
Títol: Ampliació de plataforma, millora del drenatge, la funcionalitat i la seguretat viària de la carretera CV-673, de Bellreguard a la CV-670. Tram: PK 0+400 a PK 1+200.  
Òrgan substantiu: Diputació de València.  
Localització: terme municipal de Bellreguard.  
  
En data 4 de juny de 201 8, l'Àrea de Carreteres i Infraestructures de la Diputació de València remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud d'inici d'avaluació d'impacte ambiental simplificada del projecte d?«ampliació de plataforma, millora del drenatge, la funcionalitat i la seguretat viària de la carretera CV-673, de Bellreguard a la CV-670. Tram: PK 0+400 a PK 1+200», en el terme municipal de Bellreguard. Per a l'emissió d'aquest informe d'impacte ambiental l'òrgan substantiu remet, juntament amb la sol·licitud, un document ambiental.  
  
Objecte  
La carretera CV-673 forma part de la xarxa local de carreteres de la Comunitat Valenciana, la titularitat de la qual és de la Diputació de València. Connecta el nucli urbà de Bellreguard amb el seu front costaner i amb la carretera CV-670.  
El tram, objecte del projecte, té una longitud aproximada de 800 metres i consta d'una secció de calçada única, de 6 metres d'amplària, sense vorals, amb un carril per sentit de circulació. És una secció insuficient per al trànsit que suporta la carretera: 10.223 vehicles/dia amb un 2,37 % de pesants, segons dades de 2015. La secció es troba permanentment encaixada entre murs.  
A l'altura del PK 0+650 es troba l'estructura del pas superior de la via ciclista Gandia-Oliva, que coincideix amb un punt baix en la rasant. S'aprecia que en aquest punt la rasant de la calçada discorre fins a 3 m sota el nivell de les parcel·les agrícoles confrontants, la qual cosa fa que en l'entorn de l'estructura s'acumulen quantitats importants d'aigua en situacions de precipitació, que eventualment obliguen a tallar la carretera.  
El projecte comporta bàsicament les següents actuacions:  
- Ampliació de la secció transversal actual de la carretera a 3,5 m de carril, 1 m de voral i bermes de 0,75 m. Això implica passar d'una secció transversal de la carretera de 6 m a 11,5 m.  
- Addició de via ciclista a la nova secció transversal.  
- Millora del perfil longitudinal, eliminant el desnivell que existeix amb els terrenys confrontants.  
- Conducció dels escorrentius mitjançant cunetes fins a connectar amb les cunetes que apareixen a partir del PK 1+200.  
- Construcció d'un nou pas superior per a la via ciclista que reemplace l'actual, amb el gàlib vertical de 5,50 m adaptat a la nova rasant de la calçada i amb el gàlib horitzontal d'acord amb la nova secció transversal.  
  
Antecedents i marc normatiu.  
En data 10 d'octubre de 2017, l'Àrea de Carreteres i Infraestructures de la Diputació de València remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental consulta sobre la tramitació ambiental corresponent al projecte d?«ampliació de plataforma, millora del drenatge, la funcionalitat i la seguretat viària de la carretera CV-673, de Bellreguard a la CV-670. Tram: PK 0+400 a PK 1+200» (exp. 166/4252-OMN).  
En data 9 de novembre de 2017 es conclou que, atés que l'actuació implica un increment significatiu de la generació de residus i la utilització de recursos, es considera que el condicionament de carretera pot tindre efectes adversos significatius sobre el medi ambient i, en conseqüència, el projecte ha de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
  
Tramitació  
Després de la sol·licitud d'inici, l'òrgan ambiental ha identificat les administracions públiques afectades, segons el que s'indica en l'article 46 de la LEA. Únicament s'ha identificat com a administració pública afectada l'Ajuntament de Bellreguard, a qui en data el 6 d'agost de 2018 ha realitzat consulta. No s'ha rebut fins hui resposta per part de l'ajuntament.  
  
Anàlisi del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre o no a avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
L'anàlisi es realitza tenint en compte els criteris de l'annex III de la LEA.  
Característiques del projecte.  
L'actuació s'estén entre es PK 0+383 i 1+423 de la CV-673, i la seua longitud exacta és de 1.040,51 metres.  
  
