Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 1847, del 21-08-1992 (1992/825709)

RESOLUCIÓ de 27 de desembre de 1991, de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, per la qual s'aprovaren definitivament les normes subsidiàries transitòries de planejament de Cullera (València).
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   1847

Data del DOGV
:   21-08-1992

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1992/825709


Data del document
:   27-12-1991

Organisme emissor
:   Conselleria d'Obres Públiques,Urbanisme i Transports

Tipus de document
:   Resolució

Resolució de 27 de desembre de 1991, de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, per la qual s'aprovaren definitivament les normes subsidiàries transitòries de planejament de Cullera (València).  
Per Resolució de 27 de desembre de 1991, del Conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, s'aprovaren definitivament les normes subsidiàries transitòries de planejament de Cullera (València).Tot seguit es transcriu el contingut literal de les normes urbanístiques contingudes en aquestes normes subsidiàries de planejament perquè siguen conegudes.  
Contra aquesta resolució, que no esgota la via administrativa, es pot interposar recurs de reposició davant aquest conseller en el termini d'un mes, comptador des de l'endemà de la publicació de la resolució, abans del contenciós administratiu davant la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana. Aquest últim recurs s'haurà d'interposar en el termini de dos mesos des de la publicació de la resolució del recurs de reposició, si aquesta fos expressa, o en el termini d'un any des de la data d'interposició de l'esmentat recurs de reposició, si no fos motiu de resolució; tot aixà sense perjudici de la interposició de qualsevol altre recurs que s'estime procedent.  
València, 13 de juliol de 1992. - El Secretari General: Francisco Puerto Burzuri.  
INDEX GENERAL  
Títol 1: Generalitats   
Títol 2: Intervenció municipal en l?edificació i usos del sòl  
Títol 3: Condicions generals de l?edificació   
Títol 4: Condicions generals de la urbanització   
Títol 5: Condicions generals dels usos Títol 6: Condicions generals de protecció   
Títol 7: Règim general de les classes de sòl   
Títol 8: Condicions particulars de les àrees de sòl urbà  
Títol 9: Condicions particulars de les categories de sòl no urbanitzable  
Títol 1: GENERALITATS  
Capítol 1: Naturalesa, objecte, efectes, vigència i alteracions de les normes subsidiàries  
Secció 1: Les normes subsidiàries del pla general transitòries   
Art. 1.1.1. Naturalesa, àmbit i objecte   
Art. 1.1.2. Efectes de les normes subsidiàries   
Art. 1.1.3. Vigència de les normes subsidiàries Secció 2: Desplegament de les normes subsidiàries   
Art. 1.1.4. Revisions i modificacions de les normes  
Art. 1.1.5. Desplegament de determinacions de les normes subsidiàries  
Art. 1.1.6. Precisió de límits  
Secció 3: Les normes subsidiàries en relació amb les situacions preexistents  
Art. 1.1.7. La situació de fora d'ordenació   
Art. 1.1.8. Efectes de la qualificació com a fora d'ordenació  
Capítol 2: Divisions urbanístiques del territori  
Art. 1.2.1. La classificació del sòl com a divisió primària del territori municipal  
Art. 1.2.2. Els àmbits d'ordenació i de gestió com a divisions del territori municipal  
Art. 1.2.3. Els sistemes generals dins de la divisió urbanística del territori municipal  
Art. 1.2.4. La distribució d'usos dins de la divisio urbanística del territori municipal  
Capítol 3: Drets i deures dels propietaris   
Secció 1:. Drets i deures generals  
Art. 1.3.1. El règim jurídic del sòl i els drets i deures dels propietaris  
Art. 1.3.2. Drets i deures generals dels propietaris de sòl.  
Art. 1.3.3. Drets i deures generals dels propietaris d'edificacions  
Art. 1.3.4. Incompliments   
Secció 2: El deure de conservació d'immobles,  
Art. 1.3.5. Contingut del deure de conservar  
Art. 1.3.6. Condicions mínimes de seguretat, salubritat i ornament públic de les edificacions  
Art. 1.3.7. Conservació específica dels edificis catalogats  
Art. 1.3.8. Procediment d'execució d'obres de manteniment de les edificacions  
Art. 1.3.9. Infraccions  
Secció 3: Conservació específica d'urbanitzacions i solars no construïts  
Art. 1.3.10. Condicions mínimes de conservació de les urbanitzacions  
Art. 1.3.11. Condicions mínimes de conservació dels solars   
Art. 1.3.12. Us provisional dels solars no construïts  
Capítol 4: Estat ruïnós de les edificacions   
Art. 1.4.1. Declaració de l'estat ruïnós dels edificis   
Art. 1.4.2. Danys no reparables tècnicament pels mitjans normals  
Art. 1.4.3. Cost de reparació   
Art. 1.4.4. Valor actual de l'edifici   
Art. 1.4.5. Circumstàncies urbanístiques   
Art. 1.4.6. Edificis catalogats   
Art. 1.4.7. Causes que no impliquen la declaració de ruïna   
Art. 1.4.8. Procediment de declaració de ruïna   
Art. 1.4.9. Efectes i responsabilitats de la declaració de ruïna  
Títol 2: INTERVENCIO MUNICIPAL EN L'EDIFICACIO I US DEL SOL  
Capítol 1: Llicències urbanístiques  
Art. 2.1.1. Actes subjectes a llicència  
Art. 2.1.2. Terminis  
Art. 2.1.3. Caducitat  
Art. 2.1.4. Sol·licitud de llicència en general  
Art. 2.1.5. Sol·licitud de llicència d'obres de nova planta, ampliació o reforma  
Art. 2.1.6. Sol·licitud de llicència d'obres menors  
Art. 2.1.7. Sol·licitud de llicència d'enderrocament  
Art. 2.1.8. Sol·licitud de llicència per a la instal·lació de grues  
Art. 2.1.9. Sol·licitud de llicència de primera ocupació  
Art. 2.1.10. Sol·licitud de llicència d'ocupacions  
Art. 2.1.11. Sol·licitud de llicència d'obertura d'activitats qualificades, espectacles públics i activitats recreatives  
Art. 2.1.12. Sol·licitud de llicència d'obertura en general  
Art. 2.1.13. Procediment per a l'atorgament de llicències  
Art. 2.1.14. Modificacions de llicència  
Capítol 2: Policia d'obres   
Art. 2.2.1. Dipòsit d'enderrocs i materials   
Art. 2.2.2. Rases i sondatges   
Art. 2.2.3. Materials d'obra a la via pública   
Art. 2.2.4. Seguretat a la via pública durant l'execució de l'obra  
Art. 2.2.5. Conduccions i pals a les vies públiques   
Art. 2.2.6. Obres de reparació urgents   
Art. 2.2.7. Bastides   
Art. 2.2.8. Apuntalaments i estintolaments   
Art. 2.2.9. Construcció de voreres  
Títol 3: CONDICIONS GENERALS DE L'EDIFICACIO  
Capítol 1: Condicions de la parcel·la   
Art. 3.1.1. Definició i aplicació   
Art. 3.1.2. La unitat espacial de referència   
Art. 3.1.3. Segregació, agregació i modificació de parcel·les   
Art. 3.1.4. Tancament de les parcel·les   
Art. 3.1.5. Límits de parcel·la   
Art. 3.1.6. Alineacions i rasants oficials   
Art. 3.1.7. Fons o amplària de parcel·la   
Art. 3.1.8. Superfície de parcel·la   
Art. 3.1.9. Parcel·la edificable  
Capítol 2: Condicions de disposició de l'edifici en la parcel·la   
Art. 3.2.1. Definició i aplicació   
Art. 3.2.2. Variables de referència per a la disposició de l'edifici   
Art. 3.2.3. Determinació normativa de la superfície ocupada   
Art. 3.2.4. Coeficient d'ocupació   
Art. 3.2.5. Superfície lliure de parcel·la  
Capítol 3: Condicions d'ocupació   
Art. 3.3.1. Definició i aplicació   
Art. 3.3.2. Superfície ocupada   
Art. 3.3.3. Determinació normativa de la superfície ocupada.   
Art. 3.3.4. Coeficient d'ocupació   
Art. 3.3.5. Superfície lliure de parcel·la  
Capítol 4: Condicions de volum   
Art. 3.4.1. Definició i aplicació   
Art. 3.4.2. Superfície edificada   
Art. 3.4.3. Determinació normativa de la superfície edificada   
Art. 3.4.4. Coeficient d'edificabilitat   
Art. 3.4.5. Alçària de l'edificació   
Art. 3.4.6. Amidament de l'alçària d'edificació   
Art. 3.4.7. Alçària mitjana ponderada   
Art. 3.4.8. Alçària de coberta o de coronament   
Art. 3.4.9. Establiment normatiu de l'alçària de l'edificació  
Art. 3.4.10. Construccions permeses per damunt de l'alçària màxima  
Capítol 5: Condicions de qualitat i higiene  
Art. 3.5.1. Definició i aplicació  
Secció 1: Condicions de qualitat   
Art. 3.5.2. Qualitat de les construccions  
Art. 3.5.3. Aïllament tèrmic   
Art. 3.5.4. Aïllament acústic   
Art. 3.5.5. Barreres anti-humitat   
Secció 2: Condicions higièniques dels locals   
Art. 3.5.6. Local exterior   
Art. 3.5.7. Peça habitable   
Art. 3.5.8. Ventilació   
Art. 3.5.9. Il·luminació   
Art. 3.5.10. Assolellada   
Art. 3.5.11. Enfosquiment   
Secció 3: Condicions higièniques dels edificis   
Art. 3.5.12. Patis   
Art. 3.5.13. Paràmetres dimensionals dels patis   
Art. 3.5.14. Patis de parcel·la   
Art. 3.5.15. Patis d'illa   
Art. 3.5.16. Patis mancomunats   
Art. 3.5.17. Cobriment de patis  
Capítol 6: Condicions de dotacions de serveis   
Art. 3.6.1. Definició   
Secció 1: Dotació d'aigua   
Art. 3.6.2. Dotació d'aigua potable   
Art. 3.6.3. Dotació d'aigua calenta Secció 2: Serveis d'evacuació   
Art. 3.6.4. Evacuació d'aigües pluvials   
Art. 3.6.5. Evacuació d'aigües residuals   
Art. 3.6.6. Evacuació de fums   
Art. 3.6.7. Evacuació de residus sòlids   
Secció 3: Dotació d'energia   
Art. 3 6.8. Energia elèctrica   
Art. 3.6.9. Instal·lacions de gas   
Art. 3.6.10. Combustibles líquids i sòlids   
Art. 3.6.11. D'altres energies alternatives   
Secció 4:. Serveis de comunicacions   
Art. 3.6.12. Telefonia   
Art. 3.6.13. Ràdio televisió   
Art. 3.6.14. Serveis postals   
Secció 5: Instal·lacions de confort   
Art. 3.6.15. Instal·lacions de clima artificial (calefacció i/o aire condicionat)   
Art. 3.6.16. Aparells elevadors   
Secció 6: Dotació d'aparcaments   
Art. 3.6.17. Condicions generals  
Capítol 7: Condicions de seguretat   
Art. 3.7.1 Definició   
Art. 3.7.2. Accessos a les edificacions   
Art. 3.7.3. Senyalització a l'interior dels edificis   
Art. 3.7.4. Porta d'accés   
Art. 3.7.5. Circulació interior   
Art. 3.7.6. Escales   
Art. 3.7.7. Rampes   
Art. 3.7.8. Supressió de barreres arquitectòniques   
Art. 3.7.9. Prevenció d'incendis   
Art. 3.7.10. Prevenció contra el llamp   
Art. 3.7.11. Prevenció de les caigudes  
Capítol 8: Condicions ambientals   
Art. 3.8.1. Definició   
Art. 3.8.2. Compatibilitat d'activitats   
Art. 3.8.3. Llocs d'observació de les condicions   
Art. 3.8.4. Emissió de radioactivitat i pertorbacions elèctriques   
Art. 3.8.5. Transmissió de soroll   
Art. 3.8.6. Vibracions   
Art. 3.8.7. Enlluernaments   
Art. 3.8.8. Emissió de gasos, fums, partícules i altres contaminants   
Art. 3.8.9. Abocaments industrials  
Capítol 9: Condicions estètiques   
Art. 3.9.1. Definició i generalitats   
Art. 3.9.2. Troballes arqueològiques   
Art. 3.9.3. Mitgeres   
Art. 3.9.4. Façanes   
Art. 3.9.5. Elements aïllats i publicitaris   
Art. 3.9.6. Cobertes   
Art. 3.9.7. Tancaments  
Títol 4: CONDICIONS GENERALS DE LA URBANITZACIO  
Capítol 1: Condicions de proveïment d'aigua   
Art. 4.1.1. Dotació mínima d'aigua per a ús domèstic   
Art. 4.1.2. Pressió mínima   
Art. 4.1.3. Qualitat   
Art. 4.1.4. Dipòsits   
Art. 4.1.5. Material de les conduccions   
Art. 4.1.6. Diàmetres   
Art. 4.1.7. Punts de presa   
Art. 4.1.8. Possibles connexions   
Art. 4.1.9. Pressió de treball   
Art. 4.1.10. Separacions  
Capítol 2: Condicions de sanejament   
Art. 4.2.1. Xarxa general   
Art. 4.2.2. Depuració i abocaments  
Capítol 3: Condicions de subministrament d'energia elèctrica   
Art. 4.3.1. Connexió i transport   
Art. 4.3.2. Dotació   
Art. 4.3.3. Xarxes i centres de transformació   
Art. 4.3.4. Projecte de subministrament d'energia elèctrica  
Capítol 4: Condicions d'enllumenat públic   
Art. 4.4.1. Estàndard d'il·luminació mitjana  
Capítol 5: D'altres serveis   
Art. 4.5.1. Condició general  
Títol 5: CONDICIONS GENERALS DELS USOS  
Capítol 1: Generalitats  
Art. 5.1.1. Definició  
Art. 5.1.2. Aplicació  
Art. 5.1.3. Regulació dels usos en les distintes classes de sòl  
Art. 5.1.4 Desplegament de la regulació d'usos  
Art. 5.1.5. Classes d'usos  
Art. 5.1.6. Usos predominants, complementaris, compatibles i prohibits  
Art. 5.1.7. El control de l'ús i el règim de fora d'ordenació  
Art. 5.1.8. Règim general dels usos complementaris  
Art. 5.1.9. Usos globals i detallats  
Art. 5.1.10. Simultaneïtat d'usos  
Capítol 2: ús global residencial  
Art. 5.2.1. Definició  
Art. 5.2.2. Classificació  
Secció 1: Condicions de l'habitatge familiar  
Art. 5.2.3. Condicions d'instal·lació  
Art. 5.2.4. Altura dels sostres  
Art. 5.2.5. Dimensions dels forats de pas  
Art. 5.2.6. Programa de l'habitatge  
Art. 5.2.7. Condicions complementàries de programa per als habitatges col·lectius  
Art. 5.2.8. Condicions higièniques, de dotació de serveis, ambientals i de seguretat  
Art. 5.2.9. Dotació d'aparcaments  
Art. 5.2.10. Normativa complementària d'aplicació  
Secció 2: Residència comunitària  
Art. 5.2.11. Condicions d'aplicació  
Capítol 3: Us global industrial  
Art. 5.3.1. Definició  
Art. 5.3.2. Classificació  
Art. 5.3.3. Condicions d'instal·lació i d'aïllament  
Art. 5.3.4. Dimensiones dels locals industrials  
Art. 5.3.5. Dotacions dels locals industrials  
Art. 5.3.6. Condicions ambientals  
Art. 5.3.7. Energia  
Art. 5.3.8. Residus líquids i sòlids  
Art. 5.3.9. Ordenació de la càrrega i de la descàrrega  
Art. 5.3.10. Condicions de compatibilitat entre l?ús industrial i el residencial  
Capítol 4: Us global terciari   
Art. 5.4.1. Definició   
Art. 5.4.2. Classificació   
Secció 1: Condicions d'allotjament   
Art. 5.4.3. Dimensions  
Art. 5.4.4. Ascensors   
Art. 5.4.5. Lavabos   
Art. 5.4.6. Aparcament Secció 2: Condicions del comerç   
Art. 5.4.7. Categories diferenciades dins de l?ús detallat de comerç  
Art. 5.4.8. Dimensions  
Art. 5.4.9. Circulació interior  
Art. 5.4.10. Escales  
Art. 5.4.11. Ascensors  
Art. 5.4.12. Alçària lliure de pisos  
Art. 5.4.13. Lavabos  
Art. 5.4.14. Aparcaments  
Art. 5.4.15. Emmagatzematge de productes alimentaris  
Secció 3: Condicions de les oficines  
Art. 5.4.16. Categories diferenciades dins de l?ús detallat d'oficines  
Art. 5.4.17. Accessos interns  
Art. 5.4.18. Escales  
Art. 5.4.19. Ascensors  
Art. 5.4.20. Alçària lliure de pisos  
Art. 5.4.21. Lavabos  
Art. 5.4.22. Aparcaments  
Art. 5.4.23. Condicions dels despatxos professionals  
Secció 4: Condicions de les sales de reunió  
Art. 5.4.24. Condicions d'aplicació  
Capítol 6: Usos globals lligats al transport  
Art. 5.5.1. Definició  
Art. 5.6.2. Classificació  
Art. 5.6.3. Condicions ambientals  
Art. 5.6.4. Condicions de seguretat  
Art. 5.6.5. D'altres condicions per als usos lligats al transport  
Secció 1: Xarxa viària  
Art. 5.6.6. Dimensions i característiques de les senderes públiques per als vianants  
Art. 5.6.7. Jerarquització de la xarxa viària  
Art. 5.6.8. Dimensions característiques del viari  
Art. 5.6.9. Condicions de disseny  
Art. 5.6.10. Condicions específiques dels carrers particulars  
Art. 5.6.11. Pavimentació de les vies públiques  
Art. 5.6.12. Estacionament dins de les alineacions del viari  
Secció 2: Condicions dels espais d'aparcament  
Art. 5.6.13. Categories diferencials dins de l?ús detallat d'aparcaments  
Art. 5.6.14. Condicions d'instal·lació  
Art. 5.6.15. Condicions dels accessos  
Art. 5.6.16. Plaça d'aparcament  
Art. 5.6.17. Altura lliure del terra al sostre  
Art. 5.6.18. Relació amb altres usos instal·lats en la mateixa parcel·la  
Art. 5.6.19. Serveis higiènics  
Secció 3: Condicions dels tallers i instal·lacions de serveis als vehicles  
Art. 5.6.20. Condicions d'aplicació  
Títol 6: CONDICIONS GENERALS DE PROTECCIO  
Capítol 1: Condicions generals de protecció  
Art. 6.1.1. Autopistes, carreteres, camins i línies fèrries  
Art. 6.1.2. Infrastructures elèctriques  
Art. 6.1.3. Vies pecuàries  
Art. 6.1.4. Infrastructures hidràulico-sanitàries i d'altres soterrades  
Art. 6.1.5. Gasoductes  
Capítol 2: Protecció de les costes i llits fluvials públics   
Art. 6.2.1. Llits fluvials, barrancs i sèquies   
Art. 5.2.2. Costes  
Capítol 3: Protecció del medi ambient   
Art. 6.3.1. Contaminació atmosfèrica   
Art. 6.3.2. Protecció d'aigües per a proveïment públic i privat  
Art. 6.3.3. Protecció d'aigües en relació amb els abocaments industrials  
Art. 6.3.4. Estacions depuradores, fosses sèptiques i abocaments a la mar  
Art. 6.3.5. Indústries perilloses, nocives i insalubres  
Art. 6.3.6. Protecció de l'equilibri ecològic i del paisatge  
Capítol 4: Protecció del Patrimoni Històrico-artístic i Cultural  
Secció 1: Patrimoni arquitectònic i urbanístic   
Art. 6.4.1. Ambit i actuació   
Art. 6.4.2. Nivells de protecció   
Art. 6.4.3. Definició d'actuacions   
Art. 6.4.4. Quadre general d'actuació   
Secció 2: Patrimoni arqueològic   
Art. 6.4.5. Disposició general   
Art. 6.4.6. Nivells de protecció   
Art. 6.4.7. Arees de protecció   
Art. 6.4.8. Usos i limitacions   
Art. 6.4.9. Obligatorietat de notificar troballes  
Títol 7: REGIM GENERAL DE LES CLASSES DE SOL  
Capítol 1: Règim general de sòl urbà  
Secció 1: Determinacions generals  
Art. 7.1.1. Definició i delimitació  
Art. 7.1.2. Divisió del sòl urbà en àrees d'ordenança  
Art. 7.1.3. Relació de les àrees d'ordenança en sòl urbà  
Art. 7.1.4. Interpretació dels documents  
Art. 7.1.5. Estructuració normativa de les àrees d'ordenança en urbà  
Secció 2: Requisits de gestió i desplegament  
Art. 7.1.6. Funció legitimadora del planejament  
Art. 7.1.7. Ordre de prioritat  
Art. 7.1.8 Delimitació de polígons i unitats d'actuació  
Art. 7.1.9. Sistemes d'actuació  
Art. 7.1.10. Condicions particulars  
Secció 3: Requisits per a l'execució material  
Art. 7.1.11. Requisits d'urbanització  
Art. 7.1.12. Requisits d'edificació  
Secció 4: Drets, obligacions i càrregues  
Art. 7.1.13. Facultats i drets dels propietaris de sòl urbà  
Art. 7.1.14. Deures i càrregues dels propietaris de sòl urbà   
Art. 7.1.15. Edificació dels terrenys sense condició de solar no inclosos en polígons o unitats d'execució   
Art. 7.1.16. Edificació de terrenys inclosos en polígons o unitats d'execució   
Art. 7.1.17. Efectes de l'incompliment del deure d'urbanització simultània a l'edificació   
Art. 7.1.18. Cessions obligatòries i gratuïtes   
Art. 7.1.19. Costos d'urbanització   
Art. 7.1.20. Conservació de la urbanització   
Art. 7.1.21. Conservació de l'edificació  
Capítol 2: Règim general de sòl no urbanitzable   
Art. 7.2.1. Definició i delimitació   
Art. 7.2.2. Condició única  
Títol 8: CONDICIONS PARTICULARS DE LES AREES DE SOL URBA  
Capítol 1: C-1 nucli antic   
Art. 8.1.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.1.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.1.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la  
Art. 8.1.4. Condicions d'ocupació   
Art. 8.1.5. Alçària d'edificació   
Art. 8.1.6. Edificabilitat   
Secció 2: Condicions d'ús,   
Art. 8.1.7. Us predominant   
Art. 8.1.8. Règim dels usos compatibles i complementaris   
Art. 8.1.9. Aparcaments   
Secció 3: Condicions estètiques i compositives   
Art. 8.1.10. Volades i marquesines   
Art. 8.1.11. Justificació tècnica d'adequació a l'entorn   
Art. 8.1.12. D'altres condicions Secció 4: Condicions de gestió i desplegament   
Art. 8.1.13. Desplegament de les determinacions de planejament les normes subsidiàries   
Art. 8.1.14. Requisits de Gestió  
Capítol 2: C-2 Eixample   
Art. 8.2.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.2.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.2.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la  
Art. 8.2.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.2.5. Alçària d'edificació  
Art. 8.2.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'Us  
Art. 8.2.7. Us predominant  
Art. 8.2.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.2.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.2.10. Volades  
Art. 8.2.11. Justificació tècnica d'adequació a l'entorn  
Art. 8.2.12. Altres condicions  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.2.13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.2.14. Requisits de gestió  
Capítol 3: C-3 falda de la muntanya   
Art. 8.3.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.3.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.3.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la  
Art. 8.3.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.3.5. Alçària d'edificació  
Art. 8.3.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.3.7. Us predominant  
Art. 8.3.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.3.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.3.10. Volades  
Art. 8.3.11. Justificació tècnica d'adequació a l'entorn  
Art. 8.3.12. D'altres condicions  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.3.13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.3.14. Requisits de gestió  
Capítol 4: P-1 nucli urbà de Sant Antoni   
Art. 8.4.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.4.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.4.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la  
Art. 8.4.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.4.5. Alçària d'edificació  
Art. 8.4.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.4.7. Us predominant  
Art. 8.4.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.4.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.4.10. Volades  
Art. 8.4.11. Justificació tècnica d'adequació a l'entorn  
Art. 8.4.12. D'altres condicions  
Secció 4: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.4.13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.4.14. Requisits de gestió  
Capítol 5: P-2 Eixample nord de Sant Antoni   
Art. 8.5.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.5.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.5.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la  
Art. 8.5.4. Condicions d'ocupació   
Art. 8.5.5. Alçària d'edificació   
Art. 8.5.6. Edificabilitat Secció 2: Condicions d'ús   
Art. 8.5.7. Us predominant  
Art. 8.5.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.5.9. Aparcaments   
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.5.10. Volades  
Art. 8.5.11. Justificació tècnica d'adequació a l'entorn  
Art. 8.5.12. D'altres condicions  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.5.13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.5.14. Requisits de gestió  
Capítol 6: P-3 eixample sud de Sant Antoni   
Art. 8.6.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.6.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.6.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la  
Art. 8.6.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.6.5. Alçària d'edificació  
Art. 8.6.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.6.7. Us predominant  
Art. 8.6.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.6.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.6.10. Volades  
Art. 8.6.11. Justificació tècnica d'adequació a l'entorn  
Art. 8.6.12. D'altres condicions  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.6.13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.6.14. Requisits de gestió  
Capítol 7: P-4 Racó 1   
Art. 8.7.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.7.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.7.3. Condicions de disposició de l'edificació de la parcel·la  
Art. 8.7.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.7.5. Alçària d'edificació  
Art. 8.7.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.7.7. Us predominant  
Art. 8.7.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.7.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.7.10. Volades  
Art. 8.7.11. Justificació tècnica d'adequació a l'entorn  
Art. 8.7.12. D'altres condicions  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.7.13. Desplegament de les- determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.7.14. Requisits de gestió  
Capítol 8: P-5 Racó 2   
Art. 8.8.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.8.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.8.3. Condicions de disposició de l'edificació de la parcel·la  
Art. 8.8.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.8.5. Alçària d'edificació  
Art. 8.8.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.8.7. Us predominant  
Art. 8.8.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.8.9. Aparcaments I.21  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.8.10. Volades  
Art. 8.8.11. Justificació tècnica d'adequació a l'entorn  
Art. 8.8.12. D'altres condicions  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.8.13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.8.14. Requisits de gestió  
Capítol 9: P-6 Racó 3   
Art. 8.9.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.9.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.9.3. Condicions de disposició de l'edificació de la parcel·la  
Art. 8.9.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.9.5. Alçària d'edificació  
Art. 8.9.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.9.7. Us predominant  
Art. 8.9.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.9.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.9.10. Volades  
Art. 8.9.11. Justificació tècnica d'adequació a l'entorn  
Art. 8.9.12. D'altres condicions  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.9.13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.9.14. Requisits de gestió  
Capítol 10: P- 7 El Dosel del Sud   
Art. 8.10.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.10.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.10.3. Condicions de disposició de l'edificació de la parcel·la  
Art. 8.10.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.10.5. Alçària d'edificació  
Art. 8.10.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'Us  
Art. 8.10.7. Us predominant  
Art. 8.10.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.10.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.10.10. Condició única  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.10.11. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.10.12. Requisits de gestió  
Capítol 11: P-8 Platja del Dosel   
Art. 8.11.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.11.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.11.3. Condicions de disposició de l'edificació de la parcel·la  
Art. 8.11.4. Condicions d'ocupació  
Art. .8.11.5. Alçària d'edificació  
Art. 8.11.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.11.7. Us predominant  
Art. 8.11.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.11.9. Aparcaments  
Secció 3:. Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.11.10. Condició única  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.11.11. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.11.12. Requisits de gestió  
Capítol 12: P-9 Marenyet de la Torre   
Art. 8.12.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.12.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.12.3. Condicions de disposició de l'edificació de la parcel·la  
Art. 8.12.4. Condicions d'ocupació   
Art. 8.12.5. Alçària d'edificació   
Art. 8.12.6. Edificabilitat Secció 2: Condicions d'ús   
Art. 8.12.7. Us predominant   
Art. 8.12.8. Règim d'usos compatibles i complementaris   
Art. 8.12.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.12.10. Condició única  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.12.11. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.12.12. Requisits de gestió  
Capítol 13: P-10 Marenyet de l'Illa   
Art. 8.13.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.13.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.13.3. Condicions de disposició de l'edificació de la parcel·la  
Art. 8.13.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.13.5. Alçària d'edificació  
Art. 8.13.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.13.7. Os predominant  
Art. 8.13.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.13.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.13.10. Condició única  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.13.11. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.13.12. Requisits de gestió  
Capítol 14: P-11 Marenyet de l'Estany   
Art. 8.14.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.14.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.14.3. Condicions de disposició de l'edificació de la parcel·la  
Art. 8.14.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.14.5. Alçària d'edificació  
Art. 8.14.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.14.7. Os predominant  
Art. 8.14.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. à.14.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.14.10. Condició única  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.14.11. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.14.12. Requisits de gestió  
Capítol 15: P-12 El Dorado   
Art. 8.15.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.15.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.15.3. Condicions de disposició de l'edificació de la parcel·la  
Art. 8.15.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.15.5. Alçària d'edificació  
Art. 8.15.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.15.7. Os predominant  
Art. 8.15.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.15.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.15.10. Condició única  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.15.11. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.15.12. Requisits de gestió  
Capítol 16: P-13 Nucli del Far   
Art. 8.16.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.16.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.16.3. Condicions de disposició de l'edificació de la parcel·la  
Art. 8.16.4. Condicions d'ocupació   
Art. 8.16.5. Alçària d'edificació   
Art. 8.16.6. Edificabilitat Secció 2: Condicions d'ús   
Art. 8.16.7. Us predominant  
Art. 8.16.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.16.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.16.10. Volades  
Art. 8.16.11. D'altres condicions  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.16.13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.16.13. Requisits de gestió  
Capítol 17: M-1 Muntanyeta de Sant Antoni   
Art. 8.17.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.17.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.17.3. Condicions de disposició de l'edificació de la parcel·la  
Art. 8.17.4. Condicions d'ocupació   
Art. 8.17.5. Alçària d'edificació   
Art. 8.17.6. Edificabilitat   
Secció 2: Condicions d'ús   
Art. 8.17.7. Us predominant   
Art. 8.17.8. Règim d'usos compatibles i complementaris   
Art. 8.17.9. Aparcaments Secció 3: Condicions estètiques i compositives   
Art. 8.17.10. Condició única Secció 4: Condicions de gestió i desplegament   
Art. 8.17.11. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries   
Art. 8.17.12. Requisits de gestió   
Capítol 18: M 2 El Pedregal   
Art. 8.18.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.18.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.18.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la  
Art. 8.18.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.18.5. Alçària de l'edificació  
Art, 8.18.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.18.7. Us predominant  
Art. 8.18.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.18.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.18.10. Composició i materials  
Art. 8.18.11. Tancaments de parcel·les  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.18.12. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.19.13. Requisits de gestió  
Capítol 19: M-3 Cullera Park  
Art. 8.19.1. Delimitació  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.19.2. Condicions de parcel·lació  
Art. 8.19.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la  
Art. 8.19.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.19.5. Alçària de l'edificació  
Art. 8.19.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.19.7. Us predominant  
Art. 8.19.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.19.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.19.10. Condició única  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.19.11. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.19.12. Requisits de gestió  
Art. 8.19.13. Requisits de legalització  
Capítol 20: M-4 Cap Blanc  
Art. 8.20.1. Delimitació  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.20.2. Condicions de parcel·lació  
Art. 8.20.3. Condicions de disposició de l'edificació de la parcel·la  
Art. 8.20.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.20.5. Alçària d'edificació  
Art. 8.20.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.20.7. Us predominant  
Art. 8.20.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.20.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.20.10. Volades  
Art. 8.20.11. D'altres condicions  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.20.12. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.20.13. Requisits de gestió  
Capítol 21: M-6 Far de la Mediterrània   
Art. 8.21.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.21.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.21.3. Condicions de disposició de l'edificació de la parcel·la  
Art. 8.21.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.21.5. Alçària d'edificació  
Art. 8.21.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.21.7. Us predominant  
Art. 8.21.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.21.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.21.10. Volades  
Art. 8.21.11. D'altres condicions  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.21.11. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.21.12. Requisits de gestió  
Capítol 22: M-6 Cap de Far   
Art. 8.22.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.22.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.22.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la  
Art. 8.22.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.22.5. Alçària de l'edificació  
Art. 8.22.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.22.7. Us predominant  
Art. 8.22 8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.22.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.22.10. Volades  
Art. 8.22.11. D'altres condicions  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.22.12. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.22.13. Requisits de gestió  
Capítol 23: M-7 Jaume I   
Art. 8.23.1. Delimitació I.30   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.23.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.23.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la  
Art. 8.23.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.23.5. Alçària de l'edificació  
Art. 8.23.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.23.7. Us predominant  
Art. 8.23.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.23.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.23.10. Volades  
Art. 8.23.11. D'altres condicions  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.23 12. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.23.13. Requisits de gestió   
Art. 8.23.14. Requisits de legalització   
Capítol 24: R-1 Mareny de Sant Llorenç   
Art. 8.24.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.24.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.24.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la  
Art. 8.24.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.24.5. Alçària de l'edificació  
Art. 8.24.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'Us  
Art. 8.24.7. Us predominant  
Art. 8.24.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.24.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.24.10. Volades  
Art. 8.24.11. Justificació tècnica d'adequació a l'entorn  
Art. 8.24.12. D'altres condicions  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.24 13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.24.14. Requisits de gestió  
Capítol 25: R-2 El Poblat del Brosquil  
Art. 8.25.1. Delimitació  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.25.2. Condicions de parcel·lació  
Art. 8.25.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la  
Art. 8.25.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.25.5. Alçària de l'edificació  
Art. 8.25.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.25.7. Us predominant  
Art. 8.25.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.25.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.25.10. Volades   
Art. 8.25.11. Justificació tècnica d'adequació a l'entorn  
Art. 8.25.12. D'altres condicions  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.25 13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.25.14. Requisits de gestió  
Capítol 26: Z-I Zona Industrial  
Art. 8.26.1. Delimitació  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.26.2. Condicions de parcel·lació  
Art. 8.26.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la  
Art. 8.26.4. Condicions d'ocupació   
Art. 8.26.5. Alçària de l'edificació   
Art. 8.26.6. Edificabilitat Secció 2: Condicions d'ús   
Art. 8.26.7. Us predominant   
Art. 8.26.8. Usos compatibles i complementaris   
Art. 8.26.9. Aparcaments   
Secció 3: Condicions de gestió i desplegament   
Art. 8.26.10. Requisits de gestió.  
Títol 9: CONDICIONS PARTICULARS DE LES CATEGORIES DE SOL NO URBANITZABLE  
Capítol 1: Generalitats  
Secció 1: Definicions i àmbit  
Art. 9.1.1. Concepte  
Art. 9.1.2. Divisió  
Art. 9.1.3. Ambit territorial  
Secció 2: Requisits per a la intervenció en sòl no urbanitzable  
Art. 9.1.4. Concepte  
Art. 9.1.5. Requisits de caràcter general  
Secció 3: Règim jurídic  
Art. 9.1.6. Exercici de la facultat d'edificar  
Art. 9.1.7. Construccions autoritzades  
Art. 9.1.8. Adaptació de les edificacions al medi   
Art. 9.1.9. Parcel·lacions   
Art. 9.1.10. Nucli de població -  
Art. 9.1.11. Condicions d'edificació de l'habitatge familiar   
Art. 9.1.12. Condicions d'edificació per a fins industrials i agropecuaris d'implantació necessària al medi rural   
Art. 9.1.13. Condicions d'edificació per a les construccions auxiliars de feines agrícoles  
Capítol 2: Del sòl no urbanitzable comú   
Secció prèvia: Conceptes   
Art. 9.2.1. Definició   
Art. 9.2.2 Arees diferencials en sòl no urbanitzable comú   
Art. 9.2.3. Ambit   
Art. 9.2.4. Règim. jurídic   
Art. 9.2.5. Desplegament   
Art. 9.2.6. Usos compatibles i incompatibles en el sòl no urbanitzable comú   
Secció 1: SNUC 1 Sòl no urbanitzable de vocació agrícola   
Art. 9.2.7. Definició   
Art. 9.2.8. Condicions d'ús   
Art. 9.2.9. Condicions de l'edificació   
Secció 2: SNUC 2. Campaments de turisme   
Art. 9.2.10. Definició   
Art. 9.2.11. Règim jurídic   
Art. 9.2.12. Condicions d'ús   
Art. 9.2.13. Condicions de l'edificació   
Art. 9.2.14. Condicions mínimes de la infrastructura   
Secció 3: SNUC 3 Parc públic   
Art. 9.2.15. Definició   
Art. 9.2.16. Condicions d'ús   
Art. 9.2.17. Condicions de l'edificació Secció 4: SNUC 4 Parc públic   
Art. 9.2.18. Definició   
Art. 9.2.19. Condicions d'ús   
Art. 9.2.20. Condicions de l'edificació   
Secció 5: SNUC 5 Instal·lacions esportives recreatives i de serveis  
Art. 9.2.21. Definició   
Art. 9.2.22. Condicions d'ús   
Art. 9.2.23. Condicions de l'edificació  
Capítol 3: Del sòl no urbanitzable de protecció especial  
Secció prèvia: Conceptes  
Art. 9.3.1. Definició  
Art. 9.3.2. Areas diferenciades en sòl no urbanitzable comú  
Art. 9.3.3. Ambit  
Art. 9.3.4. Règim jurídic  
Art. 9.3.5. Desplegament  
Secció 1: Normativa general de regulació d'usos i activitats en el sòl no urbanitzable de protecció especial del Parc Natural de l'Albufera  
Art. 9.3.6. Definició  
Art. 9.3.7. Protecció de recursos hidrològics  
Art. 9.3.8. Protecció de la vegetació  
Art. 9.3.9. Protecció de la fauna  
Art. 9.3.10. Protecció dels sòls  
Art. 9.3.11. Protecció del paisatge  
Art. 9.3.12. Regulació d'activitats  
Secció 2: SNUPE 1. Sòl no urbanitzable de protecció integral  
Art. 9.3.13. Definició i localització   
Art. 9.3.14. Usos permesos   
Art. 9.3.15. Usos prohibits   
Secció 3: SNUPE 2. Sòl no urbanitzable de protecció ecològica  
Art. 9.3.16. Definició i localització   
Art. 9.3.17. Usos permesos   
Art. 9.3.18. Usos prohibits   
Secció 4: SNUPE 3. Sòl no urbanitzable de protecció agrícola  
Art. 9.3.19. Definició i localització   
Art. 9.3.20. Usos permesos   
Art. 9.3.21. Usos prohibits Secció 5: SNUPE 4. Arees de protecció del patrimoni històrico-artístic i cultural  
Art. 9.3.22. Definició   
Art. 9.3.23. Condicions d'ús   
Art. 9.3.24. Condicions de l'edificació   
Secció 6: SNUPE 5. Llits fluvials, barrancs i sèquies   
Art. 9.3.25. Definició   
Art. 9.3.26. Condicions d'ús   
Art. 9.3.27. Condicions de l'edificació   
Secció 7: SNUPE 6. Carreteres   
Art. 9.3.28. Definició   
Art. 9.3.29. Ambit d'aplicació   
Art. 9.3.30. Règim urbanístic   
Secció 8: SNUPE 7. Camins, sendes i vies agro-pecuàries   
Art. 9.3.31. Definició   
Art. 9.3.32. Règim jurídic   
Art. 9.3.33. Vies pecuàries   
Art. 9.3.34. Classificació dels camins que componen l'estructura viària rural municipal   
Art. 9.3.35. Paràmetres geomètrics i limitacions   
Art. 9.3.36. Condicions d'ús   
Art. 9.3.37. Condicions de l'edificació   
Secció 9: SNUPE 8. Línies fèrries,   
Art. 9.3.38. Definició   
Art. 9.3.39. Condicions d'ús   
Art. 9.3.40. Condicions de l'edificació   
Secció 10: SNUPE 9. Costes   
Art. 9.3.41. Definició   
Art. 9.3.42. Règim jurídic   
Art. 9.3,43. Condicions de l'edificació   
Art. 9.3.44. Condicions d'ús i gestió  
Capítol 4: Determinacions complementàries   
Secció 1: Edificacions situades en sòl no urbanitzable abans de l'entrada en vigor de les normes subsidiàries social  
Art. 9.4.1. Legalitzables per ser conformes al planejament   
Art. 9.4.2. Legalitzables per procediment extraordinari   
Secció 2: Edificacions i instal·lacions d'utilitat pública o interès  
Art, 9.4.3. Marc de referència  
Art, 9.4.4. Tipologies   
Art. 9.4.5. Procediment de la gestió  
Capítol 5: Ordenances de policia rural   
DISPOSICIONS TRANSITORIES, ADDICIONALS I FINALS  
Títol 1: GENERALITATS  
Capítol 1: Naturalesa, objecte, vigència i alteracions de les normes subsidiàries.  
Capítol 2: Divisió urbanística del territori.  
Capítol 3: Drets i deures dels propietaris.  
Capítol 4: Estat ruïnós de les edificacions 1 i 2  
Capítol 1: Naturalesa, objecte, efectes, vigència i alteracions de les normes subsidiàries  
Secció 1: Les normes subsidiàries del pla general transitòries   
Art. 1.1.1. Naturalesa, àmbit i objecte  
1. Aquest document té la naturalesa de normes subsidiàries del pla general i caràcter transitori.  
2. Aquestes normes tenen per objecte espacial l'ordenació urbanística concreta del terme municipal de Cullera, i per objecte temporal la regulació esmentada, fins al moment en què s'aprove un pla general municipal d'ordenació.  
Art. 1.1.2. Efectes de les normes subsidiàries La vigència de les normes subsidiàries té els efectes següents:  
a) Publicitat, que dóna dret a qualsevol ciutadà a consultar la seua documentació i i rebre informació del contingut i aplicació.  
b) Obligatorietat del compliment de totes i cada una de les determinacions vinculants, tant per a l'administració pública com per als particulars, amb les limitacions de l'art. 58 LS.  
c) Executorietat, que comporta la facultat per a emprendre els projectes i les obres que les normes preveuen, entesos aquests com d'utilitat pública, amb la finalitat d'ocupació de terrenys, d'imposició de servituds, expropiacions o qualsevol tipus d'ordre d'execució necessària.  
Art. 1.1.3. Vigència de les normes subsidiàries  
1. Les normes subsidiàries vigiran des de l'endemà de la publicació de l'acord que les aprove en el Butlletí Oficial de la Província de València. Deixaran de tenir vigència en el moment en què es publique l'acord d'aprovació definitiva d'un pla general municipal d'ordenació per a Cullera.  
Secció 2: Desplegament de les normes subsidiàries  
Art. 1.1.4. Revisions i modificació de les normes  
1. Aquestes normes no són susceptibles de revisió com a tals, i el seu contingut només pot ser substituït per un pla general municipal d'ordenació.  
Art. 1.1.5. Desplegament de determinacions de les normes subsidiàries  
1. Entenem com a desplegament de determinacions de les normes subsidiàries, la incorporació als documents aprovats per aquestes, d'ordenances municipals o figures d'ordenació complementàries a les determinacions, que s'hi preveuen i sempre que els seus criteris i objectius coincidesquen amb els de les normes subsidiàries.  
2. L'aprovació dels instruments de desplegament d'aquestes normes estarà condicionada a la justificació de la seua coherència amb els criteris i objectius d'aquesta i al compliment dels tràmits propis d'aprovació, segons quina siga la figura o ordenança que s'ha d'incorporar.  
Art. 1.1.6. Precisió de límits  
1. Les delimitacions d'àrees d'ordenança, polígons, unitats d'execució podran precisar-se en els casos respectius d'utilització quan es tracte d'ajustos deguts a les alineacions o línies d'edificació actuals, a les característiques tipogràfiques del terreny, als límits de les propietats i a l'existència d'arbres, vegetació o d'altres elements naturals o artificials que justifiquen l'ajust.  
2. L'esmentada precisió de límit haurà de complir les condicions següents:  
a) Es mantindrà sensiblement la forma de les determinacions gràfiques.  
b) No es produiran augments o disminucions de la superfície delimitada superiors al cinc per cent (5%).  
c) No disminuirà els nivells de servei de les vies de circulació.  
d) No disminuirà la superfície destinada a sistemes.  
3. Quan un o diversos límits, els haguessen precisat explícitament de manera inequívoca aquestes normes subsidiàries, no es permetran ajustos posteriors.  
Secció 3: Les normes subsidiàries en relació amb les situacions preexistents  
Art. 1.1.7. La situació de fora d'ordenació  
Els edificis, usos o instal·lacions erigits amb anterioritat a i que resultessen disconformes amb aquestes es qualificaran com fora d'ordenació i se'ls aplicarà el règim que determina l'art. 60 LS. Això no obstant, en la regulació de cada àmbit d'ordenació les normes subsidiàries estableixen si hi ha els supòsits i excepcions i la regulació concreta del règim de fora d'ordenació.  
Art. 1.1.8. Efectes de la qualificació com a fora d'ordenació  
1. La qualificació d'un immoble com a fora d'ordenació comporta la denegació de llicències, en funció, i segons el parer de l'ajuntament, de la gravetat i imminència de resolució i de la disconformitat existent respecte del planejament. Així, en principi, les úniques llicències que es poden concedir amb caràcter general corresponen a les obres de conservació que es dirigesquen directament a l'eliminació de les causes determinants de la situació de fora d'ordenació, si aquesta es pot esmenar, i les de demolició, si així ho disposa l'ajuntament.  
2. Sense perjudici del que estableix el punt anterior, en determinats supòsits de fora d'ordenació que preveuen aquestes normes específicament, podran concedir-se les llicències següents:  
a) Per condicions d'ocupació i/o disposició: llicències de reestructuració, rehabilitació i llicències d'ocupació i funcionament d'activitats.  
b) Per excés d'edificabilitat legalment constituït en el seu moment: llicències d'ocupació i funcionament d'activitats.  
c) Per condicions d'ús i sempre que l'activitat no siga nociva o perillosa: llicències de reestructuració i rehabilitació.  
Capítol 2: Divisions urbanístiques del territori  
Art. 1.2.1. La classificació del sòl com a divisió primària del territori municipal.  
1. Segons les característiques i la funcionalitat en l'estructura general i orgànica del territori, les normes subsidiàries divideixen el terme municipal en dues classes diferents de sòl, d'acord amb el que estableix la legislació vigent:  
a) Sòl no urbanitzable, que és aquell que les normes mantenen al marge de qualsevol destinació urbana o procés d'urbanització. i en preserven els valors agro-pecuaris i naturals. Segon el grau d'intensitat normativa amb què les normes estableixen la preservació de les seues característiques naturals, el sòl no urbanitzable es divideix en comú i especialment protegit.  
b) Sòl urbà, que és aquell que les normes reconeixen com a part de la ciutat consolidada o, almenys, les condicions d'urbanització del qual n'asseguren una ràpida consolidació, d'acord amb l'art. 87 de la Llei del Sòl.  
2. La classificació del sòl constitueix la divisió bàsica del territori municipal, i determina els règims específics d'ordenació i gestió que són propis de cada classe de sòl, i que s'arrepleguen en el títol 7 d'aquestes normes urbanístiques.  