L'actuació es planteja ampliant la plataforma actual cap al costat sud d'aquesta, i deixant intacta la línia de murets de maçoneria existents al costat de la banda nord de la calçada. Al costat del nou límit de la plataforma originat en el sud es reproduirà íntegra la línia de murets de maçoneria afectada per l'ampliació, contribuint amb això a mantindre la imatge i la percepció que la carretera actualment proporciona en relació al seu entorn i al paisatge que la circumda.  
Es projecta una secció transversal 6/8, amb carrils de 3,00 metres d'amplària, vorals d'1,0 metres, i bermes d'ample mínim 0,75 metres. Es projecta també una via de ciclistes i vianants al costat de la calçada, de 3,00 metres d'amplària, separada de la calçada mitjançant plint prefabricat i barana de protecció.  
La longitud d'aquesta via és de 1.037,64 km i es connectarà amb la CV-6731, que actualment és un camí agrícola que comunica amb Miramar, sense un altre accés a la CV-673.  
El projecte preveu la connexió de la via de ciclistes i vianants amb la via ciclista Gandia-Oliva mitjançant un ramal de ciclistes i vianants de 122,54 metres de longitud.  
  
  
  
  
L'actuació comporta la construcció d'una nova passarel·la per a la via ciclista Gandia-Oliva, ja que l'actual ha de demolir-se per insuficiència de gàlib vertical i horitzontal en relació amb la nova solució plantejada. La nova estructura tindrà una obertura única, de 18,00 metres de llum, i una amplària total de tauler de 4,00 metres. Tindrà un gàlib vertical superior a 5,50 metres en relació amb la calçada de la CV-673. La nova passarel·la es troba a major cota que l'anterior, per això comporta l'habilitació de rampes per a accedir-hi; això dona lloc a la construcció de 263,15 metres de nova via ciclista, per a reposar el tram que queda invalidat per la nova passarel·la. En aquest tram es reprodueix la secció tipus preexistent: plataforma de 4,00 metres d'amplària total, amb 3,00 metres nets entre línies blanques de delimitació. El pendent màxim utilitzat en el perfil longitudinal del tram de via ciclista recanvi és del 6,00 %.  
Per a la resolució del drenatge s'habiliten sengles cunetes rectangulars, a banda i banda de la secció completa projectada, d'amplària 1,05 metres i altura variable, que canalitzen els escorrentius pluvials, fins al cunetó existent al costat del costat sud de la CV-6731, que els trasllada, al seu torn, fins al barranc de Sotaia.  
En l'àmbit de l'actuació hi ha conduccions d'energia elèctrica, telefonia, aigua potable i reg que, en la seua majoria, no resulten afectades per l'actuació. L'afecció més important es produeix sobre una conducció d'aigua potable, gestionada per EGEVASA, per a la qual es projecta la preceptiva reposició. Així mateix, resulten afectats entroncaments amb viari i accessos, que també són objecte de la corresponent reposició en el projecte.  
  
Ubicació dels projectes  
La carretera objecte d'estudi se situa de forma íntegra en el municipi de Bellreguard, municipi de la comarca de la Safor, format per dos nuclis de població importants: el poble pròpiament dit i la platja de Bellreguard, façana marítima del terme municipal, hui totalment urbanitzada, que en època estiuenca fa que es duplique la població del municipi.  
  
L'instrument de planejament vigent a Bellreguard és el pla general d'ordenació urbana aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme de la Comunitat Valenciana amb data 1 de juliol de 1999. La classificació urbanística de l'àmbit d'actuació és sòl no urbanitzable, protecció per reserva viària. En l'entorn de les franges de reserva viària el sòl es troba classificat com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
  
La vegetació actual present en l'àrea d'estudi, es compon fonamentalment de vegetació associada a les zones de cultiu, ja que tota l'àrea es troba entapissada per fruiters de cítrics. El cultiu de tarongers ofereix una baixa diversitat de les comunitats faunístiques.  
Entre els mamífers destaquen, la mostela (Mustela nivalis), que es refugia en els buits dels murs de pedra, entre la vegetació, o en les branques altes dels tarongers. És una gran depredadora de rosegadors nocius per a l'agricultura. El ratolí morú (Mus spretus) o el ratolí de camp (Apodemos sylvaticus) són alguns dels rosegadors presents.  
En aquesta zona del litoral mediterrani conviuen dues espècies d'eriçons, l'eriçó europeu occidental (Erinaceus europaeus) i l'eriçó morú o africà (Erinaceus algirus).  
Entre els ocells es localitza, el verdum o verderol (Carduelis chloris), que apareix associat sovint amb les bandades de gafarrons (Serinus serinus).  
En els tarongers limítrofs a la part baixa de les muntanyes, és fàcil trobar exemplars del fardatxo ocel·lat (Lacerta lepida); també destacar la presència de diverses espècies de gripaus i granotes.  
Especial esment mereixen espècies com la merla (Turdus merula) o el conill comú (Oryctolagus cuniculus) els quals, tant per la seua abundància com per l'impacte negatiu que provoquen en els cultius es constitueixen en moltes ocasions com a plaga dins de l'àmbit del cultiu de cítrics.  
La zona que ens ocupa no s'inclou dins de cap ZEPA i no presenta cap figura nacional ni europea de protecció a escala de fauna. Així mateix, la zona d'estudi no afecta cap hàbitat natural, ni hàbitat prioritari, ni Xarxa Natura 2000, ni espai natural protegit.  
Consultat el banc de dades de biodiversitat del visor intern cartogràfic de la GVA no s'afecta cap espècie prioritària.  
Segons l'inventari de la xarxa de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana a escala 1.10.000 de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, en l'àmbit d'estudi hi ha un total de 4 vies pecuàries (3 carrerasses i 1 vereda). No obstant això, l'actuació no intercepta cap d'elles.  
El barranc de Barranquetes es troba a uns 160 metres aproximadament de l'àrea de les obres d'ampliació.  
Després de consultar la pàgina web de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, es determina que no existeixen jaciments pròxims a l'actuació ni que puguen estar afectats per aquesta. Consultat l'inventari general del patrimoni cultural valencià, no es troba cap afecció a béns d'interés cultural, béns de rellevància local, béns de rellevància patrimonials ni béns immaterials de rellevància.  
  
  
Característiques del potencial impacte  
El document ambiental aporta una valoració d'impactes, qualifica de compatibles els principals impactes (emissions de soroll, emissions de pols i gasos, afecció a les aigües superficials i subterrànies, modificació del relleu, contaminació química, efectes sobre la vegetació, fauna i paisatge, així com sobre el medi socioeconòmic).  
Per a evitar o minimitzar l'efecte de l'emissió de pols s'hauran d'efectuar regs preventius en totes aquelles zones en les quals siga previsible un important moviment de maquinària pesant i en aquelles en què, per haver-se efectuat moviments de terres o estar en execució, puga alçar-se pols per efecte del vent.  
Es procedirà al reg permanent dels accessos que s'habiliten per a comunicar l'obra amb la xarxa viària exterior.  
En el cas que s'habiliten instal·lacions auxiliars que emeten pols s'haurà de preveure un mecanisme d'aspiració que minimitze l'impacte produït per les partícules de pols.  
Els camions que transporten àrids hauran d'anar necessàriament coberts, amb la finalitat d'evitar que exercisquen de focus emissor i distribuïdor de partícules de pols.  
El formigó i l'aglomerat asfàltic procediran d'instal·lacions preexistents i situades en les proximitats de l'obra. S'evitarà la instal·lació de plantes específiques de fabricació per a l'obra.  
S'emprarà maquinària que complisca les directives quant a nivells d'emissió de soroll, s'emprarà de forma correcta amb la finalitat de minimitzar els nivells d'emissió sonora i es realitzaran mesures de manteniment i revisions periòdiques.  
Es col·locarà un jalonament o clos temporal de protecció de l'obra, així com dels terrenys destinats a albergar-hi instal·lacions auxiliars i altres ocupacions temporals.  
L'accés a les obres es realitzarà pel viari existent, de manera que es minimitze l'afecció a sòls.  
Per a la restauració d'espais d'ocupació temporal de l'obra i en l'enjardinament, sempre que siga possible, s'aprofitarà la terra vegetal a retirar abans de la realització d'esplanacions.  
Durant el període de construcció s'haurà d'evitar que els moviments de maquinària pesant originen compactacions de sòls en l'entorn de l'obra.  
Per a protegir les aigües superficials i subterrànies, s'habilitaran passos provisionals que garantisquen el pas de les aigües mitjançant canalitzacions, canonades, cunetes, etc. A més, s'haurà de tindre cura en la col·locació d'apilaments, graveres, etc., pel perill d'intercepció d'un escorrentiu superficial, la qual cosa provocaria una contaminació a causa d'arrossegament de partícules per les aigües pluvials. Les labors de manteniment dels vehicles de l'obra s'hauran de realitzar en llocs habilitats per a aquest ús, evitant l'abocament de productes als cursos fluvials o xarxa de séquies.  
Per a la protecció de la vegetació i fauna:  
- S'abalisaran els exemplars rellevants que puguen ser afectats per l'actuació.  
- S'haurà de realitzar una neteja final d'obra.  
- S'evitarà, en la mesura que siga possible, que les activitats sorolloses es realitzen durant les hores de major activitat: primeres hores del matí i últimes de la vesprada (entre les 7-9 h del matí i les 18-20 h de la vesprada).  
La traça de la carretera que es pretén ampliar es veurà des de pocs punts de vista, això es deu fonamentalment al fet que la infraestructura es troba encaixada, en la major part del seu recorregut, entre murs de formigó i maçoneria a diferents altures. Analitzant els punts d'observació i recorreguts paisatgístics principals, únicament serà visible des del pas superior de la via verda que travessa el tram objecte d'estudi i des de la mateixa CV-673. En els primers 500-600 metres l'eix del traçat es troba a 2 metres per davall de la cota mitjana del terreny i protegida a més visualment per cultius de tarongers. En l'últim tram, la secció de la plataforma canvia, no està encaixada entre murs i, per tant, el seu camp visual s'obri, ja que la diferència de cota amb els camps de cultius confrontants és menor, a més que alguns d'ells es troben sense cultivar, la qual cosa redueix l'apantallament que generen els arbres.  
  