Art. 1.2.2. Els àmbits d'ordenació i de gestió com a divisions secundàries del territori municipal  
1. Segons el tractament d'ordenació diferenciat que les normes subsidiàries estableixen per al diversos terrenys que formen cada classe de sòl, aquests se subdivideixen a la vegada en àmbits d'ordenació amb condicions particulars respecte dels usos i les edificacions. Cada un d'aquests àmbits d'ordenació s'arreplega gràficament als plànols i forma un capítol normatiu del títol corresponent a la classe de sòl, i segons aquesta s'anomenen.  
a) Categories, en el sòl no urbanitzable  
b) Arees d'ordenança, en el sòl urbà (dividides, alhora, en subàrees d'ordenança)  
2. Segons les previsions de desplegament i els procediments de gestió diferenciats que les normes subsidiàries estableixen per als diversos terrenys que formen cada classe de sòl, aquests es divideixen a la vegada en àmbits de gestió amb condicions particulars. Sense perjudici de la delimitació de polígons o unitats d'execució no previstes explícitament en les normes subsidiàries i que puguen determinar-se en desplegament d'aquestes, en els plànols es delimiten els àmbits de gestió i la regulació l'arreplega el capítol normatiu corresponent a l?àmbit d'ordenació més vinculat a aquesta. Aquest àmbits de gestió s'anomenen:  
a) Unitats d'execució, en el sòl urbà  
b) Unitats d'expropiació, en qualsevol classe de sòl  
Art. 1.2.3. Els sistemes generals dins de la divisió urbanística del territori municipal  
1. Les normes subsidiàries d'acord amb la Llei 8/90 no consideren els sistemes generales com una categoria de divisió urbanística primària del territori municipal equivalent a la de les classes de sòl i en conseqüència als terrenys delimitats com o sistema general s'inclouen sempre en una de les dues classes de sòl existents en el terme municipal.  
Art. 1.2.4. La distribució d'usos dins de la divisió urbanística del territori municipal  
1. L'assignació i distribució espacial dels usos del territori municipal les estableixen tes normes subsidiàries mitjançant la qualificació de sòl, desplegada pel que fa a usos detallats en el sòl urbà.  
2. Sense perjudici que l'assignació i el règim d'usos (globals o detallats, i predominants, complementaris i prohibits, segons estableix el títol 5 d'aquestes normes) quede definit per a cada àmbit d'ordenació en els capítols corresponents, les normes subsidiàries delimiten en els plànols els terrenys destinats obligatòriament a usos concrets (de caràcter dotacional normalment) al marge del que regula amb caràcter general per a l?àmbit d'ordenació.  
Capítol 3.: Drets i deures dels propietaris  
Secció 1: Drets i deures generals   
Art. 1.3.1. El règim jurídic del sòl i els drets i deures dels propietaris  
De conformitat amb el que estableixen l'article 16 del Reial Decret 1346/1976, de 9 d'abril i l'article 2 de la Llei 8/1990, de 25 de juliol, les facultats urbanístiques del dret de propietat i les obligacions que aquest comporta s'han d'exercir en la forma i amb les limitacions que estableix la legislació d'ordenació territorial i urbanística i que, per remissió d'aquesta, establiran aquestes normes subsidiàries, d'acord amb la classificació i qualificació urbanística dels predis.  
Art. 1.3.2. Drets i deures generals dels propietaris de sòl  
1. En els termes que establesquen la llei i aquestes normes subsidiàries, el contingut urbanístic de la propietat immobiliària s'integra mitjançant l'adquisició successiva dels drets següents:  
a) A urbanitzar.  
b) A l'aprofitament urbanístic.  
c) A edificar.  
d) A l?edificació.  
2. En els mateixos termes, amb garantia de justa distribució de beneficis i càrregues, la propietat immobiliària està subjecta als deures següents:  
a) Cedir els terrenys destinats a dotacions públiques.  
b) Cedir el percentatge d'aprofitament que en cada cas s'establesca.  
c) Costejar i, si escau, executar la urbanització en els terminis previstos.  
d) Sol·licitar les llicències d'edificació, després del compliment dels deures urbanístics corresponents, en els terminis establerts.  
e) Edificar els solars en el termini que fixe la llicència preceptiva.   
f) Conservar la urbanització en els termes previstos en aquestes normes.  
g) Mantenir els terrenys en l?estat adequat de neteja i decor mentre no s'edifiquen. L'ajuntament exercirà l'acció subsidiària a costa del propietari si aquest no ho fa.  
Art. 1.3.3. Drets i deures generals dels propietaris d'edificacions  
1. Són drets generals dels propietaris d'edificis els següents:  
a) La instal·lació de qualsevol ús permès per aquestes normes en el seu àmbit d'ordenació.  
b) Els reconeguts per la legislació vigent a la propietat immobiliària.  
2. Són deures generals dels propietaris d'edificis els següents:  
a) El manteniment d'aquests en les condicions adequades d'ornament, seguretat i salubritat, d?acord amb el que estableixen l'article 181 LS i la secció segona d'aquest capítol.  
Art. 1.3.4. Incompliments  
L'incompliment per part dels propietaris dels deures corresponents a l?exercici dels dret de propietat, produirà l'aplicació de les disposicions legals vigents i les de correcció i sanció que especifiquen. aquestes normes segons la responsabilitat i la naturalesa de l?incompliment.  
Secció 2: El deure de conservació dels immobles.  
Art. 1.3.5 Contingut i límit del deure de conservar.  
1. El deure de conservar inclou la realització de les obres i actuacions següents sobre els immobles objecte de manteniment:  
a) Tots aquells treballs i obres que requeresquen les edificacions per a la seua seguretat, salubritat i ornament públic.  
b) Les obres que, a més d'assegurar sobre els edificis objecte d'intervenció el compliment dels requisits mínims establerts en el capítol anterior, tinguen com a finalitat reposar les condicions preexistents o adequar l?immoble al compliment de les normes d'ús a què es destine, d?acord amb el que estableixen aquestes normes subsidiàries.  
2. EL límit del deure de conservar s'estableix en l?estat ruïnós de l?edificació, regulat en el capítol 4 d'aquest títol. Es defineix com a contingut econòmic del deure de conservar el cost sobre el pressupost tècnic de les obres de manteniment o reparació que l?immoble requeresca; es defineix com a sobrecost del deure de conservar la diferència entre el cost de les obres de reparació o manteniment d'un edifici i el (50%) del valor d'aquest determinat d?acord amb el procediment regulat per al supòsit de ruïna econòmica.  
En tot cas, quan les obres siguen de reconstrucció d'elements arquitectònics, es tramitarà a través d'un expedient de ruïna. Correspondrà el deure de conservació quan les obres siguen de reparació.  
Art. 1.3.6 Condicions mínimes de seguretat, salubritat i ornament públic de les edificacions.   
Es consideren condicions mínimes de seguretat, salubritat i ornament públic dels edificis exigibles als propietaris dins del deure de conservar les següents:  
a) De seguretat: els tancaments i cobertes s'han de mantenir estancs al pas de l'aigua, els elements estructurals s'han de protegir contra el foc, els efectes de la corrosió, les filtracions i de qualsevol agent que pogués disminuir-ne la resistència; els materials de revestiment tant de parets com de cobertes s'han de conservar de manera que no comporten risc de caiguda sobre les persones o els béns.  
b) De salubritat: les xarxes de servei i les instal·lacions sanitàries s'hauran de mantenir en el bon estat que garantesca l'adequat funcionament segons l?ús a què es destinen; d'acord amb les condicions normatives higièniques i de regulació d'usos d'aquestes normes subsidiàries. En cada estanca de l?immoble s'hauran de complir les condicions de ventilació i il·luminació exigides. L'immoble i els espais lliures s'han de mantenir amb el grau suficient de neteja que evite la presència d'animals o plantes que puguen ser causa d'infecció o risc sanitari.  
c) D'ornament: Les façanes i en general tota la part visible de les edificacions des de la via pública (incloses les mitgeres) han de mantenir una imatge digna, mitjançant la neteja, pintura, reparació o reposició dels elements de revestiment.  
Art. 1.3.7 Conservació específica dels edificis catalogats.  
Tot element protegit per estar inclòs dins un catàleg del patrimoni arquitectònic, s'ha de conservar amb interès especial i, en aquest sentit, les condicions mínimes de seguretat, salubritat i ornament comunes a tota edificació s'amplien amb les següents:  
a) Estarà prohibida la instal·lació en aquest de tota classe d'elements superposats aliens a l'arquitectura, com anuncis, cartells, banderins, cables, pals o marquesines, llevat d'autorització expressa de l'ajuntament.  
b) La neteja i pintura, i qualsevol altra intervenció destinada a mantenir la imatge digna exigida, assegurarà una coherència i posada en valor de l'arquitectura protegida.  
Art. 1.3.8 Procediment d'execució de les obres de reparació o manteniment de les edificacions.  
1. El procediment per a exigir el manteniment d'un immoble en les condicions mínimes de seguretat, salubritat i ornament, l'iniciarà l'ajuntament d'ofici o a instància de qualsevol persona o institució. Si es formula denúncia pública de l?incompliment del deure de conservació, l?expedient s'iniciarà d'ofici. L'expedient a instància de part només l?iniciaran els interessats. Iniciat l?expedient, els serveis i tècnics municipals fan la inspecció de l?edifici i emetran un informe on hi haurà, com a mínim, els punts següents:  
a) Descripció de l'immoble i dels danys que l'afecten; aquests s'han d'assenyalar en croquis de planta i alçat de l'edificació i s'han d'especificar els elements constructius en mal estat, la quantia dels danys (en unitats de superfície o de volum) i les causes d'aquests.  
b) Relació de les obres necessàries per a reparar l?immoble de manera que complesca les condicions mínimes exigides i sense excloure, per tant, les destinades a millores o ampliacions de l?edifici per damunt del límit del deure de conservar.  
c) Valoració dels costos de les obres necessàries, encara que no estimats sobre el projecte tècnic sí almenys amb la indicació pressupostària de les partides principals que compondrien l'actuació; s'han d'assenyalar unitats de mesura i preus vigents.  
d) Determinació del valor actual de l?edifici tal com es regula per al cas de ruïna econòmica.  
e) Conclusió, en la qual s'han d'indicar el contingut econòmic del deure de conservar i la quantia dels sobrecostos, si n'hi ha.  
f) Avaluació dels possibles perills respecte de la seguretat de l?immoble i recomanació dels terminis d'execució més convenients per a la realització de les obres.  
g) Si l?edifici l'arreplega un catàleg de protecció, l?informe cobrirà a mes tots els aspectes complementaris que les seues normes establesquen.  
2. Si de l?informe tècnic es conclou que el cost de l?execució de les obres necessàries per a la conservació de l?immoble es troba comprés dins del contingut econòmic del deure de conservar, l'ajuntament comunicarà al propietari l?obligació de realitzar les obres, i li concedirà un termini de quinze (15) dies per a la presentació de les al·legacions que considere pertinents, llevat dels casos d'urgència per risc imminent per a les persones o els béns. Transcorregut aquest termini, i si de les al·legacions no es desprèn una modificació substancial de les obres necessàries o de les valoracions econòmiques, el propietari haurà de realitzar les reparacions en el termini indicat en la resolució respectiva.  
3. Si el propietari no realitza la reparació en el termini indicat o retarda l'inici de les obres més d'un (1) mes des de la concessió d'aquesta, no realitza la totalitat de les obres necessàries en el termini fixat o durant l'execució s'aprecia suficientment que no s'ajusta a l'actuació dels requisits de conservació o que no se'n preveu l'acabament en el termini, l'ajuntament es farà càrrec de l'execució o de la continuació de la intervenció de conservació a càrrec de la propietat a través del procediment d'execució subsidiària previst en la Llei de Procediment Administratiu.  
4 La resolució d'ordre d'execució es posarà en coneixement d'arrendataris o inquilins, si n'hi ha, alhora que la comunicarà al propietari, i aquells disposaran del mateix termini de quinze (15) dies per a la presentació d'al·legacions. L'ajuntament informarà, així mateix, els inquilins i arrendataris del dret que tenen segons el que estableix la Llei d'arrendaments Urbans.  
5. Si de l'informe tècnic es desprèn que l'execució de les obres necessàries per al manteniment de l'edifici en les seguretat, salubritat i ornament adequades, no es troba dins del deure de conservar, s'ajustarà al que disposa la regulació de la declaració de ruïna en el supòsit econòmic en aquestes normes urbanístiques.   
6. Tots els actes que haja de dictar l'ajuntament en el procediment del deure de conservació, correspondran a l'alcalde o a l?òrgan en qui delegue.  
Art. 1.3.9. Infraccions:  
1. Si els propietaris infringeixen les obligacions de manteniment derivades del deure de conservació tal com ho estableix l'article 1.3.6 donarà lloc a l'inici d'expedient sancionador i, si no hi ha altre remei, es pot permetre la sanció i l'expropiació de l'immoble.  
2. Si els propietaris o les companyies de serveis (telèfons, gas, electricitat) o les empreses anunciadores infringeixen la prohibició d'instal·lació d'elements superposats sobre immobles catalogats comportarà, sense perjudici de les sancions econòmiques que corresponguen, la demolició d'aquests per part de l'ajuntament i els costos repercutiran sobre els responsables de la instal·lació.  
3. La demolició total o parcial d'elements catalogats permetrà que l'ajuntament, si ho creu convenient, impose als propietaris la reconstrucció, sense perjudici de les sancions econòmiques que corresponguen.  
Secció 3: Conservació específica d'urbanitzacions i solars no construïts.  
Art. 1.3.10. Condicions mínimes de conservació de les urbanitzacions.  
El propietari de cada parcel·la serà responsable del manteniment de les preses de xarxes de servei en l'estat correcte de funcionament. En les urbanitzacions particulars anirà a càrrec dels propietaris la conservació de calçades, voreres, xarxes de distribució i servei, de l'enllumenament i de la resta d'elements que configuren la urbanització.  
Art. 1.3.11. Condicions mínimes de conservació dels solars  
Tot propietari d'un solar no construït haurà de complir les condicions mínimes següents:  
a) Tanca: tot solar haurà d'estar convenientment tancat segons les normes estètiques.  
b) Tractament de la superfície: s'han de protegir o eliminar els pous o els desnivells que puguen ser causa d'accident.  
c) Neteja i salubritat: el solar s'haurà de mantenir permanentment net, desproveït de qualsevol tipus de vegetació, restes orgàniques o minerals que puguen alimentar o allotjar animals o plantes portadors o transmissors de malalties o productores de males olors.  
Art. 1.3.12. ús provisional dels solars no construïts.  
1. En tots els terrenys amb qualificació de solar i fins que es construesquen, s'hi podran autoritzar usos amb caràcter provisional com els de descans i estatge de persones de recreació i esbargiment, amb instal·lacions igualment desmuntables, etc. Excepcionalment, l'ajuntament podrà autoritzar l?ús de solar com a aparcament de vehicles si les circumstàncies ho aconsellen. En qualsevol moment l'ajuntament o l'alcaldia podran ordenar la retirada de les instal·lacions i de l?ús públic, sense dret a cap indemnització.  
2. El propietari podrà concertar amb altres persones l?ús provisional dels solars per als fins autoritzats en l'apartat anterior.  
3. La dedicació del solar als usos provisionals autoritzats no impedeix que s'hi aplique el règim legal d'edificació forçosa. Aquests usos i instal·lacions s'hauran d'eradicar i demolir si així ho acorda l'Ajuntament i sense dret a indemnització.  
4. L'ajuntament podrà ocupar provisionalment i amb usos autoritzats els solars que hagen acomplert l?obligació d'edificació forçosa.  
Art. 9.6.32.9. Quan una parcel·la edificable no haja exhaurit el volum d'edificabilitat, excepcionalment l'ajuntament podrà autoritzar l'edificació de la resta del volum dins de la parcel·la, amb usos exclusivament familiars. En aquest cas l'autorització municipal d'ús que l'ajuntament concedirà conjuntament amb la llicència d'obra, podran ser revocats per l'ajuntament, sense cap indemnització, si s'incompleixen les condicions següents:  
a) Unicament es podran autoritzar per a usos familiars.  
b) La parcel·la no ha d'haver exhaurit el volum edificable.  
c) El contingut de la llicència d'obres autoritzarà, en tot cas, fins al màxim de volum edificable en parcel·la.  
d) No es podran autoritzar edificacions complementàries que no respecten les normes generals d'edificació previstes en aquestes normes.  
e) En cap cas l'autorització d'ús, comportarà llicència de parcel·lació. Aquesta es regirà per aquestes normes generals.  
f) Juntament amb la sol·licitud d'autorització s'haurà de presentar un compromís escrit de no alienar l?habitatge complementari i d'utilitzar-lo exclusivament per a usos familiars. Així es farà constar en el Registre de la Propietat.  
g) Queda habilitada l'alcaldia per a dictar directrius complementàries que s'estimen adequades.  
Capítol 4: Estat ruïnós de les edificacions  
Art. 1.4.1. Declaració de l?estat ruïnós dels edificis.  
La declaració de l?estat ruïnós de les edificacions serà escaient, d'acord amb el que estableix l'article 183 LS, quan hi concórrega algun dels supòsits següents:  
a) Dany no reparable tècnicament amb els mitjans normals.  
b) Cost de reparació superior al cinquanta per cent (50%) del valor actual de l?edifici.  
c) Circumstàncies urbanístiques que aconsellen la demolició.  
Art. 1.4.2. Danys no reparables tècnicament amb els mitjans normals.  
1. Es considerarà dany no reparable tècnicament amb els mitjans normals aquell la reparació del qual comporte la reconstrucció d'elements estructurals en proporció superior al trenta per cent (30%) de la totalitat. Són elements estructurals tots aquells que tenen funció portant i resistent reconeguda com a tal en el càlcul estructural.  
2. Per a la determinació del límit proporcional establert s'actuarà així:  
a) Realització d'un inventari de la totalitat dels elements estructurals que componen l?edificació, amb l?expressió, per a cada un, de la quantia en les unitats mètriques habituals i la proporció que representa en percentatge respecte a la totalitat.  
b) Determinació, també en forma percentual, de la proporció de cada un dels elements estructurals relacionats que hagen de ser reconstruïts.  
c) La suma dels productes de cada percentatge determinat en b) pel percentatge establert en a) resulta la proporció total dels danys estructurals que ha de ser superior al trenta per cent (30%).  
Art. 1.4.3 Cost de reparació  
El cost de reparació de l'immoble es determinarà mitjançant un informe tècnic redactat amb els mateixos requeriments i per al mateix tipus d'obres que es regulen a l'article 1.3.8. Els costos que no siguen estrictament d'adequació de l'immoble a les condicions mínimes de seguretat, salubritat i ornat, no serà considerat en el càlcul dels costos de reparació.  
Art. 1.4.4. Valor actual de l?edifici.  
1. El valor actual de l?edifici s'obtindrà mitjançant el càlcul del seu valor de reposició minorat mitjançant el producte per coeficients de depreciació per edat i ús.  
2. El valor de reposició de l?edifici serà igual al cost net de construcció d'un immoble de característiques idèntiques a l'actual, calculat per l'aplicació de mòduls oficials vigents.  
3. El coeficient de depreciació per edat serà igual a (1-0,2 log (t),on (t) és l?edat de l?edifici en anys i resulta un valor numèric adimensional.  
4. El coeficient de depreciació per ús es determinarà raonablement tenint en compte les característiques de conservació de l?immoble i l'adequació a l?ús instal·lat, i en resultarà un valor numèric adimensional que no serà inferior a 0,75.  
5. El producte dels dos coeficients no serà en cap cas inferior a 0,40.  
Art. 1.4.5. Circumstàncies urbanístiques.  
1. Es considerarà circumstància urbanística que aconselle la demolició de l?immoble solament la qualificació d'aquest de fora d'ordenació per motius d'alineació exterior, o quan se'n preveja expressament la demolició en les Normes subsidiàries o en una figura de planejament de desenvolupament.  
2. Qualsevol altra situació de disconformitat de l?immoble amb l?ordenació urbanística de les normes subsidiàries serà apreciada solament com a coadjuvant de les causes de declaració de ruïna recollides en els punts a) i b) de l'article 1.4.1 i, en tot cas, correspon a l'ajuntament la seua valoració d?acord amb els objectes de protecció del patrimoni edificat que s'estableixen en la memòria.  
Art. 1.4.6. Edificis catalogats.  
1. Els edificis que resulten catalogats en grau de protecció integral o general no podran ser objecte de declaració de ruïna i, en conseqüència, no en serà escaient en cap cas l?enderrocament, i caldrà executar les obres precises per a la conservació i el manteniment.   
2. Els edificis que resultaran catalogats en gran de protecció ambiental podran ser objecte de declaració de ruïna, però en el càlcul del seu valor actual no s'aplicaran els coeficients de depreciació per edat i ús.  
Art. 1.4.7. Causes que no impliquen la declaració de ruïna  
1. Les deficiències referides a les dimensions dels patis, ventilació d'habitacions i, en general, a la mancança d'instal·lacions i condicions d'habitabilitat exigides per aquestes Normes o per legislació específica, no seran per si mateixes causes de declaració de ruïna, si bé les obres necessàries per a solucionar aquests aspectes podran incloure's en el càlcul dels costos de reparació.  
2. El desallotjament provisional i les mesures que cal adoptar respecte a l?habitabilitat de l?edifici no comporten per si mateixes la declaració de ruïna.  
Art. 1.4.8. Procediment de declaració de ruïna.  
1. La denúncia d'estat ruïnós d'un immoble podrà ser formulada pel propietari, pels inquilins o per qualsevol persona o institució que en tingués coneixement. A la denúncia s'hi adjuntaran tots els documents i totes les dades que es consideren pertinents per a la corroboració d'aquesta. Formulada la denúncia, els serveis tècnics municipals practicaran la inspecció de l?edifici i emetran un informe de les mateixes característiques que el regulat en l'article 1.3.8. Si després de la inspecció (i encara abans de la redacció definitiva de l?informe i del transcurs del termini d'al·legacions) els tècnics municipals detectaren risc imminent per a la seguretat de persones o béns, l'alcalde o el regidor d'Urbanisme ordenarà la presa immediata de mesures de protecció, però no n'autoritzarà l?enderrocament fins que la declaració de ruïna i la decisió de demolició siguen fermes.  
2. Si conclou l'informe tècnic que l'edifici o part d'aquest està en estat ruïnós, l'alcalde o el regidor d'Urbanisme declararà l'edifici 0 la part corresponent en ruïna inicial i notificarà al propietari o als inquilins l'obertura d'un termini de quinze (15) dies per a la presentació de les al·legacions que considere pertinents. Passat el termini i en temps menor de dos (2) mesos l'ajuntament resoldrà definitivament l'expedient l'emetrà una resolució ferma de declaració de ruïna i ordenarà que es produesquen els efectes d'aquesta, o (en cas que durant el termini d'al·legacions s'hagués arribat a la conclusió que no hi ha aquest estat de ruïna), i emetrà ordre d'execució per a la realització de les obres de conservació i manteniment incloses dins del deure de conservar.  
Art. 1.4.9. Efectes i responsabilitats de la declaració de ruïna  
1. Els efectes de la declaració de ruïna són els següents:  
a) Ordre de demolició de l?immoble, si la declaració de ruïna n'afecta la totalitat.  
b) Ordre de demolició de part de l?immoble declarada en ruïna acompanyada per una ordre de manteniment de la resta de l?edifici amb l?obligació per al propietari de l?execució de les obres necessàries en els terminis i amb les condicions establerts en l'article 1.3.8.  
c) Ordre de manteniment de l?edifici i de realització de les obres necessàries, perquè considere l'ajuntament que, a pesar d'estar tot l?edifici o una part en estat ruïnós i per tant no inclòs dins del límit del deure de conservar, el manteniment d'aquest és convenient per als interessos generals de la comunitat. En aquest supòsit el sobrecost de la conservació anirà a càrrec de l'administració i la propietat no estarà obligada a iniciar les obres si no rep el pagament corresponent per part de l'Ajuntament.  
2. La resolució de l?expedient de ruïna es notificarà als propietaris i als inquilins, si n'hi havia, i se'ls informarà del dret que els assisteix; també es notificarà als serveis responsables del patrimoni de la Generalitat Valenciana. La resolució definitiva de l?expedient fixarà així mateix els terminis per a la sol·licitud de llicència i de començament i acabament d'obres, amb la indicació de les característiques a què aquestes s'han d'ajustar.  
3. La declaració de ruïna inicial emesa com a conseqüència directa de les conclusions de l'informe tècnic regulat en l'article 1.4.8. no equival a cap dels pronunciaments definitius previstos en l'article 23 RD per tal com no ha estat resolt encara l?expedient i, per tant, no implica l'autorització ni cap dret de demolició total o parcial de l?edifici.  
4. La declaració definitiva de ruïna comportarà la inscripció d'ofici de la finca afectada en el Registre de Solars i Edificació Forçosa.  
5. Els costos de demolició, en cas que se n'ordene l?execució, aniran a càrrec del propiciari, sense perjudici de les sancions que se li pogueren imposar.  
6. La declaració administrativa de ruïna o l'adopció de mesures d'urgència per l'ajuntament.  
Títol 2: INTERVENCIO MUNICIPAL EN L'EDIFICACIO I US DEL SOL  
Capítol 1: Llicències urbanístiques  
Capítol 2: Policia d'obres  
Capítol 1: Llicències urbanístiques  
Art. 2.1.1: Actes subjectes a llicència  
1. Conformement a l?establert per la legislació urbanística, estaran subjectes a llicència municipal prèvia, sense perjudici de les autoritzacions que siguen escaients segons la legislació aplicable, aquests actes:  
a) Les obres de construcció d'edificacions i instal·lacions de totes classes de nova planta.  
b) Les obres d'ampliació d'edificis i instal·lacions de totes classes existents.  
c) Les de modificació i reforma que afecten l?estructura dels edificis de totes classes existents.  
d) Les de modificació de l'aspecte exterior dels edificis i instal·lacions de totes classes existents.  
e) Les obres que modifiquen la disposició interior dels edificis, qualsevol que en siga l?ús.  
f) Les obres que hagen de realitzar-se amb caràcter provisional a què es refereix l'apartat 58 del text refós de la Llei del Sòl.  
g) Les obres d'instal·lació de serveis públics.  
h) Les parcel·lacions urbanístiques.  
i) Els moviments de terra, tals com desmunts, esplanació, excavació i terraplenat, llevat que aquests actes estiguen detallats i programats com a obres que s'han d'executar en un projecte d'urbanització o d'edificació aprovat o autoritzat.  
j) La primera utilització o ocupació dels edificis i instal·lacions en general.  
k) Els usos de caràcter provisional a què es refereix l'apartat 2 de l'article 58 de la Llei del Sòl.  
l) L'ús de la volada sobre les edificacions i instal·lacions de totes classes existents.  
m) La modificació de l?ús dels edificis i instal·lacions en general.  
n) La demolició de les construccions, llevat dels casos declarats de ruïna imminent.  
fi) Les instal·lacions subterrànies dedicades a aparcament, activitats industrials, mercantils o professionals, serveis públics o qualsevol altre ús a què es destine el subsòl.  
o) La tala d'arbres.  
p) La col·locació de cartells de propaganda visibles des de la via pública.  
q) I, en general, la resta d'actes que assenyalen els plans, normes o ordenances.  
Art. 2.1.2. Terminis  
1. Les llicències determinaran el termini en què han de començar a executar-se les obres o a exercir-se l'activitat i el termini màxim per a la conclusió de les obres. Aquests terminis no seran superiores a aquests:  
a) Començament de les obres: sis (6) mesos a l'atorgament de la llicència.  
b) Començament de l'activitat: sis (6) mesos des de la concessió de la llicència d'obertura si no calen obres de cap mena per a l?exercici d'aquesta; i el mateix termini a comptar des de la conclusió efectiva de les obres que calien, sempre que aquestes les acaben en el termini autoritzat o durant les pròrrogues concedides.  
c) Conclusió de les obres; dos (2) anys des de l'autorització per a l?inici de les obres.  
2. En tot cas, a sol·licitud de l?interessat, podrà prorrogar-se el termini fixat, en el supòsit que les obres es demoraren o paralitzaren a causa de força major o una altra circumstància imprevista o inevitable, la qual, a aquest efecte, haurà de posar-se en coneixement de l'administració municipal, abans del venciment del terme establert en la llicència.  
3. La pròrroga podrà concedir-se només una vegada, i tindrà una durada no superior al termini inicial.  
4. Per a la salvaguarda dels interessos de qualitat ambiental i evitar els impactes negatius sobre la població turística entre el dia 15 de juliol i l'1 de setembre quedarà interrompuda totalment l?execució de les obres.  
No obstant això, l'ajuntament, en casos concrets, podrà autoritzar expressament la continuïtat dels treballs basant-se en consideracions com:  
- Emplaçament en un lloc aïllat i allunyat de zones d'afluència de turistes o estiuejants.  
- Tipus d'activitats amb poca generació de molèsties.  
- Que reste un marge escàs de temps per a l'acabament total.  
- Que la interrupció comporte una repercussió social valorable negativament, o consideracions similars.  
Art. 2.1.3. Caducitat  
1. La llicència d'obres caducarà en qualsevol dels supòsits següents:  
a) Als sis (6) mesos de l'atorgament, si dins d'aquest no s'iniciaran les obres que aquesta autoritza.  
b) Si una vegada iniciades, les obres autoritzades s'interromperen per una causa imputable al titular de la llicència durant un termini de sis (6) mesos  
c) Si no s'acabaren les obres dins del termini fixat o de les pròrrogues concedides por l'ajuntament.  
2. La llicència d'obertura caducarà en qualsevol d'aquests supòsits:  
a) Als sis (6) mesos de l'atorgament, si no foren necessàries obres de cap mena per a l?exercici de l'activitat, i un termini idèntic, a comptar des de la conclusió efectiva de les obres que calen, sempre que s'acaben en el termini autoritzat o durant les pròrrogues concedides.  
b) Quan l'activitat es trobe paralitzada por termini superior a sis (6) mesos, si bé en aquest cas, per a reiniciar-ne l'exercici, no serà preceptiu l'atorgament de nou d'una llicència, sinó que serà prou el titular així ho notifique a la corporació perquè aquesta puga efectuar les comprovacions oportunes relatives al compliment de les condiciones en què fou atorgada la llicència.  
3. Per a la caducitat de la llicència caldrà una declaració expressa, llevat la llicència per a la instal·lació de grua que caducarà automàticament en cessar els efectes de la llicència d'obres de l?edifici a la construcció del qual es destina.  
4. La caducitat de la llicència produirà els efectes següents:  
a) El cessament de l'autorització municipal per a l?execució de les obres o de l?exercici de les activitats objecte de la llicència.  
b) La pèrdua de tots els drets liquidats, encara i tot quan no s'haguessen executat totalment o parcialment l?obra o l'activitat autoritzada.  
Art. 2.1.4. Sol·licitud de llicència en general  
1. La sol·licitud de llicència es formularà mitjançant una instància dirigida a l'alcalde, que es presentarà al Registre General de l'ajuntament.  
2. Si la sol·licitud es formula en nom d'una persona jurídica o de persona interessada distinta del sol·licitant, caldrà que s'hi adjunte una còpia del poder i que se'n presente l?original perquè siga confrontat en el moment de la presentació al registre.  
3. A la sol·licitud s'hi adjuntarà, si calia, el rebut acreditatiu d'haver efectuat l?ingrés previ que corresponga segons les ordenances fiscals municipals.  
4. Igualment s'hi adjuntarà la documentació que, para cada tipus de llicència, s'estableix en aquestes normes, sense perjudici de l?exigida per la legislació específica aplicable, especialment les autoritzacions referides al domini públic- La documentació s'ajustarà estrictament a allò sol·licitat, de manera que els documents tècnics arrepleguen la totalitat del sol·licitat, i el sol·licitat no es referesca a una part de la documentació presentada.  
Art. 2.1.5. Sol·licitud de llicència d'obres de nova planta, ampliació o reforma  
1. Es considera obres de nova planta aquelles que tenen com a objecte la construcció de qualsevol mena d'edificació coberta susceptible de ser usada.  
2. Es considera obres d'ampliació aquelles obres de nova planta que tenen com a objecte l'ampliació de volum de l?edificació existent.  
3. Tindran la consideració, d'obres de reforma les següents:  
a) Les que afecten l?estructura de l?immoble, tals com modificació de cimentacions, reforç de l'estructura, construcció de forjats, modificació de cobertes, modificació de façanes, distribució interior d'habitatges, col·locació de marquesines i d'altres anàlogues.  
b) Les obres que no comporten modificació de volum, ni afecten l'estructura, però por la seua entitat siguen equiparables a una obra de nova planta, segons l?informe tècnic.  
4. En les sol·licituds de llicència d'obres de nova planta, ampliació o reforma, la instància haurà d'estar firmada pel tècnic autor del projecte. A més s'hi adjuntarà la documentació següent:  
a) Fotocòpia de la llicència d'obertura, si es tracta d'edificis destinats a establiments de característiques que l'exigesquen perquè funcione, segons la normativa vigent (caldrà presentar l'original perquè siga confrontat).  
b) Fotocòpia de la llicència d'obres, si es tracta de modificació o reforma d'edifici existent autoritzat després de l'any 1965 (caldrà presentar l'original perquè siga confrontat)  
c) Dos plànols de manteniment de la cartografia, a escala 1:1000 en els quals es reflecteixen els volums de l'edifici, incloses les cobertes i cossos per damunt de la cornisa i el nombre de plantes de cada un dels cossos diferenciats, amb assenyalament de cotes exteriors de la parcel·la i de l'edifici.  
d) Fotocòpia de la cèdula de qualificació provisional, si es tracta d'habitatges de protecció oficial o rehabilitació (caldrà presentar l'original perquè siga confrontat).  
e) Fotocòpia del document acreditatiu de l'obtenció de bonificacions en la taxa de llicència, si s'esdevé, segons el que es preveu a les ordenances fiscals (caldrà presentar l'original perquè siga confrontat).  
f) Tres exemplars del projecte tècnic, subscrit per un facultatiu competent i visat pel col·legi professional corresponent o per l'oficina tècnica de supervisió de l'organisme públic competent. El projecte haurà de contenir un annex a la Memòria al·lusiu al, compliment de les presents Normes Urbanístiques, i s'especificarà l'àrea d'ordenança i cada una de les determinacions.  
g) Full de nomenament de tècnic de grau mitjà, que haja d'assumir la direcció d'obra visat pel col·legi professional corresponent, quan siga necessari, segons la normativa aplicable.  
h) Fitxa urbanística subscrita pel tècnic autor del projecte i el promotor i visada escaientment.  
i) Fulls de dades estadístiques, quan siga procedent.  
j) Autorització de la Conselleria de Cultura, quan siga escaient, segons el que disposa la normativa específica.  
k) Fotocòpia de l?últim rebut de la quota de llicència fiscal de l?impost industrial del constructor (s'haurà de presentar l?original perquè siga confrontat)  
l) Fotocòpia de l?escriptura de propietat de la parcel·la solar, si es tracta de zones ordenades per edificació aïllada sobre parcel·la (s'haurà de presentar l?original perquè siga confrontat).  
m) En aquells casos que ho establesca la llei, projecte subscrit per un tècnic competent, visat com cal i autoritzat per l'autoritat administrativa competent d'instal·lacions interiors d'aigua potable.  
n) Si la parcel·la compleix la condició de solar, s' hi adjuntarà, a més:  
- Certificat, subscrit per un tècnic competent i visat pel col·legi professional respectiu, en el qual es faça constar la condició de solar de la parcel·la.  
- Informe, subscrit per un tècnic competent i visat pel col·legi professional respectiu, en el qual es faça constar la idoneïtat de l?obra urbanitzadora existent per a l?edifici que es pretén construir. 0 alternativament un informe, subscrit per un tècnic competent i visat pel col·legi professional respectiu, en el qual es descriga l?obra urbanitzadora necessària per a complementar l?existent i una memòria valorada d'aquesta.  
- Si escau, compromís d'executar simultàniament les obres d'urbanització i edificació, i de no ocupar l?edificació fins al moment en què no s'acaben les obres complementàries de les d'urbanització, subscrit davant fedatari públic.  
o) Si la parcel·la no compleix la condició de solar i està inclosa en una unitat d'execució, s'hi adjuntarà, a més:  
- Un informe, subscrit per un tècnic competent i visat pel col·legi professional respectiu, en el qual es faça constar la data d'aprovació de l?instrument de gestió de la unitat o polígon, la identificació de la parcel·la dins de l?instrument esmentat, així com l'acreditació del compliment de totes les obligacions de gestió es deriven de l?instrument de gestió aprovat.  
- Un informe del tècnic director de les obres d'urbanització, en el qual es faça constar la viabilitat de l'acabament de les obres, al mateix temps que s'acaben les obres d'edificació per a les quals se sol·licita llicència.  
- Compromís del promotor, subscrit davant un fedatari públic, en els termes que estableix l'article 41 del Reglament de Gestió Urbanística.  
p) Si la parcel·la no compleix la condició de solar, i no està inclosa en una unitat d'execució, s'hi adjuntarà, a més:  
- Informe subscrit per un tècnic competent i visat pel col·legi professional respectiu, en el qual es descriga l?obra urbanitzadora necessària per a complementar l?existent i una memòria valorada d'aquesta.  
- Garantia econòmica, en els termes que estableix el Reglament de Gestió Urbanística, en la quantitat que valore el tècnic en el document descrit al paràgraf anterior.  
- Compromís del promotor, subscrit davant fedatari públic, en los termes que estableix l'article 40 del vigent Reglament de Gestió Urbanística.  
Art. 2.1.6. Sol·licitud de llicència d'obres menors  
1. Es consideraran obres menors totes aquelles que no comporten cap modificació de volum ni afecten l'estructura, tals com: canvi de peces de sanejament, alicatats, reparació o reposició de paviments, superposició de paviments lleugers, canvi de portes o finestres en façana o via pública sense modificació de forats, arrebossada i pintura de façanes, impermeabilització, reparació de fontaneria i electricitat, reparació de terrasses o cobertes, tancament de parcel·les i d'altres anàlogues.  
2. En les sol·licituds de llicència d'obres menors, la instància de sol·licitud l?haurà de firmar el contractista de l?obra i a la qual s'hi adjuntarà un document subscrit per un tècnic competent, en el qual s'especificarà clarament:  
a) Estat d'amidaments complet amb descripció de les característiques i qualitat dels materials que s'han d'usar.  
b) Descripció de l'obra.   
c) Us o destí previst.   
d) Pressupost total estimat.  
e) Emplaçament de l?obra, on s'indicarà el carrer o la plaça, el número, el pis i la porta en els nuclis urbans o número de polígon cadastral i parcel·la, fora d'aquests nuclis (en cas necessari s'adjuntarà croquis d'emplaçament).  
3. A més, s'hi adjuntarà la documentació següent:  
a) Fotocòpia de la llicència d'obertura, si es tracta d'habilitació de locals destinats a establiment, de característiques que l?exigesquen per al seu funcionament, segons la normativa vigent (caldrà presentar l?original perquè siga confrontat).  
b) Autorització de la Conselleria de Cultura, si escau, segons el que disposa la normativa específica.  
c) Fotocòpia del darrer rebut de la quota de llicència fiscal de l?impost industrial del constructor (caldrà presentar l?original perquè siga confrontat).  
d) Fotocòpia d'escriptura de propietat de la parcel·la o solar, si es tracta de zones ordenades per edificació aïllada sobre parcel·la (caldrà presentar l?original perquè siga confrontat).  
4. Si l?obra afecta a façana o via pública es requerirà, a més:  
a) Croquis de l?estat actual i de l?obra projectada.  
b) Fotografia de la façana.  
5. Si l?obra comporta superposició d'un pavimento sobre un altre existent sobre forjats, s'hi adjuntarà un certificat subscrit por un tècnic competent i visat pel col·legi professional corresponent que garantesca la seguretat i l?estabilitat de l?estructura existent i la seua capacitat per a assumir el pes propi del nou paviment.  
6. Si es tracta de tancament de parcel·les o solars s'hi adjuntarà, a més:  
a) Plànol d'emplaçament.  
b) Fotocòpia de l?escriptura de propietat quan la tanca limite amb un espai de titularitat pública (caldrà presentar l?original perquè siga confrontat).  
c) Croquis acotat de les característiques de les tanques.  
Art. 2.1.7. Sol·licitud de llicència d'enderrocament  
1. En les sol·licituds de llicència d'enderrocament, la instància haurà d'estar firmada pel tècnic autor del projecte, i s'indicarà on es troben disponibles les claus que permeten la inspecció de l?edifici dels serveis tècnics municipals.  
2. Ultra això, s'hi adjuntarà aquesta documentació:  
a) Tres exemplars del projecte tècnic, subscrit per facultatiu competent i visat pel col·legi professional corresponent o per l?oficina tècnica de supervisió de l?organisme competent. El projecte tècnic inclourà fotografies de les façanes i dels detalls més significatius de l?edifici.  
b) Autorització de la Conselleria de Cultura quan escaiga, segons el que disposa la normativa específica.  
c) Fotocòpia de l?últim rebut de la quota de llicència fiscal de l?impost industrial del constructor (caldrà presentar l?original perquè siga confrontat).  
Art. 2.1.8. Sol·licitud de llicències per a la instal·lació de la grua   
1. A les sol·licituds de llicència per a la instal·lació de grues s'hi adjuntarà la documentació següent:  
a) Fotocòpia de la llicència d'obres de l?edifici a la construcció de les quals es destina la grua (caldrà presentar l?original perquè siga confrontat).   
b) Plànol de situació de la grua on s'indique l'àrea d'escombrada de la ploma, firmat pel tècnic que assumeix la direcció de l?obra i visat pel corresponent col·legi professional.  
c) Memòria descriptiva de les característiques de l'aparell i de les seues mesures de seguretat, i també de la necessitat de la seua instal·lació i la idoneïtat del seu emplaçament subscrita pel tècnic que assumeix la direcció de l?obra i visada pel corresponent col·legi professional.  
d) Fotocòpia de la pòlissa d'assegurança de la grua i del darrer rebut satisfet a l?entitat asseguradora (caldrà presentar l?original perquè siga confrontat).  
2. Obtinguda la llicència i efectuat el muntatge de la grua, l?instal·lador aportarà una certificació acreditativa del perfecte estat de muntatge i del seu funcionament.  
Art. 2.1.9. Sol·licitud de llicència de primera ocupació  
1. A la sol·licitud de llicència per a la primera utilització dels edificis, s'hi adjuntarà:  
a) Fotocòpia de la llicència d'obres.  
b) Certificat final de la direcció de l?obra, subscrit pels tècnics competents que l?hagen assumit i visat pels corresponents col·legis professionals.  
c) Informe/s subscrit/s per tècnic/s competent/s on s'acredite el funcionament correcte de les instal·lacions interiors dels serveis d'aigua, aparells elevadors, gas - en cas que fos comunitari -, antena col·lectiva, evacuació d'aigües, i tots altres que establesca la normativa sectorial.  
d) Certificat final de la direcció de l'obra urbanitzadora, subscrit pels tècnics competents, amb un informe adjunt que acredite el bon funcionament dels serveis, i la correcta connexió amb els sistemes existents.-  
e) La documentació fiscal que establesca la normativa tributària.  
Art. 2.1.10. Sol·licitud de la llicència d'instal·lacions  
1. L'establiment o l'ampliació de les instal·lacions de producció, transformació, transport i distribució d'energia elèctrica, els gasoductes, oleoductes, conduccions d'aigua potable o de reg, i també les instal·lacions telefòniques o de qualsevol altre tipus, que es pretenga realitzar dins del terme municipal, requerirà l'autorització prèvia de l'ajuntament, independentment de les autoritzacions dels altres organismes.  
2. La llicència se sol·licitarà mitjançant una instància a la qual s'hi adjuntarà un projecte tècnic per duplicat, subscrit per un tècnic competent i visat pel col·legi professional del responsable de la instal·lació, que haurà de contenir:  
a) Memòria, en la qual es consignen les especificacions següents:  
- Ubicació de la instal·lació, encara que es tracte de línies de transport o distribució d'energia elèctrica, o de la línia telefònica; origen, recorregut i fi d'aquesta, assenyalats en plànols a escala adequada.  
- Objecte i fi de la instal·lació.  
- Característiques principals d'aquesta. Plànols de la instal·lació a escala adequada. Pressupost estimat.  
3. A la sol·licitud s'adjuntarà un document justificatiu d'haver dipositat la fiança que corresponga d'acord amb el que aquestes normes estableixen.  
Art. 2.1.11. Sol·licitud de llicència d'obertura d'activitats qualificades d'espectacles públics i activitats recreatives  
Les sol·licituds de llicència d'obertura d'establiments afectats per la Llei d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses; o pel Reglament General de Policia d'Espectacles Públics i Activitats Recreatives, s'ajustaran al que s'estableix en la seua normativa específica.  
Art. 2.1.12. Sol·licitud de llicència d'obertura en general  
1. En les sol·licituds de llicència d'obertura d'establiments no inclosos en l'article anterior, s'especificaran clarament els següents punts:  
a) ús o destí previst per a l?establiment.  
b) Emplaçament d'aquest, on s'indicarà el carrer o plaça, el número, el pis i la porta en el nucli urbà o el número del polígon cadastral i la parcel·la, fora d'aquest nucli (en cas necessari s'hi adjuntarà un croquis d'emplaçament).  
2. A més s'hi adjuntarà la documentació següent:  
a) Memòria explicativa de l?ús al qual es pretén dedicar el local o recinte, i s'indicarà la potència dels motors que s'han d'instal·lar, si cal.  
b) Memòria justificativa del compliment de la normativa aplicable per a l'activitat de què es tracte.  
c) Plànol a escala o croquis acotat del local o recinte, on s'indique la seua superfície i l?emplaçament dels dispositius de seguretat contra incendis instal·lats.  
d) Fotocòpia de la llicència d'obres de l?edifici on es trobe ubicat el local, quan aquest haja estat autoritzat després de 1965 (caldrà presentar l?original perquè siga confrontat).  
e) Informe tècnic subscrit per un facultatiu competent i visat pel col·legi professional corresponent, que expresse que l'activitat proposta no està inclosa entre les qualificades per la Llei d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses.  
Art. 2.1.13. Procediment per a l'atorgament de llicències.  
1. Si la sol·licitud inicial no complís els requisits exigits o fos incompleta la documentació adjunta, es requerirà el sol·licitador perquè esmene la falta o complete els documents en el termini de quinze (15) dies, amb l'advertència que, si no ho feia, s'arxivaria la petició sense cap altre tràmit.  
2. En el moment en què la documentació estiga completa, es dictarà un acord municipal perquè passe a l?estudi dels tècnics municipals a fi de fer un informe que evacuaran en el termini que estableix la normativa procedimental aplicable.  
3. S'evacuaran, almenys, informe/s tècnic/s sobre l'adequació del projecte i/o documentació presentats a aquestes normes, a la normativa sectorial aplicable, la idoneïtat dels treballs d'urbanització descrits i en conseqüència de la seua correcta valoració, i s'hauran de verificar les dades descrites en la documentació aportada; i també un informe jurídic. En tots els informes, es conclourà si segons l?informat hi ha o no inconvenient d'atorgar el que s'ha sol·licitat i, si cal, aquelles circumstàncies que impedirien l'atorgament d'allò sol·licitat.   
4. Evacuats els informes, se sotmetran a la consideració del regidor delegat o de la Comissió Informativa, segons acorda la corporació, que elevarà una proposta d'acord a l'alcalde, que acordarà el que escaiga.  
5., L'acord de l'alcaldia referit a l'apartat anterior adoptarà algunes de les següents formes:  
a) Atorgarà la llicència sol·licitada sense cap condicionament.  
b) Atorgarà el termini de deu (10) dies per a esmenar les deficiències observades en la documentació presentada i sotmesa a informe. L'esmena s'haurà de realitzar mitjançant la substitució d'aquesta, de manera que l?ulterior pronunciament municipal es realitze sobre una documentació única, refosa i completa. Transcorregut aquest termini, i sobre els documents que hi ha a l'ajuntament s'emetrà un nou informe, i s'acorda conforme als altres incisos d'aquest apartat, sense que siga possible un altre termini de sol·licitud d'esmenes.  
c) Atorgarà la llicència condicionada. Les condiciones hauran d'estar emparades en la legislació, i no es podrà condicionar l'atorgament a esmenes de la documentació presentada, llevat, en les obres de nova planta, de l'ampliació o reforma que podran atorgar-se condicionades, exclusivament, a:  
- La presentació del projecte d'execució.  
- La presentació del projecte d'urbanització.  
- A la utilització de l'edificació per a determinats usos.  
- A l'alçament d'un plànol-acta de comprovació d'alineacions i rasants, i replanteig d'obres,.  
En qualsevol cas aquesta documentació caldrà presentar-la abans en l'ajuntament, dins del termini establert per al començament de les obres, i no podran iniciar-se aquestes fins que no hi haja pronunciament municipal sobre la documentació objecte del condicionat.  
El termini establert en aquestes normes per a l'inici de les obres o de l'activitat s'interromprà amb la presentació de la documentació, i es reprendrà amb l'acord municipal sobre el compliment del condicionat. Aquest acord serà únic, i es limitarà a acordar que s'ha donat compliment al condicionat, i l'autorització per a l'inici de les obres o de l'activitat, o que s'ha donat compliment de caducitat de llicència atorgada.  
d) En tota la resta de casos, es denegarà la llicència.  
6. Els documents sobre els quals recaiga pronunciament municipal definitiu, seran diligenciats en la forma que acorda l'ajuntament. Dels documents dels quals es presenten tres exemplars, se'n lliurarà un al promotor diligenciat com cal.  
Art. 2.1.14. Modificacions de llicència  
1. Les modificacions subjectives i objectives de les llicències, les haurà d'autoritzar l'ajuntament.  
2. A les modificacions subjectives del promotor, dels tècnics directors i del constructor, els caldrà la presentació d'un document o de documents, subscrit per ambdues parts, en què es faça constar la voluntat de la transmissió i l'assumpció del nou titular de tots els documents i compromisos subscrits per l'anterior, amb expressió de tots ells, i si s'escau, tots altres documents que siguen necessaris per a verificar la transmissió.  
3. Les modificacions objectives de l'obra o activitat es tramitarà com una nova sol·licitud de llicència, i podran donar-se per reproduïts en la petició aquells documents i compromisos presentats abans que hagen estat objecte de pronunciament municipal favorable i que no se pretenga modificar.  
Capítol 2: Policia d'obres   
Art. 2.2.1. Dipòsit d'enderrocs i materials   
1. Queda prohibit dipositar en les vies públiques, sense autorització expressa de l'autoritat municipal, terres, enderrocs, i materials d'enderrocament per a reblert de clots o per a anivellar desigualtats del terreny del carrer i correspondrà a l'alcaldia designar el lloc en què s'hauran de dipositar.  
Art. 2.2.2. Rases i sondatges  
1. L'obertura i la reposició de rases en la via pública s'ajustarà a les condicions següents:  
a) Les obres no es podran iniciar mentre que no haja constituït el peticionari la fiança imposada per l'ajuntament com a garantia de la correcta reposició.  
b) Les obres s'executaran en el termini assenyalat per l'ajuntament, i estan prohibides, llevat d'autorització expressa, del 30 de juny al 15 de setembre.  
c) Mentre estiguen obertes les rases, el peticionari haurà d'adoptar les mesures necessàries de seguretat i protecció que eviten tota possibilitat de danys a persones i béns.  
d) La reposició i el reblert de les rases es realitzarà amb materials prèviament supervisats pel tècnic municipal competent, i és obligació del peticionari el requeriment dels serveis.  
e) La devolució de la fiança l'acordarà l'ajuntament a petició de l'interessat i amb l'informe favorable previ dels serveis tècnics municipals.  
f) Qualsevol deficiència en la reposició de la rasa que no esmene l'obligat, la resoldrà l'ajuntament a càrrec de la fiança dipositada.  
Art. 2.2.3. Materials d'obra en via pública  
1. Els materials que s'empren en les obres i que circumstancialment queden dipositats en la via pública, se situaran de manera que no impedesquen el trànsit per aquesta i requeresquen, de nit, la instal·lació d'enllumenat roig, suficient i adequat que denote perill, en prevenció d'accidents, i en cas de no prendre les mesures pertinents el contractista de les obres serà responsable dels danys que ocasionen; subsidiàriament ho serà el qui n'és propietari. L'ocupació d'una via pública per aquest concepte genera l?obligació de pagament de la taxa corresponent.  
2. Igual precaució es prendrà en cas que estigueren obertes rases o sondatges, i llavors caldrà delimitar amb cordes o tanques el recinte, i col·locar, a més, cartells i senyals de prevenció adequats.  
3. Durant les operacions de càrrega, descàrrega i emmagatzematge, haurà d'haver-hi com a mínim un operari encarregat de prevenir els transeünts i els vehicles.  
Art. 2.2.4. Seguretat en la via pública durant l?execució de les obres  
1. Sempre que es realitzen obres de nova planta, reparacions de façanes, balcons, miradors, teulades, enderrocaments i apuntalaments, els contractistes o propietaris dels immobles estan obligats a construir una tanca que abrace tota la façana, amb un ample màxim de dos (2) metres, que podrà ser variat en menys, segons l'amplària del carrer i a judici de la corporació, després de l'informe tècnic municipal, i caldrà deixar sempre prou espai per al pas por la via pública.  
2. Tots els materials, enderrocs, etc. hauran de restar dins de la tanca, llevat dels casos especials que se preveuen en l'article anterior.  
3. Quan la reduïda amplària del carrer dificulte el compliment de la disposició precedent i sempre que l'obra haja arribat a més de tres (3) metres d'alçada, es podrà substituir la tanca estable per una de mòbil amb vigilància, i s'establiran les bastides corresponents i les plataformes cegues que eviten la caiguda dels materials.  
Art. 2.2.5. Conduccions i pals en vies públiques  
1. Les conduccions d'aigua, gas, electricitat i d'altres que hagen d'instal·lar-se en la via pública o en el seu subsòl, i també la instal·lació de pals en la mateixa via pública, permòdols, caixes d'amarratge i de distribució, s'hauran de sotmetre al que estableixen els reglaments i tots els altres preceptes en vigor i, si hi mancaven, a les condicions que, amb l'informe tècnic previ, disposarà l'ajuntament.  
Art. 2.2.6. Obres de reparació urgent  
1. Quan un edifici, una paret, una columna, un ràfec de teulada, baranes o ampits o qualsevol altre element de construcció, resulte amenaçat de ruïna i enderrocament, de tal gravetat que les mesures que cal prendre no puguen ajornar-se sense un risc evident per a les persones o les coses, el propietari estarà obligat a la seua demolició 0 a executar, mentrestant, les obres necessàries per a evitar el perill.  
2. L'acord pel qual l'alcaldia impose aquella obligació requerirà un informe tècnic previ, el qual expressarà si, per a evitar els greus riscos que se'n deriven, resulta indispensable la urgent demolició o poden consolidar-se ràpidament les obres mitjançant els treballs que calguen o evitar, si més no, aquells perills mitjançant l'apuntalament i sostenidors.  
3. Si el propietari, obligat per l'ajuntament a efectuar les obres de reparació o apuntalament, deixen de complir l?ordenat en el termini que li fixen, l'alcaldia ordenarà que s'executen a costa d'ell. Per al cobrament de les obres pertinents es procedirà, si això cal, per la via administrativa de constrenyiment.  
4. En cas necessari, i amb caràcter temporal, l'alcaldia podrà ordenar que els apuntalaments indispensables descansen en els immobles veïns.  
Art. 2.2.7. Bastides  
1. Les bastides seran, pel cap baix, de 0,75 metres d'ample, i les taules i maromes que s'usen per a la seua formació tindran la resistència corresponent al servei que han de prestar.  
2. La part exterior de les bastides s'haurà de cobrir en direcció vertical fins a l'alçada d'un (1) metre, de manera que s'evite qualsevol mena de perill per als operaris, i també la caiguda dels materials, sense perjudici de complir, a més, la reglamentació de seguretat del treball.  
Art. 2.2.8. Apuntalaments i estintolaments  
1. Cap veí podrà oposar-se, sota cap pretext al fet que es col·loquen en els edificis els elements integrants de l?estintolament que calguen, quan l'autoritat ho ordene i serà responsable dels danys que es produesquen per la demora en el compliment. 2. Abans d'enderrocar res es col·locaran els estintolaments i estampidors necessaris a fi que no resulten afectades les edificacions contigües. Les despeses que genere això aniran a càrrec del propietari de l?edifici que s'ha d'enderrocar.  
Art. 2.2.9. Construcció de voreres  
1. Dins dels trenta dies següents a l'acabament de les obres de nova planta, ampliació o reformes, el titular de la llicència estarà obligat a construir o reposar la vorera, i a pavimentar-la segons el model oficial que l'ajuntament determine.  
2. La col·locació de rajoles distintes a les autoritzades serà considerada com a infracció urbanística.  
3. En aquells supòsits en què es dispose d'autorització de gual permanent, l'ajuntament podrà autoritzar, per raons justificades, paviments de formigó amb una longitud màxima igual a l'autoritzada pel gual.  
4. Aquests paviments s'hauran de reposar amb rajoles en cessar els efectes de l'autorització de gual. Queda prohibit als particulars efectuar rebaixos en els rastells. S'autoritza, això no obstant, la substitució del rastell actual per un altre de més adient al pas de vehicles, o la inversió del rastell, quan això siga possible, en aquells supòsits en què, disposant d'autorització de gual permanent, l'alçada del paviment de calada a la cara superior del rastell siga superior a cinc centímetres (0,05 m), alçada que caldrà respectar en tots els casos com a mínim, llevat del cas de les rampes que es construesquen per a l'accés de minusvàlids.  
5. L'autorització per a la substitució o la inversió del rastell es condicionarà en tots els supòsits al fet que no es proporcionen perjudicis al trànsit de vianants o rodat i a la reposició a l?estat normal quan cessen els 'efectes de l'autorització de gual.  
6. Llevat dels casos en què la construcció o reposició de la vorera siga conseqüència d'una llicència o ordre d'execució, caldrà obtenir prèviament l'autorització municipal abans de la construcció de voreres, de la seua reposició, nova pavimentació o modificació de rastells per al pas de vehicles.  
Títol 3: CONDICIONS GENERALS DE l?EDIFICACIO  
Capítol 1: Condicions de la parcel·la   
Capítol 2: Condicions de disposició de l?edifici   
Capítol 3: Condicions d'ocupació   
Capítol 4: Condicions de volum   
Capítol 5: Condicions de qualitat de la higiene   
Capítol 6: Condicions de dotacions de serveis   
Capítol 7: Condicions de seguretat   
Capítol 8: Condicions ambientals   
Capítol 9: Condicions estètiques  
Capítol 1: Condicions de la parcel·la  
Art. 3.1.1. Definició i aplicació  
1. Parcel·la és la proporció de terreny apte per a ser edificat segons les condicions normatives de les normes subsidiàries.  
2. Les condicions de parcel·la s'apliquen a totes les obres d'edificació de nova planta i ampliació, i en general, a totes aquelles que comporten l'augment de la superfície sostrada.  
Art. 3.1.2. La unitat espacial de referència  
1. Es l?àrea delimitada de sòl sobre la superfície de la qual s'apliquen els paràmetres establerts en aquestes. La unitat de referència espacial podrà ser parcel·la o genèricament una àrea amb ordenació de conjunt respecte a la qual, i en cada àmbit normatiu, s'assenyalen les diverses condicions de regulació de l?edificació i dels usos.  
2. La parcel·la és específicament la porció de terreny delimitada com a unitat física i predial. Segons la destinació urbanística del sòl les parcel·les poden ser rurals o urbanes. Les primeres són les que s'adscriuen a explotacions agro-pecuàries, extractives o a qualsevol altre ús admissible en sòl no urbanitzable, i les segones corresponen als terrenys destinats a la urbanització i construcció. En general, i mentre no s'indique expressament el contrari, les condicions normatives de parcel·la es consideraran referides exclusivament a les parcel·les urbanes.  
Art. 3.1.3 Segregació, agregació i modificació de parcel·les  
1. Qualsevol alteració de la forma o de les dimensions de les parcel·les anterior a l'aprovació de les normes subsidiàries o les que resulten del desenvolupament de les corresponents figures d'ordenació, ja siguen segregacions, agregacions o qualsevol altra, s'haurà de tramitar amb la llicència corresponent sempre que estiguen autoritzades en les condicions de parcel·lació de l?àmbit d'ordenació respectiu. Serà justificació suficient per a l'alteració de qualsevol parcel·la l'adequació d'aquesta a les condicions del planejament vigent.  
2. Independentment de la resta de condicions normatives establertes en cada àmbit d'ordenació, qualsevol parcel·la amb superfície o qualsevol altra dimensió igual o inferior a la mínima serà indivisible, i haurà de constar aquest punt en el Registre de la Propietat. En aquestes parcel·les l'Ajuntament podrà autoritzar l?edificació sempre que satisfacen la resta de condicions per a ser considerades solar i no hi haja possibilitat de reparcel·lació amb altres que hi confronten.  
Art. 3.1.4. Tancament de les parcel·les  
Tots els solars hauran d'estar tancats d'acord amb les condicions que s'assenyalen en l?àmbit d'ordenació respectiu. Si no hi ha regulació específica s'exigirà el tancament amb materials permanents de dos (2) metres d'alçada i de gruix i qualitats que n'asseguren la solidesa i bon estat. El tancament de la parcel·la coincidirà amb la línia d'alineació oficial.  
Art. 3.1.5. Límits de la parcel·la  
1. Els límits són les línies perimetrals que delimiten una parcel·la i la distingeixen de les confrontants o dels espais públics.  
2. El límit o terme frontal és el que separa la parcel·la de l?espai públic al qual done el front. Quan la parcel·la, per la seua situació concreta en la trama urbana, tinga contacte en dos o més límits amb l?espai públic, cada un d'ells serà considerat com a límit frontal i complirà les condicions específiques de l?àmbit d'ordenació corresponent. El límit frontal, perquè la parcel·la siga conforme al planejament, haurà de coincidir amb l'alineació oficial exterior.  
3. El límit oposat al frontal s'anomena posterior i la resta s'anomenen laterals.  
4. Quan això siga necessari per motius urbanístics, l'ajuntament exigirà al propietari la fitació i la senyalització dels límits de la seua parcel·la.  
Art. 3.1.6. Alineacions i rasants oficials  
1. Les alineacions oficials són les que es fixen així en els plànols d'ordenació d'aquestes normes subsidiàries o en les figures d'ordenació que les despleguen. Alineacions exteriors són les que fixen el límit entre les parcel·les i els espais lliures públics. Alineacions interiors son les que fixen, a l'interior de la parcel·la, els límits entre les parts edificables d'aquesta i l'espai lliure ' interior privat, i són determinades mitjançant condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la, bé gràficament en els plànols d'ordenació o bé en les normes de cada àmbit.  
2. Les rasants oficials són els perfils longitudinals de les vies, places o carrers a les quals donen front les parcel·les edificables i que es fixen com a tals en els plànols d'ordenació d'aquestes normes subsidiàries o en les figures d'ordenació que les despleguen.  
Art. 3.1.7. Fons i ample de parcel·la  
1. El fons de parcel·la és la distància que hi ha entre el límit frontal i el posterior, amidada en una línia recta perpendicular al primer, siga o no interior a la parcel·la.  
2. L'ample de la parcel·la és la longitud resultant de dividir la superfície de la parcel·la entre el fons d'aquesta, independentment de la seua identificació com a dimensió física de la parcel·la.  
Art. 3.1.8. Superfície de parcel·la  
Es la dimensió de la projecció horitzontal de l'àrea compresa dins dels límits de la parcel·la. En les normes específiques de cada àmbit d'ordenació poden establir-se condicions de superfície màxima i mínima respecte a les parcel·les incloses en aquest, que resultaran valors límit per a permetre les agregacions i segregacions, respectivament.  
Art. 3.1.9. Parcel·la edificable  
1. Es aquella part de la parcel·la compresa dins de les alineacions oficials, destinada per les normes a ser ocupada per l?edificació.  
2. Per a ser edificable, qualsevol parcel·la haurà de tenir aprovat el planejament necessari que el regule i complir quant a forma i dimensions les normes de l'àmbit d'ordenació corresponent.  
Capítol 2: Condicions de l?edifici en la parcel·la  
Art. 3.2.1 Definició i aplicació  
1. Son les condicions mitjançant les quals es determina la posició de l?edifici dins de la parcel·la.  
2. Les condicions de disposició són aplicables a totes les obres de nova planta i ampliació, i, en general, a totes les que modifiquen els paràmetres d'exposició.  
Art. 3.2.2. Variables de referència per a la disposició de l?edifici.  
Són aquelles respecte a les quals es determina normativament la posició de l?edifici.  
a) Límits de la parcel·la, definits en l'article 3.1.5.  
b) Alineació exterior, definida en l'article 3.1.6.  
c) Alineació interior, definida en l'article 3.1.6.  
d) Edificis confrontants, o construccions limítrofes consolidades, les característiques de les quals puguen ser establertes com a referència normativa per a la regulació de la posició de l?edifici.  
e) Rasant, definida en l'article 3.1.6.  
f) Cota natural del terreny és l'altitud relativa de cada punt del terreny abans de l?execució d'obres d'urbanització.  
Art. 3.2.3 Reculades al límit  
1. Es la separació (mínima o obligatòria) que, d'acord amb les condicions normatives de cada àmbit d'ordenació, ha de tenir qualsevol punt de l?edificació respecte a un límit de la parcel·la. Aquesta franja de terreny lliure privat i interior a la parcel·la s'anomenarà reculada frontal, posterior o lateral segons com siga el límit respecte al qual s'establesca.  
2. La reculada s'amidarà perpendicularment al límit de referència en tots els seus punts.  
3. Si bé la reculada normativa de cada parcel·la no podrà ser ocupada per cap volum edificat, es permetrà (llevat de limitació específica en la regulació de cada àmbit d'ordenació) l?ocupació del subsòl d'aquest mitjançant soterranis i construccions totalment subterrànies.  
4. Les marquesines, cornises, ràfecs o altres elements semblants, podran sobresortir del plànol de reculada establert, fins a un màxim de cinquanta (50) centímetres amidats en direcció perpendicular a aquest.  
Art. 3.2.4. Fons edificable  
Es la franja de parcel·la delimitada per l'alineació exterior i una altra línia paral·lela a aquesta i distant en tots els seus punts la longitud que es puga establir en les normes específiques de cada àmbit d'ordenació. El fons edificable fixa, en conseqüència, la profunditat Màxima que pot ser ocupada per l?edificació sobre rasant en la parcel·la.  
Capítol 3: Condicions d'ocupació  
Art. 3.3.1 Definició i aplicació  
1. Són les condicions mitjançant les quals es determina la part relativa de parcel·la susceptible de ser ocupada per l?edificació.  
2. Les condicions d'ocupació són aplicables a totes les obres d'edificació de nova planta i ampliació, i a totes les que modifiquen els paràmetres d'ocupació.  
Art. 3.3.2 Superfície ocupada  
1. Es la superfície de la figura poligonal definida per la projecció sobre el plànol de la rasant del terreny, de l?edificació. En aquesta projecció no es consideraran les plantes subterrànies en la seua totalitat ni els elements constructius (marquesines, cornises, ràfecs, etc.) que sobreïsquen dels plans de la façana de l?edificació una distància no superior a cinquanta (50) centímetres; així mateix, per a obtenir el valor superficial final es descomptarà la dimensió dels patis de parcel·la que pogués haver-hi interiors al perímetre de la projecció.  
2. La superfície ocupada serà igual o inferior a l?establerta normativament en cada parcel·la en les condicions específiques de l?àmbit d'ordenació corresponent.  
Art. 3.3.3. Determinació normativa de la superfície ocupada  
La superfície ocupada màxima per a cada parcel·la es determina en les normes específiques de cada àmbit d'ordenació bé indirectament, mitjançant la conjunció de les condicions de disposició i/o les d'edificabilitat, bé directament, amb la fixació de coeficients d'ocupació.  
Art. 3.3.4 Coeficient d'ocupació  
1. El coeficient d'ocupació és la relació adimensional entre la superfície ocupada màxima (de caràcter normatiu) i la superfície total de parcel·la.  
2. El coeficient d'ocupació s'expressa mitjançant una xifra menor o igual que la unitat (o menor o igual que cent (100) si es denomina percentatge d'ocupació). Del producte de la parcel·la pel coeficient d'ocupació resulta el valor màxim normatiu de la superfície ocupada.  
3. El coeficient d'ocupació s'estableix com un índex màxim d'ocupació que no pot ser superat en cada parcel·la de l?àmbit d'ordenació corresponent. Si de la conjunció d'aquest paràmetre amb d'altres derivats de la resta de condicions normatives resultés una ocupació menor, serà aquest últim valor el que s'hi ha d'aplicar.  
Art. 3.3.5. Superfície lliure de parcel·la  
1. Es la part de la parcel·la que no pot ser ocupada per l'edificació a causa de l'aplicació de les condicions normatives de cada àmbit d'ordenació. Si bé de domini privat, la superfície lliure no pot ser objecte de cap aprofitament d'edificació, llevat de les excepcions que poguessen estar previstes en les normes especifiques de cada àmbit d'ordenació.  
2. L'espai lliure i continu interior en una illa resultant de la unió de diverses superfícies lliures confrontants de parcel·les, es denomina pati d'illa.  
Capítol 4: Condicions de volum  
Art. 3.4.1. Definició i aplicació  
1. Són les condicions mitjançant les quals es determina el volum, i també les característiques d'edificabilitat i aprofitament, de l?edificació en cada parcel·la.  
2. Les condicions de volum són aplicables per a totes les obres d'edificació.  
Art. 3.4.2 Superfície edificada  
1. Superfície edificada és la suma de la de cada una de les plantes de l?edifici mesurada dins dels límits definits per les línies perimetrals de les façanes, tant d'exteriors com d'interiors, i els eixs de les mitgeres. Els elements sobresortints, els balcons o les terrasses que estiguen coberts per uns altres elements anàlegs o per teuladetes o rafals, formaran part de la superfície total edificada quan es troben limitats lateralment per parets; en cas contrari, es computarà únicament el cinquanta per cent (50%) de la seua superfície, mesurada en la mateixa forma.  
2. En el còmput de la superfície edificada de cada planta s'exclouran els porxos o plantes baixes porticades d'ús públic comunitari, i els passos d'accés a espais lliures públics.  
Art. 3.4.3. Determinació normativa de la superfície edificada  
La superfície edificada màxima per a cada parcel·la es determina en les normes específiques de cada àmbit d'ordenació, bé indirectament, mitjançant la conjunció de les condicions de disposició i/o les d'ocupació, bé directament, amb la fixació de coeficient d'edificabilitat.  
Art. 3.4.4. Coeficient d'edificabilitat  
1. El coeficient d'edificabilitat es la relació adimensional entre la superfície edificada màxima (de caràcter normatiu) i la superfície total de la parcel·la, expressat en m2/m2. El producte de la superfície total de la parcel·la (en m2) pel coeficient d'edificabilitat resulta del valor màxim normatiu de superfície edificada en la parcel·la.  
2. El coeficient d'edificabilitat pot ser establert normativament en cada àmbit d'ordenació i segons els criteris urbanístics de cada cas, bé com a valor d'edificabilitat bruta (aplicable sobre la superfície total d'una zona, incloent-hi tant les parcel·les edificables com els terrenys lliures d'aprofitament) o bé com un valor d'edificabilitat neta (aplicable només sobre superfícies de parcel·les edificables, una vegada descomptats els terrenys lliures d'aprofitament)  
3. El coeficient d'edificabilitat s'estableix com a índex màxim d'edificació que no pot ser superat en cada parcel·la de l?àmbit d'ordenació corresponent. Si de la conjunció d'aquest paràmetre amb d'altres derivats de la resta de condicions normatives resulta una edificació menor, serà aquest últim valor l'aplicable.  
Art. 3.4.5. Alçada d'edificació  
L'alçada de l?edificació n'és la dimensió vertical, des de la rasant oficial de via pública fins a la cornisa, definida aquesta com la línia d'intersecció d'un plànol horitzontal en què es continguen els punts més baixos de la cara inferior de l?últim forjat amb el plànol de façana.  
Art. 3.4.6 Amidament de l'alçada de l?edificació  
1. L'alçada de l?edificació en cada àmbit d'ordenació pot establir-se en unitats mètriques, en nombre de plantes o mitjançant les dues determinades.  
2. Per a l'amidament de l'alçada de l?edifici en metres en els casos de distintes rasants en els límits de la parcel·la, hom atendrà a les següents consideracions.  
a) Quan en una parcel·la la diferència de nivells entre els punts del plànol de façana a major i menor cota respecte de la rasant del carrer no siga major de cent vint (120) centímetres, l'alçada normativa de l?edificació s'amidarà i aplicarà en el punt de la façana coincident amb la cota mitjana entre els dos extrems.  
b) Si la diferència entre els dos punts del plànol de façana amb les cotes externes és superior a cent vint (120) centímetres, es dividirà la longitud horitzontal de la façana en el nombre de trams necessaris de manera que les diferències entre les cotes extremes de cada tram siguen iguals o inferiors a cent vint (120) centímetres i s'amidarà i aplicarà l'alçada normativa de l?edificació en el punt mitjà de cada tram, tal com s'estableix en a).  
c) En les parcel·les en cantó o xamfrà a carrers amb distintes rasants entre els punts extrems s'amidarà i s'aplicarà l'alçada normativa desenvolupant les façanes a ambdós vials com si només en fos una, ajustant-se al que disposen els epígrafs a) i b). En el supòsit de diferències entre cotes extremes majors de cent vint (120) centímetres, epígraf b), la divisió de la façana desenvolupada a trams es farà de manera que el punt de cota mitjana del tram del cantó coincidesca exactament amb aquesta.  
d) En parcel·les amb façanes oposades a carrers de diferents cotes de rasant, podrà mantenir-se l'alçada normativa corresponent a cada una de les façanes fins al plànol vertical que tinga la línia bisectriu dels dos límits frontals.  
3. L'amidament de l'alçada de l?edifici en número de plantes, atendrà als següents criteris:  
a) Es comptaran totes les plantes amb pis sobre rasant i forjat pla, inclosa la planta baixa.   
b) Els semi-soterranis no es comptaran com a planta a l?efecte del nombre total d'aquests llevat que la cara inferior del forjat que els ensostra es trobe a cent (100) centímetres o més sobre la rasant de la via pública en qualsevol punt de la línia de façana.  
c) Els soterranis no es computaran com a plantes a l?efecte del nombre total d'aquestes, i es consideraran totalment subterranis.  
d) Els buits o plantes sota coberta inclinada, no es comptaran com a planta a l?efecte del nombre total d'aquests, tret que la cara superior del forjat pla que forma el sostre de la planta inferior estiga a més de cent vint (120) centímetres per davall de la cornisa de l?edifici establerta com a màxima per a cada àmbit d'ordenança.  
Art. 3.4.7. Alçària mitjana ponderada  
1. L'alçària mitjana ponderada per a una parcel·la determinada és el valor mitjà en unitats mètriques de conjunt d'edificacions consolidades del tram de carrer en què es trobe la parcel·la. El concepte d'alçària mitjana ponderada s'estableix com a valor normatiu en alguns àmbits d'ordenació de la ciutat consolidada, complementat amb la fixació de l'alçària (fixa o màxima) en nombre de plantes.  
2. Per a la determinació de l'alçària mitjana ponderada d'un tram de carrer es projectaran tots els plànols de façana de les edificacions compreses en les parcel·les amb front a aquest tram sobre el plànol vertical coincident amb l'alineació exterior; el valor de l'alçària mitjana ponderada en metres serà igual al quocient de la sumatòria del producte de l'alçària en metres de cada edifici per la longitud horitzontal del seu plànol de façana, entre la sumatòria de totes les longituds horitzontals dels plànols de façana considerats en el càlcul.  
3. A l?efecte de la determinació de l'alçària mitjana ponderada i de la consideració o no de cada una de les parcel·les compreses en el tram de carrer, hom atendrà al següent mètode:  
a) S'exclouran del càlcul a tots els efectes els solars sense edificació, o els espais de parcel·la vacants amb front a l'alineació, o els espais de parcel·la vacants amb front a l'alineació exterior. El concepte d'alçària mitjana ponderada implica la consideració del tram de carrer com un continu edificat.  
b) S'exclouran així mateix del càlcul aquelles edificacions d'alçària superior en nombre de plantes al valor màxim fixat en l?àmbit d'ordenació, llevat que estiguen incloses en el catàleg de protecció com a elements d'interès arquitectònic.  
c) S'exclouran també del càlcul les edificacions declarades en estat de ruïna o sobre les que hom estiga tramitant el corresponent expedient de declaració.  
d) Per tant de carrer es considerarà una línia continuada per la successió dels límits frontals de les parcel·les, sempre que en cap punt produesca angles en planta majors de dos-cents vint-i-cinc graus centígrads (225º C) amidats des la via pública.  
e) L'aplicació de l'alçària mitjana ponderada es farà només sobre trams de carrer iguals o majors a trenta (30) metres i conformats com a mínim per cinc (5) parcel·les. Si no es complien ambdues condicions, l'alçària mitjana ponderada per a una parcel·la determinada serà la mitjana aritmètica de l'alçària en metres de les dues edificacions confrontants.  
Art. 3.4.8. Alçària de coberta o de coronament  
1. L'alçària de coronament és la que s'amida fins al nivell superior dels plastrons de protecció de coberta o fins a la seua cimera, i en tot cas, fins al punt més elevat de l'edificació.  
Art. 3.4.9. Establiment normatiu de l'alçària de l'edificació  
L'alçària de l?edificació s'assenyala sempre directament en les normes específiques de cada àmbit d'ordenació i serà un valor d'obligat compliment, bé com a dimensió fixa o màxima, independentment de les altres condicions que regulen l?edificació. L'alçària de l?edificació serà sempre establerta en nombre de plantes i complementàriament en unitats mètriques, bé directament o bé mitjançant la referència a l'alçària mitjana ponderada del tram de carrer; de fixar-se els dos valors d'alçària fixa o màxima, ambdós seran de compliment obligat, i si no s'estableix el segon, l'alçària de l?edifici en metres no podrà ser superior al producte del nombre màxim de plantes per tres metres i mig (3,5 m).  
Art. 3.4.10 Construccions permeses per damunt de l'alçària màxima  
Per damunt de l'alçària màxima permesa en cada àmbit d'ordenació solament es permetrà la instal·lació o construcció de les caixes d'escales, casetes i maquinària d'ascensors, instal·lacions i xemeneies de calefacció, condicionament d'aire i ventilació o evacuació del fum, ampits, baranes i d'altres coronaments ornamentals, i plafons d'energia solar.  
Capítol 5: Condicions de qualitat i higiene  
Art. 3.5.1 Definició i aplicació  
1. Són les condicions normatives establertes per a garantir la necessària qualitat constructiva i el compliment dels requisits mínims de salubritat dels edificis.  
2. Les condicions de qualitat i higiene són aplicables a totes les obres d'edificació.  
Secció 1: Condicions de qualitat -  
Art. 3.5.2 Qualitat de les construccions  
1. Tant en els projectes tècnics d'edificació com en l?execució de les obres s'assegurarà la necessària estabilitat, durabilitat, resistència, seguretat o economia de manteniment de materials usats i de la seua col·locació.  
2. A més del que disposen aquestes normes, l'ajuntament podrà exigir el compliment d'altres disposicions tècniques reglamentàries o textos legals sectorials que siguen aplicables.  
Art. 3.5.3. Aïllament tèrmic  
1. Les noves construccions compliran les condicions de transmissió i aïllament tèrmic previstes en les disposicions vigents sobre estalvi d'energia. Amb aquesta finalitat, els materials usats, el disseny i la solució constructiva compliran els requisits de la normativa aplicable.  
Art. 3.5.4. Aïllament acústic  
1. El nivell de soroll admissible a l?interior d'un local no podrà excedir el permès en cada cas per la legislació vigent, i si hi mancava, de l?establert en l'article 3.8.5. d'aquestes normes urbanístiques. Si es preveu un nivell major de soroll caldrà dotar el local d'aïllament acústic suficient amb els materials i les solucions previstos en les instruccions tècniques i normes aplicables.  
Art. 3.5.5. Barreres anti-humitat  
1. Tots els locals han de ser estancs i estar protegits de la penetració d'humitat; les soleres, els murs perimetrals de soterranis, les cobertes, les juntes de construccions i la resta de punts que pogueren ser vies de filtració d'aigües estaran impermeabilitzats i aïllats com cal.  
Secció 2: Condicions higièniques dels locals  
Art. 3.5.6. Local exterior  
1. Es considerarà local exterior el que dispose de ventilació i enllumenat i complesca algunes de les següents condicions:  
a) Recaure en un carrer, en una plaça o en qualsevol espai lliure d'edificació de caràcter públic.  
b) Donar a un espai lliure privat que complesca les condicions de cada àmbit d'ordenació.  
c) Donar a un pati del tipus I (HD/91).  
Art. 3.5.7. Estança habitable  
1. Es aquella en què hi ha activitats d'estatge, repàs o treball que requeresca la permanència sedentària de persones.  
2. Totes les estances habitables hauran ser exteriors segons les condicions de l'article 3.5.6. Se n'exceptuen aquells locals que puguen o hagen de mancar de buits per l'activitat que s'hi desenvolupa i sempre que tinguen la instal·lació mecànica d'enllumenat i el condicionament d'aire convenients.  
3. No podran instal·lar-se estances habitables en soterranis. Es permetrà en semi-soterranis sempre que no estiguen adscrites a usos residencials i tret que es tracte d'un habitatge unifamiliar amb d'altres estances en plantes superiores i complesquen la resta de condicions normatives.  
Art. 3.5.8. Ventilació  
1. Es la capacitat de renovació de l'aire d'un local. Potser natural (quan es produeix mitjançant obertures a l'exterior) o artificial (quan es realitze mitjançant sistemes mecànics de ventilació forçada).  
2. Tret de les excepcions causades per l'activitat, considerades en l'article 3.5.7 cada peça habitable comptarà amb ventilació natural, i s'admetrà la forçada en les estances no habitables com lavabos, cambres de bany, cambres de serveis i instal·lacions, rebosts, trasters, garatges i semblants. Sense perjudici de les condicions que es detallen per a cada ús, qualsevol local ha de tenir garantit un nivell mínim de renovació d'aire d'un (1) volum per hora.  
Art. 3.5.9. Enllumenat  
1. Enllumenar un local és proveir-lo de claror amb mitjans naturals (llum solar) o artificials.  
2. Sense perjudici de les condicions que es detallen per a cada ús, cap local podrà comptar amb un nivell d'il·luminació artificial inferior a cinquanta (50) lux, mesurats sobre un pla horitzontal situat a setanta-cinc (75) centímetres del terra.  
Art. 3.5.10 Assolellada   
1. L'assolellada és la captació dins d'un local de les radiacions solars  
2. En les figures d'ordenació d'àrees de nova ocupació del sòl, caldrà garantir un nivell mínim d'assolellada equivalent a una (1) hora de sol diària, mesurada sobre algun dels plànols de façana de l'edifici a una altura de dos (2) metres sobre la cota de la rasant el dia 22 de desembre.  
Art. 3.5.11 Enfosquiment  
1. Totes les estances habitables destinades a estatge i descans de persones tindran sistemes permanents que en permeten l'enfosquiment front a la claror exterior.  
Secció 3: Condicions higièniques dels edificis  
Art. 3.5.12 Patis  
1. Pati és l'espai lliure d'edificació i de domini privat delimitat per façanes interiors de l'edificació en la major part del perímetre.  
2. Hi ha dues classes de patis a l'efecte de l'aplicació d'aquestes normes:  
a) Pati de parcel·la: el que està situat íntegrament a l'interior de l'edificació d'una parcel·la o al seu perímetre si es tracta d'un pati obert.  
b) Pati d'illa: és l'espai lliure definit per les alineacions oficials interiors, o bé el resultant de l'aplicació normativa de la profunditat màxima edificable.  
Art. 3.5.13 Paràmetres dimensionals dels patis  
1. L'amplària d'un pati és la separació entre els paràmetres oposats més pròxims que el delimiten. Les dimensions horitzontals d'un pati es mantindran iguals o majors en tota l'alçària. L'amplària mínima del pati no podrà ocupar-se amb cossos volats de cap mena.  
2. L'alçària d'un pati és la mida de la dimensió vertical des de la cota de rasant fins al coronament del paràmetre perimetral més alt.  
Art. 3.5.14 Patis de parcel·la  
1. Els tipus i les dimensions d'aquests patis compliran el que estableixen les Normes d'Habitabilitat i Disseny d'Habitatges en l?Ambit de la Comunitat Valenciana (HD/91).  
2. Cada pati de parcel·la comptarà amb accés des d'un espai comú als locals a què servesca a fi de possibilitar les tasques obligades de neteja i manteniment.  
Art. 3.5.15 Patis d'illa  
1. Per tal que la unió de diversos patis de parcel·la es consideren patis d'illa, l'amplària mínima haurà de ser igual a l'alçària del pati.  
2. Els patis d'illa seran mancomunats i amb accés des de totes les parcel·les.   
Art. 3.5.16 Patis mancomunats  
1. La mancomunitat de patis s'establirà constituint en escriptura pública un dret real de servitud sobre els solars o immobles que no podrà cancel·lar-se sense l'autorització municipal i mentre que hi haja algun dels edificis que la requeresca per a complir les dimensions mínimes.  
2. Els patis mancomunats podran separar-se en planta amb un mur de menys de dos (2) metres d'alçària.  
Art. 3.5.17 Cobriment de patis Es permetrà cobrir els patis amb claraboies, i d'altres elements translúcids, i es deixarà un espai lliure perimetral amb una àrea mínima de ventilació del vint per cent (20%) de la del pati.  
Capítol 6: Condicions de dotació de serveis  
Art. 3.6.1. Definició  
1. Són les condicions que regularan els requisits i les característiques de les dotacions i serveis de les edificacions, per al bon funcionament d'aquestes conformement a l?ús instal·lat o previst.  
2. Les condicions de dotació de serveis són aplicables a totes les obres que impliquen nova construcció i parcialment les obres sobre edificis existents quan determinats serveis o instal·lacions no complesquen els requisits mínims d'habitabilitat.  
3. A més del que disposen aquestes normes, l'ajuntament podrà exigir el compliment d'altres disposicions tècniques reglamentàries o textos legals sectorials aplicables.  
Secció 1: Dotació d'aigua  
Art. 3.6.2. Dotació d'aigua potable  
1 . Cada edifici haurà de comptar a l'interior amb serveis d'aigua corrent potable amb la dotació suficient per a les necessitats pròpies de l?ús. Els habitatges tindran una dotació mínima diària de dos-cents (200) litres per habitant. Lla xarxa d'aigua proveirà tots els llocs de neteja personal i de preparació d'aliments, i també tots els que calga per a cada activitat.  
2. En aplicació del que disposa la legislació vigent sobre garanties sanitàries dels establiments d'aigua destinada al consumo humà i d'acord amb les facultats pròpies d'aquestes normes subsidiàries, no es podran atorgar llicències per a la construcció de cap tipus d'edifici si no queda garantit el cabal d'aigua necessari per al desenvolupament de l'activitat, i hom haja acreditat la qualitat sanitària de les aigües.  
3. Quan la procedència de les aigües no siga de subministrament municipal o d'un altre ja controlat i garantit davant l'ajuntament, s'exigirà la justificació de l'origen, la forma de captació, els aforaments, l'anàlisi i la garantia de continuïtat en el subministrament.  
Art. 3.6.3 Dotació d'aigua calenta  
1. En cada edifici es preveurà i assegurarà el funcionament correcte de la instal·lació d'aigua calenta en els apartats sanitaris destinats a la neteja de persones i a la neteja domèstica.  
Secció 2: Serveis d'evacuació  
Art. 3.6.4. Evacuació d'aigües pluvials  
1. El desguàs de les aigües pluvials es farà mitjançant un sistema de recollida que per baixants les faça arribar als albellons que les conduesquen al clavegueram urbà destinat a recollir aquesta classe d'aigües o per abocament lliure en la mateixa parcel·la quan es tracte d'edificació aïllada.  
Art. 3.6.5 Evacuació d'aigües residuals  
1. Les instal·lacions d'evacuació d'aigües residuals quedaran definides per la seua capacitat d'avaluació sobre la base dels criteris indicats a la norma tecnològica corresponent i hauran de omplir, si s'escau, la normativa relativa a abocaments industrials.  
2. La solució constructiva de les instal·lacions domèstiques resoldrà si més no això:  
a) Xarxa horitzontal de desguàs, amb pendent mínima de l?un i mig per cent (1,5%).  
b) El desguàs de lavabos, bidets, banys, i dutxes, amb sifons individuals o pots sifònics registrables abans de la connexió als baixants.  
c) El desguàs dels safareigs i aparells de desguàs per bombament a través de sifons individuals registrables abans de la connexió als baixants.  
d) La disposició de sobreeixidors en els lavabos, bidets, banys i safareigs.  
e) El desguàs dels wàters als baixants, directament o mitjançant un maneguet de connexió.  
f) La provisió de reixeta desmuntable i tancament hidràulic en els embornals.  
g) La ventilació dels baixants per l?extrem superior per a evitar succions.  
h) La instal·lació d'una ventilació independent dels baixants en els edificis que així ho requeresquen.  
i) Les connexions dels baixants amb la xarxa horitzontal de sanejament, mitjançant unes arquetes quan la xarxa siga entrada, i amb registres quan siga suspesa.  
j) La situació d'una arqueta o pou general de registre entre la xarxa horitzontal de sanejament i la xarxa general del clavegueram urbà.  
k) La possibilitat de dilatació lliure en les conduccions, respecte a ella mateixa respecte dels encontres i d'altres elements constructius.  
l) La protecció, dels materials usats, de l'agressió ambiental, d'altres materials no compatibles, i de les aigües brutes.  
2. Si la instal·lació rep aigües procedents d'ús d'aparcaments o activitats semblants, es disposarà una arqueta separadora de fang o greix, abans de l'arqueta o pou general de registre. per a aigües residuals industrials, el sistema de depuració haurà de merèixer l'aprovació prèvia dels organismes competents.  
Art. 3.6.6 Evacuació del fum  
1. En cap edifici de nova construcció es permetrà instal·lar l?eixida lliure de fums per les façanes, patis comuns, balcons i finestres, encara que aquesta eixida siga provisional.  
2. Cada tipus de conducte o xemeneia estarà proveït d'aïllament i revestiment suficients per a evitar que la radiació de calor es transmeta a les propietats contigües, i que el pas i eixida del fum cause molèsties o perjudicis a tercers. Els conductes no correran visibles per les façanes exteriors tret que pels seus materials i color s'integren en la composició general de l'edifici, i s'elevaran com a mínim un metre per damunt de l?element més alt de la coberta situat a una distància no superior a vuit (8) metres.  
3. Es preceptiu l?ús de filtres depuradors en les eixides del fum de xemeneies industrials, instal·lacions col·lectives, hotels, restaurants o cafeteries.  
4. L'ajuntament podrà imposar les mesures correctores que estime pertinents quan, amb l?informe tècnic previ, s'acredite que una eixida del fum causa perjudicis al veïnat, es podran aplicar totes les disposicions que sobre contaminació atmosfèrica siguen vigents, tant si vénen de l'ajuntament com de qualsevol altra autoritat supramunicipal.  
Art. 3.6.7. Evacuació de residus sòlids  
1. Tots els edificis amb més de trenta (30) habitatges i els destinats a usos urbans no residencials, disposaran d'un local per a poals de les escombraries amb ventilació mitjançant una xemeneia independent.  
2. La instal·lació d'evacuació d'escombraries es definirà segons la capacitat de recollida i emmagatzematge, d?acord amb les necessitats dels usuaris, i d'acord amb les condicions de les normes tècniques de disseny i del servei de recollida.  
3. Complementàriament regiran les condicions de la Llei 42/1975 sobre Deixalles i Residus Sòlids Urbans. Es prohibeixen les màquines trituradores d'escombraries i residus amb abocament a la xarxa de clavegueres, que excepcionalment es podran autoritzar després de l?informe del servei municipal.  
4. Quan les escombraries o d'altres residus sòlids que produesca qualsevol activitat, per les seues característiques, no puguen o no hagen de ser retirades pel servei de recollida domiciliari, caldrà traslladar-les directament al lloc adient per a l'abocament a càrrec del titular de l'activitat.  
Secció 3: Dotació d'energia  
Art. 3.6.8. Energia elèctrica  
1. Cada edifici comptarà amb una instal·lació interior d'energia elèctrica connectada al sistema de proveïment general o al sistema adequat de generació pròpia. En els establiments oberts al públic es col·locarà de manera que puga proporcionar il·luminació artificial a tots els locals i permeta les preses de corrent per a les instal·lacions que s'instal·len.  
2. Les instal·lacions de baixa tensió en l?edifici quedaran definides per a la potència elèctrica necessària, tenint en compte, per al càlcul, les previsions de consum d'energia per a serveis (enllumenat, aparells elevadors, calefacció, etc.), i també la necessària per als usos previstos, d'acord amb les condicions de dotació marcades en les instruccions i reglaments específics de caràcter tècnic vigents que s'hi puguen aplicar.  
3. Quan es preveja la instal·lació de centres de transformació en un edifici, no podran situar-se per davall del segon soterrani, a més de complir les condicions exigides per les reglamentacions específiques, caldrà ajustar-se a les normes de protecció de medi ambient que s'hi puguen aplicar. No podrà ocupar-se la via pública amb cap instal·lació auxiliar, tret quan s'instal·le un quadre de comandament per a l?enllumenat públic.  
4. Tots els edificis en què hi hagués instal·lacions de consumidors diferents hauran de tenir un local amb les característiques tècniques adequades per a albergar-hi els comptadors individualitzats i els fusibles de seguretat.  
5. En cada edifici s'exigirà la col·locació en terra de les instal·lacions i de l'estructura. La instal·lació de col·locació en terra quedarà definida per la resistència elèctrica que oferesca la línia, considerant les sobretensions i corrents de defecte que puguen originar-se en les instal·lacions elèctriques, antenes, parallamps i grans masses metàl·liques estructurals o d'una altra mena.  
Art. 3.6.9. Instal·lacions de gas  
Els edificis que incloguen el gas entre les seues fonts d'energia, hauran de complir en la instal·lació les condicions imposades per la normativa a nivell estatal, per les ordenances corresponents emanades de l'ajuntament i per les normes de les pròpies companyies subministradores, si escau.  
Art. 3.6.10 Combustibles líquids i sòlids  
1. Si s'usen els derivats del petroli com a font d'energia, l?emmagatzematge d'aquests combustibles s'haurà d'ajustar al que estableix la reglamentació específica i totes altres normes de caràcter general que s'hi puguen aplicar. En general, la dotació de dipòsits de combustibles quedarà definida en cada cas, segons el que establesca la reglamentació corresponent.  
2. Les calderes i els cremadors compliran la normativa corresponent i comptaran amb els filtres i les mesures correctores suficients per a adequar l?emissió del fums, de gasos i d'altres contaminants atmosfèrics de manera que complesquen el que disposen els articles 3.6.6 i 3.8.8.  
Art. 3.6.11. D'altres energies alternatives  
Els projectes d'edificació en els quals es preveja la instal·lació d'energia solar o un altre tipus d'energia alternativa, hauran de tenir-ne en compte l?impacte estètic i visual i resoldre'n la integració correcta en la composició general de l?edifici.  
Secció 4: Serveis de comunicacions  
Art. 3.6.12. Telefonia  
1. Tots els edificis s'hauran de construir amb previsió de les canalitzacions telefòniques, independentment que es realitze o no la connexió amb el servei telefònic.  
2. En els edificis destinats a habitatge col·lectiu es preveurà la intercomunicació en circuit tancat dins de l?edifici, des del portal fins a cada un dels habitatges.  
3. Les instal·lacions de telefonia i interfonia quedaran definides tenint en comptes la possibilitat immediata de connexió i intercomunicació establertes en els epígrafs anteriors.  
Art. 3.6.13. Ràdio i televisió  
1. En cada edifici d'habitatge col·lectiu, i en els que es preveja la instal·lació de televisió o ràdio en distints locals, s'instal·larà una antena col·lectiva de televisió i de freqüència modulada.  