En relació amb la integració ambiental i paisatgística de les obres:  
- Es mantindran intactes tots els murets de maçoneria del costat esquerre de la carretera (segons el sentit Bellreguard-Platja), i es reposaran de manera íntegra els murets del costat dret, també amb maçoneria, a fi de mantindre la tipologia tradicional de l'àmbit del projecte i propiciar-ne la integració.  
- Es procedirà a revegetar mitjançant hidrosembra el talús del terraplé originat pel nou pas superior de la via ciclista Gandia-Oliva. La superfície total d'hidrosembra serà de 3.076,37 m².  
- En aquest talús s'inseriran també espècies arbòries disperses, com ara pi blanc (Pinus halepensis) i xiprer comú (Cupressus semprevirens), en número total de 40 exemplars per a cadascuna de les espècies esmentades.  
- En els espais intersticials que la secció viària deixa a l'altura dels PK 0+080 (costat esquerre), 0+260 (costat dret) i en la confluència de vies ciclistes, es plantaran bosquets informals de lledoner (Celtis australis) en una proporció mitjana d'un exemplar cada 10 m² i amb una xifra total de 25 exemplars, corresponent 10, 12 i 3 exemplars respectivament a cadascun dels espais esmentats. Atés que es tracta d'una espècie de fulla caduca, s'aconsella separar prou de la calçada, o emprar arbust com el llentiscle, Pistacia lentiscum.  
Les sembres i plantacions hauran de ser mantingudes pel contractista de l'obra durant el període de garantia d'aquesta.  
En l'àmbit de l'actuació existeixen conduccions d'energia elèctrica, telefonia, aigua potable i reg que, en la seua majoria, no resulten afectades per l'actuació. L'afecció més important es produeix sobre una conducció d'aigua potable per a la qual es projecta la preceptiva reposició.  
Pel que fa a residus generats per l'actuació, els volums resultants són els següents:  
- Residu vegetal procedent del rebuig i el desbrossament: 688,99 m³.  
- Residu de formigó procedent de l'utilitzat en obra i del desmantellament de zones d'emmagatzematge i instal·lacions auxiliars: 255,60 m³.  
- Volum de formigó procedent de demolició de fàbriques: 331,80 m³.  
S'inclou com a annex al projecte el pla de gestió de residus de la construcció i demolició en estricte compliment del Reial decret 105/2008, d'1 de febrer, pel qual es regula la producció i gestió dels residus de construcció i demolició.  
Després de consultar la pàgina web de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, el document ambiental determina que no existeixen jaciments pròxims a l'actuació ni que puguen ser afectats per aquesta. Consultat l'inventari general del patrimoni cultural valencià, no es troba cap afecció a béns d'interés cultural, béns de rellevància local, béns de rellevància patrimonials ni béns immaterials de rellevància. L'òrgan substantiu ha remés a l'administració competent en matèria de patrimoni un document en el qual es considera que no és necessari sotmetre el projecte a informe previ i vinculant atés que l'actuació no afecta béns inscrits en l'inventari general del patrimoni cultural valencià o béns de naturalesa arqueològica o paleontològica. No obstant això, la troballa de béns arqueològics o altres incidències hauran de comunicar-se immediatament a l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural.  
Del projecte es deriva un efecte positiu, atés que es fomenten els desplaçaments no motoritzats, contribuint a una mobilitat més sostenible.  
El document ambiental preveu un programa de seguiment ambiental. Per a portar a terme les operacions proposades, s'estableix la necessitat d'incorporar un equip de vigilància ambiental a peu d'obra, integrat almenys per un titulat superior. Aquest equip ha d'estar present durant la fase de construcció i fer un seguiment posterior de l'evolució de les mesures correctores i dels problemes plantejats en la fase de funcionament.  
Les funcions de l'equip de vigilància ambiental són:  
1. Elaborar un programa de treball que concrete en l'espai i el temps les operacions de vigilància previstes en aquest programa de vigilància ambiental, així com els sistemes i freqüències de control i els nivells de referència. El programa s'elaborarà tenint en compte la declaració d'impacte ambiental.  
2. Informar la direcció facultativa del desenvolupament de les fases del programa ambiental.  
3. Executar els sistemes de control proposats amb la freqüència i mètodes previstos.  
4. Recollir, tractar i analitzar dades amb l'objectiu de contrastar l'efectivitat de les mesures correctores i comprovar que s'aconsegueixen els resultats desitjats.  
5. Redactar els informes corresponents.  
6. Fixar criteris d'acceptació dels controls executats.  
7. Comprovar tots els impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental i l'efectivitat de les mesures correctores.  
8. Identificar possibles impactes no previstos i determinar les mesures correctores adequades.  
9. Proposar modificacions de les mesures correctores en cas de variacions en els impactes previstos.  
10. Assessorar i orientar la direcció facultativa i el titular en temes ambientals.  
11. Elaborar un sistema de recollida de dades sobre els impactes, mesures correctores, incidents, etc.  
Es plantegen una sèrie d'indicadors de seguiment:  
- Longitud correctament senyalitzada en relació a la longitud total del perímetre corresponent a la zona d'ocupació, elements auxiliars i camins d'accés en el seu entroncament amb la traça, expressat en percentatge.  
- Superfície afectada segons les categories definides per a les àrees excloses.  
- Presència de pols.  
- Presència ostensible de pols en els cultius pròxims a les obres.  
- Presència de lones o tendals en la maquinària de transport de terres i materials. Tapat d'apilaments.  
- Verificació de la mínima incidència de les emissions contaminants a causa del funcionament de maquinària d'obra.  
- Manteniment de la maquinària d'obres públiques complint la legislació vigent en la matèria d'emissió de sorolls.  
- Grossària de terra vegetal retirada en relació a la profunditat que pot considerar-se amb característiques de terra vegetal segons el parer de la direcció ambiental d'obra.  
- Alçària dels apilaments, presència d'altres materials, circulació de maquinària sobre la terra vegetal, temps de permanència dels apilaments (sembra, adobaments i regs periòdics quan la permanència siga superior a sis mesos).  
- Aparició de regalls, presència de materials solts, erosió, etc.  
  