2. Quan l?element que s'ha d'instal·lar siga una antena receptora de senyals de televisió via satèl·lit, s'haurà d'emplaçar en el punt de l?edifici o de la parcel·la en què menor impacte visual comporte per al medi i sempre on siga menys visible des dels espais públics.  
Art. 3.6.14. Serveis postals  
Cada edifici comptarà amb bústies per a correspondència fàcilment accessible des de l?exterior.  
Secció 5: Instal·lacions de confort  
Art. 3.6.15. Instal·lació de clima artificial, calefacció i/o aire condicionat.  
Cada edifici en el qual hi hagen locals destinats a la permanència sedentària de persones haurà de mantenir al seu interior les condicions de temperatura i humitat fixades per la normativa específica corresponent, bàsicament amb mitjans naturals que podran complementar-se, si cal, amb instal·lacions mecàniques de calefacció o condicionament d'aire. El projecte de la instal·lació buscarà la solució de disseny que conduesca a un major estalvi energètic.  
Art. 3.6.16. Aparells elevadors  
1. Cada edifici en l'interior del qual s'haja de salvar un desnivell superior als dotze (12) metres entre cotes de pis situades per damunt del rasant, tindrà ascensor. Se n'exceptuen els edificis d'habitatge unifamiliar i aquells en què, segons la destinació, siga absolutament necessari.  
2. La instal·lació d'ascensors quedarà definida per la capacitat de càrrega, la velocitat i el nombre de parades calculades d'acord amb el nombre d'usuaris previstos i el nombre de plantes servides. El nombre d'ascensors que cal instal·lar í les dimensions es determinarà conformement a les necessitats de l'edifici i, en cada cas, segons el que disposen les condicions d'ús. Tots hauran de ser d'ascens i descens.  
3. L'accés a l'ascensor en la planta baixa no estarà a cota superior de cent cinquanta (150) centímetres respecte al rasant en l?entrada de l?edifici. Cada desembarcament d'ascensor tindrà comunicació directa a través de zones comunes de circulació, amb l?escala.  
4. Es podrà instal·lar muntacàrregues si així convé al funcionament de l?ús i l?edificació. Serà obligatòria la instal·lació de muntaplats en els restaurants, cafeteries o d'altres locals de consum per al públic de menjars i begudes, quan les àrees d'expedició de productes i estatge del públic es troben en distintes plantes.  
5. Les escales mecàniques compliran les condicions de disseny i construcció convenients a l?ús a què es destine. L'existència d'aquestes no eximirà de l?obligació d'instal·lar ascensor.  
6. En qualsevol que siga la classe d'aparell elevador usat, es compliran les normes exigides pel Reglament d'aparells Elevadors í d'altres normes tècniques vigents aplicables.  
Secció 6: Dotació d'aparcaments  
Art. 3.6.17 Condicions generales  
1. Els usos, sense perjudici del que s'estableix a les condicions de cada un, haurà de comptar amb una dotació d'aparcament obligatori que no serà menor d'una (1) plaça per habitatge, o una (1) plaça cada cent (100) metres quadrats de superfície edificada en usos distints del d'habitatge, o en usos industrials, el menor valor dels que resulten d'aplicar una (1) plaça cada cinc (5) punts de treball.  
2. L'aparcament obligatori podrà situar-se en l?interior de la parcel·la, en l?interior de l?edificació o mancomunadament i sota rasant en patis d'illa o espais lliures privats. La provisió de dotació de places d'aparcament és independent de l?existència de garatges de propietat privada i intenció lucrativa.  
3. En els supòsits d'aparcaments lligats a un ús concret no es podrà separar de l'alienació o de la transmissió de les places d'aparcament de les dels habitatges o locals al servei dels quals s'adscriguen, per la qual cosa la situació i les dimensions de les places d'aparcament hauran de constar en les escriptures de compra-venda de locals i en els contractes de lloguen En els casos de mancomunitat, aquesta tindrà caràcter de servitud i haurà de ser inscrita en el Registre de la Propietat, a més de complir les condicions anteriorment indicades.  
4. En els casos de locals comercials, industrials, dotacions, o d'usos semblants, que s'instal·len en edificis existents que no compten amb provisió de places d'aparcament, es podrà autoritzar que la dotació corresponent es trobe en uns altres edificis, o en aparcaments privats situats en un radi d'acció inferior a dos-cents (200) metres del local considerat; l'adscripció de les places s'haurà de fer constar mitjançant una escriptura pública de compra-venda o contracte de lloguer incorporats als propis del local. En zones en les quals pel suport viari, la tipologia arquitectònica, o les condicions d'accessibilitat i aparcaments públics d'àrea, siga inconvenient per al medi i la imatge urbana, l'ajuntament podrà dispensar de la dotació mínima d'aparcaments.  
Capítol 7: Condicions de seguretat en els edificis  
Art. 3.7.1 Definició  
1. Condicions de seguretat són les que s'estableixen amb el propòsit d'assegurar la millor protecció de les persones mitjançant requisits en les característiques dels edificis.  
2. Les condicions que assenyalen per a la seguretat en els edificis s'apliquen a les obres de nova edificació i en les de condicionament i reestructuració. Seran així mateix aplicables en la resta de les obres en els edificis en els quals, a judici dels serveis tècnics municipals, el seu compliment no representa cap desviació important en els objectius.  
3. A més del que disposa el present capítol, cada edifici haurà de complir la resta de condicions de seguretat que s'establesca en les normes i lleis vigents sobre la matèria.  
Art. 3.7.2. Accessos a les edificacions  
1. Totes les edificacions hauran d'estar identificades exteriorment amb senyalització clarament visible de dia i de nit des de la vorera del davant. Els serveis municipals senyalaran els llocs en què han d'exhibir-se els noms dels carrers i aprovaran la forma d'exhibir el número de l'edifici.  
2. L'accés a les edificacions haurà de fer-se des de l'espai públic .o des d'un espai lliure privat que siga confrontant amb el públic almenys en un vuitè (i7-8) del seu perímetre, amb un mínim de cinc (5) metres i amb la línia de contacte entre ambdós de la mateixa cota de rasant. En cada cas serà possible l'accés a l'edificació de vehicles de serveis d'ambulància.  
3. Quan així es determine en les normes de cada àmbit d'ordenació o de cada ús, s'exigirà accés independent per als usos distints al residencial, en edificis amb aquest ús predominant.  
Art. 3.7.3 Senyalització en l'interior dels edificis  
1. En els edificis d'ús públic existirà la senyalització interior corresponent a eixides i escales d'us normal i d'emergència, aparells d'extinció d'incendis, sistemes o mecanismes d'evacuació en cas de sinistre, posició d'accessos i serveis, cambres de maquinària, situació de telèfon i mitjans de circulació per a minusvàlids, senyalització dels graons de les escales i, en general, totes les senyalitzacions que calguen per a l'orientació de les persones en l'interior seu, i facilitar els processos d'avaluació en cas d'accident o sinistre i l'acció dels serveis de protecció ciutadana.  
2. La senyalització i el seu funcionament en situació d'emergència serà objecte d'inspecció per part dels serveis tècnics municipals abans de l'autorització de la posada en ús de l?immoble o local, i de revisió en qualsevol moment.  
Art. 3.7.4. Porta d'accés  
1. Els edificis tindran una porta d'entrada des de l?espai exterior, l'amplària de la qual, tret el cas dels habitatges unifamiliars, no serà inferior a cent vint-i-cinc (125) centímetres, amb una alçada que serà major o igual a dos-cents onze (211) centímetres.  
2. Haurà de distingir-se clarament de qualsevol altre buit pràcticament de la mateixa planta.  
Art. 3.7.5. Circulació interior  
Es considera espais de circulació interior dels edificis els que permeten la comunicació per a ús del públic en general entre els distints locals o habitatges d'un edifici d'ús col·lectiu, entre elis i els accessos amb l?exterior, les cambres d'instal·lacions, garatges o altres estances que integren la construcció: els portals, replans, escales, rampes, ascensors, distribuïdors, passadissos i corredors. Sense perjudici que per a l?ús de l?edifici s'imposen unes altres condicions, compliran les següents:  
a) Els portals tindran una amplària mínima de dos (2) metres fins al començament de l?escala principal i dels aparells elevadors.  
b) Els distribuïdors d'accés a habitatges o locals tindran una amplària major de cent vint (120) centímetres quan servesquen a un nombre de locals igual o inferior a quatre (4), i major de cent quaranta (140.) centímetres si es dóna servei a més unitats.  
c) La forma i superfície dels espais comuns permetrà el transport d'una persona en llitera, des de qualsevol local fins a la via pública.  
Art. 3.7.6. Escales   
1. L'amplària útil de les escales d'ús públic en els edificis no podrà ser menor de cent (100) centímetres ni podrà tenir replans partits, desplegament helicoïdal amb graons compensats, ni d'altres soluciones que oferesquen perill a l?usuari, sense perjudici de limitacions més grans contingudes en les condicions particulars de l?ús a què es destine l?edifici o local, o en unes altres normatives sectorials que s'hi apliquen. Les escales d'ús estrictament privat tindran una amplària mínima de vuitanta (80) centímetres, i es podran construir com millor convinga a l?usuari.  
2. El replà en l?escala tindrà una amplària igual o superior al de tir. L'amplària de les escales serà uniforme en cada recorregut. Cada tram d'escala entre replans no podrà tenir més de setze (16) graons. L'alçada lliure de les escales serà superior a dos-cents vint (220) centímetres.  
3. Si hi haguessen portes en el replà, l'amplària mínima d'aquest serà de cent setanta (170) centímetres, si les portes s'obrin cap aquest, i, de cent vint-i-cinc (125) centímetres, si obrin cap a l?interior dels habitatges o locals.  
4. No s'admeten escales d'ús públic sense llum natural i ventilació, tret dels trams situats en plantes sota rasant (que comptaran amb xemeneia de ventilació o un altre mitjà semblant) i les d'ús no públic. Si l?enllumenat de l?escala fora exterior tindrà almenys un buit per planta, amb superfície d'il·luminació superior a un (1) metre quadrat i superfície mínima de ventilació de cinquanta (50) centímetres quadrats. En edificis de fins a quatre (4) planes es permetrà la il·luminació zenital de l'escala, sempre que es resolga adequadament la ventilació i el buit lliure tinga un costat mínim de cinquanta (50) centímetres i una superfície mínima d'un (1) metre quadrat.  
Art. 3.7.7 Rampes  
1. Quan les diferencies de nivell en els accessos de les persones foren salvades mitjançant rampes, aquestes tindran l'amplària de l'element de pas a què corresponga, amb un pendent no superior al deu per cent (10%). En el cas de rampes auxiliars de les escales la seua amplària podrà reduir-se fins als cinquanta (50) centímetres.  
Art. 3.7.8. Supressió de barreres arquitectòniques  
Respecte d'això hom s'ajustarà al que disposa el Decret 193/1988, de 42 de desembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, que aprova normes per a l'accessibilitat i eliminació de barreres arquitectòniques.  
Art. 3.7.9. Prevenció d'incendis  
1. Les construccions de nova planta hauran de complir les mesures per a la protecció contra incendis, estableix la Norma Bàsica d'Edificació (NBE) CPI-91.  
2. En les actuacions de rehabilitació caldrà també ajustar-se al que estableix l'esmentada NBE CPI-82 per als edificis de nova planta, en la mesura màxima que permeten els condicionants tipològics, estructurals, funcionals, i compositius de l'edifici existent.  
3. Caldrà complir obligatòriament les disposicions que l'ajuntament aprove per a incrementar la seguretat preventiva dels edificis i per a facilitar l?evacuació de persones i l?extinció de l?incendi si s'esdevingués.  
4. Quan una instal·lació no puga complir, segons l'ajuntament, les condicions correctes de seguretat per a si mateixa i el seu entorn, i comporta riscos no esmenables per a persones i béns, podrà ser declarada fora d'ordenació, amb la supressió de l?ús i del tancament de la instal·lació.  
Art. 3.7.10 Prevenció contra el llamp  
1. Quan per la localització d'una edificació, o per la inexistència d'instal·lacions de protecció en l?entorn, hi ha riscos d'accidents per llamps, s'exigirà la instal·lació de parallamps, la qual quedarà definida per la resistència elèctrica que tinga considerant el volum edificat que s'ha de protegir i la perillositat del lloc respecte del llamp.  
2. En la instal·lació del parallamps es resoldrà la longitud del pal de manera que estiga compresa entre dos (2) i quatre (4) metres, la situació d'aquest sobre un suport resistent no metàl·lic en la part més alta de l?edifici i la instal·lació de tota la xarxa conductora i seguretat.  
Art. 3.7.11 Prevenció de les caigudes  
1. Els buits horitzontals en els edificis oberts directament a l'exterior a una altura sobre el terra superior a cinquanta (50) centímetres estaran protegits per un ampit de noranta-cinc (95) centímetres o una barana de cent (100) centímetres; per a altures sobre el sòl superiors a vint (20) metres, les dimensiones d'ampits i baranes seran, respectivament, de cent cinc (105) i cent deu (110) centímetres. Amb igual sistema de protecció i amb les mateixes condicions, es protegiran els perímetres exteriors de les terrasses a què les persones puguen accedir.  
2. l'alçada de les baranes de les escales no serà inferior a noranta (90) centímetres i la distància entre els elements que la formen no serà superior a dotze (12) centímetres.  
Capítol 8: Condicions ambientals  
Art. 3.8.1. Definició  
1. Les condicions ambientals són les que s'imposen a les construccions qualsevol que siga l'activitat que albergue i a les seues instal·lacions per tal que de la seua utilització no es deriven agressions al medi natural per emissió de radioactivitat, pertorbacions elèctriques, soroll, vibracions, enlluernament, emissió de gasos nocius, fum o partícules, o pels abocaments líquids o sòlids.  
2. Les condicions ambientals s'apliquen en les obres de nova planta, en les de condicionament i en les de reestructuració; també aplicable en la resta de les obres en els edificis en què segons l'ajuntament el compliment no represente una desviació important en els seus objectius. L'ajuntament podrà requerir al propietari de l?immoble perquè execute les obres necessàries per a ajustar-lo a les condicions que assenyalen aquestes normes.  
3. En cada cas es compliran les condicions establertes en les normes dels usos, les de l?àmbit d'ordenació corresponent i totes les vigents d'àmbit municipal superior a aquest.  
Art. 3.8.2 Compatibilitat d'activitats  
1. En els sòls urbans solament podran instal·lar-se activitats autoritzades per la Llei Valenciana 3/89 d'Activitats Qualificades, de 2 de maig i el Nomenclàtor del seu desplegament, o aquelles que disposen de les mesures de correcció o prevenció necessàries.  
2. Perquè una activitat puga ser considerada compatible amb usos no industrials haurà de:  
a) No generar emanacions de gasos nocius o vapors d'olor desagradable, fum o partícules en proporcions superiors a les marcades en aquestes normes.  
b) No utilitzar en el procés elements químics inflamables, explosius, tòxics o, en general, que produesquen molèsties.  
c) Eliminar cap a l'exterior els gasos nocius o vapors que pogueren produir solament per xemeneies de característiques adequades.  
d) Tenir la maquinària instal·lada de manera que les vibracions, si n'hi hagués, no siguen percebudes des de l'exterior, o ho siguen en quantia inferior a la determinada en aquestes normes.  
e) No transmetre a l'exterior nivells sonors superiors als autoritzats en aquestes normes.  
f) Complir les condicions de seguretat contra el foc.  
3. Si no hi hagués les condicions requerides ni tan sols mitjançant tècniques correctores, l'ajuntament podrà exercir les accions sancionadores que hagués establert.  
Art. 3.8.3. Llocs d'observació de les condicions  
1. L'impacte produït per qualsevol activitat en el medi urbà està limitat en els efectes ambientals per aquestes normes, el compliment de les quals es comprovarà en els següents llocs:  
a) En els punts d'efectes més aparents, en cas de gasos nocius, fum, pols, residus o qualsevol altra forma de contaminació, enlluernament, pertorbacions elèctriques o radioactives; en els punts d'origen, en cas de perill d'explosió.  
b) En el perímetre del local o de la parcel·la si l'activitat es única en un edifici aïllat per a la comprovació del soroll, les vibracions, olors o semblants.  
Art. 3.8.4. Emissió de radioactivitat i pertorbacions elèctriques  
1. Les activitats susceptibles de generar radioactivitat o pertorbacions elèctriques hauran de complir les disposicions especials dels organismes competents en la matèria.  
2. En cap cas es permitrà cap activitat que emeta radiacions perilloses, i tampoc cap altra que produesca pertorbacions elèctriques que afecten el funcionament de qualsevol mena d'equip o maquinària, diferents d'aquells que originen les pertorbacions.  
Art. 3.8.5. Transmissió de soroll  
1. El nivell sonor es mesurarà en decibels ponderats de l'escala A (dBA) segons la norma UNE 21/314/75 i la seua determinació es farà en els llocs d'observació assenyalats en l'article 3.8.3 o en el domicili del veí més afectat per molèsties de l'activitat, en condicions d'aturada i de total funcionament, de dia i de nit, per a comprovar el compliment dels següents límits:  
a) Límits màxims d'emissió sonora transmesa a L'exterior (en dBA)  
Activitat confrontant Dia Nit  
   
Activitat industrial 70 55  
Serveis urbans no administratius 70 55  
Activitats comercials 65 55  
Residència 55 45  
Serveis terciaris no comercials 55 45  
Equipament no sanitari 55 45  
Equipament sanitari 45 35  
b) Límits de recepció sonora en l'interior dels locals (en dBA)  
Activitat confrontant Dia Nit  
   
Equip sanitari i de benestar social 25 20  
Equipament cultural i religiós 30 30  
Equipament educatiu 40 30  
Equipament d'oci 40 40  
Hostalatge 40 30  
Oficines 45 -  
Comerç 55 55  
Estances habitables tret de cuines 35 30  
Passadissos, lavabos i cuines 40 35  
Zones d'accés comú 50 40  
2. En cada cas, entre les 22.00 h i les 8.00 h, el nivell sonor admissible en el domicili del veí més afectat no podrà sobrepassar en més de tres decibels (3 dBA) el soroll de fons, i es considera com a tal el d'ambient sense els valors màxims accidentals.  
Art. 3.8.6. Vibracions  
1. No podrà permetre's cap vibració que siga detectable sense instruments en els llocs d'observació especificats en l'article 3.8.3; per la correcció s'instal·laran bancades antivibratòries independents de l'estructura de l'edifici i del sòl del local per a tots aquells elements originadors de vibració, i també de suports elàstics per a la fixació amb paràmetres. Les vibracions amidades en País (Vpals= 10 log. 3.200 A2 N3, sent A l'amplitud en centímetres i N la freqüència en hertzs) no superaran aquests valores:-  
a) Junt al generador: vibració màxima igual a 30 Vpals  
b) En el límit del local: vibració màxima igual a 17 Vpals  
c) A l?exterior del local: vibració màxima igual a 5 Vpals  
Art. 3.8.7. Enlluernament  
1. Des dels llocs d'observació especificats en l'article 3.8.3 no podrà ser visible cap enlluernament directe o reflectit, causats per fonts lluminoses de gran intensitat o per processos d'incandescència a altes temperatures, tals com combustió, soldadura i d'altres.  
Art. 3.8.8. Emissió de gasos, fum, partícules i d'altres contaminants  
1. No es permetrà l?emissió de cap tipus de cendra, pols fum, vapors, gasos ni d'altres formes de contaminació que puguen causar danys a la salut de les persones, a la riquesa animal o vegetal, als bens immobles, o que deterioren les condicions de neteja pròpies del decòrum urbà.  
2. En cap cas es permetrà la manipulació de substàncies que produesquen olors que puguen ser detectats sense necessitat d'instruments en els llocs assenyalats en l'article 3.8.3.  
3. Els gases, fum, partícules i en general qualsevol element contaminant de l'atmosfera, no podran ser evacuats en cap cas lliurement a l'exterior, sinó que caldrà fer-ho a través de conductes o xemeneies que s'ajusten al que s'hi pogués aplicar.  
4. En particular, per als generadors de calor, l?índex màxim d'opacitat del fum serà d'un (1) en l?escala de Ringelmann o de dos (2) en l?escala de Bacharach, i poden ser ultrapassats en instal·lacions que utilitzen combustibles sòlids, per un màxim de mitja hora en l?engegada.  
Art. 3.8.9. Abocaments industrials  
1. Les aigües residuals procedents de processos d'elaboració industrial es decantaran en primera instància per la mateixa indústria abans d'abocar-la a les xarxes generals de sanejament. Les instal·lacions que no produesquen aigües residuals contaminades, podran abocar directament amb un sifó hidràulic interposat.  
2. Les instal·lacions industrials que produesquen abocaments a la xarxa de col·lectius, s'hauran de sotmetre a les prohibicions i limitacions establertes en les reglamentacions sobre abocaments no domèstics a les xarxes de clavegueres.  
Capítol 9: Condicions estètiques  
Art. 3.9.1 Definició i generalitats  
1. Són les condicions que es fixen sobre les edificacions i tots altres elements d'incidència urbana amb el propòsit d'aconseguir la millor qualitat possible d'imatge de la ciutat.  
2. Les condicions estètiques s'apliquen per a totes les actuacions  
urbanístiques subjectes a llicència municipal. " regulació d'aquestes condicions s'estableix amb caràcter general en aquest capítol i amb caràcter específic i segons les característiques de cada zona en les normes dels àmbits d'ordenació.  
3. El foment i la defensa de la imatge urbana i rural del municipi corresponen a l'ajuntament, per la qual cosa qualsevol actuació que hi efecte s'haurà d'adequar als seus criteris. Segons el que preveu l'article 73 LS, l'ajuntament podrà denegar o condicionar les llicències de qualsevol actuació que resultassen lesives, inconvenients o antiestètiques, per a la imatge o per a qualsevol dels elements que la formen o hi incideixen.  
4. En cada cas, i per a la valoració dels aspectes estètics de l'ambient i de l?edificació del municipi, s'assumiran en l'actuació de l'ajuntament els criteris exposats en la memòria d'ordenació de les normes subsidiàries i especialment el de l'adequació al retorn de qualsevol edifici que es projecte en una zona consolidada. La seua integració haurà de ser garantida en la composició, en els materials i en el tractament exterior.  
5. La protecció de l?estètica i de la imatge urbana és obligació  
de cada propietari d'immobles i solars, com a part del deure de conservar les condicions mínimes d'ornat.  
Art. 3.9.2. Troballes arqueològiques  
1. Si es produïren troballes d'interès arqueològic, històric o artístic, les llicències atorgades es consideraran extingides, i caldrà interrompre les obres o activitats de què es tracte en el mateix moment en què apareguen els indicis relacionats amb la possible troballa; el promotor està obligat a comunicar-ho a l'ajuntament immediatament.   
2. Per a la represa de les obres o activitats interrompudes caldrà una llicència municipal especial, amb l'autorització dels organismes competents de l'administració autonòmica o estatal, segons la naturalesa de les troballes.  
Art. 3.9.3. Parets mitgeres  
1. Les parets mitgeres que queden a la vista des de l?espai públic encara que siga temporalment, s'hauran de tractar com a façanes i en forma similar a les de l'edifici. Si en les normes de l?àmbit d'ordenació corresponent no s'estableix el contrari, es permetrà la reculada dels edificis respecte a l'alineació oficial, sense deixar parets mitgeres descobertes o tractant-les en forma adequada.  
2. l'ajuntament podrà establir normes i criteris estètics o emprendre obres de millora de parets mitgeres en els casos en què per raons d'ornat urbà ho considere convenient.  
Art. 3.9.4 Façanes  
1. Quan l?edificació objecte de l?obra estiga contigua a edificacions protegides s'adequarà la composició de la nova façana a la preexistent, i s'harmonitzaran les línies fixes de referència (cornises, ràfecs, impostes, sòcols, bastiments), els ritmes i les proporcions d'obertures i blocs, la textura i el color dels materials i els criteris de llenguatge arquitectònic. La composició de la planta baixa quedarà integrada amb la resta de la façana. Les façanes laterals i posteriors es tractaran amb les mateixes condicions de composició que la principal.  
2. En edificis no catalogats podrà modificar-se la composició de la façana amb projecte de conjunt que en garantesca un resultat homogeni i en relació amb els que hi confronten. Les alteracions de qualsevol element de la façana visible des de l?exterior requerirà a més de l'aprovació del projecte de conjunt per part de l'ajuntament, l'acord de tots els propietaris.  
3. Els aparells o les instal·lacions de refrigeració, condicionament d'aire, evacuació del fum, extractors o similars no podran tenir l?eixida a la façana a menys de tres (3) metres sobre la rasant de la vorera, i la seua disposició serà de manera que en perjudique el menys possible la composició.  
4. En general, cada projecte haurà de justificar suficientment la solució de façana presentada i la correcta adequació a l?entorn en el qual es projecta.  
Art. 3.9.5. Elements aïllats i publicitaris  
1. Sols es permetrà la construcció de marquesines quan estiguen previstes en un projecte unitari de l?edifici i tindran un sortint màxim no superior al del ràfec permès per a l?edifici en l?àmbit d'ordenació corresponent.  
2. Els tendals mòbils estaran situats en tots els seus punts a una altura mínima sobre la vorera de dos-cents vint-i-cinc (225) centímetres i no podran sobresortir més de tres (3) metres ni més de l'ample de la vorera menys cinquanta (50) centímetres.  
4. Fora del sòl urbà queda prohibida la publicitat exterior; s'autoritzen exclusivament cartells informatius no publicitaris com rètols amb la denominació de l?establiment, indicacions de l'activitat desenvolupada, cartells senyalitzadors o informatius de carreteres, etc.  
Art 3.9.6. Cobertes  
1. Tindran un pendent màxim igual a seixanta graus centígrads (60 ). La solució de la forma i dels materials d'aquesta serà resolta en el projecte tècnic d'acord amb l'adequació i la integració relacionades amb l?entorn consolidat.  
Art. 3.9.7. Tanques  
1. Els solars, i també els terrenys que l'ajuntament dispose, s'hauran de tancar mitjançant tanques permanents situades en l'alineació oficial, amb una alçària de dos (2) metres i de materials que n'asseguren l?estabilitat i conservació en bon estat.  
2. Les parcel·les amb una edificació aïllada o reculada es tancaran amb tanques d'alçària no superior a un (1) metre i en cada cas uniformes amb les que ja existesquen, per damunt d'aquesta altura es permetrà la disposició d'elements vegetals fins a una altura màxima de cent vuitanta (180) centímetres.  
3. En cap cas es permetrà la col·locació de tanques amb elements que puguen causar lesions a persones o animals.  
Títol 4: CONDICIONS GENERALS DE LA URBANITZACIO  
Capítol 1: Condicions de proveïment d'aigua  
Capítol 2: Condicions de sanejament  
Capítol 3: Condicions de subministrament d'energia elèctrica   
Capítol 4: Condicions d'enllumenat públic  
Capítol 5: D'altres serveis  
Capítol 1: Del proveïment d'aigua  
Art. 4.1.1. Dotació mínima d'aigua per a ús domèstic  
1. No serà mai inferior a dos-cents litres (200) per habitant i per dia per a usos residencials. Per a usos industrials i d'altres, es justificaran les necessitats, amb una previsió mínima de vint M3 (20) per dia i hectàrea, tret del que dispose l'ajuntament segons la documentació presentada.  
Art. 4.1.2. Pressió mínima  
1. Serà d'una atmosfera i mitja (1,5) en el punt més desfavorable.  
Art. 4.1.3. Qualitat  
1. S'haurà de garantir, per part de l'organisme subministrador, la qualitat, el cabal acreditant els aforaments en època d'estiatge la capacitat, la potabilitat (segons el Decreto 1423/82, de 18 de juny, sobre Reglamentació Tècnico-sanitària per al Proveïment i Control de Qualitat de les Aigües Potables de Consum Públic) i la procedència. En cas d'utilitzar-se aigua no potable per a ús del reg i d'altres serveis, s'establiran dues xarxes independents.  
Art. 4.1.4. Dipòsits  
1. La capacitat mínima del dipòsit o dels dipòsits reguladors serà el corresponent a dos dies de consum.  
2. En cas de dipòsit únic, aquest, haurà d'estar repartit en dues cambres aproximadament iguals, independents i interconnectades, en previsió d'avaries i interrupcions per neteja.  
3. Si no hi hagués una cota suficient per a alimentar el conjunt previst, amb la pressió necessària, es podrà optar entre la instal·lació d'un dipòsit elevat, que se subministraria del regulador soterrat, o bé d'un grup hidropneumàtic, solució aconsellable en petits assentaments.  
Art. 4.1.5. Material de les conduccions  
1. Serà del tipus que no puga alterar la potabilitat de l'aigua.  
Art. 4.1.6. Diàmetres  
1. Per al de càlcul de diàmetres, es preveurà un consum instantani màxim de quatre (4) voltes el mitjà. El diàmetre mínim de les canonades de la xarxa de distribució serà de seixanta-cinc mil·límetres (75 mm). El diàmetre mínim de les connexions a la xarxa serà de tres quarts de polzada (3/4").  
Art. 4.1.7. Punts de presa  
1. Es preveuran per a regs de zones verdes públiques, espais lliures, i també boques d'incendis separades entre si a una distància màxima de cent (100) metres i amb un cabal de cinc (5) litres per segon simultanis. Les boques de reg seran de setanta mil·límetres de diàmetre (70 mm), amb raccord tipus Barcelona, segons el model oficial de l'ajuntament, tret que organismes d'àmbit superior dicten normes reguladores en un altre sentit.  
Art. 4.1.8. Possibles connexions  
1. En el traçat i dimensionat de xarxes principals, es tindran en compte les possibles connexions amb d'altres sectors o polígons contigus al que es planifica, segons la capacitat i les característiques de les xarxes generals previstes i la previsió de possibles enllaços amb zones perimetrals de possible dependència.  
Art, 4.1.9. Pressió de treball  
1. La pressió de treball serà igual o superior a sis atmosferes (6 atm).  
Art. 4.1.10. Separacions  
1. Les separacions entre la xarxa de proveïment d'aigua i d'altres instal·lacions seran com a mínim les següents, expressades en centímetres. El traçat de la xarxa haurà d'estar senyalitzat i ser fàcilment localitzable. A l'acte de recepció provisional de les obres per part de l'ajuntament, el promotor aportarà un plànol a escala 1:1000 indicatiu del traçat real de la xarxa, que es representarà delimitant les distàncies a les alineacions oficials i la profunditat respecte a la rasant oficial en cada canvi de direcció de les canonades, i com a mínim, cada cinquanta metres (50 m) de recorregut.  
 Distàncies  
Tipus de conduccions Horizontals Verticals  
   
Clavegueram 60 50  
Gas 50 50  
Electricitat d'alta tensió 30 30,  
Electricitat de baixa Tensió 20 20  
Telèfon 30 -  
Capítol 2: Condicions de sanejament  
Art. 4.2.1. Xarxa General   
1. La xarxa d'aigües negres es calcularà per a cabals iguals als de subministrament d'aigua potable per a usos domèstics, amb un mínim de dos-cents (200) litres per habitant i dia i el cabal instantani quatre voltes el mitjà.  
2. Per al càlcul del cabal d'aigües pluvials s'estimarà el temps d'acumulació per a la conca recollida (que en actuacions de tipus mitjà pot estimar-se en vint (20) minuts), i es considerarà la mitjana de les màxims pluges d'aqueixa durada esdevinguts en períodes de dos anys. Es consideraran no sols les aigües arreplegades per l'àrea d'estudi, sinó també les d'aportació exterior, provinents de tàlvegs naturals, i es podran establir defenses o llits artificials que les desvien de les àrees d'assentament, les aportacions exteriors.  
3. El traçat se situarà sota els nivells i zones verdes.  
4. S'establiran pous de registre en tots els canvis d'alineació i connexió de ramals i com a màxim a cinquanta centímetres (50,00 cm) entre si.  
5. Les conduccions de la xarxa seran de secció circular fins als vuitanta (80) centímetres de diàmetre; les de secció superior seran ovoides.  
6. Es preveuran les connexions a parcel·les, i se n'anticiparà l'execució a la del terra ferm de la calçada.  
7. S'instal·laran cambres de descàrrega automàtica en les capçaleres del clavegueram d'aigües negres.  
8. Els càlculs es realitzaran mitjançant l'aplicació de qualsevol de les fórmules sancionades perla pràctica, amb velocitats de circulació compreses entre 0,50 i 3,50 a secció plena.  
9. Els pendents mínims seran de l'un (1) per mil.  
Art. 4.2.2. Depuració i abocaments  
1. l'abocament podrà realitzar-se a un col·lector existent, i a un llit públic.  
2. En caso d'abocament a un col·lector existent, haurà de d'acreditar-se documentalment la possibilitat de l'abocament, mitjançant una autorització expedida per l'organisme competent, en què s'especifique el cabal màxim permès.  
3. En cas d'abocament a un llit públic, serà preceptiva la instal·lació d'un sistema de depuració d'aigües negres, de manera que el líquid que flueix complesca les condicions establertes per l'organisme competent; entre els documents de les normes s'ha d'incloure l'autorització oportuna de l'organisme titular del llit.  
Capítol 3: Condicions del subministrament d?energia elèctrica   
Art. 4.3.1 Connexió i transport  
1. La disposició d'energia elèctrica haurà de ser garantida mitjançant un document que acredite l'acord amb la companyia subministradora.  
2. Les línies de transport hauran de quedar garantides mitjançant fórmules que asseguren l'establiment de servituds de pas de conducció, quart no travesse terrenys propis.  
Art. 4.3.2. Dotació  
1. La dotació mínima per habitatge o local de cent (100) m2, 0 fracció serà de tres (3) kW per a usos industrials, esportius, etc. Es justificaran les dotacions necessàries segons les instal·lacions.  
Art. 4.3.3. Xarxes i centres de transformació  
1. Les línies de distribució tant per a l'enllumenat públic, com per a ús domèstic, seran subterrànies.  
2. Les casetes de transformació que no siguen subterrànies s'hauran de condicionar segons l'estètica del conjunt, i s'hauran de compaginar adequadament els criteris tècnico-econòmics amb els estètics en l'elecció de l'emplaçament.  
Art. 4.3.4. Projecte de subministrament d'energia elèctrica  
1. Haurà de subjectar-se a la normativa de l'organisme competent.  
Capítol 4: Condicions de l'enllumenat públic  
Art. 4.4.1. Estàndard d'il·luminació mitjana  
1. El nivell d'il·luminació en les vies es fixarà d'acord amb la importància del seu trànsit. Per a aixà, la il·luminació mitjana requerida per a l'enllumenat públic serà:  
En vies principals: deu (10) lux.  
En vies secundàries: cinc (5) lux.  
Capítol 5: D'altres serveis  
Art. 4.5.1. 1. Condició general  
1. En cas que es prevegen en les normes serveis no regulats en aquestes normes, com gas, telèfon, etc., caldrà especificar-hi les condicions a què s'hauran d'ajustar els projectes respectius, que hauran de formar part del d'urbanització.   
2. El projecte d'urbanització haurà de ser redactat per titulats tècnics especialistes en cada una de les matèries que l?integren, sense perjudici que necessàriament constituesca un document únic. Respecte d'això caldrà tenir en compte, especialment, la coordinació dels distints serveis i caldrà preveure'n l?emplaçament, de forma que guarden les distàncies mínimes establertes per les distintes reglamentacions, i es protegirà adequadament els encreuaments sota calçada, i se situaran els conductes a profunditats adequades per tal que aquests encreuaments no interferesquen entre si, i amb el terra ferm projectat.   
Títol 5: CONDICIONS GENERALS DELS USOS  
Capítol 1: Generalitats  
Capítol 2: Us global residencial  
Capítol 3: Us global industrial  
Capítol 4: Us global terciari  
Capítol 5: Us global dotacional  
Capítol 6: Usos globals lligats al transport  
Art. 5.1.1. Definició  
1. Són les condicions que han de complir les diferents activitats per a poder es desenvolupen en els lloes que escaientment tinguen disposades aquestes normes subsidiàries o el planejament que les despleguen.  
2. Es considera ús, per a la regulació establerta per les normes subsidiàries en el present títol, el tipus d'activitat referida a la classificació de l'article 5.1.9, vinculada a sòls de destinació urbana, amb l?exclusió dels usos de naturalesa rústica propis del sòl no urbanitzable.  
Art. 5.1.2. Aplicació  
1. Les condicions generals dels usos edificables s'aplicaran en la forma i les circumstàncies que per a cada un d'ells estableix en el present títol. A més de les condicions generals que s'assenyalen per a cada ús, aquests hauran de complir, si escau, les generals de l?edificació i del seu entorn i quan es deriven de la regulació que corresponga a l?àmbit d'ordenació en que es trobe.  
2. No s'aplicaran als usos existents tret que s'hi facen obres que afecten els elements o paràmetres que particularment es regulen en aquest capítol. Seran tanmateix, aplicables en les obres en els edificis, en les quals, segons els serveis tècnics important en el seu objecte.  
3. En cada cas hauran de satisfer la normativa supramunicipal que s'hi pogués aplicar.  
Art. 5.1.3. Regulació dels usos de les distintes classes de sòl  
D'acord amb a les determinacions de l'article 12 LS, les normes subsidiàries estableixen, per a cada una de les distintes classes de sòl en què derive el territori, la següent regulació d'usos:  
a) En sòl urbà la regulació de l?ús detallat en cada àrea d'ordenança.  
b) En sòl urbanitzable els usos globals de cada sector.  
c) En sòl no urbanitzable fixa les activitats admissibles o els usos tal com són regulats en aquest títol, i es prohibeixen les no expressament autoritzades.  
Art. 5.1.4. Desenvolupament de la regulació dels usos  
1. Els plans especials, els catàlegs i les ordenances complementàries específiques, d?acord amb la naturalesa d'usos objectius (bé de reforma interior, bé de protecció o de qualsevol altra finalitat), podran regular de forma més restrictiva la implantació d'usos en la totalitat o en part del sòl classificat com a urbà per les normes subsidiàries. Aquesta major restricció podrà afectar l?àmbit físic de localització o de tolerància dels usos, a la seua distribució en l?interior de les edificacions o a les categories d'usos admesos. Els plans especials podran admetre usos no previstos per les normes subsidiàries sempre que siguen compatibles amb els determinats per aquest.  
2. Els plans parcials hauran de desenvolupar una regulació d'usos detallats en el sector objecte d'ordenació, segons els usos globals d'aquestes normes subsidiàries, de manera que, quan en el procés d'urbanització el sector aconseguesca la classificació d'urbà, compte amb un nivell de regulació homogeni en grau i terminologia amb la resta de l?àrees d'ordenança.  
Art. 5.1.5. Classes d'usos   
1. A l?efecte de les normes subsidiàries, i de les que en el seu desplegament s'incloguen en planes parcials o especials, s'estableix una doble classificació dels usos. D'una banda es distingeix entre usos globals i usos detallats, de manera que totes les activitats han de quedar definides únicament en ambdues categories. D'altra banda els usos es divideixen segons el règim normatiu en la seua àrea concreta en usos predominants, complementaris, compatibles i prohibits.  
2. La regulació general de les condicions dels usos s'estructura a base dels usos globals, i forma la present secció de les normes urbanístiques. La definició per a cada activitat del caràcter de l?ús (predominant, complementari, compatible o prohibit) s'estableix en les condicions d'ús de cada àmbit d'ordenació.  
Art. 5.1.6. Usos predominants complementaris, compatibles i prohibits.  
1. Us predominant. Es aquell que les normes estableixen com a destinació principal de totes les parcel·les i edificacions d'un àmbit d'ordenació, basant-se en el qual i a la consideració dels seus requisits funcionals, se n'han establert dos paràmetres normatius. Cada uso, complint les condicions que el regulen, podrà instal·lar-se lliurement en qualsevol parcel·la o edificació de l?àmbit d'ordenació en què estiga establert com a predominant.  
2. Us complementari. Es aquell que, sense ser considerat per les normes com a ús predominant o compatible, ha de coexistir amb l?ús principal per requeriments funcionals o urbanístics o en cada cas pot acompanyar lo sense generar conflicte amb aquest. L'ús complementari per tenir aquest caràcter no ha de superar en superfície construïda el vint-i-cinc per cent (25%) de la total assignada a la parcel·la mitjançant les condicions d'edificabilitat de l?àmbit d'ordenació corresponent.   
3. Us compatible. Es aquell que pot ser instal·lat en qualsevol parcel·la d'un determinat àmbit d'ordenació, i aquest adquireix els mateixos caràcters i efectes que el predominant. La compatibilitat d'un ús respecte al predominant no implica que puga instal·lar-se lliurement dins de l?àmbit d'ordenació, sinó únicament que la presència d'ambdós es acceptable, sempre que el compatible no supere nivells de proporció que el convertesquen en la pràctica en predominant. En conseqüència, la instal·lació dels usos compatibles en àmbits d'ordenació determinats va condicionada pel desenvolupament de la seua ordenació, clàusules addicionals i compliment de relaciones específiques respecte a l?ús predominant, i s'estableix com límit general, sense perjudici de restriccions majors per a cada ús àmbit d'ordenació, que usos compatibles i els seus complementaris no superen el vint-i-cinc per cent (25%) del total de superfície edificable de l?àmbit d'ordenació.  
4. ús o prohibit. Es aquell la instal·lació del qual en un àmbit d'ordenació no permeten les normes subsidiàries o les de les figures que el desenvolupen, o bé siga incompatible amb els usos predominants o quedés així conceptuat en les disposicions estatals aplicables.  
Art. 5.1.7. El control de l?ús i el regim de fora d'ordenació  
1. L'ús del sòl de l?edificació és un dels components fonamentals de l?ordenació urbanística del terme municipal i, doncs, la seua instal·lació cal que es regesca per aquestes normes subsidiàries i subjectar-se a l?obtenció de la llicència i de tots altres actes de control administratius de l'ajuntament tal com es regula en aquestes normes.  
2. Si un sòl o edificació no està ocupat per l?ús al qual les normes el destinen (en qualsevol dels possibles caràcters permesos) es considerà fora d'ordenació per motius d'ús.  
Art. 5.1.8. Règim general dels usos complementaris  
1. Sense perjudici que en les normes de cada ús o de cada àmbit d'ordenació s'establesquen condicions més restrictives específiques, cada un dels usos globals enumerats en l'article 5.1.9 permet amb caràcter general la coexistència dels usos complementaris quan aquell és el predominant en la parcel·la o edificació. Les condicions particulars de cada us detallat es regulen en els capítols 2 a 6 del present títol.  
2. Amb caràcter general els usos complementaris de l?ús global residencial predominant són:  
a) Us detallat de taller domèstic.  
b) Us detallat d'artesania i oficis artístics.  
c) Us detallat de comerç en la seua categoria de local comercial.  
d) Us detallat d'equipaments en totes les categories.  
e) Us detallat d'espais lliures en totes les seues categories.  
f) Us detallat d'oficines en la seua categoria de despatx professional.  
h) Uso detallat d'aparcaments en les seues categories de garatge.  
3. Amb caràcter general els usos complementaris de l?ús global industrial predominant són:  
a) Us detallat d'habitatge unifamiliar (destinat a guarderia).  
b) Us detallat de comerç en la categoria de local comercial.  
c) Us detallat d'oficines en les categories d'oficines privades.  
d) Us detallat d'equipaments en totes les categories.  
e) Us detallat d'espais lliures en totes les categories.  
f) Us detallat de serveis infrastructurals.  
g) Us detallat d'aparcaments.  
h) Us detallat d'instal·lacions de servei al vehicle.  
4. Amb caràcter general els usos complementaris de l?ús global terciari predominant són:  
a) Us detallat d'emmagatzematge i comerç majorista.  
b) Us detallat de tallers domèstics.  
c) Us detallat d'artesania i oficis artístics.  
d) Us detallat d'equipaments en totes les categories.  
e) Us detallat d'espais lliures en totes les categories.  
f) Us detallat de serveis urbans.  
g) Us detallat d'aparcaments.  
5. Amb caràcter general els usos complementaris a l?ús global dotacional predominant són:  
a) Us detallat d'habitatge unifamiliar.   
b) Us detallat d'hostalatge.  
c) Us detallat de comerç en la categoria de local comercial.  
d) Us detallat d'oficines en la categoria d'administració pública.  
e) Us detallat d'aparcaments públics.  
6. Amb caràcter general els usos complementaris dels usos globals lligats al transport són:  
a) Us detallat d'emmagatzematge i comerç majorista.  
b) Us detallat d'oficines en la categoria d'oficines privades.  
c) Us detallat d'espais lliures.  
d) Us detallat de serveis infrastructurals.  
Art. 5.1.9. Usos globals i detallats  
Per a la regulació i l?ordenació dels usos de destinació urbana en el terme municipal, aquestes normes subsidiàries estableixen cinc (5) usos globals, que comprenen, al seu torn, un total de disset (17) usos detallats. La relació d'usos globals i detallats és la següent:  
a) Us global residencial  
1. Us detallat d'habitatge unifamiliar.  
2. Us detallat d'habitatge col·lectiu.  
3. Us detallat de residència comunitària.  
b) Us global industrial  
4. Us detallat de producció industrial.  
5. Us detallat d'emmagatzematge i comerç majorista.  
6. Us detallat de tallers domèstics.  
7. Us detallat d'artesania i oficis artístics.  
c) Us global terciari  
S. Us detallat d'hostalatge.  
9. Us detallat de comerç.  
10. Us detallat d'oficines.  
d) Us global dotacional   
11. Us detallat d'equipaments comunitaris.  
12. Us detallat d'espais lliures.  
13. Us detallat de serveis urbans.  
14. Us detallat de serveis infrastructurals.  
e) Us global de transport'  
15. Us detallat de xarxa viària.  
16. Us detallat d'aparcaments.  
17. Us detallat d'instal·lacions de servei al vehicle.  
Article 5.1.10. Simultaneïtat d'usos   
1. Cada un dels sòls i de les edificacions del terme municipal i segons l?àmbit d'ordenació al qual pertanyen han regulat les condicions d'ús d'acord amb la unitat espacial de referència normativa (siga la parcel·la, siga una àrea amb ordenació de conjunt, siga la zona o el sector, etc.), que és sobre la qual aquestes normes subsidiàries assignen un o més usos i sobre la qual cal aplicar les condicions regulades en aquestes normes. Les sol·licituds de llicència hauran d'indicar l?ús que es pretén per a tota la superfície (ensostrada o no) sobre la qual se sol·licita, de manera que no hi haja cap espai sense assignació explícita d'ús. En el total de la superfície pot haver-hi un ús o més d'un. En aquest darrer cas han d'estar diferenciats ja que un mateix espai no pot contenir (per a l'aplicació de les normes) més d'un ús.  
2. Quan la superfície objecte de la llicència tinga assignats més d'un ús hi ha simultaneïtat d'usos. Dos usos són distints quan corresponen a dos grups detallats distints, tot i que siguen el mateix ús global. No es considerarà que hi ha simultaneïtat d'usos quan els usos diversos puguen agrupar-se en un, quan ho permeten les condicions reguladores d'ús agrupador (per exemple, l?ús d'oficines considerant-lo dins de l?ús comercial en alguns supòsits, etc).  
Quan hi haja simultaneïtat d'usos, cada un d'ells haurà de complir les pròpies condicions. A l'efecte del caràcter de l?ús en els casos de simultaneïtat s'estableixen les següents normes:  
a) Un ús prohibit no pot ser mai simultani amb cap altre.  
b) Un ús complementari pot ser simultani amb qualsevol altre ús, tret del prohibit i dels que específicament establesquen les condicions normatives particulars de cada àrea d'ordenança.  
Capítol 2: Us global residencial  
Art. 5.2.1. Definició  
1. L'ús residencial el formen tots els espais destinats a l'allotjament permanent de persones. Es considera part de l?ús residencial l?àrea lliure privada de la parcel·la en què se situa l?edifici, però no així qualsevol altra construcció (garatge, etc.)  
' 2. Superfície útil o habitable és la superfície del sòl compresa dins del perímetre definit per la cara interna dels seus tancaments. Queda exclosa de la superfície útil, l?ocupada en planta pels tancaments interiors de l?habitatge, pels elements estructurals i per les canalitzacions o conductes. Els balcons, terrasses, estenedors, etc., es computaran al cinquanta per cent (50%) de la seua superfície sempre que estiguen coberts superiorment.  
3. Les condicions que s'indiquen per a l?ús residencial són aplicables en totes les obres de nova planta i en les de reestructuració; així mateix, s'aplicaran en la resta d'obres quan el seu compliment no represente cap desviació important dels objectius d'aquesta.  
Art. 5.2.2 Classificació  
1. S'estableixen tres grups d'usos detallats dins de l?ús global residencial:  
a) Habitatge unifamiliar: és l?edifici d'habitatge destinat a l?ús d'una sola família.  
b) Habitatge col·lectiu: és l?edifici d'habitatge destinat a l?ús de més d'una família, en el qual l'accés exterior a les unitats d'habitatge pot ser comú a més d'una.  
c) Residència comunitària: si l?edifici dóna allotjament estable a persones que no formen un nucli que puga ser considerat com a família, incloses les cases d'hostes.  
Secció 1: Condicions de l?habitatge familiar  
Art. 5.2.3. Condicions d'instal·lació  
1. Tots els habitatges hauran de ser exteriors. Perquè un habitatge tinga la qualificació d'exterior caldrà que la sala d'estar-menjador i, almenys, el trenta-cinc per cent (35%) de la superfície útil de l?habitatge s'il·lumine a través de buits que donen directament a la via pública, al pati d'illa o als patis del tipus que estableix amb aquest fi el HD/91, Normes d'Habitabilitat i Disseny d'Habitatges en l?àmbit de la Comunitat Valenciana.  
2. Cap habitatge col·lectiu tindrà cap peça habitable amb el terra a nivell inferior a la cota de rasant del terreny. En l?habitatge unifamiliar es permet la disposició de peces habitables a semisoterranis sempre que aquestes no sumen el trenta per cent (30%) de la superfície útil total.  
Art. 5.2.4. Altura dels sostres  
1. L'altura lliure mínima entre els sòl i el sostre és l?establerta en el HD/91, Normes d'Habitabilitat i Disseny de la Comunitat Valenciana.   
Art. 5.2.5. Dimensions dels forats de pas  
1. Tot habitatge tindrà una porta d'accés amb unes dimensions mínimes de dos-cents un (201) centímetres d'alçària i vuit-cents vint-i-cinc (825) centímetres d'amplària.  
2. Les dimensions mínimes de les fulles de la porta d'accés a les peces interiors han de ser de cent noranta-dos (192) centímetres d'alçària, de sis-cents vint-i-cinc (625) mil·límetres d'amplària per als lavabos i de set-cents vint-i-cinc (725) mil·límetres d'amplària per a la resta.  
Art. 5.2.6. Programa de l'habitatge  
1. S'entén per habitatge mínim, el que té un vestíbul, una cuina, una estança-menjador, un lavabo, un dormitori principal o dos dormitoris senzills i un armari rober. S'anomenen apartaments els habitatges que tenen una estança-menjador-cuina que també podrà ser dormitori, i un lavabo complet; la instal·lació s' autoritza sempre que les normes específiques de cada àmbit d'ordenació no indiquen el contrari i tinguen una superfície útil mínima de vint-i-cinc (25) metres quadrats.  
2. Les superfícies i volums útils mínims de cada habitatge s'estableixen d'acord amb el nombre d'habitants (n). Aquest resulta d'estimar dos habitacions (2) per dormitori doble i un (1) per dormitori senzill. Las superfícies i volums útils mínims són els següents:   
a) Superfície útil mínima S= 10 + 10.n en metres quadrats  
b) Volum útil mínim V= 24 + 24.n en metres cúbics.  
3. Les diferents peces que componen l?habitatge compliran les condicions següents:  
a) Estança: amb una superfície útil mínima de dotze (12) metres í en aquesta es podrà inscriure un rectangle de tres per dos cinquanta (3 x 2,5) metres com a mínim.  
b) Estança-menjador: amb una superfície útil no menor de catorze (14) metres quadrats. Haurà de complir la resta de les condicions anteriors.  
c) Estança-menjador-cuina: amb una superfície útil mínima de vint (20) metres quadrats. Haurà de complir la resta de les condicions anteriors, amb la possibilitat de tenir la cuina dins un armari.   
d) Cuina: amb una superfície útil no menor de sis (6) metres quadrats; un dels seus costats tindrà una longitud lliure mínima de cent seixanta (160) centímetres; ha de tenir un safareig.  
e) Cuina menjador: amb una superfície mínima de vuit (8) metres quadrats. Haurà de complir la resta de les condicions indicades per a la cuina, i un dels seus costats haurà de ser major de dos (2) metres.  
f) Dormitori principal: tindrà una superfície com a mínim de dotze (12) metres quadrats, i un dels seus costats de longitud lliure no menor de dos-cents quaranta (240) centímetres.   
g) Dormitori doble: (a més del principal) superfície mínima de deu (10) metres quadrats, i un dels costats de longitud lliure no menor de dos-cents quaranta (240) centímetres.   
h) Dormitori senzill: ha de tenir, com a mínim, una superfície útil de set (7) metres quadrats, i un dels seus costats de longitud lliure no menor de dos (2) metres.  
i) Lavabo: ha de tenir una superfície no menor de tres (3) metres quadrats; ha de tenir un lavabo, una dutxa o banyera i un wàter. L'accés del lavabo no podrà realitzar-se des de la cuina ni des de cap dormitori, llevat que n'hi hagués més d'un, en aquest cas s'hi podrà entrar des dels dormitoris si almenys un dels lavabos té un accés independent.   
j) Armari rober: l?habitatge tindrà armaris robers amb una longitud mínima conjunta que resulta de multiplicar el nombre d'habitants per cinquanta (50) centímetres. de h  
k) Corredors: tindran una amplària mínima de noranta (90) centímetres; podran haver-hi zones que s'estreten fins a vuitanta (80) centímetres, en cap cas davant d'una porta. La disposició de les portes de les estances respecte als corredors serà tal que permeta el pas a qualsevol estança habitable d'un rectangle horitzontal de cinquanta (50) per cent vuitanta (180) centímetres.   
l) Estenedor: llevat del cas que hi hagués un estenedor comú o l?estesa de la roba pogués fer-se en el pati parcel·la, tot habitatge tindrà una superfície coberta i oberta a l?exterior almenys de tres (3) metres quadrats de superfície destinat a estendre roba, que no serà visible des de la via pública.   
m) Vestíbul: tindrà una superfície no menor de cent quaranta (140) decímetres quadrats i un costat lliure mínim de cent deu (110) centímetres. (110)  
Art. 5.2.7. Condicions complementàries de programa per als habitatges col·lectius   
1. Cada edifici d'habitatge col·lectiu més de complir les condicions establertes en l'article anterior, respecte de les diferents peces que componen cada una de les seues unitats d'habitatge, respectarà els requisits següents en els espais comuns:  
2. Portal: a més de complir el que disposa l'article 3.7.6. tindrà una superfície mínima de cent vint-i-cinc (125) decímetres quadrats per unitat d'habitatge i no inferior a cinc (5) metres quadrats en planta lliure i a la mateixa cota del sòl. L'accés a aquest des de l?exterior no podrà estar a una cota superior a un (1) metre de la rasant pública.  
b) Espais de circulació interior: formats per corredors, escales, rampes i ascensors per a la distribució i l'accés a cada unitat d'habitatge. Les escales, a més de complir el que disposa l'article 3.7.7. se dividiran en trams no més grans de setze (16) escalons, amb esteses no inferiors a dos-cents vuitanta-cinc (285) mil·límetres i davanters no superiors a cent setanta-cinc (175) mil·límetres. Les rampes a més de complir el que disposa l'article 3.7.8. tindran pendents màxims i homogenis del sis per cent (6%).  
Els corredors de distribució i d'accés s'ajustaran al que disposa l'article 3.7.6. i a més hi tindran il·luminació en tot el recorregut almenys de quaranta (40) lux durant el temps necessari per a realitzar el trajecte més llarg. Els ascensors s'ajustaran al que estableix l'article 3.6.16. i si la instal·lació fos necessària hi haurà com a mínim un per cada trenta (30) habitatges o fracció.  
En promocions de més de trenta (30) habitatges es respectarà la proporció mínima d'habitatges per a minusvàlids fixada en el Reial Decret 355/1980, i en conseqüència es tindran en compte els requeriments especials de disseny dels espais de circulació interior.  
c) Cambra de les escombraries: tindrà accés directe des del portal i una superfície mínima de cent vint (120) decímetres quadrats per habitatge, i no ha de ser menor de quatre metres quadrats.  
d) Cambra de comptadors: compliran el que disposa l'article 3.6.8. i tindran una superfície mínima de cinquanta (50) decímetres quadrats per habitatge i no inferior a dos (2) metres quadrats.  
e) Local-traster: l'edifici que tinga més de deu (10) unitats d'habitatge haurà de tenir-ne un. Tindrà una superfície mínima de cinquanta (50) decímetres quadrats per habitatge.  
f) Garatge-aparcament: qualsevol edifici amb més de deu (10) habitatges haurà de tenir garatge amb sostre i accés directe des de la via pública i independent del portal, amb la superfície necessària per a complir els requisits de dotació d'aparcament establerts en l'article 5.2.9.   
Art. 5.2.8. Condicions higièniques de dotació de serveis ambientals i de seguretat dels habitatges  
1. Són d'aplicació les condicions establertes en els capítols cinc (5), sis (6) i vuit (8) del títol tres (3) d'aquestes normes urbanístiques. A més, cada unitat d'habitatge complirà, en totes les peces habitables, les condicions d'il·luminació i ventilació establertes en la HD/91 Normes d'Habitabilitat i Disseny d'Habitatges en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i també complirà les mateixes normes pel que fa a les condicions de seguretat contra accidents, caigudes i accessibilitat.  
Art. 5.2.9. Dotació d'aparcaments  
1. Els edificis d'habitatge que es construesquen de nova planta en sòl urbanitzable hauran de reservar un espai per a l'aparcament d'un i mig (1,5) cotxes per habitatge; en sòl urbà, la proporció mínima s'estableix en un (1) cotxe per habitatge.  
2. L'aparcament podrà col·locar-se indistintament en superfície (dins de la parcel·la privada) o sota sostre, d'acord tant amb la tipologia de l?edificació com amb la normativa de l?àmbit d'ordenació corresponent. En qualsevol cas, la superfície mínima de sòl es comptarà respectant la proporció de vint (20) metres quadrats per cada plaça d'aparcament.  
Art. 5.2.10. Normativa complementària d'aplicació  
1. Qualsevol aspecte relatiu a l?ús de l?habitatge que no aparega regulat explícitament en aquestes normes, es regirà per la normativa d'HD/91 de la Comunitat Valenciana, i les diverses disposicions sectorials bàsiques vigents.  
Secció 2: Residència comunitària  
Art. 5 2.11. Condicions d'aplicació  
1. Les condicions d'aplicació als edificis o locals destinats a residència comunitària se'n les mateixes que per als habitatges familiars si la superfície total no passa de cinc-cents (500) metres quadrats. En cas contrari, se'ls aplicarà complementàriament, les corresponents als edificis o locals destinats a hostalatge.  
Capítol 3: Us global industrial  
Art. 5.3.1. Definició  
1. L'ús industrial el formen els espais destinats a les operacions d'elaboració, transformació, reparació, emmagatzematge i distribució de béns de consum.  
2. Les condicions que s'indiquen per a l?ús industrial són d?aplicació per a totes les obres de nova planta i de reestructuració; així mateix, també s'aplicaran en la resta d'obres quan el seu compliment no represente cap desviació important dels objectius d'aquesta.  
Art. 5.3.2. Classificació  
S'estableixen quatre grups d'ús detallat dins de l?ús d'indústria:  
a) Producció industrial: comprèn les activitats destinades a l?obtenció o transformació de productes per processos industrials, sense venda directa al públic.  
b) Emmagatzematge i comerç majorista: comprèn les activitats independents destinades al dipòsit de béns i productes i també les de distribució pròpies del comerç majorista.  
c) Tallers domèstics: comprèn les activitats de reparació d'objectes de consum domèstic, sense que aquests perden la seua naturalesa inicial.  
d) Artesania i oficis artístics: activitats destinades a l?obtenció de productes individualitzables mitjançant processos bàsicament no seriats.  
Art. 5.3.3. Condicions d'instal·lació i d'aïllament  
1. Els usos industrials de transformació i elaboració només es podran instal·lar en parcel·les en què siguen l?ús principal (predominant o que siga compatible amb les normes de l?àmbit d'ordenació).  
2. En àmbits d'ordenació amb ús predominant diferent de l?ús industrial, qualsevol nou edifici destinat a aquest ús ha de posar els murs de separació amb els que confronten deixant un espai lliure de deu (10) centímetres d'amplària mínima a fi d'evitar contactes i transmissions directes.  
Art. 5.3.4. Dimensions dels locals industrials:  
1. La superfície que ocupa un ús industrial està fixada per la suma de les superfícies útils de tots els locals i espais destinats a aquesta activitat. No es computarà la superfície de les oficines ni la de la zona d'exposició i venda si aquestes tenen accés independent de les àrees d'activitat industrial.  
2. Els usos detallats industrials de tallers domèstics i artesanies i oficis artístics tindran una superfície màxima de tres-cents (300) metres quadrats, s'entendran inclosos en el grup detallat de producció industrial si superen aquest límit.  
3. Els locals industrials de qualsevol grup d'ús detallat hauran de tenir de superfície mínima la que resulte de multiplicar tres (3) metres quadrats pel nombre de llocs de treball que es prevegen per al desenvolupament de l'activitat, i un volum mínim de deu (10) metres cúbics per cada lloc de treball previst.  
Art. 5.3.5. Dotacions dels locals industrials  
1. Serveis higiènics: disposaran de cambres de bany independents per als dos sexes, que tindran com a mínim un wàter, un lavabo i una dutxa per cada vint (20) llocs de treball o fracció i per cada mil (1000) metres quadrats de superfície total industrial.  
2. Aparcaments: els locals de producció industrial tindran un aparcament a l?interior de la parcel·la a raó d'una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats de superfície sota sostre industrial. Es distingirà entre places d'automòbils i de camions d?acord amb la previsió d'accés d'aquests. Els locals d'emmagatzematge hauran de reservar en l'interior de la parcel·la la superfície necessària per a l?estacionament i maniobres de càrrega i descàrrega de camions. El valor d'aquesta superfície s'estimarà segons l'activitat concreta del magatzem i les necessitats de funcionament, cosa que es justificarà explícitament en la sol·licitud de llicència. No s'exigeix reserva obligatòria d'aparcament en els locals d'artesania i tallers domèstics.  
Art. 5.3.6. Condicions ambientals  
1. Qualsevol espai de treball del local tindrà il·luminació i ventilació naturals que, si fa falta, es completarà artificialment. En el primer cas, els buits de llum i ventilació hauran de tenir una superfície total no inferior a un vuitè (1/8) de la superfície que tinga la planta del local. En el segon cas, s'exigirà la presentació de projectes detallats d'instal·lacions d'il·luminació i condicionament d'aire, que hauran de ser aprovats per l'ajuntament. Aquestes instal·lacions quedaran sotmeses a revisió abans de l'obertura del local i en qualsevol moment. En el supòsit que aquestes no foren satisfactòries, els serveis tècnics municipals fixaran un termini per a la correcció. Es podrà tancar totalment o parcialment el local si la instal·lació no funciona adequadament.  
2. Tots els paràmetres interiors i els paviments han de ser impermeables i llisos. Els materials de l'edificació hauran de ser incombustibles i les estructures resistents al foc. Els materials hauran de tenir determinades característiques perquè a l'exterior no passen sorolls i vibracions els nivells dels quals determinen aquestes normes.  
Art. 5.3.7. Energia  
1. Podrà utilitzar-se la font energètica més adequada a l'activitat desenvolupada i s'establiran les mesures correctores i reserves de combustibles d'acord amb les disposicions vigents.  
2. La potència electromecànica està determinada per la suma de les potències dels motors que accionen les màquines expressades en quilovats (kW), no s'avaluarà la de les màquines portàtils amb motors de potència inferior a dos-cents cinquanta (250) vats quan el nombre d'aquestes no passe de quatre (4), ni la de les instal·lacions d'aire condicionat, aparells elevadors de qualsevol tipus, ventilació forçada, transports interiors, bombes per a l'elevació d'aigua, aire comprimit, etc. Si en un mateix edifici coexisteixen diversos tallers (naus niu), ni individualment ni conjuntament han de sobrepassar els límits corresponents a l?ús detallat que els corresponga.  
3. Les instal·lacions de força d'enllumenat dels establiments industrials compliran les reglamentacions vigents. Els motors i les màquines i qualsevol instal·lació electromecànica hauran de muntar-se sota la direcció d'un tècnic legalment competent. Les instal·lacions compliran els requisits per a la seguretat del personal i els que calguen acústicament i tèrmicament per a no causar molèsties.  
4. La instal·lació de calderes i recipients de pressió estarà subjecta a les disposicions vigents. No es permetran aparells de producció d'acetilé (soldadura) en els locals situats sota els habitatges.  
Art. 5.3.8. Residus sòlids i líquids  
Si els residus sòlids o líquids que produesca qualsevol indústria, per les seues característiques, no poden ser recollits pel servei de neteja domiciliari, hauran de ser traslladats directament a l'abocador per compte del titular de l'activitat.  
Art. 5.3.9. Ordenació de la càrrega i de la descàrrega  
1. Per cada cinc-cents (500) metres quadrats de superfície sota sostre, la parcel·la industrial tindrà una zona exclusiva per a la càrrega i descàrrega dels productes a l'interior d'aquesta, dins o fora de l?edifici, d'una dimensió suficient per a estacionar un camió, amb bandes perimetrals d'un (1) metre.  
2. En àmbits d'ordenació on predomina un ús residencial, entre les vint-i-dues (22) hores i les vuit (8) hores només es permetrà la càrrega i la descàrrega de furgonetes amb una capacitat màxima de tres mil cinc-cents (3500) quilograms i sempre dins del local tancat.  
Art. 5.3.10. Condicions de compatibilitat entre l?ús industrial i el residencial  
Les condicions indispensables per a autoritzar el funcionament de l?ús industrial permès en un àmbit d'ordenació on predomina l?ús residencial, són les següents:  
a) Que no es realitzen operacions o procediments en els quals siga necessària la fusió de metalls, o bé processos electrolítics o que puguen exhalar olor, vapor, fum o boira.  
b) Que no s'utilitzen dissolvents inflamables en la neteja de màquines o en qualsevol altra operació.  
c) Que les matèries primes estiguen exemptes de matèries volàtils inflamables i/o tòxiques o molestes i que els vapors que puguen exhalar-se siguen recollits i expulsats a l?exterior per un fumeral que tinga les característiques reglamentàries.  
d) Que la instal·lació de la maquinària siga tal que ni en els locals de treball ni en cap altre lloc s'originen vibracions, ni aquestes es transmeten a l?exterior, per damunt dels límits autoritzats.  
e) Que la insonorització dels locals de treball siga tal que fora d'aquests i al lloc més afectat, el nivell de soroll no s'incremente en més de tres (3) dBA.  
f) Que, a més de les precaucions preceptives contra incendi, en qualsevol local en què hi haja matèries combustibles s'instal·len sistemes d'alarma de fum o de ruixadors automàtics.  
Capítol 4: Us global terciari  
Art. 5.4.1. Definició  
1. L'ús global terciari és el que té per finalitat la prestació de serveis al públic, les empreses i els organismes, tals com els serveis d'allotjament temporal, comerç al detall, informació, administració, gestió, activitats d'intermediació financera o d'altres, assegurances, etc.  
2. Les condicions establertes per a l?ús terciari són d'aplicació en totes les obres de nova planta i de reestructuració, i també en la resta d'obres quan el seu compliment no implique cap desviació important dels objectius d'aquesta.  
Art. 5.4.2. Classificació  
Dins de l?ús global terciari es distingeixen els usos detallats següents:  
a) Hostalatge: quan el servei consisteix a proporcionar allotjament temporal a les persones.  
b) Comerç: quan el servei consisteix a subministrar mercaderies al públic mitjançant vendes al detall, vendes de menjars i begudes de consum al local, o prestació de serveis.  
c) Oficines: correspon a les activitats terciàries la funció principal de les quals és la prestació de serveis administratius, tècnics, financers, d'informació o d'altres anàlegs, realitzats bàsicament a partir de l?ús i la transmissió d'informació, bé a les empreses o als particulars. S'inclouen en aquest grup activitats d'oficina, i també les funcions d'aquesta naturalesa associades a altres activitats principals (indústria, construcció o serveis) que ocupen un espai propi i independent; s'hi inclouen també les de l'administració pública, que alhora poden considerar-se dins de l?ús detallat de serveis urbans.  
d) Llocs de reunió: si el servei està destinat a activitats lligades a la vida de relació, acompanyades, en ocasions, d'espectacles, tals com cafès concert, discoteques, sales de festa i ball, clubs nocturns, casinos, sales de jocs, màquines recreatives, bingos i d'altres locals en què es practiquen jocs d'atzar.  
Secció 1: Condicions d'hostalatge  
Art. 5.4.3. Dimensions  
1. Cap dormitori tindrà dimensions menors que les establertes per als dormitoris dels habitatges familiars i tots tindran un armari rober de longitud major a cent cinquanta (150) centímetres.  
2. Si per les característiques de l'establiment les habitacions tingueren cuina, es compliran les condicions del programa d'habitatge indicades en l'article 5.2.6.  
2. Els accessos interiors compliran els requisits que s'indiquen per als habitatges familiars.  
Art. 5.4.4. Ascensors  
Quan el desnivell que s'ha de salvar dins de l?establiment siga superior a vuit (8) metres hi haurà un aparell elevador, almenys un per cada trenta (30) habitacions o fracció o per cada cinc-cents (500) metres quadrats o fracció de superfície útil per damunt de l?esmentada altura. La instal·lació i les característiques dels aparells elevadors compliran el que disposa l'article 3.6.16. d'aquestes normes urbanístiques.   
Art. 5.4.5 Lavabos  
Tots els locals públics tindran un wàter i un lavabo independents per a cada sexe, per cada cent (100) metres quadrats de superfície útil. Per cada dos-cents (200) metres quadrats, s'augmentarà un wàter per cada sexe i per cada cinc-cents (500) metres quadrats addicionals o fracció superior a dos-cents cinquanta (250) metres quadrats, un lavabo.  
Art. 5.4.6. Aparcament  
Hi haurà una plaça d'aparcament per cada cent (100) metres quadrats de local destinat a hostalatge o per cada tres (3) habitacions si en resultés un nombre major.  
Secció 2: Condicions del comerç  
Art. 5.4.7. Categories diferencials dins de l?ús detallat de les condicions de comerç  
Per a la concreció en l'espai i per a l'establiment de condicions particulars, dins de l?ús detallat de comerç es distingeixen les categories següents:  
a) Local comercial: si l'activitat comercial es realitza en un establiment independent amb una superfície dedicada a la venda no superior a tres-cents (300) metres quadrats en comerços alimentaris i a cinc-cents (500) metres quadrats en els no alimentaris.  
b) Centre comercial: si en una mateixa parcel·la s'agrupen mes de cinc (5) locals comercials, amb accessos, distribució i instal·lacions comuns, o aquelles parcel·les en què més del seixanta-cinc per cent (65%) de la superfície sota sostre és comercial.  
c) Grans superfícies comercials: si l'activitat comercial es realitza en establiments que actuen sota una sola firma comercial i tenen dimensions superiors als tres-cents (300) metres quadrats de superfície de venda en el comerç alimentari i a cinc-cents (500) metres quadrats en els no alimentaris.  
Art. 5.4.8. Dimensions  
1. La superfície de venda és la suma de la superfície útil de tots els locals en els quals hi ha intercanvi comercial o dels locals en què el públic accedeix als productes, dels espais de permanència i de pas dels treballadors i del públic, inclosos els bars i els restaurants si hi hagués; s'exclouen expressament les superfícies destinades a oficines, zona d'emmagatzematge no visitable pel públic, zones de càrrega i descàrrega, aparcaments, vehicles i altres dependències d'accés restringit.  
2. La superfície de venda no haurà de ser menor de sis (6) metres quadrats i no podrà servir de pas ni tenir comunicació directa amb cap habitatge llevat que es tracte d'una edificació unifamiliar.  
Art. 5.4.9. Circulació interior  
1. En els locals comercials tots els recorreguts accessibles al públic tindran una amplària mínima d'un (1) metre; els desnivells se salvaran, amb una amplària mínima igual, mitjançant rampes o escales.  
2. En els centres comercials i grans superfícies, els recorreguts públics tindran una amplària mínima de cent quaranta (140) centímetres; els desnivells se salvaran amb rampes o escales de la mateixa amplària que la resta dels recorreguts.  
Art. 5.4.10 Escales  
El nombre d'escales entre cada dos pisos haurà de ser d'una per cada cinc-cents (500) metres quadrats o fracció de superfície de venda en el pis immediatament superior, i se situaran als llocs en què els . recorreguts siguen menors. Compliran els requisits de l'article 3.7.6.  
Art. 5.4.11. Ascensors  
Quan el desnivell que s'ha de salvar dins de l?establiment siga superior a vuit (8) metres hi haurà un aparell elevador per cada cinc-cents (500) metres quadrats de superfície de venda per damunt d'aquesta altura; sempre que hi haja almenys un ascensor, la resta d'aparells que es necessiten per aplicació de les proporcions mínimes establertes en aquest article, podrà ser substituït per escales mecàniques. En tot cas, els aparells elevadors compliran el que disposa l'article 3.6.16.  
Art. 5.4.12. Alçària lliure de pisos  
L'alçària lliure mínima del sòl al sostre en edificis d'ús exclusiu comercial ha de ser de (300) centímetres en totes les plantes. Als edificis amb altres usos, els locals comercials tindran una alçària lliure en tota la superfície de venda de dos-cents vuitanta (280) centímetres corn a mínim, sense perjudici que s'establesquen valors superiors en les normes de l?àmbit d'ordenació.  
Art. 5.4.13. Lavabos  
1. Qualsevol local amb ús comercial haurà de tenir almenys un wàter i un lavabo, en la proporció d'un per cada dos-cents (200) metres quadrats o fracció de superfície de venda. A partir de superfícies de venda de més de cent (100) metres quadrats, s'instal·laran serveis higiènics independents per sexe.  
2. Els serveis higiènics no podran comunicar directament amb la zona de venda, per la qual cosa caldrà instal·lar un vestíbul o espai d'aïllament. Els lavabos dels centres comercials podran agrupar-se, si mantenen el nombre i les condicions en referència a la superfície total.  
Art. 5.4.14 Aparcaments  
1. Hi haurà una plaça d'aparcament per cada cent (100) metres quadrats de superfície comercial, sempre que la superfície total destinada a l?ús comercial passe de cinc-cents (500) metres quadrats. En cas contrari, no s'exigeix reserva obligatòria d'aparcament.  
2. Per a superfícies comercials superiors a mil (1000) metres quadrats, hi haurà una plaça d'aparcament a l'interior de la parcel·la privada per cada setanta-cinc (75) metres quadrats de superfície comercial no alimentària i per cada cinquanta (50) metres quadrats de comerç alimentari.  
3. Quan la superfície total comercial a la parcel·la passe de mil (1000) metres quadrats, les operacions de càrrega i descàrrega hauran de realitzar-se en un espai preparat per a aquesta activitat i estarà separat dels aparcaments. Tindrà unes dimensions mínimes de set (7) per quatre (4) metres.  
Art. 5.4.15 Emmagatzematge de productes alimentaris  
Els locals de venda d'aliments tindran un magatzem o rebotiga, condicionats com cal, per a la conservació dels aliments, amb una superfície mínima del deu per cent (10%) de la superfície de venda del local destinat a aquestes mercaderies, i haurà de ser menor de tres (3) metres quadrats.  
Secció 3: Condicions de les oficines  
Art. 5.4.16. Categories diferents dins de l?ús detallat d'oficines  
Per a la concreció en l?espai i l?establiment de les condicions particulars, dins de l?ús detallat d'oficines es distingeixen les següents categories:  
a) Serveis d'administració: que són aquells en què el servei és prestat per l'administració pública en tots els seus àmbits.  
b) Oficines privades: quan és una entitat privada la que presta el servei.  
c) Despatxos professionals: Si un professional liberal presta un servei en el seu habitatge i destina a aquest ús algunes de les estances, o en un altre de superfície útil menor de tres-cents (300) metres quadrats.  
Art. 5.4.17 Accessos interns  
1. Els accessos a les oficines des dels espais d'utilització pel públic, tindran una amplària mínima de cent trenta (130) centímetres.  
2. La dimensió mínima de l'amplària de les fulles de les portes d'accés al públic ha de ser vuit-cents vint-i-cinc (825) mil·límetres.  
Art. 5.4.18 Escales  
Entre cada dos pisos hi haurà una escala per cada cinc-cents (500) metres quadrats de superfície o fracció, en el pis immediatament superior, situada on els recorreguts siguen menors.  
Art. 5.4.19 Ascensors  
Quan el desnivell que s'ha de salvar dins del local siga superior a vuit (8) metres hi haurà un aparell elevador per cada cinc-cents (500) metres quadrats sobre aquesta altura.  
Art. 5.4.20 Alçària lliure de pisos  
L'alçària lliure mínima des del sòl fins al sostre en edificis d'ús exclusiu d'oficines haurà de ser de tres-cents (300) centímetres en totes les plantes. En els edificis amb altres usos, les oficines tindran, almenys, una alçària lliure de dos-cents seixanta (260) centímetres sense perjudici que s'establesquen valors superiors en les normes de l?àmbit d'ordenació.  
Art. 5.4.21. Lavabos  
1. Els locals d'oficines tindran un wàter i un lavabo per cada cent (100) metres quadrats o fracció de superfície útil. A partir de dos-cents (200) metres quadrats, hi haurà serveis higiènics separats per cada sexe.  
2. Els lavabos no podran comunicar directament amb la resta del local. Hi haurà un vestíbul o espai intermedi. En els edificis on s'instal·len diverses firmes podran agrupar-se els lavabos i es mantindrà el nombre i les condicions pel que fa a la superfície total, i inclouran els espais comuns d'ús públic des d'on es farà l'accés.  
Art. 5.4.22 Aparcaments  
1. Hi haurà, almenys, una plaça d'aparcament en l?interior de la parcel·la privada per cada cent (100) metres quadrats de superfície d'oficines. Si aquesta no la utilitza el públic hi haurà una plaça per cada setanta-cinc (75) metres quadrats.  
Art. 5.4.23 Condicions dels despatxos professionals  
Quan els despatxos professionals s'integren en habitatges particulars compliran les condicions de l?ús residencial, sempre que la superfície destinada a oficines no supere el trenta-cinc per cent (35%) del total de l'habitatge. En cas contrari, compliran les condicions establertes en aquesta secció.  
Secció 4: Condicions de les sales de reunió  
Art. 5.4.24 Condicions d'aplicació  
Compliran les condicions de l?ús comercial i les establertes en el Reglament General de Policia d'Espectacles Públics i Activitats Recreatives.  
Capítol 5: Us global dotacional  
Art. 5.5.1 Definició  
Es ús dotacional el que serveix per a proveir els ciutadans de l'equipament de caràcter comunitari i els espais lliures públics d'expansió i d'oci que facen possible el seu benestar i per a proporcionar els serveis propis de la vida a la ciutat tant de caràcter administratiu com de proveïment o d'infrastructures.  
Art. 5.5.2. Classificació  
Dins de l?ús global de dotacions es distingeixen els següents usos detallats:  
a) Equipaments: destinats a proveir les prestacions socials que s'enumeren en la secció 1.  
b) Espais lliures d'ús públic: comprèn els terrenys oberts i lliures d'edificació, amb elements vegetals o amb altre tractament urbanístic, destinats a garantir la salubritat, repòs i esbargiment de la població, millorar l'ambient urbà, aïllar vies de trànsit, permetre els jocs infantils, etc. El seu règim es regula en la secció 2.  
c) Serveis urbans: dotacions per a la provisió dels serveis definits en la secció 3.  
d) Serveis d'infrastructures: dotacions destinades a la provisió de serveis vinculats a les infrastructures com proveïment d'aigua o energia, sanejament, telefonia, etc.  
Art. 5.5.3. Aplicació  
1. Les condicions que s'indiquen per a les dotacions s'aplicaran en les parcel·les que el planejament hi destina i que es representen en els plànols d'ordenació d'aquestes normes subsidiàries i de les figures de planejament que el desenvolupen.  
2. S'aplicaran també als llocs que, encara que no tinguen qualificació expressa de dotació, es destinen a aquest ús perquè està permès en les normes d'àmbit d'ordenació corresponent.  
3. Les condicions planimètriques i de volum establertes en les normes d'àmbit d'ordenació corresponent només s'aplicaran obligatòriament en les obres de nova edificació.  
Art. 5.5.5 Substitució dels usos dotacionals existents  
1. No es podrà substituir cap ús dotacional existent sense haver-hi informe tècnic municipal que corrobore que no respon a les necessitats reals o que aquestes estiguen satisfetes per un altre mitjà.  
2. Si cal fer la substitució, s'hauran de complir les següents condicions:  
a) Si està situat en edifici o parcel·la que no tinga ús exclusiu dotacional podrà substituir-se per qualsevol ús autoritzat en l'àmbit d'ordenació en què es trobe.  
b) Si és ús exclusiu complirà les mateixes condicions tret que l?ús primitiu fos:  
- Educatiu i sanitari, benestar social, servei urbà o d'infrastructures, que només podran ser substituïts per ús dotacional.  
- Cultural, que només podrà ser substituït per altre ús cultural.  
- D'oci, que podrà ser substituït per qualsevol ús no residencial llevat que es tracte d'espectacles o activitats a l'aire lliure; en aquests casos no podrà perdre l?ús dotacional.  
- Esportiu, que només podrà ser substituït per ús d'espais lliures públics.  
- Espais lliures públics, que no podran ser substituïts en cap cas.  
Art. 5.5.5. Places d'aparcament, càrrega i descàrrega  
1. Qualsevol ús dotacional tindrà, com a mínim, una (1) plaça d'aparcament per cada cent (100) metres quadrats de superfície útil, que s'incrementaran en els següents casos.  
a) En les dotacions que comporten concentració de persones, almenys una (1) plaça per cada vint-i-cinc (25) persones, per a tots els usos llevat el religiós en què serà suficient una (1) plaça per cada cinquanta (50) persones.  
b) En l?equipament sanitari, almenys una (1) plaça per cada cinc (5) llits, si n'hi hagués.  
c) En els mercats i centres de comerç bàsic, almenys una (1) plaça per cada cinquanta metres quadrats de superfície de venda.  
2. Els equipaments educatius que hi haja en edificis exclusius, tindran una superfície suficient, fora de l?espai públic, per a l?espera, càrrega i descàrrega d'un (1) autobús per cada dues-centes cinquanta (250) places escolars o fracció superior a cent vint-i-cinc (125).  
3. No s'exigeix reserva obligatòria d'aparcament si la superfície total destinada a ús dotacional no passa dels cinc-cents (500) metres quadrats.  
Secció 1: condicions particulars dels equipaments  
Art. 5.5.6. Categories diferencials dins de l?ús detallat d'equipaments comunitaris  
L'ús detallat d'equipaments comprendrà totes les dotacions siguen públiques o privades, destinades a proveir alguna de les següents demandes socials.  
a) Educació: que comprèn la formació de les persones mitjançant l?ensenyament en qualsevol nivell reglat, les guarderies, els ensenyaments no reglats (centres d'idiomes, acadèmies, etc.) i la investigació.  
b) Cultural: que comprèn la conservació, exhibició i transmissió de coneixements (museus, biblioteques, sales d'exposició, etc).  
c) Oci: que comprèn el foment de l?esbargiment de les persones a través d'activitats fonamentalment de caràcter cultural tals com el teatre, el cine, el circ, els zoològics, espectacles, concerts, etc.  
d) Salut: que comprèn la prestació d'assistència mèdica i serveis sanitaris, als ambulatoris o als hospitals. S'exclouen els serveis que es presten en despatxos professionals.  
e) Benestar social: que comprèn la prestació d'assistència no específicament sanitària a les persones, a través dels serveis socials.  
f) Esport: quan es destina a la dotació d'instal·lacions per a la pràctica de l?esport pels ciutadans i al desenvolupament de la cultura física.  
g) Religiós: que comprèn la celebració de cultes amb aquest caràcter.  
Art. 5.5.7 Equipament educatiu  
Els edificis dotacionals destinats a l?ensenyament pre-escolar o bàsic no passaran de tres (3) plantes, llevat que, per a poder tenir un espai lliure mínim, s'hagués de deixar la planta baixa lliure, en aquest cas, aquesta no es tindrà en compte per a l'amidament de l'altura.  
Art. 5.5.8. Equipament cultural  
Compliran les condicions que fixen les disposicions legals vigents, a més de les establertes en aquestes normes en els espais d'aplicació per als usos comercials i de sales de reunió.  
Art. 5.5.9 Equipament d'oci  
Compliran les condicions que fixen les disposicions legals vigents, a més de les establertes en aquestes normes en els aspectes d'aplicació per als usos comercials i de sales de reunió.  
Art. 5.5.10 Equipament sanitari  
En edificis en què hi haja un altre ús, només podrà instal·lar-se a la planta baixa i en la primera quan aquesta estiga unida al local de planta baixa per un accés propi i independent. S'exceptuen els consultoris professionals de superfície inferior a dos-cents (200) metres quadrats, que es regiran per les condicions de l?ús terciari en la categoria d'oficines. Es complirà el que disposen les normes vigents.  
Art. 5.5.11. Equipament esportiu  
1. En les parcel·les que es destinen a equipament esportiu l?edificabilitat màxima haurà de ser d'un (1) metre quadrat de parcel·la neta. Caldrà destinar, almenys un vint-i-cinc per cent (25%) de la superfície de la parcel·la per a arbrat i aparcament. L'alçària màxima ha de ser la que requeresca el caràcter de la instal·lació.  
2. Si es disposen instal·lacions esportives en edificis amb un altre ús, es compliran les condicions d'aplicació de l?àmbit d'ordenació en què es localitzen.  
Art. 5.5.12 Equipament religiós  
En les parcel·les que es destinen a equipament religiós, la superfície destinada a activitats complementàries, incloses les de residència, diferents de les de culte, només podrà tenir una superfície d'un quaranta per cent (40%) de la superfície destinada a aquest.  
Secció 2: Condicions particulars dels espais lliures d'ús públic  
Art. 5.5.13. Categories diferencials dins de l?ús detallat dels espais lliures d'ús públic.  
L'ús d'espais lliure inclou les següents categories diferenciades:  
a) Parc suburbà: que correspon als espais exteriors al nucli urbà amb arbres i condicionats de forma natural per al gaudi de la població.  
b) Parc urbà: que correspon a les dotacions destinades fonamentalment a l?oci, al repòs i a millorar la salubritat i la qualitat ambiental, incloses dins del nucli urbà.   
c) Pare esportiu: que correspon a les àrees condicionades bàsicament per a l?exercici de l?esport a l'aire lliure i combina les característiques dels parcs.  
d) Jardí: que correspon als espais enjardinats urbanitzats i que estan destinats tant a la fruïció de la població com a l?ornament i millora de la qualitat estètica de l?entorn.  
e) Area enjardinada: que correspon a les àrees amb condicionament vegetal destinades a la defensa ambiental, al repòs dels vianants i com a complement del viari.  
Art. 5.5.14. Condicions dels parcs suburbans  
1. Els parcs suburbans s'utilitzaran solament per a fins recreatius compatibles amb les característiques físiques del medi natural, i es limitarà especialment qualsevol impacte ecològic.  
2. Sols s'admetran edificacions aïllades vinculades a les activitats recreatives pròpies de l?espai o a activitats d'investigació o d'instrucció a la població sobre les característiques del medi físic. L'índex màxim d'edificabilitat ha de ser d'un (1) metre quadrat per cada cinquanta (50) metres quadrats de superfície total qualificada com a parc suburbà, amb una alçària màxima d'una planta i de tres (3) metres fins a la cornisa.  
3. El tractament respectarà les característiques físiques i ambientals de l?entorn natural.  
Art. 5.5.15. Parcs urbans  
1. Els parcs urbans tindran una superfície de més d'una (1) hectàrea i en aquests prevaldran els elements vegetals d'espècies autòctones sobre els de la urbanització.  
2. Si hi ha edificació aquesta es destinarà només a usos culturals i d'oci amb una ocupació màxima del tres per cent (3%) de la superfície total i sense ultrapassar l'alçària de quatre cinquanta (4,50) metres.  
3. Els parcs urbans tindran jocs infantils i àrees d'esport no reglat.  
Art. 5.5.16. Parcs esportius  
1. Les instal·lacions esportives se situaran preferentment a l'aire lliure. Tanmateix, podran situar-se en edificació tancada sempre que no ocupen més del cinc per cent (5%) del parc esportiu amb una edificabilitat màxima d'un (1) metre quadrat per cada deu (10) metres quadrats de superfície.  
2. Les àrees no ocupades per instal·lacions esportives, cobertes o descobertes, constituiran, almenys, el vint per cent (20%) de la superfície del parc esportiu i hauran de condicionar-se i enjardinar-se segons els criteris indicats per als parcs.  
Art. 8.4.2-5. Jardins  
1. Els jardins es dissenyaran donant preferència als elements ornamentals i àrees d'estatge.  
2. Hi haurà jocs infantils i, si és possible, tots els elements que puguen contribuir al ple ús recreatiu d'aquests.  
Art. 5.5.18 Arees enjardinades  
Es dissenyaran tenint en compte la funció urbana que han de complir i els requisits que aquesta comporte, bé de complement del viari, bé de millora de la imatge ambiental, etc.  
Art. 5.5.19. Accés als edificis des dels parcs i jardins  
Des dels espais lliures es podrà accedir als edificis, sempre que hi haja una franja pavimentada immediata amb una amplària mínima de tres (3) metres que facilite l'accés de persones i vehicles de servei, i el portal més llunyà no es trobe a més de quaranta (40) metres de la calçada.   
Secció 3: Condicions particulars dels serveis urbans  
Art. 5.5.20. Categories diferencials dins de l?ús detallat de serveis urbans  
L'ús detallat de serveis urbans inclou les següents categories diferenciades:  
a) Mercats i centres de comerç bàsic: que proveeixen de productes d'alimentació i altres de caràcter bàsic la població.  
b) Serveis d'administració: que desenvolupen les tasques de gestió de l'administració pública en qualsevol dels seus àmbits, i l'atenció ciutadana.  
c) Altres serveis urbans: que cobreixen els serveis que salvaguarden les persones i els béns (bombers, policia i similars).  
Art. 5.5.21. Mercats i centres de comerç bàsic  
Els mercats compliran les condicions que establesca l'ajuntament i, a més, les corresponents al comerç que aquestes normes contenen.  
Art. 5.5.22. Serveis d'administració  
Els serveis d'administració en què es desenvolupen activitats dels tipus integrals en la definició d'oficines, compliran les condicions que les normes establesquen per a aquestes.  
Art. 5.5.23 Altres serveis urbans  
Compliran, d'acord amb la naturalesa de la instal·lació de serveis, les normes d'usos a què siguen assimilables i totes les disposicions vigents que els siguen aplicables.  
Secció 4: Condicions particulars dels serveis d'infrastructures  
Art. 5.5.24. Execució dels serveis d'infrastructures  
Quan per a l'execució de les infrastructures calga l'expropiació de domini, es podrà establir sobre els terrenys afectats per les instal·lacions la constitució d'alguna servitud prevista en el dret privat o administratiu, amb les condicions establertes en l'article 68 LS.  
Les determinacions d'aquestes normes subsidiàries sobre les infrastructures comporten la declaració d'utilitat pública de les obres i la necessitat d'ocupació dels terrenys i de les instal·lacions corresponents.  
Capítol 6: Usos globals lligats al transport  
Art. 5.6.1. Definició  
1. Conformen els usos globals lligats al transport els espais sobre els quals es desenvolupen els moviments de les persones i els vehicles de transport, i també els que permeten la permanència d'aquests estacionats i les seues instal·lacions de servei.  
2. Les condicions que s'assenyalen respecte a la xarxa viària i als aparcaments oberts seran aplicables en els terrenys que les normes clarifiquen explícitament amb aquests usos o en els que resultaran de les determinacions del planejament de desenvolupament o en allà que, sense tenir expressament previst aquest ús, puguen destinar-s'hi per estar habilitats segons aquestes normes.  
3. Les condicions que s'assenyalen respecte als aparcaments ensostrats i als tallers i instal·lacions de servei a l'automòbil seran aplicables en totes les obres de nova planta i en les de restauració; així mateix, seran també aplicables en qualsevol altre tipus d'obra si el compliment no comporta cap desviació important dels objectius.  
Art. 5.6.2. Classificació  
Els usos globals lligats al transport es divideixen en els següents usos detallats.  
a) Xarxa viària: espais lliures i pavimentat destinats a la circulació de vianants, bicicletes, automòbils i mitjans de transport col·lectiu en superfície.  
b) Espais d'aparcament: són els destinats a l'estacionament de vehicles.  
c) Tallers i instal·lacions de serveis per als vehicles: locals destinats al manteniment i a la reparació de l'automòbil, incloent-hi estacions subministradores de carburant.  
Art. 5.6.3. Condicions ambientals  
1. La ventilació natural o forçosa estarà projectada amb prou amplitud per a impedir l'acumulació de vapors e) gasos nocius por damunt dels límits del Reglament d'Activitats Molestes i és obligatori, quan hi haja ventilació forçosa, disposar d'un aparell detector de CO per cada cinc-cents (500) metres quadrats, i situar-lo en els .punts més desfavorables, que accione automàticament la instal·lació. La ventilació es farà per patis o xemeneies exclusius, construïts amb elements resistents al foc, que sobrepassaran un (1) metre de l'alçària màxima permesa per les normes, allunyats quinze (15) metres de qualsevol forat o obertura de les construccions confrontants, i si desemboquen en llocs d'ús o accés al públic tindran una alçària mínima des de la superfície trepitjable de dos-cents cinquanta (250) centímetres, amb protecció en un radi de dos-cents cinquanta (250) centímetres, de manera que en el punt més afectat no se superen els nivells d'immersió. El comandament dels extractors es situarà en local de fàcil accés.  
2. En els garatges es permeten forats de ventilació a la via pública sempre que estiguen a un mínim de quatre (4) metres de les finques confrontants. Els garatges situats al soterrani es ventilaran mitjançant xemeneies.  
3. La il·luminació artificial es realitzarà només mitjançant llums elèctriques, amb il·luminació mínima. de quinze (15) lux i uniformitat d'un a tres (1:3). A més hi haurà una instal·lació d'enllumenat supletori d'emergència amb un nivell mínim. de cinc (5) lux. En els garatges de més de cinc mil (5000) metres quadrats hi haurà una senyalització lluminosa en el sòl.  
Art. 5.6.4. Condicions de seguretat  
1. Tots els elements que constituesquen l?estructura de l?edificació hauran de ser resistents al foc del tipus de tres (3) hores de duració o estar protegits com cal amb material aïllant, tenint en compte l'acció derivada de la temperatura a què puga arribar aquesta estructura a través de la seua protecció. S'instal·laran apartats d'extinció d'incendi de cinc (5) quilos de neu carbònica o preferentment pols seca, de manera que en corresponga un, com a mínim per cada cent (100) metres quadrats o fracció. Estan exempts d'aquesta obligació els de dimensions inferiors a cinquanta (50) metres quadrats. En els garatges o aparcaments de més de cinc mil (5000) metres quadrats hi haurà un carro extintor de pols seca de cinquanta (50) quilograms de capacitat i un altra més por cada tres mil (3000) metres quadrats d'excés; en els de més de cinc-cents (500) metres quadrats s'instal·larà una xarxa interior d'aigua per a incendis connectada als hidrants.  