- Presència de materials en les proximitats dels llits amb el risc de ser arrossegats.  
- Presència d'olis, combustibles, ciments i altres sòlids en suspensió no gestionats.  
- Presència de depòsits de maquinària i materials en llocs no impermeabilitzats correctament.  
? % de vegetació afectada per les obres en els 10 metres exteriors i confrontants a la senyalització.  
- Grossària de la capa de terra vegetal incorporada a la superfície.  
- Identificació de llavors o individus pertanyents a espècies exòtiques.  
- Nre. d'individus instal·lats en relació amb els previstos en termes d'espècie, grandària forma de preparació (arrel nua, mota o contenidor) i forma de plantació.  
- Seguiment de les plantacions (% de falles).  
- Superfície tractada en relació amb sembres i hidrosembres.  
- Grau de cobertura de les espècies sembrades.  
- Presència de solcs o regalls d'erosió en els talussos i de sediments en la base.  
- Control i seguiment que les activitats sorolloses es realitzen fora dels períodes de cria, zel i nidificació de les espècies sensibles.  
- Morfologia, cromatisme i escala de les superfícies generades pel projecte en la totalitat de les superfícies generades pel projecte i que seran objecte de restauració.  
- Rebuig de la vegetació i labors de manteniment de la infraestructura.  
- Reposició d'accessos i serveis afectats.  
El seguiment del compliment de l'informe d'impacte ambiental correspon a l'Àrea de Carreteres i Infraestructures de la Diputació de València. L'òrgan ambiental podrà realitzar comprovacions i demanar informació, per a verificar el compliment del condicionat de la declaració d'impacte ambiental o de l'informe d'impacte ambiental, així com avaluar el grau d'implementació, els resultats, l'eficàcia i l'eficiència de les avaluacions d'impacte ambiental realitzades, permetre una millora contínua del mètode basada en la retroalimentació i elaborar estadístiques.  
El programa de vigilància ambiental i el llistat de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu i, prèviament, es comunicarà a l'òrgan ambiental la seua publicació en la seu electrònica.  
  
  
Conclusió  
Considerant les característiques del projecte i la seua ubicació, la magnitud dels impactes previsibles i les mesures preventives i correctores plantejades, s'estima que el projecte no generarà efectes significatius sobre el medi ambient sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que, recollides en l'epígraf d'anàlisi «del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre o no a avaluació d'impacte ambiental ordinària», es destaquen en la resolució d'informe d'impacte ambiental.  
Por tant, no cal tramitar un procediment d'avaluació ordinària d'impacte ambiental, sense perjudici del compliment de la normativa i la legislació ambiental i sectorial aplicable.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva l'avaluació d'impacte ambiental simplificada, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 7.2.c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 2a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
  
Informe d'impacte ambiental  
  
Primer  
Es considera que el projecte d?«ampliació de plataforma, millora del drenatge, la funcionalitat i la seguretat viària de la carretera CV-673, de Bellreguard a la CV-670. Tram: PK 0+400 a PK 1+200» no té efectes significatius sobre el medi ambient, d'acord amb el que s'estableix en l'article 46 i 47 i els criteris establits en l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i que no és necessari realitzar un procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinari, sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que a continuació s'especifiquen:  
  
- En els espais intersticials que la secció viària deixa a l'altura del PK 0+080 (costat esquerre), 0+260 (costat dret) i en la confluència de vies ciclistes, es plantaran bosquets informals de lledoner (Celtis australis) en una proporció mitjana d'un exemplar cada 10 m² i amb una xifra total de 25 exemplars, corresponent 10, 12 i 3 exemplars respectivament a cadascun dels espais esmentats. Atés que es tracta d'una espècie de fulla caduca, s'aconsella separar prou de la calçada, o emprar arbusts com el llentiscle, Pistacia lentiscum.  
- La troballa de béns arqueològics o altres incidències hauran de comunicar-se immediatament a l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural.  
- El seguiment del compliment de l'informe d'impacte ambiental correspon a l'Àrea de Carreteres i Infraestructures de la Diputació de València. L'òrgan ambiental podrà realitzar comprovacions i demanar informació, per a verificar el compliment del condicionat de la declaració d'impacte ambiental o de l'informe d'impacte ambiental, així com avaluar el grau d'implementació, els resultats, l'eficàcia i l'eficiència de les avaluacions d'impacte ambiental realitzades, permetre una millora contínua del mètode basada en la retroalimentació i elaborar estadístiques.  
- El programa de vigilància ambiental i el llistat de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu i prèviament, es comunicarà a l'òrgan ambiental la seua publicació en la seu electrònica.  
  
  
Segon  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i ha d'entendre's que això no eximeix el promotor de l'obtenció de les autoritzacions que resulten legalment exigibles així com del compliment de tots els preceptes legals que resulten aplicables.  
  
  
Tercer  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.4 de l a Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació.  
  
  
Quart  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.6 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via administrativa o judicial enfront de l'acte d'autorització del projecte.  
  
Cinqué  
D'acord amb l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, l'òrgan substantiu, en el termini de quinze dies des que adopte la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, remetrà al diari oficial corresponent, per a la seua publicació, un extracte del contingut d'aquesta decisió. Així mateix publicarà en la seua seu electrònica la decisió sobre l'autorització o denegació del projecte i una referència al diari oficial corresponent en què es va publicar l'informe d'impacte ambiental.  
  
València, 30 de setembre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.»  
  
València, 4 d'octubre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.