2. Esta xarxa mantindrà en tot moment una pressió de tres i mitja (3,5) atmosferes i estarà dotada dels corresponents equips de pressurització quan la xarxa general no garantesca tanta pressió. A aquesta xarxa s'enganxarà un punt d'aigua per cada cinc-cents (500) metres quadrats de planta amb mànec suficient per a arribar a tota la superfície. En cada cinc-cents (500) metres quadrats de garatge o fracció s'instal·larà un recipient de material resistent al foc, amb una tapa amb frontisses de les mateixes característiques per a guardar draps i cotó que poguessen estar impregnats de greix o gasolina, i també absorbir qualsevol vessament fortuït de gasolina o greix; aquests productes podran estar en sacs per al transport fàcil i el dipòsit disposarà d'una pala per al maneig.  
3. Es prohibeix l?emmagatzematge de combustible i carburants líquids fora dels dipòsits dels cotxes i els corresponents als assortidors sempre que el punt d'infracció d'aquells siga inferior a cinquanta-cinc (55) graus o que la seua capacitat siga superior als dos-cents (200) litres.  
4. La calefacció dels locals i tots altres mitjans en els quals es realitze la combustió de substàncies es disposarà de manera que en cap moment hi haja perill que les mescles de carburants s'inflamen, i han estar totalment aïllats i ventilats eficaçment.  
Art. 5.6.5. D'altres condicions per als usos lligats al transport.   
1. Els desguassos disposaran d'un sistema eficaç de depuració de greixos per a la connexió a la xarxa de sanejament a la general.  
2. Es prohibeix la instal·lació d'aparells assortidors en l'interior dels garatges i/o dels aparcaments, llevat en els edificis exclusius per a aquest Us situats en àmbits d'ordenació amb ús predominant industrial.  
3. Els usos vinculats al transport no causaran molèsties als veïns i vianants, i s'ajustaran al que estableixen el Reglament d'Activitats Molestes i aquestes normes.  
4. Seran aplicables per a la regulació urbanística dels usos lligats al transport les normatives de caràcter sectorial vigents o que puguen ser aprovades per organismes competents durant el període de vigència d'aquestes normes subsidiàries.  
Secció 1: Xarxa viària  
Art. 5.6.6. Dimensions i característiques de les senderes públiques per als vianants.  
1. Els espais viari en sòl urbà i urbanitzable comptarà en el seu lateral almenys amb una sendera pavimentada per a l?ús públic de vianants, diferenciada de la calçada destinada als vehicles. L'amplària mínima pavimentada per a la circulació de vianants en carrers de nova obertura serà de cent cinquanta (150) centímetres. En els carrers en les quals siguen previsibles concentracions de vianants, l'amplària mínima serà de quatre-cents cinquanta (450) centímetres.  
2. Les vies de circulació tindran un pendent longitudinal mínim de l?u per cent (1%) per a evacuació d'aigües pluvials i un màxim del vuit per cent (8%). Aquests límits podran sobrepassar-se, després de justificar-ne la necessitat, sempre que es complesquen els següents requisits:  
a) Per a pendents inferiors a l?u per cent (1%) quan s'assegure transversalment o amb amplitud, de dispositius la recollida d'aigües pluvials.  
b) Per a pendents superiors al vuit per cent (8%) quan es dispose com a ampliació de vorera una escala pública amb replans de cent vint (120) centímetres de longitud.  
Art. 5.6.7. Jerarquització de la xarxa viària  
A l?efecte de l'aplicació de les condicions del viari, s'han considerat les següents categories en la jerarquia de les vies en els sòls urbans i urbanitzables.  
a) Artèries primàries (viari de sistema general urbà), que defineixen la xarxa de primer ordre i formen l'estructura viària bàsica de les trames urbanes.  
b) Viària essencial de caràcter local, comprèn tota la xarxa viària existent o de traçat fixat per aquestes normes subsidiàries i que es recull amb aqueixa qualificació en els plànols d'ordenació.  
c) Resta de vies de caràcter local o particulars, que no estan representades en els plànols d'aquestes normes subsidiàries i corresponen als petits carrers interiors de domini privat i als que s'hauran de realitzar com a desenvolupament de les figures de planejament ulteriors a aquestes normes subsidiàries.  
Art. 5.6.8. Dimensions característiques del viari  
Els viaris es projectaran amb les dimensions i característiques que requeresquen les intensitats de circulació previstes i del mitjà que travessen, amb la justificació suficient en el projecte tècnic i complint les instruccions municipals i complementàries que sigue aplicables.  
Art. 5.6.9. Condicions de disseny  
1. Les artèries primàries del sistema general urbà s'ajustaran en el disseny a les condicions gràfiques fixades en la documentació d'aquests normes subsidiàries, completades a base de les instruccions tècniques d'urbanització que, amb caràcter de normativa complementària, siguen aplicables.  
2. El disseny de la resta de les vies serà desenvolupat prenent com a base les indicacions i les recomanacions de les normes, si n'hi hagués, i complint les condicions tècniques que siguen aplicables, en les determinacions de les figures d'ordenació o execució corresponents.  
Art. 5.6.10. Condicions específiques dels carrers particulars  
1. Són carrers particulars els de propietat privada d'una urbanització que hi figuren en el planejament a base del qual s'ha executat. La urbanització l?executaran els particulars o les entitats promotores dels respectius projectes, i s'ajustaran a les prescripcions i característiques establertes per l'Ajuntament per a les vies públiques, i hauran de disposar dels serveis urbans que assenyala la Llei del Sòl, a més dels de jardineria i xarxes de reg.  
2. L'ajuntament podrà exigir l?ús públic del carrer o dels carrers particulars, i el regularà segons les necessitats de la ciutat; els propietaris poden proposar-ne la conservació a l'ajuntament, prèvia la cessió gratuïta a aquest sense càrregues ni gravàmens de tals carrers conserven la qualificació de privades, l'ajuntament només exercirà tasques d'inspecció. Si modifica l?ordenació del sector en què es troben incloses cales particulars, es mantindrà la seua qualificació urbanística de viari, i s'incorporarà al patrimoni municipal, d'acord amb el sistema d'actuació previst en aquesta ordenació.  
3. En cap cas podran admetre's obertures de carrers particulars que donen lloc a augment de volums, altures o densitat d'edificació distintes a les fixades en el pla d'ordenació, o que siguen els únics accessos a espais dotacionals públics. Es permetran atzucacs amb una longitud màxima de setanta-cinc (75) metres i traçat senzill, i s'evitaran revolts pronunciats; en el seu final es projectaran espais suficients que permeten el gir de vehicles. S'uniran per senderes de vianants que permeten enllaços còmodes i es preveurà la instal·lació dels serveis complementaris o d'infrastructura. No podran servir a més de dos-cents (200) habitatges.  
Art. 5.6.11. Pavimentació de les vies públiques  
1. La pavimentació de voreres i calçades es farà tenint en compte les condicions del terreny i les del trànsit previsible, i també les condicions d'ordenació urbana i estètiques.   
2. La separació entre les àrees dominades pel vianant i l'automòbil es manifestarà de manera que queden clarament definits els seus perímetres, sense que siga imprescindible que es produesca mitjançant una diferència de nivell. A l?efecte d'això es diversificaran els materials de pavimentació d'acord amb les funcions i categories diferents, la circulació de persones o de vehicles, les zones d'estatge de persones, l?estacionament de vehicles, els carrers compartits, els passos de vianants, passos de carruatges, etc.  
3. El paviment de les vies de circulació dels vianants i les places no presentaran obstacles a la circulació de persones i de vehicles de mà; es distingiran les proporcions d'aquelles que ocasionalment puguen ser travessades per vehicles de motor, que no deformaran el seu perfil longitudinal sinó que tindran accés per aixamfranat del rastell. Les tapes d'arquetes, registres, etc., es disposaran tenint en compte les juntes del paviment i s'anivellaran amb el seu plànol.  
Art. 5.6.12. Estacionament dins de les alineacions del viari  
1. Els estacionaments que s'establesquen en les vies públiques no interferiran el trànsit d'aquestes. A l'efecte d'això, les zones d'aparcament estaran convenientment senyalitzades amb pintura en el paviment i tindran amples mínims de dos-cents cinquanta (250) centímetres en el cas d'estacionament en la línia i de quatre (4) metres en el cas d'estacionament en bateria.  
2. La definició de carrers amb la possibilitat d'aparcament i l'ordenació seua correspon a l'ajuntament a base de les necessitats i possibilitats de la trama urbana.  
Secció 2: Condicions dels espais d'aparcament  
Art. 5.6.13. Categories diferencials dins de l?ús detallat dels espais d'aparcament.   
En l?ús detallat d'espais d'aparcament es distingeixen les següents categories:  
a) Garatge: espai (ensostrat o no) interior a la parcel·la privada que satisfà les necessitats d'aparcament de l?ús predominant en aquesta. Serà un ús complementari i pot ser inclòs en l?ús predominant, si compleix les condicions que en aquest capítol s'estableixen. En el garatge no podran aparcar vehicles aliens a l?ús del qual és complementari, i es justifica sempre en la sol·licitud de llicència la seua dimensió i capacitat màxima segons les necessitats i condicions de cada ús. Correspon a l'ajuntament valorar l'adequació entre ambdues.  
b) Aparcament públic ensostrat: edificació destinada a l?estatge temporal de vehicles independentment de qualsevol altre ús simultani en la parcel·la.  
c) Aparcament públic obert: quan els vehicles s'estacionen en un espai sense sostre, amb les mateixes característiques pel que fa a la relació amb d'altres usos que la categoria anterior. No es considerà inclosa la part de la via pública amb aparcament, regulada pel que estableix l'article 5.6.12, ni els espais oberts a les vies destinades a parades d'autobús, taxis, etc.  
Art. 5.6.14. Condicions d'instal·lació  
Solament es podran disposar aparcaments públics amb l'autorització prèvia de l'ajuntament, condicionada per un estudi de les condicions ambientals i circulatòries, de dèficit que cal pal·liar, i pel fet que no es desnaturalitze l?ús de la superfície sota la qual es construesca, si és subterrani, ja siga espai públic o zona verda. S'exigirà un compromís de reposar la situació prèvia en superfície en el cas que es trobe consolidada; donar simultàniament a tal superfície la destinació urbana que les normes fixen en cas que encara no el tingués, i reparar les pèrdues que l'actuació pogués causar.  
Art. 5.6.15. Condicions dels accessos  
1. No se situaran en punts de concentració de vianants, com passos de vianants, parades de transport públic, etc.  
2. Tots els aparcaments públics disposaran d'una àrea d'accés amb un pis horitzontal i ample i uns fons mínims de tres (3) i cinc (5) metres respectivament, on no es desenvoluparà cap activitat. L'ample dels accessos variarà universalment a l?ample del carrer, i es permetrà sempre un radi de gir que evite maniobres. Els aparcaments majors de dos mil (2000) metres quadrats hauran de diferenciar entre eixida i entrada de vehicles, en els majors de cinc-cents (500) metres quadrats hi haurà un accés de vianants separat del vehicle, encara quan siga mitjançant una vorera en distint nivell.  
3. Els garatges de superfície inferior a cinc-cents (500) metres quadrats i sense servei al públic (només per a ocupants de l?edifici) podran utilitzar com a accés el portal de l?immoble.  
4. Les rampes tindran un pendent màxim del setze per cent (16%) en trams rectes, o del dotze per cent (12%) en trams de revolts, mesurat en la línia de màxim pendent. El radi de gir no serà inferior a sis (6) metres; l'ample mínim serà de tres (3) metres per cada sentit.  
5. En els garatges de superfície inferior a cinc-cents (500) metres quadrats, les rampes podran tenir un pendent màxim del vint per cent (20%) en trams rectes, o del setze per cent (16%) en trams de revolts, amb un ample mínim de tres (3) metres utilitzables en ambdós sentits.  
Art. 5.6.16. Plaça d'aparcament  
1. Plaça d'aparcament és una part de sòl pla amb les següents dimensions en metres:  
a) Vehicles de dues rodes: 2,5 x 1,5  
b) Turismes lleugers: 4,5 x 2,2  
C) Turismes grans: 5,0 x 2,5  
d) Industrials lleugers: 5,7 x 2,5  
e) Industrials grans: 9,0 x 3,0  
2. La superfície mínima obligatòria de garatge en metres quadrats resultarà de multiplicar per vint-i-cinc (25) el nombre de places que es disposen, incloent així les àrees d'accés i maniobra.  
3. Tots els aparcaments públics disposaran de places per a automòbils grans almenys en un quinze per cent (15%) de la seua capacitat.  
4. No serà plaça d'aparcament cap espai que manque d'accés i maniobra fàcils.  
Art. 5.6.17. Altura lliure del terra al sostre  
1. L'altura lliure del terra al sostre no serà inferior a dos-cents trenta (230) Centímetres en els aparcaments públics o garatges amb accés de públic (en cas d'estacionament vinculat a usos terciaris), i es pot disminuir fins als dos-cents deu (210) centímetres en punts concrets (canonades, bigues, etc.) sempre que no interferesquen en els passadissos de circulació.  
2. En els garatges no serà inferior a dos-cents (200) centímetres, amidats en qualsevol punt.  
Art. 5.6.18. Relació amb altres usos instal·lats en la mateixa parcel·la  
1. Els recintes d'aparcament públic hauran d'estar aïllats de la resta de l'edificació o de les finques que hi confronten per murs i forjats resistents al foc i amb aïllament acústic, sense forats directes de comunicació amb patis o locals destinats a altres usos.  
2. El garatge podrà, tanmateix, comunicar-se amb l'escala, l'ascensor, la cambra de la caldera, la sala de màquines, cambres trasteres o altres serveis autoritzats de l'immoble, quan aquests tinguen un altre accés i disposen d'un vestíbul adequat d'aïllament amb portes blindades de tancament automàtic, resistents a la temperatura i estanques al fum. Se n'exceptuen els situats davall de sales d'espectacles, els quals estaran totalment aïllats, i no serà permesa cap comunicació interior amb la resta de l'immoble, i qualsevol forat d'aquest haurà d'estar a una distància almenys de quatre (4) metres d'un altre edifici o dels límits amb les finques confrontants. Les escaleres situades per damunt del portal tindran continuïtat amb les d'accés al garatge aparcament.  
Art. 5.6.19. Serveis higiènics  
En els aparcaments públics hi haurà lavabos diferenciats pel sexe amb una pica i un wàter per cada cinc-cents (500) metres quadrats o fracció.  
Secció 3: Condicions dels tallers i instal·lacions de serveis als vehicles  
Art. 5.6.20. Condicions aplicables  
Tant les estacions de proveïment de combustible com els tallers de servei de l'automòbil compliran les condicions normatives de l?ús industrial (capítol 3 d'aquest títol). En el cas de les gasolineres compliran totes les disposicions vigents respecto a la instal·lació i al funcionament.  
Títol 6: CONDICIONS GENERALS DE PROTECCIO  
Capítol 1: Protecció de la xarxa de transports i infrastructures  
Capítol 2: Protecció de les costes i llits públics  
Capítol 3: Protecció del medi ambient  
Capítol 4: Protecció del patrimoni històrico-artístic i cultural  
Capítol 1: Protecció de la xarxa de transports i infrastructures  
Art. 6.1.1. Autopistes, carreteres, camins i línies fèrries  
1. En les actuacions que es projecten fora del sòl urbà, delimitat en les normes subsidiàries, sobre terrenys que confronten amb carreteres, camins i línies fèrries, existents o proposades, caldrà tenir en compte amb caràcter preferent les disposicions contingudes en la Llei d'Ordenació dels Transports Terrestres, i en concret les següents distàncies mínimes establertes en la legislació vigent a ambdós costats de cada via:  
 Zona de Zona de Unia de Zona de  
 domini públic servitud edificació afecció  
Tipus de via (1) (1) (1) (1)  
   
Autopistes, autovies i vies ràpides 8,00 25,00 50,00 100,00  
Carreteres de la xarxa de l'Estat 3,00 8,00 25,00 50,00  
Altres carreteres i camins protegits 3,00 8,00 18,00 30,00  
Ferrocarril 3,00 3,00 3,00 20,00  
(1) Distàncies en metres, des de l'aresta exterior de l?esplanació, per a les carreteres i autopistes. Per al ferrocarril aquesta distància es comptarà des de la línia inferior dels talussos del terraplè, des de la superior dels desmunts i des de la vora exterior de les rases. Si hi manca, es comptarà des de la vora una línia traçada a dos (2) metres del carril exterior de la via.  
(2). Distància en Metres des de l'aresta exterior de la calçada.  
Ambdues distàncies amidades en horitzontal i perpendicularment a la via.  
2. Tindran caràcter prioritari les disposicions contingudes en la Llei 6/1991, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, de 27 de març (DOGV 05.04.91).  
3. Els preceptes del Reglament General de Carreteres en tot allà que no s'opose a la Llei 6/1991, de la Generalitat Valenciana, s'aplicaran amb caràcter subsidiari.  
4. La línia de tancament constitueix el límit de la propietat privada en relació amb la via de comunicació. Des d'aquesta línia fins a la calçada o l?esplanació, els terrenys són de domini públic i d'expropiació forçosa.  
5. Des de la línia d'edificació fins a la calçada es determina una zona en la qual queda prohibida la construcció de nous edificis, i queda fora d'ordenació els ja existents d'acord amb les regulacions de l'article 60 de la LS. Aquesta zona pot ser eventualment expropiable per l?organisme corresponent.  
6. En els encreuaments de carreteres, caldrà mantenir una zona lliure de qualsevol edificació; el cercle inscrit de la qual, amb el centre en la intersecció dels eixos, tinga un radi mínim de cinquanta (50) metres.  
7. La xarxa viària interior pròpia d'urbanitzacions o àrees habitades podrà tenir els enllaços necessaris amb les vies públiques existents o proposades. Quan aquestes vies públiques siguen carreteres o camins, la distància entre dos enllaços, consecutius. a una mateixa carretera o camí públic, no serà menor de la següent:  
Carreteres nacionals: 500 m  
Carreteres provincials: 300 m  
D'altres carreteres: 80 m  
8. Queda prohibida expressament la incorporació de les carreteres de qualsevol tipus al sistema viari propi de les urbanitzacions. En tal sentit, totes les parcel·les amb límit a les carreteres tindran una via secundària d'accés independent d'aquella, i no es permetrà donar l'accés a aquestes parcel·les directament des de les carreteres.  
9. En cap cas podran autoritzar-se edificacions que envaesquen, o afecten d'alguna manera, les vies públiques o camins existents, a les noves vies previstes en aquestes normes subsidiàries o a les zones de protecció que s'hi estableixen.  
Art. 6.1.2. Vies pecuàries  
1. Les vies pecuàries són els béns de domini públic destinats principalment al trànsit del ramat. No són susceptibles de prescripció ni d'alienació, ni s'hi podrà al·legar per a la seua aprovació el temps de què hagen estat objecte.  
2. Les vies pecuàries estaran adscrites a l?organisme Unitat Forestal de la Conselleria d?agricultura, per al compliment dels seus fins i a l?efecte de la Llei 22/74, de 27 de juny, de Vies Pecuàries, i conservaran la seua qualificació jurídica originària i sense que se'n transferesca la propietat.  
3. Les vies pecuàries es denominaran de la manera que tot seguit s'indica, juntament amb les dimensions:  
Assegadors: fins a setanta-cinc (75) metres d'amplària  
Carrerades: fins a trenta-cinc i mig (35,5) metres d'amplària.  
Senderes: fins a vint (20) metres d'amplària.  
4. Els abeuradors, descansadors i mallades, tindran la superfície, i les gorges, l'amplària que determine la seua classificació.  
5. Les vies pecuàries la classificació de les quals s'haja aprovat abans de la promulgació de la Llei 22/74, de 27 de juny, mantindran l'amplària amb què hom les classificà.  
6. l'ajuntament constituirà un fons documental de vies pecuàries, en què constarà la relació de tots els assagadors, carrerades, senderes, descansadors, abeuradors, mallades i gorges que en tinguen el caràcter, d'acord amb el seus antecedents, o que es considere oportú atribuir-li mitjançant l'expedient administratiu corresponent. Una còpia d'aquest fons es remetrà a l'organisme Unitat Forestal, de la Conselleria d'Agricultura.  
7. Les vies pecuàries són susceptibles d'aprofitament i ocupació temporal la duració del qual es correspondrà amb els fins que el motiven o justifiquen, d'acord amb el plec de condicions generales de l'organisme Unitat Forestal de la Conselleria d?agricultura i d'acord amb l'expedient administratiu que regula el capítol V del Reial Decret R-876/78, de 3 de novembre.  
8. Us concessions tindran caràcter temporal i es referiran a instal·lacions de canonades, desguassos, sèquies de reg, instal·lació de línies elèctriques o telefòniques, defenses hidrològiques, condicionament o fixament de terreny per a accessos i utilització de terrenys, obra o instal·lació que no perjudique el trànsit normal i utilització dels serveis inherents a la via pecuària.  
9. Sense perjudici de la competència específica que l'ordenament jurídic atribueix a l'organisme Unitat Forestal de la Conselleria d'Agricultura en aquesta matèria, l'ajuntament exercirà la funció de policia per a la conservació i el compliment dels fins previstos per a aquests béns.  
10. La concessió de llicències en vies pecuàries requerirà l'autorització prèvia de l'organisme Unitat Forestal de la Conselleria d?agricultura en aquesta matèria, l'ajuntament exercirà la funció de policia per a la conservació i el compliment dels fins previstos per a aquests béns.  
11. Quan l'ajuntament considere innecessària una via pecuària, i el seu aprofitament resultés necessari per al desenvolupament urbà, en sol·licitarà l'adquisició, la qual es concedirà en la forma que establesca el Consell de Ministres a proposta dels ministeris d?agricultura i d'Obres Públiques i Urbanisme, o l'ens administratiu que en el moment d'iniciar-se l'expedient en tingués fa competència.  
Art. 6.1.3. Infrastructures elèctriques  
1. Constitueixen les infrastructures elèctriques aquelles que són part integrant de les línies i instal·lacions per al subministrament i la distribució d'aquest tipus d'energia a zones industrials, residencials, etc., ubicades en el terme municipal o fora.  
2. Quan les infrastructures elèctriques vagen per àrees de sòl no urbanitzable, es podran autoritzar intervencions en les línies actuals, modificacions i ampliacions, conformement a l'article 86 de la vigent Llei del Sòl i 43.3 del mateix text, d'acord amb el procediment descrit en els articles 42 i 44.2 del Reglament de Gestió Urbanística.  
3. Quan les infrastructures elèctriques vagen per àrees de sòl no urbanitzable de protecció dels tipus assenyalats en les normes subsidiàries hauran de ser conformes al planejament especial que es redacte per a desenvolupar les àrees de confluència, per tal de conservar, millorar i protegir les constants del sòl que en justifiquen la classificació en els marcs ecològic, patrimonial, viari, agrícola, productor, etc.  
4. Quant a les obres d'infrastructura elèctrica hom s'ajustarà al Reglament de Línies Elèctriques, de 28 de novembre de 1986, i totes altres disposicions sectorials aplicables, amb la qual cosa i d?acord amb aquest mateix es determinaran els paràmetres normatius en matèria de distàncies i altres.  
5. No obstant això, es podrà denegar la llicència municipal d'obres d'infrastructures elèctriques si es conculca el que disposa l'article 85.3 de la Llei del Sòl que entén sobre les característiques de les edificacions en medis no urbans, tenint en compte l?obligació de complir el 73 que limita els tipus de construccions en àrees d'interès patrimonial, paisatgístic, etc.  
Art. 6.1.4. Infrastructura hidràulico-sanitària i d'altres soterrades  
1. Constitueixen les infrastructures hidràulico-sanitàries i d'altres soterrades les que van (o poden anar) pel subsòl del terme municipal, a través de les quals es realitza el subministrament o servei d'àrees metropolitanes externes a l?àmbit territorial d'aquests normes i diversos assentaments interns i externs, sent el sòl d'afectació els terrenys remoguts per a la seua implantació i una banda de deu (10) metres d'ample mínim a cada costat de l?eix de les línies o superior en cas que ho exigesquen les disposicions sectorials aplicables.  
2. Seran dels tipus característics en cada cas, i es podran esmentar, sense voler ser exhaustiu, les següents:  
- Xarxes de proveïment d'aigua a poblacions  
- Xarxes de sanejament, depuració i abocament  
- Xarxes de distribució de gas natural  
- Línies telefònics  
- Línies elèctriques soterrades  
3. Cada actuació urbanística que es pretenga realitzar en els terrenys inclosos en la banda de vint (20) metres, acotada segons el primer paràgraf d'aquest article, haurà de sol·licitar l'autorització pertinent a l'ajuntament i l?ens o organisme titular de la instal·lació.  
Art. 6.1.5 Gasoductes  
1. Zona d'ocupació permanent: de dos (2) metres d'ample a cada costat de l?eix de la conducció. En ella es prohibeix realitzar treballs de profunditat superior a cinquanta (50) centímetres, plantar arbres o arbustos, i també qualsevol tipus de construcció, ja siga temporal o permanent.  
2. Zona d'ocupació temporal: de diferent ample, segons siga la secció tipus de pista de treball. S'esplanarà i es condicionarà per a pas de màquines i de vehicles, es tallaran arbres i no s'hi podrà cultivar res mentre duren els treballs; posteriorment es tornarà a deixar com era inicialment.  
Capítol 2: Protecció de les costes i llits fluvials públics  
Art. 6.2.1 Llits fluvials, barrancs i sèquies  
1. L'àmbit d'aplicació de les normes d'aquest article es considera mínim, i s'ha de redactar un pla especial de recuperació de llits fluvials, barrancs i sèquies relacionat amb la Llei d'Aigües i per a la regulació d'avingudes, per tal d'ordenar l?ús i l'aprofitament públic dels aqüífers. Aquest pla ha d'incloure territoris d'altres municipis quan els llits fluvials provinguen aigües amunt d'afluents no localitzats en aquest terme municipal.  
2. Fins a l'entrada en vigor de la figura d'ordenació esmentada en l'apartat anterior, s'acotaran franges de protecció, en les quals es restringiran les intervencions en sòl no urbanitzable, d'acord amb la taula següent:  
- Llits fluvials: 20 metres a cada costat.  
- Barrancs: 20 metres a cada costat.  
- Sèquies: 6 metres a cada costat (comptadors a partir del límit dels predis confrontants, traçant-hi línies paral·leles als marges naturals de llits, barrancs i sèquies).  
3. Les franges de protecció de llits fluvials. barrancs i sèquies es consideren no edificables a tots els efectes, només amb l?excepció de les intervencions sense transformació per a millorar el rendiment dels predis confrontants.  
4. Per tal de protegir les aigües superficials i subterrànies de contaminacions per abocaments de residus de qualsevol tipus, en els paràgrafs següents d'aquest article es determinen els nivells de tractament previ i els procediments constructius de xarxes i elements auxiliars.  
6. En els sòls urbans i urbanitzables es prohibeix terminantment tot tipus d'abocament residual a cel obert; aquest s'ha de fer a través de la xarxa general de sanejament amb la depuració imprescindible per a eliminar els components orgànics i sòlids de qualsevol composició perjudicial i les matèries contaminants. Açò comportarà l?exigència de construir estacions depuradores d'eficàcia comprovada, i s'ha d'entendre que la posada en servei i el correcte funcionament d'aquestes instal·lacions en determinarà la concessió de les autoritzacions administratives pertinents o la caducitat. Es clausuraran les activitats els titulars de les quals incomplesquen aquesta norma.  
7. Pel que fa a l?eficàcia dels sistemes de depuració, s'han d'ajustar a l?informe municipal que se sol·licite amb aquesta finalitat, s'exigirà a l'administrat que construesca el sistema idoni en terrenys de la seua propietat, exclusivament pel seu compte i aigües amunt de la xarxa general (abans de l'entroncament) fins la posada en marxa d'elements públics de tractament d'aigües residuals i abocaments controlats de sanejament integral, d'acord amb les determinacions d'aquestes normes subsidiàries i dels plans sectorials que afecten el municipi. Mai no podrà l'afluent contenir substàncies que puguen provocar perjudicis als tubs, ni matèries flotants, sedimentals o precipitables que quan es mesclen amb altres residus alteren el funcionament correcte de les xarxes de clavegueram per reaccions químiques o altres efectes.  
8. En sòl no urbanitzable es tindran en compte les prescripcions següents:  
a) Quan l'afluent no aboque directament a un col·lector s'haurà de construir un sistema de depuració aprovat pel Ministeri d'Obres Públiques i Urbanisme.  
b) Només s'autoritzarà la utilització de fosses sèptiques familiars per a l'evacuació d'aigües (i això en expedients individualitzats que s'instruesquen amb aquesta finalitat) quan (simultàniament) s'observen característiques topogràfiques excepcionalment adverses i la unitat productora de residus no s'ubique a la parcel·la confrontant al sistema general de sanejament. En aquest supòsit les normes per a la construcció de fosses sèptiques exigides seran les de l'Ordre de 23 d'abril de 1969.  
9. En tot tipus de sòl per a evitar efectes contaminants per abocament d'aigües residuals es tindrà en compte el següent:  
a) Els materials en suspensió no passaran, en pes, de 30 mg per litre.  
b) El pH de l'efluent es trobarà comprés entre 5,5 i 8,5. S'exigirà que s'actue mitjançant calç, quan siga necessari neutralitzar les aigües.  
c) No es podran fer abocaments de compostos cíclics hidroxilats ni dels seus derivats halògens ni tampoc els de substàncies que afavoresquen la producció de clors i el seu estancament.  
d) La temperatura dels efluents residuals mai no haurà de ser superior a 30' C. S'exigirà a les unitats productores la refrigeració dels abocaments que superen aquest límit. Si no ho feren així, se'ls advertirà del tancament de l'activitat i de la imposició de multes que seran proporcionals al perjudici causat.  
Article 6.2.2 Costes  
1. En matèria de protecció de costes s'aplicarà el que disposa la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de Costes.  
2. Sense perjudici de l?execució immediata de les disposicions que contenen aquestes normes subsidiàries, es considera necessari que les administracions públiques promoguen coordinadament i d'acord amb les seues competències, plans de protecció especial, l?objectiu principal dels quals ha de ser ordenar els usos i aprofitaments de la platja i espais limítrofs per a conservar i regenerar el medi natural. Així mateix és important redactar un instrument de planificació, a l?empara de la legislació vigent, que ordene la distribució d'activitats de temporada als espais públics de la platja, el promotor del qual ha de ser l'ajuntament a fi de poder dur a terme millor els treballs de competència municipal que la Llei de Costes li confia com a gestor responsable de l?ordenació d'activitats generades pels moviments socials en aquest espai.  
3. Concretament, s'hauran de redactar:  
a) Plans especials de protecció, recuperació i defensa de la costa.  
b) Pla especial d'ordenació per a instal·lacions i usos de la platja autoritzats en temporada.  
4. Fins a la posada en vigor de les figures de planejament esmentades en l'apartat anterior, s'aplicaran a més de la normativa sectorial corresponent, les condicions particulars del sòl no urbanitzable de protecció especial, indicades en el títol 10 d'aquestes normes.  
Capítol 3: Protecció del medi ambient  
Art. 6.3.1. Contaminació atmosfèrica  
1. Aquestes normes seran aplicables sense perjudici del que estableix la Llei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric 38/72, de 22 de desembre, i en el Decret 833/75 de 6 de febrer, així com en el Decret 1302/86, de 28 de juny, sobre avaluació d'impacte ambiental i activitats que s'hi sotmeten.  
2. Es considera contaminació atmosfèrica la presència en l'aire de matèries o formes d'energia que impliquen risc, dany o molèstia greu per a les persones i béns de qualsevol naturalesa.  
3. Quan per imperatiu de la defensa o de l'alt interès nacional, el govern acorda la localització d'una indústria o activitat potencialment contaminadora, la decisió serà vinculant per a les corporacions i l?organisme que hagen d'atorgar les llicències i autoritzacions corresponents, sense perjudici de les seues competències en àmbits diferents al regulat per la Llei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
4. L'alcalde, en els supòsits d'infracció als preceptes de la Llei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i disposicions que la despleguen, exercirà les potestats correctiva i sancionadora que li atribueix aquest text legal.  
5. Es competència de la corporació local, quant a la defensa contra la contaminació atmosfèrica:  
a) Vetlar pel compliment de les disposicions legals sobre la matèria.  
b) Adaptar les ordenances municipals a la legislació vigent.  
c) Atorgar una llicència d'instal·lació, obertura, modificació o trasllat d'establiments o activitats industrials.  
6. Qualsevol persona, natural o jurídica, pública o privada, podrà dirigir-se per escrit motivat a l'ajuntament, sol·licitant raonablement la tramitació d'expedient per a la declaració, si escau, de zona atmosfèrica contaminant. A aquesta sol·licitud s'incorporarà l?informe dels serveis municipals contra la contaminació atmosfèrica, si n'hi hagués, així com l'acord respecte d'això de l'ajuntament en ple. Una vegada acomplert això, es trametrà l?expedient a l?organisme competent.  
7. La concessió de llicència municipal d'obertura d'indústria potencialment contaminadora estarà supeditada al resultat dels informes a què se refereix l'article 56 del Decret 833/75 de 6 de febrer.  
Art. 6.3.2 Protecció d'aigües per a proveïment públic i privat.  
1. La instal·lació de noves activitats insalubres o nocives que pel seu emplaçament o abocament d'aigües residuals suposen un risc de contaminació o alteració de la potabilitat d'aigües destinades al proveïment públic o privat, no podran autoritzar-se si no s'han complert les condicions assenyalades en el Reglament de Policia d'Aigües i Llits Fluvials.  
2. Les perforacions per a captació d'aigües subterrànies no podran iniciar-se sense llicència municipal, a més de les corresponents autoritzacions dels organismes competents. En cas que aquestes captacions siguen positives, no podran fer ús del cabal sense l'autorització municipal escaient.  
3. Les condicions de depuració i els límits de toxicitat es regulen segons el Reglament d'Activitats Molestes, Nocives, Insalubres o Perilloses (article 18).  
4. En qualsevol cas, hom s'ajustarà al que disposa la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües (BOE núm. 189 de 8 d'agost de -1985).  
Art. 6.3.3. Protecció d'aigües en relació con els abocaments industrials.  
1. Les explotacions mineres o qualsevol altres qualificades de nocives (indústries de paper, cel·lulosa sucrera, adobament del cuir, coles, alumíniques potàssiques, tallers, fàbriques de gas, productes secundaris de la indústria de coc o de petroli, de sosa, tèxtils i annexes, etc.), hauran d'estar dotades de dispositius de depuració mecànics, químics o físico-químics per a eliminar de les seus aigües residuals els elements nociu que puguen ser perjudicials per a les indústries situades aigües a sota o en la proximitat del lloc en què s'efectue l'abocament, o per a la riquesa piscícola, pecuària, agrícola o forestal.  
2. Les indústries de detergents s'acolliran al que estableixen els decrets de la Presidència del Govern de 18 de gener i de 25 de novembre de 1968 i l'Ordre de 24 de febrer de 1969, del Ministeri d'Indústria.  
3. Quan l'efluent que procedesca d'estacions depuradores siga utilitzat per a reg, se cenyirà al que disposa en la circular de la Comissió Central de Sanejament, Butlletí Oficial de l'Estat de 10 de maig de 1968.  
Art. 6.3.4. Estacions depuradores, fosses sèptiques i abocaments a la mar  
1. Les condicions tècniques mínimes exigibles al projecte i a l'execució de les instal·lacions depuradores d'aigües residuals, així com les instal·lacions d'abocament a la mar d'aquestes aigües o dels efluents procedents de les instal·lacions depuradores estan reglamentades per la Resolució de 23 d'abril de 1969; «Normes provisionals per al projecte d'execució de les instal·lacions depuradores i d'abocament d'aigües residuals a la mar de les costes espanyoles» i «Normes tecnològiques de l?edificació NTE-ISD/1974»; «Instal·lacions de salubritat: depuració i Abocament»; tot aprovat per Ordre de 9 de gener de 1974 del Ministeri de l?Habitatge.  
2. Quan l?efluent que procedesca de l?estació depuradora siga utilitzat per a reg, se cenyirà al disposat en la circular de la Comissió Central de Sanejament, BOE de 10 de maig de 1968.  
Art. 6.3.5. Indústries perilloses, nocives i insalubres.  
1. Les indústries fabrils que cal considerar perilloses, insalubres o nocives, d'acord amb les qualificacions establertes en la Llei 3/89, de la Generalitat Valenciana, només podran emplaçar-se com a regla general a una distància superior a dos mil (2.000) metres a comptar des del nucli més pròxim de població agrupada (article 4 del mateix reglament).  
2. En relació amb les activitats molestes, a part d'allò que es disposa en relació amb l?emplaçament, caldrà tenir en compte per a la concessió de llicències i en tot cas per al seu funcionament, que les xemeneies, vehicles i totes altres activitats que puguen produir fum o pols s'hauran de dotar inexcusablement dels elements correctors necessaris per a evitar molèsties al veïnat.  
Art. 6.3.6. Protecció de l?equilibri ecològic i del paisatge  
1. La corporació local i tots altres organismes competents denegaran tots els plans, projectes o activitats que puguen produir la destrucció, el deteriorament greu, la desfiguració del paisatge o l'ambientació dins de l?entorn natural.  
2. Qualsevol actuació que, per la seua activitat o les seus dimensions, podrà alterar l?equilibri ecològic, el paisatge, o que introduesca canvis importants en la geomorgologia, tal com les obres necessàries per a les grans infrastructures a cel obert, grans indústries, tales d'arbres, extraccions d'arena, torba o similars, etc., necessitarà un estudi i una declaració d'impacte, previ a la concessió de la llicència municipal, segons el Decret 1303/86, de 28 de juny, i conformement a la Llei 2/89, de la Generalitat Valenciana.  
3. Quan l'activitat de què es tracte requeresca, per a la seua instal·lació, l'autorització prevista en l'article 85.1.2 de la Llei de Règim de Sòl i Ordenació Urbana, l?esmentat estudi d'impacte s'incorporarà a l?expedient perquè el conega la Comissió Territorial d'Urbanisme.  
4. L'autorització de pedreres i d'explotacions a cel obert requerirà la presentació prèvia de l?estudi d'impacte ambiental.  
5. les activitats acotades en aquest article que cessen en les seues explotacions es veuran obligades a restituir el paisatge natural, a suprimir talussos i terraplens de pendent superior al quaranta-cinc per cent (45%), a reposar la capa vegetal i la flora i a tancar forats i perforacions de més de dos (2) metres de profunditat.  
6. Els abocadors i femers seran d'abocament controlat i se situaran en llocs poc visibles, i on el vent no puga portar fum o mala olor a nuclis habitats de forma permanent o a vies de circulació rodada. Sempre que siga possible, hauran d'estar voltades de pantalles d'arbrat.  
7. Els abocadors o femers es localitzaran a una distància mínima de dos mil (2.000) metres de l?edifici habitable més pròxim.  
8. Tots aquells llocs en els quals es diposite amb caràcter provisional o permanent, objecte de rebuig, productes agressius a l'ambient o a les persones que per la seua pròpia naturalesa no podran dipositar-se en locals tancats o en llocs habitats, s'hauran d'ocultar a la vista mitjançant el tractament que es considere adequat. La ubicació d'aquests dipòsits s'haurà de fer en llocs poc concorreguts per persones o vehicles en trànsit o al marge de les zones tradicionals d'esbargiment i les seues àrees d'influència.  
Capítol 4: Protecció del patrimoni històrico-artístic i cultural  
Secció 1: Patrimoni arquitectònic i urbanístic  
Art. 6.4.1. Ambit i actuació  
1. Aquesta reglamentació afectarà específicament aquells edificis o conjunts d'edificis, així com conjunts urbans d'interès, que estiguen inclosos en la relació de béns d'interès cultural susceptible de formar el Catàleg de Patrimoni Històrico-artístic de Cullera, segons la documentació (fitxes) de què disposa l'ajuntament.  
Art. 6.4.2 Nivells de protecció  
S'estableixen els següents:  
1. Nivell I : Protecció integral  
Inclou edificis específicament singulars amb interès destacat i amb la característica de no ser reproduïble.  
Aquest nivell protegeix la totalitat de l'element.  
2. Nivell II: Protecció general  
Inclou edificis singulars per les seues característiques especials respecta a la representativitat històrica, la situació en la trama urbana, les qualitats arquitectòniques, o la relació amb l?entorn.  
Aquest nivell protegeix l?element en el seu conjunt, i permet actuacions sobre els que no alteren aquelles característiques per les quals ha merescut la protecció.  
3. Nivell III: Protecció parcial  
Inclou edificis amb interès ambiental i que posseeixen elements destacats en la seua composició susceptibles de ser protegits. " protecció afecta elements arquitectònics singulars i a la seua connexió coherent amb l?edifici a què pertanyen.  
Els elements més freqüents són les façanes representatives (F), vestíbul (Z), escales (E) i tipologia (T).  
4. Nivell IV: Protecció ambiental  
Inclou aquells edificis o conjunt d'edificis que constitueixen un ambient representatiu vinculat directament a la història del municipi.  
Protegeix el caràcter de conjunt i actua com a element integrador de noves actuacions.  
5 Nivell V: Protecció documental  
Inclou aquells edificis que posseeixen un cert interès arquitectònic, amb situació aïllada, dispersa o en contexts no adequats.  
Aquest nivell protegeix la conservació documental de l?edifici, per a la seua inclusió en l'arxiu històric municipal.  
Art. 6.4.3. Definició d'actuacions  
1. Conservació. Inclou obres normals de reaparició, manteniment o conservació dels edificis, necessàries per a satisfer l?obligació dels propietaris de mantenir-los en condicions d'ús, salubritat i ornament (article 181 i 182 LS, article 10 i 11 RD).  
Aquestes obres no afectaran les característiques bàsiques, tant estructurals, compositives com distributives, de l?edificació.  
2. Consolidació. Inclou obres destinades al manteniment i al reforç d'elements estructurals.  
La consolidació ha de procurar el manteniment de la forma de treball original dels elements estructurals fins i tot quan es requeresca la seua substitució o complementació per d'altres actuals, correctament integrables.  
3. Restauració. Inclou, a més de les obres dels tipus anteriors, les destinades a reproduir les condicions originals de l?edifici o part d'aquest, compatibilitzant les diverses actuacions històriques que sobre ell s'hagen realitzat i suprimint els elements pertorbadors (afegits sense valor) que n'impedesquen la correcta lectura.  
4. Rehabilitació. Inclou, a més de les obres dels tipus anteriors que requeresquen les seues parts significatives, les destinades a l'adequació i millora de l?edifici per a usos actuals que li siguen compatibles.  
Caldrà garantir el manteniment de l'esquema tipològic característic de l?edifici (tant estructural com distributiu) de la seua definició volumètrica (alineacions exteriors i coberta), de les façanes representatives i dels detalls ornamentals.  
Així doncs, es permetran redistribucions interiors, obertura de comunicacions verticals, modificació de forats interiors, etc., justificables per l'adequació d'usos i compatibles amb les condicions protectores expressades adés.  
5. Reestructuració. Inclou tota mena d'obres que no suposen cap minva dels elements catologats protegits específicament, sempre que garantesquen la integració coherent i la satisfacció de les servituds tipològiques que aquests puguen imposar.  
Així, per exemple, la protecció de façanes permet la demolició i la reedificació generalitzada de l'interior, sempre que es mantinga la correspondència de forats amb espais interiors, l?encadenament de forjats i que li és propi almenys en la primera crugia i l?envoltant de cobertes que corresponga originalment a l?edifici (fins i tot quan siguen substituïdes en l?operació).  
6. Renovació. Conjunt d'actuacions destinades a substituir l?edifici complet per un altre de nova planta.  
Art. 6.4.4. Quadre general d'actuació  
1. Cada nivell de protecció implica uns graus d'intervenció permissibles que es resumeixen en el quadre següent:  
Actuacions permeses segons els nivells de protecció  
1. Conservació 1. Conservació 1. Conservació 1. Conservació  
2. Consolidació 2. Consolidació 2. Consolidació 2. Consolidació  
3. Restauració 3. Restauració 3. Restauració 3. Restauració  
 4. Rehabilitació 4. Rehabilitació 4. Rehabilitació  
 6. Renovació 6. Renovació  
2. Les actuacions de reestructuració o renovació sobre elements o edificis protegits, exigeixen la presentació junt a la sol·licitud de llicència d'enderrocament, del projecte de conservació documental corresponent, amb el contingut i totes altres característiques que establesca l'Ajuntament.  
Les actuacions de renovació sobre elements o edificis amb protecció ambiental, o integrats en conjunts amb aquest nivell de protecció, exigeixen la presentació junt a la sol·licitud de llicència d'obra de nova planta, de l?estudi d'integració ambiental, document que s'inclourà com a annex del projecte d'edificació, amb el contingut i totes altres característiques que establesca l'ajuntament.  
Secció 2: Patrimoni arqueològic  
Art. 6.4.5. Disposició general  
1. Tots els moviments de terres requerirà la inspecció dels tècnics municipals que ordenaran la paralització de les obres en cas de manifestar-se restes arqueològiques o paleontològiques, fins que els serveis especialitzats de la Conselleria de Cultura determinen les mesures oportunes que cal adoptar.  
Art. 6.4.6 Nivells de protecció  
1. Els jaciments arqueològics detectats o les zones que tècnicament permeten suposar-ne l'existència, es protegiran de possibles moviments de terra, mitjançant la qualificació segons la importància com segueix ara:  
- Area de protecció arqueològica.  
Implicarà que aquest àmbit estiga subjecte al fet que no s'hi facen d'altres activitats, sinó les pròpies de la investigació i les que tendesquen a una conservació o contemplació millor de les troballes. Les activitats que es desenvolupen en aquestes àrees estaran supervisades pels serveis municipals competents.  
- Area d'observació arqueològica.  
Implicarà que qualsevol moviment de terra, que pogués plantejar-se, haurà de ser prèviament inspeccionat pels serveis tècnics municipals que, després la realització de les indagacions pertinents, emetran un informe sobre de la compatibilitat de l'obres que cal realitzar amb la preservació de les restes arqueològiques o paleontològiques que puguen haver-hi.  
Si l'emissió de l'informe fa necessària la realització d'excavacions arqueològiques, el propietari o interessat haurà de facilitar l'accés als serveis tècnics competents durant el temps necessari. Mentrestant, quedarà en suspens el termini regulat en l'article 9 del Reglament de Serveis de les Corporacions Locals.  
Art. 6.4.7. Arees de protecció  
1. Aquestes àrees, localitzades per referències puntuals, s'acotaran traçant un cercle de cent cinquanta (150) metres de radi amb el centre en el lloc d'ubicació.  
2. Per a les peces amb presència física sobre els terrenys d'ubicació, per la importància històrico-cultural de la qual han de protegir-se els àmbits visuals i les perspectives, s'acotarà d'acord amb la geometria dibuixada en els plànols d'ordenació de les normes subsidiàries, o, si hi mancava, la que determine l'ajuntament.  
Art. 6.4.8 Usos i limitacions  
1. Les intervencions en l'entorn de peces d'interès històrico-cultural definit en l'article anterior requeriran, d'acord amb la Llei 16/1985, de 25 de juny, del patrimoni històric espanyol, prèviament a la concessió de la llicència municipal corresponent, l'autorització de la Conselleria de Cultura o organisme competent de la Generalitat Valenciana, d'acord amb les competències en matèria de protecció de béns culturals assumides per transferències de l'administració central.  
2. Independentment de les limitacions que puguen imposar-se per a les actuacions en les àrees de protecció definides en l'article 6.4.7 com a conseqüència del procediment descrit en el paràgraf anterior, s'hauran de complir les condicions establertes en el Catàleg de Protecció del Patrimoni Històrico-artístic i Cultural, referents a les àrees de protecció dels elements que s'hi inclouen.  
Qualsevol persona està obligada a informar a l'autoritat competent de les troballes arqueològiques o paleontològiques; en cas contrari, hi recauran les sancions administratives o penals previstes en el dret.  
Títol 7: REGIM GENERAL DE LES CLASSES DE SOL  
Capítol 1: Règim general de sòl urbà  
Capítol 2: Règim General del Sòl no Urbanitzable  
Capítol 1: Règim general de sòl urbà  
Secció 1: Determinacions generales   
Art. 7.1.1. Definició i delimitació  
1. Les normes subsidiàries es classifiquen com a sòl urbà els terrenys consolidats per l'edificació o que compten amb els serveis urbanístics bàsics de conformitat amb el que disposa l'article 78 LS. Aquesta classificació es realitza d'acord amb els objectius i els criteris de l'ordenació del territori municipal i de les estratègies d'ordenació i gestió que es justifiquen en la memòria de les normes.  
2. La delimitació del sòl urbà del terme municipal de Cullera apareix recollida en el plànol d'estructura general i orgànica del territori i més detalladament en els plànols d'ordenació respecte a cada un dels àmbits especials del terme municipal.  
Art. 7.1.2. Divisió del sòl urbà en àrees d'ordenança  
1. Les normes subsidiàries divideixen el sòl urbà del terme municipal de Cullera a l?efecte de la seua regulació normativa detallada en àrees d'ordenança. Les condicions particulars junt amb les generals contingudes en la resta d'aquestes normes urbanístiques i en general en aquest capítol, regulen l?ús del sòl, les característiques d'edificació i els requisits de gestió i desenvolupament en cada una de les àrees d'ordenança que formen el títol vuité d'aquestes normes.  
2. Segons el grau de definició normativa dels requisits imposats respecte al desenvolupament interior d'instruments de gestió i planejament, les normes subsidiàries distingeixen dues classes d'àrees d'ordenança en les normes subsidiàries de Cullera:  
a) Area d'ordenança consolidada, on les normes estableixen paràmetres normatius complets que permeten l'actuació urbanística i d'edificació directa sense necessitat de regulacions complementàries ni desenvolupament d'instruments de planejament o de gestió posteriors.  
b) Area d'ordenança especial, en la qual el pla fixa les condicions d'ordenació diferenciades (pel major detall, siga gràfic o numèric de les seues determinacions, o per la incorporació encara que solament requereix el desenvolupament de figures de planejament o de gestió prèvia a l'actuació d'edificació.  
3. A l?efecte de la localització de les distintes àrees d'ordenança en cada un dels àmbits de sòl urbà existents en el terme municipal de Cullera i per permetre una fàcil identificació especial i també l'adequada correspondència amb els plànols d'ordenació, aquestes normes subsidiàries distingeixen quatre classes d'àrees d'ordenança, codificada cada categoria amb una lletra diferent:  
a) Arees d'ordenança en el nucli de Cullera identificades amb la lletra C  
b) Arees d'ordenança a la platja identificades amb la lletra P   
c) Arees d'ordenança en la muntanya identificades amb la lletra M   
d) Arees d'ordenança en l?àmbit rural identificades amb la lletra R  
Art. 7.1.3. Relació de les àrees d'ordenança en sol urbà  
La llista completa de les àrees d'ordenances en sòl urbà de Cullera és la següent:  
C - 1 Nucli antic   
C - 2 Eixample   
C - 3 Vessant nord   
P - 1 Nucli urbà de Sant Antoni   
P - 2 Eixample nord de Sant Antoni P - 3 Eixample sud de Sant Antoni   
P - 4 Racó 1   
P - 5 Racó 2   
P - 6 Racó 3   
P - 7 Dosel sud   
P - 8 Platja del Dosel   
P - 9 Marenyet de la Torre   
P - 10 Marenyet de l?Illa  
P - 11 Marenyet estany   
P - 12 El Dorado   
P - 13 Nucli del Far   
M - 1 Muntanya de Sant Antoni   
M - 2 El Pedregal   
M - 3 Cullera Park   
M - 4 Cap Blanc   
M - 5 Far del Mediterrani   
M - 6 Cap de Far   
M - 7 Jaume I  
R - 1 Mareny de Sant Llorenç  
R - 2 Poblat del Brosquil  
I - 1 Magatzems i serveis  
Art. 7.1.4. Interpretació dels documents  
A més del que disposen amb caràcter general els títols precedents d'aquestes normes, els criteris d'interpretació de la documentació relativa a sòl urbà són els següents:  
a) Pel que respecta a la ubicació i a l'àmbit territorial de les àrees d'ordenança tenen validesa els plànols d'ordenació i de gestió sobre els documents escrits.  
b) Quant a les condicions d'ordenació i aprofitament té validesa el que disposen el títol 8 i les seccions 2, 3, 4 i 5 d'aquest títol.  
c) Quant a les condicions de planejament, d'execució i gestió té validesa el que es disposa en aquest capítol amb caràcter general i el títol 8 amb caràcter particular.  
d) Les ordenances del títol 8 es completen amb els títols 3, 4, 5 i 6 d'aquestes normes urbanístiques.  
e) Per acabar, la interpretació i la valoració del que disposa la normativa ha de realitzar-se des de la legislació vigent en relació amb els criteris i objectius de l?ordenació del territori i la descripció de l?ordenació i gestió de les normes exposades en la Memòria, i no solament ser seguit puntualment i sectorialment llevat de quan aquella així ho requeresca.  
Art. 7.1.5 Estructuració normativa de les àrees d'ordenança en sòl urbà  
1. Cada àrea d'ordenança forma un capítol del títol 8 en el qual s'estableixen les condicions de regulació estructurades d'aquesta manera:  
a) Delimitació, on es refereix la situació de l?àrea.  
b) Condicions planimètrica i de volum, on s'estableixen les condicions respecte de la parcel·la i la seua ocupació i les relatives al volum en el qual es concreta l'aprofitament de l?edificació i l'alçada.  
c) Condicions d'ús, regulant i assignant usos detallats segons el règim general que s'estableix en el títol 5 (predominants, complementaris, compatibles i prohibits).  
d) Condicions estètiques i compositives: s'hi indiquen les condicions específiques que (a més de les establertes en el títol 3) ha de complir l?edificació en l?àrea d'ordenança.  
2. En algunes àrees d'ordenança, s'estableix a més una divisió en subàrees a fi de definir qualsevol dels aspectes anteriors amb major precisió.  
Secció 2: Requisits de gestió i desenvolupament   
Art. 7.1.6. Funció legitimadora del planejament  
1. L'execució d'aquestes normes subsidiàries en sòl urbà es podrà realitzar directament des de les seues disposicions atès conté els requisits assenyalats en l'article 12 LS, amb les úniques excepcions que s'estableixen en les condicions particulars de cada àrea d'ordenança, referides a la realització prèvia d'estudis de detall, projectes d'urbanització i operacions de reparcel·lació i compensació, segons els casos, per a la distribució equitativa de les càrregues i beneficis del planejament.  
2. No obstant aixà, i de conformitat amb el que disposa la legislació vigent, podran elaborar-se i tramitar-se plans especials amb les finalitats establertes en els articles 17 i 23 LS. Llevat de les actuacions expressament previstes en aquestes normes subsidiàries, els plans especials esmentats no podran modificar-ne l'estructura, i s'acreditarà això anterior amb un estudi justificatiu en el qual se'n demostrarà la necessitat i la conveniència, la coherència amb les normes subsidiàries i la incidència sobre aquest.  
3. De la mateixa manera, per completar o potser adaptar les determinacions de les normes sobre sòl urbà, podran redactar-se estudis de detall amb alguna de les finalitats previstes en l'article 14 LS. Estaran subjectes a les limitacions de l?esmentat article i no podran en cap cas reduir l'amplària dels vials o les superfícies destinades a espais lliures o equipaments, ni a augmentar l?edificació, bruta o neta.  
Art. 7.1.7 Ordre de prioritat  
1. L'execució dels plans i dels projectes es portarà a terme de conformitat amb la prelació que establesca l'ajuntament, de conformitat amb l?interès públic.  
2. En cas de plans especials, la documentació inclourà el pla d'etapes que regulars el desenvolupament de les obres d'urbanització i edificació segons un ordre de prioritats i una previsió temporal adequada al programa d'actuació d'aquestes normes subsidiàries i a les finalitats de cada un d'ells.  
3. El pla d'etapes dels plans especials determinarà el termini màxim d'execució de les obres d'urbanització dels diferents polígons i l?ordre d'execució entre ells.  
4. Els plans especials no podran preveure un termini superior a cinc anys per a la completa realització de la urbanització, si bé per motius justificats derivats de la importància de les actuacions dels mitjans disponibles, i amb l'acord municipal previ, aquest termini podrà ser ampliat.  
5. L'incompliment del pla d'etapes del pla especial podrà donar lloc, de conformitat amb la legislació vigent i segons les circumstàncies que concórreguen en cada cas, al canvi de sistema d'actuació, a l?execució de les subhasta dels terrenys i/o l?expropiació per l'administració actuant segons l'interès urbanístic estimat; tot això sense menyscapte de l?execució de les garanties econòmiques que s'hagen constituït.  
Art. 7.1.8 Delimitació d'unitats d'execució  
1. El planejament que desenvolupe el sòl urbà de les normes subsidiàries contindrà la delimitació de:  
a) Unitats d'execució contínues o discontínues.  
b) Actuacions aïllades en sòl urbà.  
2. En cap cas podran delimitar-se unitats d'execució immediates a terrenys de cessió obligatòria i gratuïta sense incloure en els referits polígons i unitats la part corresponent dels terrenys esmentats.  
3. La delimitació d'unitats d'execució no previstos en aquestes normes subsidiàries es realitzarà sempre que siga necessària la distribució de càrregues i beneficis derivats del que regula aquest títol.  
Art. 7.1.9 Sistemes d'actuació  
Els plans que desenvolupen el sòl urbà determinaran el sistema d'actuació per a la previsió de les actuacions de les normes subsidiàries segons:  
a) Compensació i/o cooperació, en polígons i unitats d'execució o, potser, expropiació d?acord amb l?interès públic.  
b) Expropiació, en actuacions aïllades.  
Art. 7.1.10 Condicions particulars  
Són les que estableix cada àrea d'ordenança, regulats en el títol 8 d'aquestes normes.  
Secció 3: Requisits per a l?execució material  
Art. 7.1.11 Requisits d'urbanització  
1. L'execució dels tipus d'obres d'urbanització que es realitzen en sòl urbà i que són necessàries per a portar a cap les previsions d'aquestes normes es, realitzaran a través dels corresponents projectes tècnics.  
2. Les obres d'urbanització dels plans especials i estudis de detall que desenvolupen les determinacions de sòl urbà es realitzaran a través d'un projecte d'urbanització únic que coordine les obres necessàries que cal dur a terme prioritàriament i temporalment en les unitats d'execució en què se n'haja previst l'execució.  
3. Les obres d'urbanització necessàries per a dur à terme les previsions de les normes en els sistemes generals del sòl urbà s'executaran a través dels projectes d'urbanització de l'àrea d'ordenança en què s'ubiquen especialment o bé a través d'un projecte referit a la totalitat del seu àmbit.  
Art. 7.1.12 Requisits d'edificació  
Qualsevol obra d'edificació en sòl urbà haurà de comptar amb un projecte redactat pel tècnic competent, i s'hi aplicarà el que disposa amb caràcter general el títol 2 d'aquestes normes.  
Secció 4: Drets, obligacions i càrregues.  
Art. 7.1.13. Facultats i drets dels propietaris de sòl urbà.  
1. Els propietaris dels terrenys inclosos en el sòl urbà podran exercir les facultats relatives a l?ús del sòl i a 14 seua edificació d'acord amb el contingut normal del seu dret de propietat, establert segons les determinacions comunes d'aquestes normes subsidiàries i de les particulars de l?àrea d'ordenança corresponent, sense perjudici del compliment efectiu de les obligacions i càrregues que li afecten segons les disposicions de la legislació urbanística.  
2. En l?exercici d'aquestes facultats, els propietaris dels terrenys de sòl urbà tindran dret a l'aprofitament urbanístic que les normes assignen a tals terrenys segons l'àrea d'ordenança en què es troben situats i una vegada complides les obligacions i càrregues corresponents.  
3. Els propietaris de sòl urbà en els terrenys dels quals no es puguen concretar aprofitaments lucratius per determinacions de les normes o de les seus figures de desenvolupament, seran compensats amb el valor urbanístic que segons l'aprofitament no materialitzat els corresponga.  
4. En tot cas, els propietaris de sòl urbà tindran dret al repartiment equitatiu de beneficis i càrregues del planejament, mitjançant els procediments distributius que la Llei del Sòl estableix.  
Art. 7.1.14 Deures i càrregues dels propietaris del sòl urbà.  
1. Els propietaris de terrenys inclosos en el sòl urbà estaran obligats, en els termes fixats per les normes subsidiàries, a cedir gratuïtament a l'ajuntament els terrenys destinats a vials, i dotacions públiques incloses en la unitat d'execució en què es troben els seus terrenys.  
2. Aquests propietaris hauran, igualment, de:  
a) Mantenir els terrenys i les plantacions en les condicions de seguretat convenients, la salubritat i l?ornament, i permetre'n l?ús públic, quan les determinacions d'aquestes normes subsidiàries així ho establesquen.  
b) Costejar la urbanització en els termes assenyalats pels articles 59 i següents del RG i conservar-la quan així ho impose el planejament aplicable.  
c) Edificar els solars dins dels terminis que per a això fixen les normes o, si hi mancava, en els terminis assenyalats al capítol 1 del títol IV de la Llei del Sòl.  
3. El repartiment equitatiu de les obligacions i càrregues que es deriven de l'aplicació d'aquestes normes s'efectuarà, si s'escau, en les unitats d'execució que es delimiten a través dels procediments de reparcel·lació o de compensació establerts, per la Llei del Sòl i en allò que resulte aplicable, per aquestes normes.  
Art. 7.1.15 Edificació en els terrenys sense condició de solar no inclosos en unitats d'execució.  
1. Per a l?edificació en terrenys que no tinguen la condició de solar i no inclosos en unitats d'execució, caldrà, amb la garantia de la realització de les obres d'urbanització:  
a) Que en la sol·licitud de llicència el particular interessat o l'administració actuant es comprometa expressament a l?edificació i la urbanització simultània.  
b) Que es presente fiança, en qualsevol de les formes admeses per la legislació local, en la quantia suficient per a garantir l?execució de les obres d'urbanització que corresponguen.  
c) Que en l?escrit de sol·licitud es comprometa a no utilitzar la construcció fins que no estiga conclosa l'obra d'urbanització i a imposar aquesta condició en les transmissions d'ús o domini de tota l?edificació o part d'ella.  
2. El compromís d'urbanitzar arribarà a les obres que afecten el front de façana del terreny sobre el qual es pretén construir i a totes les infrastructures necessàries perquè puguen prestar-s'hi els serveis públics necessaris, tals com proveïment d'aigua, sanejament, enllumenat públic, i pavimentació de voreres i calçades, fins als enllaços generals.  
Art. 7.1.16 Edificació de terrenys inclosos en unitats d'execució.  
1. Els propietaris dels terrenys inclosos en polígons o unitats d'actuació, podran sol·licitar la llicència d'edificació abans de tenir la condició de solar si concorren els següents requisits.  
a) Que hagués esdevingut ferma en via administrativa l'aprovació del projecte de reparcel·lació o de compensació si fossen necessaris per a la distribució de beneficis i càrregues d'aquestes normes.  
b) Que l'administració considere previsible que a l'acabament de l'edificació, la parcel·la de què es tracte comptarà amb els serveis necessaris per a tenir la condició de solar.  
c) Que en l'escrit de sol·licitud de la llicència es comprometa al disposat en l'article anterior.  
2. No se permetrà l'ocupació dels edificis fins que no estiga acabada la urbanització que els efecte i estiguen en condicions de funcionament les xarxes d'aigua, l'energia elèctrica i el clavegueram.  
Art. 7.1.17 Efectes de l'incompliment del deure d'urbanització simultània a l'edificació  
L'incompliment del deure d'urbanització simultània a l'edificació, relatiu als articles 7.1.15 i 7.1.16, comportarà la caducitat de la llicència, sense dret a indemnització, i s'impedirà l?ús de l'edificat sense perjudici del dret dels tercers adquirents al rescabalament dels danys i perjudicis que se'ls hagués causat. Comportarà la pèrdua de la fiança que s'hagués dipositat.  
Art. 7.1.18 Qüestions obligatòries i gratuïtes  
Les qüestions obligatòries i gratuïtes en sòl urbà es faran en favor del municipi i consistiran en la total superfície dels terrenys destinats a dotacions públiques, de la unitat d'execució corresponent, segons les localitzacions o emplaçaments assenyalats en les normes.  
Art. 7.1.19 Costos d'urbanització  
Els propietaris de sòl urbà afectats per una actuació estan obligats a sufragar els costos d'urbanització establerts en els articles 59 a 62 RG.  
Art. 7.1.20 Conservació de la urbanització  
Els propietaris dels terrenys compresos en el polígon o unitat d'execució queden obligats a conservar les obres d'urbanització i el manteniment de les dotacions i instal·lacions dels serveis públics durant un termini no superior a 10 anys des de la recepció definitiva d'aquestes per l'administració, de conformitat amb el disposat en els articles 67 i 68 RG. En els casos que així prevegen les normes, caldrà constituir entitats de conservació.  
Art. 7.1.21 Conservació de l'edificació  
L'obligació de la conservació dels edificis en les condicions escaients d'ornament, seguretat i salubritat, així com la declaració de l'estat ruïnós d'aquesta es regula en el capítol 4 del títol 1 d'aquestes normes.  
Capítol 2: Règim general del sòl no urbanitzable  
Art. 7.2.1. Definició i delimitació  
1. Les normes subsidiàries classifiquen com a sòl no urbanitzable els terrenys que per les condicions naturals, les característiques ambientals o paisatgístiques, el valor productiu agro-pecuari, la localització dins del municipi o raons semblants s'han de mantenir al marge del procés d'urbanització. Aquesta classificació es realitza segons disposa la legislació vigent d'acord amb els objectius i els criteris de l'ordenació del territori municipal, que s'exposen a la memòria.  
2. La delimitació del sòl no urbanitzable al terme municipal, la recullen el plànol d'estructura general i orgànica del territori i el de la classificació del sòl d'aquestes normes subsidiàries.  
Art. 7.2.2. Condició única  
1. El règim general del sòl no urbanitzable, el recull el títol 9 juntament amb les condicions particulars de les diverses categories.  
2. Així mateix, les determinacions de caràcter general que contenen els títols precedents es consideren complementàries, en l?àmbit de sòl no urbanitzable, i prevaldran, en cas de conflicte, el que establesca per a cada categoria el títol 9.  
3. Excepcionalment, i quan es pretenga la recuperació del patrimoni arquitectònic, no seran d'aplicació les condicions limitadores d'edificació en aquest tipus de sòl.  
Títol 8: CONDICIONS PARTICULARS DE LES AREES DE SOL URBA  
Capítol 1: C-1 nucli antic  
Capítol 2: C-2 eixample   
Capítol 3: C-3 falda de la muntanya   
Capítol 4: P-1 nucli urbà de Sant Antoni   
Capítol 5: P-2 eixample nord de Sant Antoni   
Capítol 6: P-3 eixample sud de Sant Antoni   
Capítol 7: P-4 racó 1   
Capítol 8: P-5 racó 2   
Capítol 9: P-6 racó 3   
Capítol 10: P-7 El Dosel Sud   
Capítol 11: P-8 Platja del Dosel   
Capítol 12: P-9 Marenyet de la Torre   
Capítol 13: P-10 Marenyet de l'Illa   
Capítol 14: P-11 Marenyet de l'Estany   
Capítol 15: P-12 El Dorado   
Capítol 16: P-13 Nucli del Far   
Capítol 17: M-1 Muntanyeta de Sant Antoni   
Capítol 18: M-2 El Pedregal   
Capítol 19: M-3 Cullera Park   
Capítol 20: M-4 Cap Blanc   
Capítol 21: M-5 Far de la Mediterrània   
Capítol 22: M-6 Cap de Far  
Capítol 23: M-7 Jaume 1 y  
Capítol 24: R-1 Mareny de Sant Llorenç  
Capítol 25: R-2 El Poblat del Brosquil  
Capítol 26 ZI: Zona industrial  
Capítol 1: C-1 nucli antic  
Art. 8.1.1. Delimitació  
1. L'àrea del sòl urbà denominada Nucli Antic es correspon amb el nucli urbà de Cullera delimitat fonamentalment pel carrer de València, carrer de la Mar, riu Xúquer i zona de l?Eixample.  
2. La delimitació precisa de l?àrea d'ordenança C-1 apareix als plànols de zonificació, i inclou tota la zona denominada Nucli Antic en el Pla Especial de Reforma Interior del nucli urbà de Cullera, aprovat definitivament en data 9 d'abril de 1986, a més d'una ampliació del sòl urbà al nord d'aquesta.  
3. Dins d'aquesta àrea d'ordenança, podem distingir la subzona C-11 que comprèn el nucli històric de la vila, la delimitació del qual apareix igualment als plànols de zonificació. El passeig Doctor Alemany i la Rambla de Sant Isidre constitueixen el límit d'aquesta subzona, en aquests lloes els paraments de façana es regularan per les condicions normatives generals de l?àrea C-I.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.1.2. Condicions de parcel·lació  
1. La parcel·la mínima edificable, entesa com la superfície de terreny compresa dins de les alineacions oficials, tindrà una superfície no inferior a seixanta (60) metres quadrats i una longitud mínima de façana a via pública de tres cinquanta (3,50) metres.  
2. No serà d'aplicació la condició anterior quan la parcel·la no tinga possibilitats d'ampliació pel fet d'estar limitada per edificis construïts, o quan la parcel·la procedesca de l?enderrocament d'una edificació existent.  
Art. 8.1.3. Condicions de disposició de l?edificació a la parcel·la  
1. L'edificació s'adossarà obligatòriament a les mitgeres i la façana coincidirà amb el límit frontal de parcel·la a l'alineat a via pública.   
2. Es prohibeixen els patis oberts a façana.  
3. La parcel·la serà edificable en tota la profunditat excepte a les illes on, gràficament, s'assenyalen en els plànols les alineacions interiors.  
4. En aquesta àrea d'ordenança, excepte a la subzona C-1.1, serà obligatòria la disposició d'un xamfrà en tots els trobaments d'alineacions que formen angles menors o iguals a 105º. El xamfrà serà perpendicular a la bisectriu de l'angle format per les alineacions i tindrà una longitud mínima de dos metres cinquanta (2,50), llevat que en els plànols d'alineacions s'indique expressament una altra magnitud.  
Art. 8.1.4. Condicions d'ocupació  
1. L'edificació podrà ocupar en planta baixa la totalitat de la superfície neta de la parcel·la.  
2. Les alineacions interiors que s'assenyalen gràficament, en determinades illes, afecten únicament les plantes altes de l?edificació.  
3. En els patis d'illa en què els plànols assenyalen la possibilitat d'edificar en planta baixa, l'altura màxima del plànol superior del forjat de sostre no podrà excedir de 5.10 metres sobre la cota de referència, excepte quan aquesta planta baixa es destine a local d'aparcaments d'ús públic o per a residents, en aquest cas podrà arribar a una alçada màxima de 8 metres, i es podran realitzar dins d'aquest volum els forjats necessaris, amb subjecció a la limitació de mínima alçada lliure de planta (2,20 metres ) que estableixen les normes subsidiàries per a la destinació assenyalada.  
El cos edificable així format haurà de separar-se de les alineacions de façana posteriors de l?edificació principal un mínim de 4 metres al llarg dels quals l'alçada del plànol superior del forjat de sostre de la planta baixa no podrà excedir de 5,10 metres sobre la cota de referència.  
4. Aquest volum addicional destinat a aparcaments només s'admetrà en patis d'illa, tancats en tot el perímetre, en els quals es puga inscriure un cercle de diàmetre no menor a 30 metres entre les alineacions de façana posteriors assenyales per les normes subsidiàries,  
5. Per damunt del forjat de sostre de les plantes baixes en patis d'illa tan sols s'admetran els elements següents :  
a) Els tremujals de les cobertes planes.  
b) Els elements de separació entre terrats amb una altura màxima de 2,20 metres. Aquests elements només podran ser massissos fins als 90 centímetres d'altura a partir dels quals tindran un tractament diàfan (reixats, tanques, etc.).  
c) Les baranes de protecció.  
d) Una capa de terra de fins a 40 centímetres de gruix quan es preveja un tractament enjardinat.  
e) Els fumerals de ventilació o d'evacuació de fums, calefacció i condicionament d'aire amb les alçades que per al funcionament correcte determine la reglamentació específica vigent o, si aquesta manca, les normes de la bona pràctica de la construcció.  
Art. 8.1.5. Alçada de l?edificació  
1. L'alçada màxima en nombre de plantes (inclosa la planta baixa) es determina, gràficament, en els plànols corresponents, per a cada una de les façanes que configuren les illes edificables de l?àrea d'ordenança.  
2. La correspondència entre el nombre de plantes i l'alçada màxima a cornisa de l?edificació, és la següent:  
1 planta: 3,50 m.  
2 plantes: 6.50 m.  
3 plantes: 9,25 m.  
Més de tres plantes: S'augmentaran 3,00 m. per cada planta.  
3. L'alçada mínima obligatòria serà d'una planta menys respecte de la màxima permesa,  
4. Sobre l'alçada màxima permesa podrà elevar-se una planta d'àtic sempre que es retire un mínim de tres (3) metres respecte de l'alineació oficial del carrer o espai lliure públic, i l'alçada no en supere els tres (3) metres.  
Art. 8.1.6. Edificabilitat  
No s'estableix índex d'edificabilitat màxim i aquest és el que resulta de l'aplicació de la resta de condicions normatives.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.1.7. Us predominant  
El d'habitatge unifamiliar o col·lectiu.  
Art. 8.1.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s'assenyalen: -  
a) Residència comunitària  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en tots els usos detallats, i adquireix el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
c) Terciari, en tots els usos detallats.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol 1).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit de la present àrea d'ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (ben com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
4. Es prohibeixen els habitatges interiors, és a dir, les que no tinguen peces habituals que donen a la via pública.  
Art. 8.1.9. Aparcaments  
1. S'exigeix reserva obligatòria d'aparcament en aquesta àrea, excepte en parcel·les de superfície menor a cent cinquanta (150) metres quadrats, i en les que a més no es puga inscriure un rectangle de vuit (8) metres per quinze (15) metres el costat major del qual coincidesca amb la façana.  
2. La condició anterior no serà d'aplicació en aquells edificis en els quals el nombre d'habitatges previstos siga igual o inferior a tres  
3. La reserva serà d'una (1) plaça per habitatge o 100 m2 de fracció, a raó de vint (20) m2 per plaça.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.1.10. Volades i marquesines 1. La volada màxima autoritzada segons el carrer, és el següent:  
Carrers menors de 4 m., prohibit   
Carrers menors de 7 m.: 0,30 m.   
Carrers menors de 10 m.: 0,50 m.   
Carrers menors de 14 m.: 0,70 m.   
Carrers menors de 18 m.: 0,90 m.   
Carrers menors de 25 m.: 1,00 m.   
Carrers d'ample igual o major de 25 m.: 1,20 m.  
2. Aquestes volades podran tancar-se totalment amb parets de fàbrica en una longitud menor o igual cinquanta per cent (50%) de la longitud de la façana, i la resta quedarà amb un balcó, excepte quan la façana tinga menys de sis (6) metres de longitud, en aquest cas la volada podrà destinar-se tota en mirador. A la subzona C-1.1 es prohibeix la volada tancada en forma de mirador, i s'hauran de compondre els paràmetres que limiten frontalment aquestes volades, amb elements calats de manyeria o similar.  
3. A més de l'anterior, les volades (tancades o obertes ) hauran de complir les condicions següents:  
a) Les mitgeres se separaran una distància igual a la volada, i com a mínim seixanta (60) centímetres.  
b) L'alçada lliure de qualsevol volada serà com a mínim de tres cinquanta (3,50) metres comptadors des de la rasant de la vorera.  
c) La volada sempre serà inferior en vint (20) centímetres a l'amplària de la vorera.  
4. Les marquesines podran construir-se sempre que estiguen, com a mínim, a dos metres cinquanta (2,50) sobre la rasant, amb un sortint màxim igual a la dècima part de l'ample del carrer sempre que estiguen retirades seixanta (60) centímetres de la volada de la vorera respectiva.  
Art. 8.1.11. Justificació tècnica d'adequació a l?entorn  
En aquesta àrea d'ordenança es preservarà la imatge ambiental i de l?edificació de la zona, i tot projecte tècnic d'obra inclourà en la documentació exigida per a la concessió de llicència, justificació raonada de la idoneïtat de la intervenció en base a l?entorn consolidat, i especialment dels elements pròxims que estiguen protegits en el catàleg.  
Art. 8.1.12. D'altres condicions  
1. Es prohibeixen els estenedors acusats en façana, i s'han d'ocultar de la vista exterior mitjançant de gelosies o altres mitjans que resulten suficients per a aquesta finalitat.  
2. Les caixes d'escala, les cambres de màquines d'ascensors i en general totes les edificacions i instal·lacions permeses per damunt de l'alçada de la cornisa, s'hauran d'integrar adequadament en la composició general de la coberta de l?edifici, i es tractaran amb la mateixa qualitat de materials que els utilitzats en la façana.  
3. En la subzona C-1.1 es compliran a més les següents condicions:  
a) Les cobertes seran inclinades i de teula àrab o similar, almenys en els tres (3) primers metres de profunditat. Es prohibeix expressament la utilització de fibrociment, plàstic i altres materials discordants amb l'entorn.  
b) Les façanes disposaran d'elements de coronament (cornisa o ràfec) i línies fixes de composició (sòcols, forjats intermedis, etc.) de continuïtat i integració amb les edificacions contigües i de l'entorn immediat, especialment les catalogades. Els buits seran proporció vertical excepte els de l?última planta que podran ser quadrats.  
c) En l?ús dels materials es justificarà una adequació d?aquests, pel que fa al color, la textura i altres característiques, a les edificacions de l?entorn, queda prohibit en tot cas per a l?ús en exteriors la rajola de cara vista, les plaques ceràmiques, les rajoles de terratzo i les fusteries d'alumini de color clar.  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.1.13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
En aquesta àrea d'ordenança no és necessari el desplegament de cap planejament ni normativa complementària de la fixada per les normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només requereix la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes Normes, i complir els requisits de gestió, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desplegue l?ordenació general amb les limitacions i finalitats previstes en la legislació urbanística vigent.  
Art. 8.1.14. Requisits de gestió  
En aquesta àrea d'ordenança no és necessari cap instrument de gestió previ a l'actuació urbanística o d'edificació en qualsevol de les parcel·les compreses en aquest àmbit, sens perjudici que, tant l'ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d?execució, bé per al repartiment adequat de beneficis i càrregues que se'n deriven d?aquestes normes, bé, com a imperatiu d?ordenacions de desplegament d?aquest, segons el que preveu l'article anterior. Excepte a les unitats d'execució CA-1 i CA-2, en els quals caldrà l'aprovació prèvia de l?instrument de gestió i del projecte d'urbanització.  
Capítol 2: C-2 eixample   
Art. 8.2.1. Delimitació   
La delimitació precisa de l'àrea d'ordenança C-2 apareix dibuixada en els plànols de zonificació, i inclou tota la zona denominada polígon Eixample-zona de la Bega, en la modificació del Pla Parcial de Reforma Interior, aprovat, definitivament el 10 de juny de 1985.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. R.2.2. Condicions de parcel·lació  
1. Es considera parcel·la mínima edificable la superfície total inclosa per cada un dels blocs exempts definits en els plànols d'alineacions dins de l?ordenació de cada illa.  
2. El projecte d'edificació haurà de preveure la totalitat del bloc en altura i es podran executar en fases, que han d'estar suficientment definides en el projecte d'edificació unitari.  
3. Les parcel·les que només puguen edificar-se en la planta baixa situades entre els blocs, podran construir-se de forma independent o conjunta amb els bloc confrontant.  
Art. 8.2.3. Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. L?edificació s'ajustarà a l'ordenació de volums que s'assenyale per a aquesta àrea d'ordenança en els plànols d'alienacions, i es permetrà a partir d'aquestes les volades en les condicions que s'especifiquen en l'art. 8.2.10.  
2. Les alineacions dibuixades en els plànols s'han d'entendre com a envolupant exterior màxima del volum de l'edificació, i no s'admetran patis oberts a la façana ni reculades de qualsevol tipus.  
3. En caso que es formulen estudis de detall d'aquest àmbit, a fi de procurar una altra distribució de volums diferent de la que estableixen aquestes normes subsidiàries, a més de complir amb el que disposen els article 65 i 66 del RP, es tindran en compte les condicions següents:  
a) Els blocs d'edificació s'han de separar dels eixos dels carrers, com a mínim, una distància igual a la meitat de la seua altura.  
b) La separació mínima entre blocs paral·lels ha de ser igual a la mitjana aritmètica de la seua alçada, i mai inferior a quinze metres (15).  
c) Per a blocs perpendiculars o en línia, la separació mínima ha de ser la meitat de l?expressada en la condició anterior.  
Art. 8.2.4. Condicions d'ocupació  
L?edificació podrà ocupar en planta baixa la totalitat de la superfície neta de parcel·la, llevat que als plànols d?ordenació s'assenyale expressament una altra condició.  
Art. 8.2.5. Alçada de l?edificació  
1. L?alçada màxima en nombre de plantes (inclosa la planta baixa) es determina gràficament, en els plànols corresponents, per a cada un dels volums que formen les illes edificables de l?àrea d?ordenança.  
2. La correspondència entre el nombre de plantes i l'alçada màxima a la cornisa de l?edificació, és la següent:  
1 planta: 3,50 m.  
2 plantes: 6,50 m.  
3 plantes: 9,25 m.  
Més de tres plantes: S'augmentaran 3,00 m. per cada planta.  
3. L?alçada mínima obligatòria serà d'una planta menys respecte de la mínima permesa..  
Art. 8.2.6. Edificabilitat  
No s'estableix índex d?edificabilitat màxima i aquest és el que resulta de l'aplicació de la resta de condicions normatives.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.2.7. Us predominant  
El d'habitatge plurifamiliar (col·lectiu).  
Art. 8.2.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s?assenyalen:  
a) Residència comunitària i hostalatge.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en tots els usos detallats i adquirirà el caràcter d'ús obligatori a les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
c) Terciari en tots els seus usos detallats.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els ací establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit d?aquesta àrea d'ordenança tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
4. Es prohibeix l?ús d'habitatge en la planta baixa de l'edificació, excepte la de servei de porteria.  
Art. 8.2.9. Aparcaments  
S'estableixen les reserves següents d'aparcament, a raó de vint (20) m2 per plaça, segons l?ús a què es destine la parcel·la:  
a) Residencial: Una (1) plaça per habitatge.  
b) Hostalatge: una (1) plaça per habitació o una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació (el que resulte major).  
c) Restaurants i sales de reunió: Una (1) plaça per cada vint-i-cinc (25) metres quadrats d'edificació.  
d) D'altres usos: S'ajustaran al que estableix amb caràcter general el títol 5 d'aquestes normes urbanístiques.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.2.10. Volades  
1. La volada màxim autoritzada és del vuit per cent (8%) de l'ample del carrer, de la distància entre blocs o façana anterior o posterior que confronte, si escau, sense sobrepassar dos (2) metres.  
2. L?alçada lliure de qualsevol volada serà de tres cinquanta (3,50) metres comptats des de la rasant de la vorera o espai lliure públic.  
3. El trenta per cent (30%) de la superfície de volada permesa podrà tancar-se en forma de mirador, i la resta quedarà la resta oberta, com a mínim, en el paràmetre frontal paral·lel a la façana.  
4 Els cossos volats (tancats o oberts) podran agrupar-se o separar-se per façanes de l?edifici, i es permetrà la localització en qualsevol part de la façana.  
Art. 8.2.11. Justificació tècnica d'adequació a l?entorn  
En aquesta àrea d?ordenança es preservarà la imatge ambiental i de l?edificació de la zona, i tot projecte tècnic preservarà la imatge ambiental i de l?edificació de la zona, i tot projecte tècnic d'obra inclourà en la documentació exigida per a la concessió de llicència, justificació raonada de la idoneïtat de la intervenció en base a l?entorn consolidat, i especialment dels elements pròxims que estiguen protegits en el catàleg.  
Art. 8.2.12. D'altres condicions  
1. Es prohibeixen els estenedors acusats en façana, i s'han d'ocultar de la vista exteriors mitjançant de gelosies o altres mitjans que resulten suficients per a aquesta finalitat.  
2. Les caixes d?escala, les cambres de màquines d'ascensors, i en general, totes les edificacions i instal·lacions permeses per damunt de l'alçada de cornisa, s'hauran d'integrar adequadament en la composició general de la coberta de l?edifici, i es tractaran amb la mateixa qualitat de Materials que els utilitzats en la façana.  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.2.13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries.  
En aquesta àrea d?ordenança no és necessari el desplegament de cap planejament ni normativa complementària de la fixada per les normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només requereix la llicència municipal sobre el compliment d?aquestes normes, i complir els requisits de gestió, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desplegue l?ordenació general amb les limitacions i finalitats previstes en la legislació urbanística vigent.  
Art. 8.1.14. Requisits de gestió  
Aquesta àrea d?ordenança es defineix com una unitat d'execució, que s'ha d?executar pel sistema de compensació, i cal per a l?obtenció de llicència d'obres l'aprovació prèvia del projecte de compensació i del projecte d'urbanització. Per a l?obtenció del dret a l?edificació, s'haurà d'acreditar la connexió dels serveis urbanístics de la parcel·la edificada amb els sistemes interiors de la unitat d'execució i amb els generals.  
Capítol 3: C-3 falda de la muntanya   
Art. 8.3.1 Delimitació  
1. La delimitació precisa de l'àrea d'ordenança C-3. apareix dibuixada en els plànols de zonificació, i inclou tota la zona denominada falda de la muntanya en el Pla Especial de Reforma Interior del nucli urbà de Cullera, aprovat definitivament en data 9 d'abril de 1968, a més d'una ampliació del sòl urbà al nord d'aquesta.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.3.2. Condicions de parcel·lació  
1. La parcel·la mínima edificable, entesa com la superfície de terreny compresa dins de les alineacions oficials, tindrà una superfície no inferior a quaranta (40) metres quadrats i una longitud mínima de façana a via pública de tres cinquanta (3,50) metres.  
2. No serà d'aplicació la condició anterior quan la parcel·la no tinga possibilitats d'ampliació pel fet d'estar limitada per edificis construïts, o quan la parcel·la procedesca de l'enderrocament d'una edificació existent.  
Art. 8.3.3. Condicions de disposició de l'edificacià en la parcel·la  
1. L?edificació s'adossarà obligatòriament a les mitgeres i la façana coincidirà amb et límit frontal de parcel·la alineat a via pública  
2. Es prohibeixen els patis oberts a façana.  
3. La parcel·la serà edificable en tota la profunditat excepte a les illes on gràficament, s'assenyalen en els plànols les alineacions interiors.  
Art. 8.3.4. Condicions d'ocupació  
1. L?edificació podrà ocupar en planta baixa la totalitat de la superfície neta de parcel·la.  
2. Les alineacions interiors que s'assenyalen gràficament en determinades illes afecten únicament les plantes altes de l?edificació.  
Art. 8.3.5. Alçària de l'edificació  
1. L?alçària màxima en nombre de plantes (inclosa la planta baixa) és de tres (3), excepte en aquelles illes en les quals s'indiqui expressament en els plànols una alçària inferior.  
2. La correspondència entre el nombre de plantes i l'alçària màxima a cornisa de l'edificació, és la següent:  
1 planta: 3,50 m.  
2 plantes: 6,50 m.  
3 plantes: 9,25 m.  
Art. 8.3.6 Edificabilitat   
No s'estableix l'índex d'edificabilitat màxim i aquest és el que resulte de l'aplicació de la resta de condicions normatives.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.3.7. Us predominant  
El d'habitatge unifamiliar.  
Art. 8.3.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s?assenyalen:  
a) Habitatge col·lectiu, amb un màxim de quatre (4) habitatges per parcel·la.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en tots els seus usos detallats.  
c) Indústria, en les categories de tallers, producció artesanal i oficis artístics i sempre que es complesquen les normes generals de compatibilitat amb usos residencials.  
d) Terciari, en els usos detallats de comerç, oficines i reunions, i amb una limitació de superfície construïda fins a tres-cents (300) metres quadrats.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit d'aquesta àrea d'ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
Art. 8.3.9. Aparcaments  
S'exigeix reserva obligatòria d'aparcament en aquesta àrea d'ordenança, en els termes que estableix l'article 8.1.9. d'aquestes normes urbanístiques.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.3.10. Volades  
1. La volada màxima autoritzada segons l'ample del carrer, és la següent:  
Carrers menors de 4 m.: Prohibit.  
Carrers menors de 7 m.: 0,30 m.  
Carrers d'ample igual o major de 7 m.: 0,50 m.  
2. Es prohibeix la volada tancada en forma de mirador. Els paràmetres que limiten frontalment i lateralment les volades, hauran de ser calats (de manyeria o similar).  
3. Les volades s'han de separar de les mitgeres un mínim de seixanta (60) centímetres.  
4. L?alçària lliure de qualsevol volada serà com a mínim de tres metres cinquanta (3,50) comptats des de la rasant de la vorera.  
5. La volada sempre serà inferior en vint (20) centímetres a l'amplària de la vorera.  
Art. 8.3.11. Justificació tècnica d'adequació a l?entorn  
En aquesta àrea d?ordenança es preservarà la imatge ambiental i de l?edificació de la zona, i tot projecte tècnic d'obra inclourà en la documentació exigida per a la concessió de la llicència, justificació raonada de la idoneïtat de la intervenció d'acord amb l?entorn consolidat, i especialment dels elements pròxims que estiguen protegits en el catàleg.  
Art. 8.3.12. D'altres condicions  
1. Es prohibeixen els estenedors en façana, i s'han d?ocultar de la vista exterior mitjançant de gelosies i altres mitjans que resulten suficients per a aquesta finalitat.  
2. Les caixes d?escala, les cambres de màquines d'ascensors, i en general, totes les edificacions i instal·lacions permeses per damunt de l'alçària de cornisa, s'hauran d'integrar adequadament en la composició general de la coberta de l?edifici, i es tractarà amb la mateixa qualitat de materials que els utilitzats en la façana.  
3. Les cobertes seran inclinades i de teula amb o similar, al menys en els tres'(3) primers metres de profunditat a comptar des de l'alineació de façana, i es prohibeix expressament la utilització de fibrociment, plàstic i altres materials discordants amb l?entorn.  
4. Les façanes disposaran d'elements de coronament (cornisa o ràfec) i línies fixes de composició (sòcols, forjats intermedis, etc.) de continuïtat i integració amb les edificacions contigües i de l?entorn immediat, especialment les catalogades. Els buits seran de proporció vertical excepte els de l?última planta que podran ser quadrats.  
5. En l?ús dels materials s'ha de justificar un adequació d'aquests, en color, textura i altres característiques, a les edificacions de l?entorn. Estan prohibits en tot cas per a ús en exteriors la rajola cara vista, els aplacats ceràmics, la rajola de terratzo i les fusteries d'alumini de color clar.  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.3.13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
En aquesta àrea d?ordenança no és necessari el desplegament de cap planejament ni normativa complementària de la fixada per aquestes Normes, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només requereix la llicència municipal sobre el compliment d?aquestes Normes, i dels requisits de gestió, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desplegue l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la legislació urbanística vigent.  
Art. 8.3.14. Requisits de gestió  
En aquesta àrea d'ordenança no és necessari cap instrument de gestió previ a l'actuació urbanística o d'edificació en qualsevol de les parcel·les compreses en el seu àmbit, sense perjudici que tant l'ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'execució bé per a l'adequat repartiment de beneficis i càrregues derivades d'aquestes normes, bé com a imperatiu d'ordenacions de desplegament d'aquest segons el que preveu l'article anterior.  
Capítol 4.:P-1 nucli antic de Sant Antoni  
Art. 8.4.1. Delimitació  
1. La delimitació precisa de l?àrea d'ordenança P-1 apareix dibuixada en els plànols de zonificació, i abraça tota la zona denominada Nucli Antic en el Pla Parcial d'Ordenació del Polígon de Sant Antoni, aprovat definitivament el 9 d'abril de 1968.  
2. Dins d?aquesta àrea d'ordenança es distingeix la subzona P-1.1, la delimitació de la qual apareixen igualment en els plànols de zonificació.  
3. A la subzona P-1.1 s'hi aplicaran les mateixes condicions particulars que s'estableixen en el capítol 5 del present títol per a l?àrea d'ordenança C-2 eixample nord de Sant Antoni, amb les especialitats que s'hi estableixen.   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.4.2. Condicions de parcel·lació  
1. La parcel·la mínima edificable, entesa com la superfície de terreny compresa dins de las alineacions oficials, tindrà una superfície no inferior a cent (100) metres quadrats i una longitud mínima de façana a via pública de sis (6) metres.  
2. No serà aplicable la condició anterior quan la parcel·la no tinga possibilitats d?ampliació perquè estiga limitada per edificis construïts, o quan la parcel·la procedesca de l?enderrocament d'una edificació existent.  
Art. 8.4.3. Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. L?edificació s'adossarà obligatòriament a les mitgeres i coincidirà la façana amb el límit frontal de parcel·la alineat a la via pública.  
2. Es permeten els patis oberts a façana, sempre que no queden mitgeres al descobert.  
3. La profunditat màxima edificable es fixa en quinze (15) metres.  
Art. 8.4.4. Condiciones d'ocupació  
1. L?edificació podrà ocupar en la planta baixa la totalitat de la superfície neta de la parcel·la, tret que en els plànols d?ordenació s'assenyale expressament una altra condició.  
Art. 8.4.5. Altura de l?edificació  
1. L?alçada màxima en número de plantes (inclosa la planta baixa) es determina gràficament en els plànols corresponents, per a cada una de les façanes que configuren les illes edificables de l?àrea d'ordenança.  
2. La correspondència entre el número de plantes i l'alçada màxima a cornisa de l?edificació, és la següent:  
1 planta: 3,50 m  
2 plantes: 6,50 m  
3 plantes: 9,25 m  
Més de tres plantes: s?augmentarà 3,00 metres per cada planta.  
3. L?alçada mínima obligatòria serà d'una planta menys respecte de la màxima permesa.  
4. Sobre l'alçada màxima permesa podrà elevar-se una planta d'àtic sempre que recule un mínim de tres (3) metres respecte de l'alineació oficial de carrer o espaí lliure públic i la seua alçada no supere els tres (3) metres.  
Art. 8.4.6. Edificabilitat  
No s?estableix cap índex d?edificabilitat màxim, i és aquest el que resulte de l'aplicació de les altres condicions normatives.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.4.7. Us predominant  
El d'habitatge unifamiliar o col·lectiu.  
Ari. 8.4.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s'indiquen:  
a) Residència comunitària.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en tots els seus usos  
detallats, i adquireixen el, caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d?ordenació.  
c) Terciari, en tots els usos detallats.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit de la present àrea d'ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
4. Es prohibeix l?ús d'habitatge en la planta baixa de l?edificació, tret la del servei de porteria.  
5. Es prohibeixen els habitatges interiors, és a dir, les que manquen d'estances habitables que donen a la via pública.  
Art. 8.4.9. Aparcaments  
S'estableix una reserva mínima per a aparcament en l'interior de la parcel·la d'una plaça per habitatge o 100 m2 edificats, a raó de 20 metres per plaça, amb disponibilitat suficient per a realitzar les maniobres d'entrada i eixida a aquesta.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.4.10. Ràfecs  
1. La volada màxima autoritzada segons l'ample del carrer, és la següent:   
Carrers menors de 4 m: Prohibit  
Carrers menors de 7 m: 0,40 m  
Carrers menors de 10 m: 0,60 m  
Carrers menors de 14 m: 0,80 m  
Carrers menors de 18 m: 1,00 m  
Carrers menors de 25 m: 1,20 m  
Carrers d'amplària igual o major de 25 m: 1,50 m  
2. Aquestes volades podran tancar-se totalment amb parets de fàbrica en una longitud menor o igual al cinquanta per cent (500,7o) de la llargària de la façana, i en queda la resta com a balcó, llevat quan la façana tinga menys de sis (6) metres de longitud; en aquest cas, el ràfec podrà destinar-se tot a mirador.  
3. Amb independència d'això, els ràfecs (tancats o oberts) hauran de complir aquestes condicions:  
a) Se separaran les mitgeres una distància igual a la volada, i com a mínim seixanta (60) centímetres.  
b) L?altura lliure de qualsevol ràfec serà com a mínim de tres cinquanta (3,50) metres comptats des de la rasant de la vorera.  
c) La volada sempre serà inferior en vint (20) centímetres a l'amplària de la vorera.  
Art. 8.4.11. Justificació tècnica d'adequació a l?entorn  
En aquesta àrea d'ordenança es preservarà la imatge ambiental i de l?edificació de la zona, i tots els projectes tècnics d'obra inclourà en la documentació exigida per a la concessió de llicència una justificació enraonada de la idoneïtat de la seua intervenció a base de l?entorn consolidat, i especialment dels elements pròxims que estiguen protegits en el catàleg.  
Art. 8.4.12. Altres condicions  
1. Es prohibeixen els estenedors de roba en la façana, i caldrà ocultar-los de la vista exterior per mitjà de gelosies o d'altres mitjans que resulten suficients per a aquesta finalitat.  
2. Les caixes d'escala, les cambres de màquines d'ascensors, 1 en general, totes les edificacions i instal·lacions permeses per damunt de l'altura de la cornisa, hauran d'integrar-se adequadament en la composició general de la coberta de l?edifici, i es tractaran amb la mateixa qualitat de materials que els emprats en la façana.  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.4.13. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
En aquesta àrea d'ordenança no cal el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la sols requereix la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, i dels requisits de gestió, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la vigent legislació urbanística, i sense perjudici de la gestió del sòl.  
Art. 8.4.14. Requisits de gestió  
En aquesta àrea d'ordenança no es necessari la utilització de cap instrument de gestió previ a l'actuació urbanística d'edificació, llevat dels àmbits en els quals expressament es delimiten en els plànols les corresponents unitats d'execució; tot això sense perjudici de les actuacions que tant l'ajuntament com els particulars puguen promoure bé per a l'adequat repartiment de beneficis i càrregues derivades d'aquestes normes, bé com a imperatiu d?ordenacions de desenvolupament d'aquest segons el previst en l'article anterior. En les esmentades unitats d'execució, denominades SAC-1 i SAC-2, caldrà l'aprovació prèvia d'un instrument de gestió i el projecte d'urbanització. La SAC-1 s'executarà pel sistema de cooperació.  
Tots els espais compresos entre alineacions exteriors de la parcel·la, que no tinga definit l?ús diferent del de via pública, és considera de domini públic.  
Capítol 5: P-2 eixamplament nord de Sani Antoni  
Art. 8.5.1. Delimitació  
1. La delimitació precisa de l?àrea d'ordenança P-2 apareix dibuixada en els plànols de zonificació, i inclou tota la zona denominada Eixamplament (subpolígon C) en el pla parcial d'ordenació del polígon de Sant Antoni, aprovat definitivament el 9 d'abril de 1968.  
- 2, Aquesta ordenança regula també la subzona P-1.1  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.5.2 Condicions de parcel·lació  
1. Es considera parcel·la mínima edificable la superfície total ocupada per cada un dels blocs exempts definits en els plànols d'alineació dins de l?ordenació de cada illa.  
2. El projecte d?edificació haurà de preveure la totalitat del bloc en alçària i executar-se en una fase única.  
3. Les parcel·les edificables sols en planta baixa situades entre els blocs, podran construir-se de forma independent, o conjuntament amb el bloc en alçària confrontant.  
Art. 8.5.3 Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. L?edificació s?ajustarà a l?ordenació de volums que s'assenyalen per a aquesta àrea d?ordenança en els plànols d'alineacions, i es permet a partir d?aquestes els ràfecs en les condiciones que es especifiquen en l'article 8.5.10.  
2. Les alineacions dibuixades en els plànols s'han de considerar envolupant exterior màxim del volum de l?edificació, i s?admet patis oberts a façana i zones de reculada de qualsevol tipus.  
3. En cas que es formulen estudis de detalle en aquest àmbit, a fi d'aconseguir una altra disposició de volums distinta a l?establerta en les presents normes, a més de complir el que disposen els articles 65 i 66 del RP, se seguiran aquestes condicions:  
a) Els blocs d'edificació se separaran dels eixos dels carrers amb una distància igual almenys de la meitat de la seua alçària.  
b) La separació mínima entre blocs paral·lels serà igual a la mitjana aritmètica de l'alçària d'aquells, i no mai inferior a quinze (15) metres.  
c) Per a blocs perpendiculars o en línia, la separació mínima serà la meitat de l?expressada en la condició anterior.  
Art. 8.5.4 Condicions d'ocupació  
1. L?edificació podrà ocupar en planta baixa la totalitat de la superfície neta de parcel·la, tret que en els plànols d'ordenació s?assenyale expressament una altra condició. En el P-1.1 l?ocupació màxima de la parcel·la per la subzona P-1.1 d'edificació serà del quaranta per cent (40%).  
Art. 8.5.5. Alçària de l?edificació  
1. L?alçària màxima en nombre de plantes (inclosa la planta baixa) es determina gràficament en els plànols corresponents, per a cada un dels volums que configuren les illes edificables de l?àrea d'ordenança.  
2. La correspondència entre el nombre de plantes i l'alçària màxima a cornisa de l?edificació és la següent:  
1 planta: 3,50 m  
2 plantes: 6,50 m  
3 plantes: 9,25 m  
Més de tres plantes: s'augmentarà 3,00 metres per cada planta.  
3. L?alçària mínima obligatòria serà d'una planta de menys respecte de la màxima permesa.  
Art. 8.5.6. Edificabilitat  
No s?estableix cap índex d'edificabilitat màxim sinó que aquest és el que resulte de l'aplicació de les altres condicions normatives, tret de la P-1.1, l?edificabilitat màxima de la qual serà de 1,3 metres quadrats per metre quadrat de parcel·la bruta.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.5.7. Us predominant  
El d'habitatge plurifamiliar (col·lectiva)  
Art. 8.5.8 Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condiciones següents s'hi assenyalen:  
a) Residència comunitària.  
b) Dotacions (siguen públiques, o privades) en tots el seus usos detallats que adquireixen el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les que s'hi qualifiquen en els plànols d?ordenació.  
c) Terciari, en tots els seus usos detallats.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit de la presente àrea d'ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
4. Es prohibeix l?ús d'habitatge en la planta baixa de l?edificació, tret la de servei per a la porteria.  
Art. 8.5.9. Aparcaments  
S'estableix una reserva mínima per a aparcament en l'interior de la parcel·la d'una plaça per habitatge 0 100 m2 edificats, a raó de 20 m per plaça, amb disponibilitat suficient per a realitzar les maniobres d'entrada i eixida a aquesta.  
Secció 3: Condicions estètiques compositives  
Art. 8.5.10. Ràfecs  
1. La volada màxima autoritzada és del sis per cent (6%) de l'amplària del carrer, o de la distància entre blocs, segons siga, sense sobrepassar els dos (2) metres.  
2. L?altura lliure de qualsevol ràfec serà de tres i mig (3,50) metres comptats des de la rasant de la vorera o espai lliure públic.  
3. El trenta per cent (30%) de la superfície de ràfec permesa podrà tancar-se en forma de mirador, i en queda la resta oberta almenys en el seu paràmetre frontal paral·lel a la façana.  
4. Els cossos volats (tancats o oberts) podran agrupar-se o separar-se per façanes de l?edifici, i es permetrà la seua localització en qualsevol part de la façana.  
Art. 8.5.11. Justificació tècnica d'adequació a l?entorn  
En la present àrea d?ordenança es preservarà la imatge ambiental i de l?edificació de la zona, i tots els projectes tècnics d'obra inclouran en la documentació exigida per a la concessió de llicència, una justificació enraonada de la idoneïtat de la seua intervenció a base de l?entorn consolidat, i especialment dels elements pròxims que estiguen protegits en el catàleg.  
Art. 8.5.12. Altres condicions  
1. Es prohibeixen les estances d?estendre-hi roba acusades en la façana, i caldrà ocultar-les de la vista exteriors per mitjà de gelosies o d'altres mitjans que resulten suficients per a aquesta finalitat.  
2. Les caixes d'escala, les cambres de màquines d'ascensors, i en general, totes les edificacions i instal·lacions permeses per damunt de l'alçària de cornisa, hauran d'integrar-se adequadament en la composició general de la coberta de l?edifici, i es tractarà amb la mateixa qualitat de materials que els emprats en la façana.  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.5.13. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
En la present àrea d'ordenança no es necessari el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes Subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només requereix la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, sense perjudici dels requisits de gestió i que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detalls) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la legislació urbanística vigent.  
Art. 8.5.14. Requisits de gestió  
En aquesta àrea d'ordenança no es necessari cap instrument de gestió previ a l'actuació urbanística o d?edificació en qualsevol de les parcel·les compreses en el seu àmbit sense perjudici que tant l'ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'execució, bé per a l'adequat repartiment de beneficis i càrregues derivades d'aquestes normes, bé com a imperatiu d'ordenacions de desenvolupament d'aquest segons el previst en l'article 8.4.14 per a la Unitat d'Execució SAC-1, regulada en aquest capítol per remissió.  
Capítol 6: P-3 eixamplament sud de Sant Antoni  
Art. 8.6.1. Delimitació  
1. La delimitació precisa de l?àrea d'ordenança P-3 apareix dibuixada en els plànols de zonificació, i inclou tota la zona denominada Eixamplament (subpolígon A) en el pla parcial d'ordenació del polígon de Sant Antoni, aprovat definitivament el 9 d'abril de 1968 i posterior EDS Antonio-Vega, aprovat definitivament el 9 de desembre de 1977.  
2. Dins d'aquesta àrea d?ordenança es distingeixen les subzones P-3.1 i P-3.2, les delimitacions de la qual apareixen igualment en els plànols de zonificació.  
3. A la subzona P-3.1 se li aplicaran les mateixes condicions particulars que s?estableixen en el capítol 1 d'aquest títol per a l?àrea d'ordenança C-1 del nucli antic.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.6.2. Condiciones de parcel·lació  
1. Es considera parcel·la mínima edificable la superfície total ocupada per cada un dels blocs exempts definits en plànols d'alineacions dins de l?ordenació de cada illa.  
2. El projecte d?edificació haurà de preveure la totalitat del bloc en alçària i executar-se en una única fase.  
3. Les parcel·les edificables només en planta baixa situades entre els blocs, podran construir-se de forma independent, o conjunta amb el bloc en alçària confrontant.  
4. Quan no siga possible l'aplicació de les condicions anteriors perquè el bloc està en alçària parcialment edificat, regiran les següents per a la determinació de la parcel·la mínima edificable:  
a) Superfície no inferior a tres-cents (300) metres quadrats.  
b) Longitud mínima de façana; set (7) metres.  
5. En la subzona P-3.2 les condicions de parcel·la mínima edificable són les expressades en el paràgraf número 1 anterior.  
Art. 8.6.3. Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. L?edificació s'ajustarà a l?ordenació de volums que s'assenyalen per a aquesta àrea d'ordenança en els plànols d'alineacions, i es permet partir dels mateixos ràfecs en les condicions que s'especifiquen en l'article 8.6.10.  
2. Les alineacions dibuixades en els plànols s'han de considerar com a envolupant exterior màxim del volum de l?edificació, i s'admeten patis oberts a façana i zones de reculada de qualsevol tipus.  
3. En cas que es formulen estudis de detall en aquest àmbit, a fi de procurar una altra disposició de volums distinta a l?establerta en aquestes normes subsidiàries, a més de complir el que disposa en els articles 65 i 66 del RP, s?observaran les següents condicions:  
a) Els blocs d?edificació se separaran dels eixos dels carrers una distància igual almenys a la meitat de l'alçària.  
b) La separació mínima entre blocs paral·lels serà iguala la mitjana aritmètica de l'alçària d'aquells, i mai inferior a quinze (15) metres.  
c) Per a blocs perpendiculars o en línia, la separació mínima serà la meitat de l?expressada en la condició anterior.  
d) L?aprofitament no podrà superar el definit per les determinacions d'aquestes normes í dels seus plànols.  
Art. 8 6.4. Condicions d?ocupació  
1. L?edificació podrà ocupar en planta baixa la totalitat de la superfície neta de parcel·la, tret que en els plànols d'ordenació s'assenyale expressament una altra condició.  
2. En la subzona P-3.2, per a evitar l?efecte de pantalla, s'estableix una ocupació màxima en línia paral·lela a la costa del vint-i-cinc per cent (25%) de la longitud total del front de la parcel·la.  
Art. 8.6.5 Alçada de l?edificació  
1. L?alçària màxima en nombre de plantes (incloses a la planta baixa) es determina gràficament en els plànols corresponents, per a cada un dels volums que configuren les illes edificables de l?àrea d'ordenança.  
2. La correspondència entre el número de plantes i l'altura màxima a cornisa de l?edificació, és la següent:   
1 planta: 3,50 m  
2 plantes: 6,50 m  
3 plantes, 9,25 m  
Més de tres plantes: s?augmentarà 3,00 metres per cada planta.  
3. L?alçària mínima obligatòria serà d'una planta menys respecte de la màxima permesa.  
4. En la subzona P-3.2, l'alçària màxima permesa es determinarà en l?estudi de detalle, i no sobrepassarà les 22 plantes, inclosa la baixa.  
Art. 8.6.6. Edificabilitat  
No s?estableix un índex d?edificabilitat màxim si aquest és el que resulte de l'aplicació de les altres condicions normatives, tret de la subzona P-3.2, on l?edificabilitat total màxima serà de 26.846 m2.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.6.7 Us predominant  
Residencial en habitatge plurifamiliar (col·lectiu)  
Art. 8.6.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condiciones següents s'assenyalen:  
a) Residència comunitària i hostalatge.  
b) Dotacions (tant públiques com privades) en tots els usos detallats, que adquireixen el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les qualificades així en els plànols d?ordenació.  
c) Terciari, en tots els usos detallats.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit d'aquesta àrea d'ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
4. Es prohibeix l?ús d'habitatge en la planta baixa de l?edificació, tret l?habitatge de servei de porteria.  
Art. 8.6.9. Aparcaments  
S'estableix una reserva mínima per a aparcament en l?interior de la parcel·la d'una plaça per habitatge o cada 100 m2 edificats, a raó de 20 m2 per plaça, amb disponibilitat suficient per a realitzar les maniobres d'entrada i d'eixida.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.6.10. Ràfecs  
1. La volada màxima autoritzada és del sis per cent (6%) de l'amplària del carrer, o de la distància entre blocs, sense sobrepassar un metre i mig (1,50).  
2. L?altura lliure de qualsevol ràfec serà de tres metres i mig (3,50) comptats des de la rasant de la vorera o espai lliure públic.  
3. El trenta per cent (30%) de la superfície de ràfec permesa podrà tancar-se en forma de mirador,.i queda la resta oberta almenys en el seu parament frontal paral·lel a la façana.  
4. Els cossos volats (tancats o oberts) podran agrupar-se o separar-se per façanes de l?edifici, i es permet la seua localització en qualsevol part de la façana.  
Art. 8.6.11. Justificació tècnica d'adequació a l?entorn  
En la present àrea d'ordenança es preservarà la imatge ambiental i de l?edificació de la zona, i tots els projectes tècnics d'obra inclouran en la documentació exigida per a la concessió de la llicència la justificació enraonada de la idoneïtat de la intervenció a base de l?entorn consolidat, i especialment dels elements pròxims que estiguen protegits en el catàleg.  
Art. 8.6.12. Altres condicions  
1. Es prohibeixen les estances per a estendre-hi roba acusades en la façana, i cal que s'oculten de les vistes exteriors per mitjà de gelosies o d'altres mitjans que resulten suficients per a aquesta finalitat.  
2. Les caixes d'escala, les cambres de màquines d'ascensors, i en general, totes les edificacions i instal·lacions permeses per damunt de l'altura de cornisa, hauran d'integrar-se adequadament en la composició general de la coberta de l?edifici, i es tractaran amb la mateixa qualitat de materials que els emprats en la façana.  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.6.13. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
1. En la present àrea d'ordenança no és necessari el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la sols requereix la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes i dels requisits de gestió, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que és l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la vigent legislació urbanística.  
2. Queda exceptuada del paràgraf anterior la subàrea d?ordenança P-3.2. En ella, i prèviament a qualsevol actuació urbanística o d'edificació, caldrà aprovar un estudi de detall en el qual, en el marc de la llei i d'aquestes normes, es configure una ordenació amb les següents característiques:  
a) L?edificabilitat computable a aquesta subàrea (26.846 m2) serà agrupada en dos edificis bessons ubicats en les parcel·les nord i sud de la subzona P-3.2. Aquests edificis quedaran configurats com a dos torres la dimensió màxima amidada de la qual en l?eix paral·lel a la línia de la costa serà de 26,50 metres, i es pot disposar part de l?edificabilitat en planta baixa i primera amb una amplària superior a l?esmentada a fi de configurar una plataforma de base.  
b) L?estudi de detall ordenarà la composició i els materials de façana, coronaments, cornises, cobertes, tancaments i qualsevol altre element visible des de la via pública o espai públic, de manera que es garantesca una perfecta i completa simetria en l?execució de les dues torres.  
c) L?altura màxima de la cornisa principal d'aquestes torres no podrà superar l?edificació en pantalla que dóna al costat nord d'aquesta subzona, amb un màxim de 16 plantes inclosa la baixa, per damunt d'aquesta cornisa principal, que haurà de quedar nítidament reflectida en l'estudio de detall, podrà ordenar-se un coronament de l?edificació amb un màxim de 6 plantes, clarament diferenciades del cos principal de 16 plantes.  
d) l?ordenació de l?estudi de detall, a més de respectar l?ordenació del viari oest definit en el plànol «C» de les presents normes subsidiàries, contindrà una qualificació amb destinació a jardí públic, amb ús compatible de servei públic en una superfície màxima d'un 10% de superfície i viari perimetral en el qual podran disposar-se aparcaments en bateria. La superfície màxima de les parcel·les privades en la subzona P-3.2 serà de 12.600 m2.  
Art. 8.6.14 Requisits de la gestió  
1. Aquesta àrea d?ordenança es divideix en quatre unitats d'execució: P-3, SAS-1, SAS-2, SAS-3 í SAS-4.  
2. En la unitat d?execució P-3, abans de l'atorgament de llicències cal aprovar un projecte d'urbanització que definesca l'obra urbanitzadora pendent d'execució, i la imposició de quotes d'urbanització per al seu finançament.  
3. En les unitats d'execució SAS-1, SAS-2 i SAS-3, caldrà l'aprovació prèvia d'un instrument de gestió i un projecte d'urbanització.  
4. La unitat d'execució SAS-4, s'executarà pel sistema de compensació.  
Capítol 7: P-4 racó 1  
Art. 8.7.1 Delimitació  
1. La delimitació precisa de l?àrea d?ordenança P-4 apareix dibuixada en els plànols de zonificació, i inclou tota la superfície corresponent al polígon 1 del pla parcial de la zona del Racó, aprovat el 18 de desembre de 1969.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.7.2. Condicions de parcel·lació  
1. Es considera unitat urbanística mínima d'intervenció cada una de les illes limitades per vies o espais lliures públics, definides en, els plànols d'ordenació. -  
2. Es considera parcel·la mínima edificable la parcel·la cadastral resultant de la parcel·lació prèvia dels terrenys i les possibles subdivisions d?aquella sempre que la superfície no siga inferior a tres-cents (300) metres quadrats.  
3. Les condicions que s?estableixen en els articles següents d?aquesta secció es consideren referides a la unitat urbanística mínima d'intervenció (illa), per la qual cosa l'actuació sobre qualsevol parcel·la no edificada a l?entrada en vigor de les presents normes subsidiàries s'haurà de sotmetre a les limitacions imposades per l?edificació consolidada, de manera que, en el seu conjunt, l?illa complesca totes les condiciones normatives del present capítol.  
Art. 8.7.3 Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. Les separacions dels edificis als límits mitgers seran major o igual a la meitat de l'alçària del bloc.  
2. les separacions dels edificis a eixos de carrer seran major o igual a la meitat de l'alçària del bloc, i aquest queda reculat de l'alineació oficial quatre (4) metres com a mínim.  
3. Les separacions al límit d'una zona verd d'ús públic, centre cívic o passeig marítim serà com a mínim de quatre (4) metres.  
4. La distància entre blocs dins d'una mateixa illa serà com a mínim igual a la mitjana aritmètica de les altures de tals blocs quan es disposen paral·lels entre si. La distància entre blocs perpendiculars o en línia serà com a mínim igual a la meitat de la mitjana aritmètica de les seues respectives alçades.  
5. Les condiciones referides en els paràgrafs precedents del present article no hi son aplicables, si el bloc es construeix conformement als dibuixos gràfics dels plànols d?ordenació o a una altra configuració, sempre que no sobrepasse la delimitació dibuixada per a cada bloc.  
Art. 8.7.4. Condicions d'ocupació  
1. l?edificació no podrà ocupar en planta més del vint-i-cinc per cent (25%) de la superfície neta de la parcel·la edificable. La resta de la parcel·la es destinarà a zones verdes i a instal·lacions esportives d'ús privat.  
2. De la superfície lliure de parcel·la resultant de l?edificació es destinarà almenys un seixanta-cinc per cent (65%) a zones verdes i la resta a instal·lacions esportives a l'aire lliure i aparcaments.  
Art. 8.7.5. Alçada de l?edificació  
L?alçària màxima en nombre de plantes (inclosa la baixa) és la que es determina gràficament en els plànols corresponents. Per al caso de substitució d'edificis existents s'haurà de formar un estudi de detall i les altures màximes permeses seran de dotze (12) plantes i trenta-sis (36) metres a cornisa.  
Art. 8.7.6. Edificabilitat  
1. El volum màxim edificable és de cinc quaranta-cinc (5,45) metres cúbiques per metre quadrat de parcel·la neta.  
2. No es computen a l?efecte del volum les plantes baixes sobre pilars sense tancar en el seu contorn.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.7.7. Us predominant  
El d'habitatge plurifamiliar (col·lectiu) amb tipologia d'edificació oberta.  
Art. 8.7.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condiciones següents s'assenyalen:  
a) Residència comunitària i hostalatge.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en tots els seus usos detallats, que adquireixen el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades, en els plànols d'ordenació.  
c) Terciari, en tots el seus usos detallats.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit de la present àrea d'ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
4. Es prohibeix l?ús d'habitatge en la planta baixa de l?edificació, llevat la del servei de porteria.  
Art. 8.7.9. Aparcaments  
1. S'estableixen les següents reserves d'aparcament, a raó de vint (20) m2 per plaça, segons l?ús al qual es destine la parcel·la, i amb disponibilitat suficient per a realitzar les maniobres d'entrada i d'eixida:  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge, en l?interior de la parcel·la.  
b) Hostalatge: una (1) plaça per habitació o una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació (el que resulte major).  
c) Restaurants i sales de reunió: una (1) plaça per cada vint-i-cinc (25) metres quadrats d'edificació.  
d) D'altres usos: s'ajustarà al que estableix amb caràcter general en el títol 5 de les presents normes Urbanístiques.  
2. Exclusivament per a aquest ús, podrà construir-se un semisoterraní, i s'ocuparà, per a això, la superfície necessària de la parcel·la. La seua alçària no superarà un metre en el punt més desfavorable.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.7.10 Ràfecs  
1. La volada màxima autoritzada es del vuit per cent (807o) de l'amplària de la carrer, o de la distancia entre blocs segons siga, sense que sobrepasse els dos (2) metres.  
2. L?altura lliure de qualsevol ràfec serà de tres cinquanta (3,50) metres comptats des de la rasant de la vorera o espai lliure públic.  
3. El trenta per cent (30%) de la superfície del ràfec permesa podrà tancar-se en forma de mirador, i queda la resta oberta almenys en el seu paràmetre frontal paral·lel a la façana.  
4. Els cossos volats (tancats o oberts) podran agrupar-se o separar-se per façanes de l?edifici, i es permetrà la seua localització en qualsevol part de la façana.  
Art. 8.7.11 Justificació tècnica d'adequació a l?entorn  
En la present àrea d'ordenança es preservarà la imatge ambiental i de l?edificació de la zona, i tot projecte tècnic d?obra inclourà en la documentació exigida per a la concessió de llicència, justificació enraonada de la idoneïtat de la seua intervenció en base a l?entorn consolidat, i especialment dels elements pròxims que estiguen protegits en el catàleg.  
Art. 8.7.12. Altres condicions  
1. Es prohibeixen les estances per a estendre-hi roba acusats en façana, que caldrà ocultar de la vista exterior per mitjà de gelosies o d'altres mitjans que resulten suficients per a aquesta finalitat.  
2. Les caixes d'escala, les cambres de màquines d'ascensors, i en general, totes les edificacions i instal·lacions permeses per damunt de l'altura de cornisa, hauran d'integrar-se adequadament en la composició general de la coberta de l?edifici, i es tractés amb la mateixa qualitat de materials que els emprats en la façana.  
3. L?edificació serà de tipus obert amb prohibició absoluta de patis interiors.  
4. No es consentirà cap element constructiu opac adossat a les mitgeres i sobre aquestes podrà construir-se una tàpia o muret de tancament que no sobrepasse un (1) metre d'alçària, i es permetrà sobre aquesta alçària tanques vives o tancaments metàl·lics, de fusta, etc., essencialment decoratius, amb una alçària màxima de dos (2) metres comptats des del terra.  
5. No obstant això, es permet el cobriment amb materials lleugers dels espais reservats per a l'aparcament adossats als límits mitgers de la parcel·la, en tota la seua longitud i amb una profunditat màxima de quatre cinquanta (4,50) metres, llevat dels límits de façana en els quals la longitud es limitarà al cinquanta per cent (50%) d'aquesta.  
Secció 4: Condiciones de gestió i desenvolupament  
Art. 8.7.13. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
En la present àrea d'ordenança no és necessari el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes Subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d?edificació en qualsevol parcel·la sols requereix la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la vigent legislació urbanística.  
Art. 8.7.14. Requisits de gestió  
En aquesta àrea d'ordenança no es necessària la utilització de cap instrument de gestió previ a l'actuació urbanística o d'edificació en qualssevol de les Parcel·les compreses en el seu àmbit, sense perjudici que tant l'ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'actuació bé per a l'adequat repartiment de beneficis i càrregues derivats d'aquestes normes, bé com a imperatiu d'ordenacions de desenvolupament d'aquest segons el previst en l'article anterior.  
Capítol 8: P-5 racó 2  
Art. 8.8.1. Delimitació  
1. La delimitació precisa de l?àrea d'ordenança P-5 apareix dibuixada en els plànols de zonificació, i inclou tota la superfície corresponent al pla parcial del polígon nº 2 del Racó, aprovat el dia 15 de gener de 1975, condicionada a la presentació de documentació complementària, que obtingué l'aprovació definitiva per la CTU en la sessió de 26 d'abril de 1988.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.8.2. Condicions de parcel·lació  
1. Es considera parcel·la mínima edificable la superfície total ocupada per cada un dels blocs exempts definits en els plànols d'alineacions dins de l?ordenació de cada illa.  
2. El projecte d?edificació haurà de preveure la totalitat del bloc en alçària i s'haurà d'executar en una única fase.  
3. Les parcel·les edificables sols en planta baixa situades entre els blocs, podran construir-se de forma independent, o conjunta amb el bloc en alçària confrontant.  
Art. 8.8.3. Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. L?edificació s?ajustarà a l?ordenació de volums que s'assenyalen per a aquesta àrea d?ordenança en els plànols d'alineacions, i es permet a partir de les normes els ràfecs en les condicions que s'especifiquen en l'article 8.8.10.  
2. Les alineacions dibuixades en els plànols s'han de considerar com a envolupant exterior màxim del volum de l?edificació, i s'admeten patis oberts a la façana i zones de reculada de qualsevol tipus.  
3. En caso que es formulen estudis de detall en aquest àmbit, a fi de disposar d'una altra manera els volums, distinta a l?establerta en les normes subsidiàries, a més de complir el dispost en els articles 65 i 66 del RP, s'observaran les següents condicions:  
a) Les separacions dels edificis als límits mitgers seran major o igual a la meitat de l'alçària del bloc.   
b) Les separacions dels edificis a eixos de carrer seran major o igual a la meitat de l'alçària del bloc, i queda aquesta reculada de l'alineació oficial quatre (4) metres com a mínim.  
c) Les separacions al límit d'una zona verda d'ús públic, centre cívic o passeig marítim serà com a mínim de quatre (4) metres.  
d) La distància entre blocs dins d'una mateixa illa serà com a mínim igual a la mitjana aritmètica de les alçades de tals blocs quan es disposen paral·lels entre si. La distància entre blocs perpendiculars o en línia serà com a mínim igual a la meitat de la mitjana aritmètica de les seues respectives alçades.  
Art. 8.8.4. Condicions d'ocupació  
1. L?edificació no podrà ocupar en planta més del vint-i-cinc per cent (25%) de la superfície neta de la parcel·la edificable. La resta de la parcel·la es destinarà a zones verdes i instal·lacions esportives d'ús privat.  
2. De la superfície lliure de parcel·la resultant de l'edificació es destinarà almenys un seixanta-cinc per cent (65%) a zones verdes i la resta, a instal·lacions esportives a l'aire lliure i aparcament.  
Art. 8.8.5. Alçària de l?edificació  
1. L?alçària màxima en nombre de plantes, inclosa la planta baixa, es determina gràficament en els plànols corresponents, per a cada un dels volums que configuren les illes edificables de l'àrea d?ordenança.  
2. La correspondència entre el nombre de plantes i l'alçària màxima a cornisa de l?edificació, és la següent:  
1 planta: 3,50 m  
2 plantes: 6,50 m  
3 plantes: 9,25 m  
Més de tres plantes: s'augmentarà 3,00 metres per cada planta.   
3. L?alçària mínima obligatòria serà d'una planta menys respecte de la mínima permesa.  
Art. 8.8.6. Edificabilitat  
1. El volum màxim edificable és de cinc quaranta (5,40) metres cúbics per metre quadrat de parcel·la neta.  
2. No es computa a l?efecte del volum les plantes baixes sobre pilars sense tancar en el seu contorn.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.8.7. Us predominant  
El d'habitatge plurifamiliar (col·lectiu) amb tipologia d'edificació oberta,   
Art. 8.8.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s'assenyalen:  
a) Residència comunitària i hostalatge.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en tots els seus usos detallats, i adquireixen el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
c) Terciari, en tots els seus usos detallats.   
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits, en tot l?àmbit de la present àrea d?ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
4. Es prohibeix l?ús d'habitatge en la planta baixa de l?edificació, llevat la de servei de porteria.  
Art. 8.8.9. Aparcaments  
1. S'estableixen les següents reserves d'aparcament a raó de vint (20) m2 per plaça segons l?ús al qual es destine la parcel·la, amb disponibilitat suficient per a realitzar les maniobres d'entrada i d'eixida.  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge, en l'interior de la parcel·la.  
b) Hostalatge: una (1) plaça per habitació o una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació (el que siga major).  
c) Restaurants i sales de reunió: una (1) plaça per cada vint-i-cinc (25) metres quadrats d'edificació.  
d) Altres usos: s'ajustaran a l?establert amb caràcter general en el títol 5 de les presents normes Urbanístiques.  
2. Exclusivament per a aquest ús podrà construir-se un semisoterrani ocupat, per a això, la superfície necessària de parcel·la. l'alçària d'aquest no superarà un metre en el punt més desfavorable.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.8.10. Ràfecs  
1. La volada màxima autoritzada és del deu per cent (10%) de l'amplària del carrer, o de la distància entre blocs, sense sobrepassar els dos (2) metres.  
2. L?altura lliure de qualsevol ràfec serà de tres cinquanta (3,50) metres comptats des de la rasant de la vorera o espai lliure públic.  
3. El trenta per cent (30%) de la superfície de ràfec permesa podrà tancar-se en forma de mirador, i queda la resta oberta almenys en el seu paràmetre frontal paral·lel a la façana.  
4. Els cossos volats (tancats o oberts) podran agrupar-se o separar-se per façanes de l?edifici, i se?n permet la localització en qualsevol part de la façana.  
Art. 8.8.11. Justificació tècnica d'adequació a l?entorn  
En la present àrea d?ordenança es preservarà la imatge ambiental i de l?edificació de la zona, i tots els projectes tècnics d?obra inclouran en la documentació enraonada de la idoneïtat de la seua intervenció a base de l?entorn consolidat, i especialment dels elements pròxims que estiguen protegits en el Catàleg.  
Art. 8.8.12. Altres condicions  
1. Es prohibeixen les estances per a estendre-hi roba acusades en la façana, i caldrà ocultar-les de la vista exterior per mitjà de gelosies o d'altres mitjans que resulten suficients per a aquesta finalitat.  
2. Les caixes d?escala, les cambres de màquines d?ascensors, i en general, totes les edificacions i instal·lacions permeses per damunt de l'altura de cornisa, hauran d'integrar-se adequadament en la composició general de la coberta de l?edifici, tractant-se amb la mateixa qualitat de materials que els emprats en la façana.  
3. L?edificació serà de tipus obert amb prohibició absoluta de patis interiors.  
4. No es consentirà cap element constructiu opac adossat a les mitgeres i sobre aquestes solament podrà construir-se una tàpia o muret de tancament que no sobrepasse un (1) metre d'alçària, i es permet sobre aquesta alçària tanques vives i metàl·liques, de fusta, etc., essencialment decoratius, amb una alçària màxima de dos (2) metres comptats des del terra.  
5. No obstant això, es permet el cobriment amb materials lleugers dels espais reservats per a l'aparcament adossats als límits mitgers de la parcel·la, en tota la seua longitud i amb una profunditat màxima de quatre cinquanta (4,50) metres, tret dels límits de façana en els quals la longitud es limitarà al cinquanta per cent (50%) d'aquesta.  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.8.13. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes Subsidiàries  
En la present àrea d?ordenança no es necessari el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes, de manera que la intervenció urbanística o d?edificació en qualsevol parcel·la sols requereix la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, i dels requisits de gestió, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat prevists en la vigent legislació urbanística.  
Art. 8.8.14 Requisits de gestió  
1. Aquesta àrea d?ordenança es defineix com una unitat d'execució que s'executarà per sistema de compensació. Havent estat aprovats el projecte d'urbanització i de compensació, no cal cap altre instrument de gestió previ a l'actuació urbanística o d?edificació en qualssevol de les parcel·les compreses en el seu àmbit, sense perjudici que tant l'Ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'actuació que, bé per al compliment de les obligacions i compromisos, bé com a resultat del desenvolupament del Pla Parcial corresponent a aquest àmbit, pogueren quedar pendents en matèria de cessió d'espais d'ús públic, d?aprofitament urbanístic o d'execució d?obres d'urbanització, o bé com a imperatiu d?ordenacions de desenvolupament d?aquest segons el que preveu l'article anterior.  
2. A l?exercici del dret a l?edificació, de conformitat amb els acords presos entre la Junta de Compensació i l'Ajuntament, li caldrà l'acabament complet de l'obra urbanitzadora d'aquesta unitat.  
Capítol 9: P-6 racó 3  
Art. 8.9.1. Delimitació  
1. La delimitació precisa de l?àrea d'ordenança P-6. està dibuixada en els plànols de zonificació, i inclou tota la superfície corresponent al polígon 3 del pla parcial la zona del Racó aprovat en data 18 de desembre de 1969.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.9.2. Condicions de parcel·lació  
1. Es considera unitat urbanística mínima d'intervenció cada una de les illes limitades per vies o espais lliures públics, definides en els plànols d'ordenació.  
2. Es considera parcel·la mínima edificable la parcel·la cadastral resultant de la reparcel·lació prèvia dels terrenys i les possibles subdivisions d'aquella sempre que la superfície no siga inferior a tres-cents (300) metres quadrats.  
3. Us condicions que s'estableixen en els articles següents d'aquesta secció s'entenen referides a la unitat urbanística mínima d'intervenció (illa), per la qual cosa l'actuació sobre qualsevol parcel·la no edificada a l?entrada en vigor d'aquestes normes subsidiàries haurà de sotmetre's a les limitacions imposades per l?edificació consolidada, de forma que en el seu conjunt l?illa complesca totes les condicions normatives del present capítol.  
Art. 8.9.3. Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. Les separacions dels edificis a les partions mitgeres seran major o igual a la meitat de l'alçària del bloc  
2. Les separacions dels edificis a eixos de carrer seran major o igual a la meitat de l'alçària del bloc, i aquest queda reculat de l'alineació oficial quatre (4) metres com a mínim.  
3. Les separacions al límit d'una zona verda d'us públic, centre cívic o passeig marítim serà com a mínim de quatre (4) metres.  
4. La distància entre blocs dins d'una mateixa illa serà com a mínim igual a la mitjana aritmètica de les alçades dels blocs quan es disposen paral·lels entre si. La distància entre blocs perpendiculars o en línia serà com a mínim igual a la meitat de la mitjana aritmètica de les seues respectives alçades.  
5. Les condicions referides en els paràgrafs precedents del present article no són aplicables si el bloc es construeix conformement al dibuixat en els plànols d'ordenació o amb una altra configuració, sempre que no sobrepasse la delimitació dibuixada per a cada bloc.  
Art. 8.9.4. Condicions d'ocupació  
1. L'edificació no podrà ocupar en planta més del vint-i-cinc per cent (25%) de la superfície neta de la parcel·la edificable. La resta de la parcel·la es destinarà a zones verdes i instal·lacions esportives d'ús privat.  
2. De la superfície lliure de parcel·la resultant de les edificacions es destinarà almenys un seixanta-cinc per cent (65%) à zones verdes i la resta, a instal·lacions esportives a l'aire lliure i aparcaments.  
Art. 8.9.5. Alçària de l?edificació  
L'alçaria màxima en el nombre de planta (inclosa la baixa) es determina gràficament en els plànols corresponents. Per al cas de substitució d'edificis existents s'haurà de formular un estudio de detall i les alçades màximes permeses seran de dotze (12) plantes i trenta-sis (36) metres a cornisa.  
Art. 8.9.6. Edificabilitat  
1. El volum màxim edificable és de cinc vint (5,20) metres cúbics per metre quadrat de parcel·la neta.  
2. No es computen a l?efecte del volum les plantes baixes sobre pilars sense tancar en el seu contorn.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.9.7. ús predominant  
El d'habitatge plurifamiliar (col·lectiu) amb tipologia d'edificació oberta.  
Art. 8.9.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions, següents s'assenyalen:  
a) Residència comunitària i hostalatge.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en tots el seus usos detallats, i adquireixen el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
c) Terciari, en tots els seus usos detallats.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l'àmbit de la present àrea d'ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
4. Es prohibeix l?ús d'habitatge en la planta baixa de l?edificació, tret per al servei de porteria.  
Art. 8.9.9. Aparcaments  
1. S'estableixen les següents reserves d'aparcament a raó de vint (20) m2 per plaça segons l?ús al qual es destine la parcel·la, amb la disponibilitat suficient per a realitzar les maniobres d'entrada i d'eixida:  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge, en l?interior de la parcel·la.  
b) Hostalatge: una (1) plaça per habitació o una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació (el que resulte major).  
c) Restaurants i sales de reunió: una (1) plaça per cada vint-i-cinc (25) metres quadrats d'edificació.  
d) D'altres usos: s'ajustarà a l?establert amb caràcter general en el títol 5 d'aquestes normes urbanístiques.  
2. Exclusivament per a aquest ús, es podrà construir un semisoterrani, que ocupe per a això, la superfície necessària de la parcel·la. L'alçària en el punt més desfavorable no superarà un metre en el punt més desfavorable.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.9.10. Ràfecs  
1. La volada màxima autoritzada és del vuit per cent (8%) de l'amplària del carrer, o de la distància entre blocs, sense sobrepassar els dos (2) metres.  
2. L'alçària lliure de qualsevol ràfec serà de tres cinquanta (3,50) metres comptats des de la rasant de la vorera o espai lliure públic.  
3. El trenta per cent (30%) de la superfície de ràfec permesa podrà tancar-se en forma de mirador, i quedarà obert almenys en el seu parament frontal paral·lel a la façana.  
4. Els cossos volats (tancats o oberts) podran agrupar-se o separar-se per façanes de l?edifici, i es permetrà la seua localització en qualsevol part de la façana.  
Art. 8.9.11. Justificació tècnica d'adequació a l?entorn  
En aquesta àrea d'ordenança el preservarà la imatge ambiental i de l?edificació de la zona, i tots els projectes tècnics d'obra inclouran en la documentació enraonada la idoneïtat de la seua intervenció a base de l?entorn consolidat, i especialment dels elements pròxims que estiguen protegits en el catàleg.  
Art. 8.9.12. D'altres condicions   
1. Es prohibeixen les estances per a estendre-hi roba acusades en la façana, i caldrà amagar-les de les vistes exteriors per mitjà de gelosies o d'altres mitjans que resulten suficients per a aquesta finalitat. medi  
2. Les caixes d'escala, les cambres de màquines ascensors, i en general, totes les edificacions i instal·lacions permeses per damunt de l'altura de cornisa, s'hauran d'integrar adequadament en la composició general de la coberta de l?edifici, i es tractaran amb la mateixa qualitat de materials que els emprats en la façana.   
3. L'edificació serà de tipus obert amb prohibició absoluta de patis interiors.   
4. No es consentirà cap element constructiu opac adossat a les mitgeres i sobre aquestes solament podrà construir-se una tàpia o muret de tancament que no sobrepasse un (1) metre d'alçària, i es permetran sobre aquesta altura tanques vives o tancaments metàl·lics, de fusta, etc., essencialment decoratives, amb una alçària màxima de dos (2) metres comptats des del terra.   
5. No obstant això, es permet el cobriment amb materials lleugers dels espais reservats per a l'aparcament adossats als límits mitgers de la parcel·la, en tota la seua longitud i amb una profunditat màxima de quatre cinquanta (4,50) metres, llevat dels límits de façana en els quals la longitud es limitarà al cinquanta per cent (50%) d'aquesta.   
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament   
Art. 8.9.13. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries.  
En la present àrea d'ordenança no és necessari el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes Subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la sols requereix la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la vigent legislació urbanística.  
Art. 8.9.14. Requisits de gestió  
En aquesta àrea d'ordenança no es necessària la utilització de cap instrument de gestió previ a l'actuació urbanística o d'edificació en qualsevol de les parcel·les compreses en el seu àmbit, sense perjudici que tant l'ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'actuació bé per a l'adequat repartiment de beneficis i càrregues derivats d'aquestes normes, bé com a imperatiu d'ordenacions de desenvolupament d'aquest segons el previst en l'article anterior.  
Capítol 10: P-7 dosel sud  
Art. 8.10.1. Delimitació  
1. La delimitació de l?àrea d'ordenança P-7 es la que està dibuixada en els plànols de zonificació, i inclou tota la superfície corresponent al pla parcial Dosel, aprovat definitivament en data 25 d'octubre de 1983.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum.  
Art. 8.10.2 Condicions de parcel·lació.  
1. La parcel·la mínima edificable es fixa en vuit-cents (800) metres quadrats de superfície.  
2. Per a habitatges unifamiliars adossats, la parcel·la mínima edificable (unitat urbanística mínima d'intervenció) es correspondrà amb cada una de les illes definides per a aquest ús en els plànols d'ordenació.  
3. Per a habitatges col·lectius (plurifamiliars) la parcel·la mínima edificable (unitat urbanística mínima d'intervenció) es correspondrà amb cada bloc definit per a aquest ús en els plànols d'ordenació.  
Art. 8. 10.3. Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. L'edificació s'ajustarà a les alineacions establertes en els plànols d'ordenació, considerant aquelles com a envolupant exterior màxim de l?edificació.  
2. Per a les parcel·les en les quals no es fixen expressament en els plànols les alineacions de l?edificació, aquesta s'haurà de recular un mínim de cinc (5) metres respecte de qualsevol límit a via o espai lliure públic. En la resta de límits, la separació mínima serà de tres (3) metres.  
3. Els ràfecs, incloses les marquesines, el ràfec i els sortints de tota mena, no podran envair en més de cinquanta (50) centímetres les separacions mínimes establertes en el paràgraf anterior, ni les alineacions referides en el paràgraf primer del present article.  
Art. 8.10.4 Condicions d'ocupació  
El percentatge màxim d'ocupació de la parcel·la per l?edificació serà, segons l?ús al qual es destine, el següent:  
a) Per a habitatges unifamiliars adossats: 70%  
b) Per a habitatge col·lectiu (plurifamiliar): 40%  
c) Per a usos dotacionals (públics o privats): 80%  
d) per a uns altres usos: 60%  
Art. 8.10.5. Alçària de l?edificació.  
1. L'alçària màxima de l?edificació s'estableix en tres (3) plantes i deu (10) metres a cornisa, per a qualsevol ús.  
Art. 8.10.6. Edificabilitat  
El coeficient d'edificabilitat màxima, amidat en metres quadrats construïts per metre quadrat de parcel·la neta, segons l?ús al qual es destine l'edificació, és el següent:  
a) Per a habitatges unifamiliars adossats i/o col·lectius (plurifamiliars): 0,67 m2/m2  
b) Per a usos dotacionals (públics o privats)= l,00 m2/m2  
c) Per a altres usos: 0,67 m2/m2  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.10.7. Usos predominants en l'habitatge unifamiliar. El d'habitatge col·lectiu (plurifamiliar), on estiga consolidat o s'haja aprovat, abans de la vigència d'aquestes normes, un estudi de detall.  
Art. 8.10.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s'assenyalen:  
a) Residència comunitària.  
b) Dotacions (siguen publiques o privades) en usos detallats d'equipaments comunitaris i espais lliures, i adquireix el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
c) Terciari, en ús detallat d'hostalatge, comerç i sales de reunió.  
2. Son usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits, en tot l?àmbit de la present àrea d'ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
Art. 8.10.9. Aparcaments  
S'estableixen les següents reserves d'aparcament segons l?ús al qual es destine la parcel·la:  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge.  
b) Hostalatge: una (1) plaça per habitació o una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació (el que resulte major).  
c) Restaurants i sales de reunió: una (1) plaça per cada vint-i-cinc (25) metres quadrats d'edificació.  
d) Altres usos: s'ajustarà a l?establert amb caràcter general en el títol 5 d'aquestes normes urbanístiques.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.10.10. Condició única  
1. Cada projecte d'edificació haurà de justificar adequadament la integració de la seua arquitectura en l?entorn de referència, i haurà de cercar un tractament de bona qualitat tant en la seua expressió formal com en els materials emprats.  
2. En cas d'edificacions agrupades formant un conjunt, es mantindran les línies de cornisa, les proporcions i els ritmes dels forats, i el color de les cobertes i les façanes uniformes.  
3. Els tancaments de parcel·les privades seran d'elements vegetals a partir d'un (1) metre d'alçària.  
4. Els murs perimetrals dels frontons s'hauran d'amagar de les vistes a través de la disposició de pantalles d'arbrat de fulla perenne i alçària similar a la dels murs, situats a una distància no major de set (7).  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.10.11. Desenvolupament. de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries. En aquesta àrea d'ordenança no cal el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només requereix la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la vigent legislació urbanística.  
Art. 8.10.14. Requisits de gestió  
Aquesta àrea d'ordenança es defineix com una unitat d'execució que s'executarà pel sistema de compensació. Havent estat aprovat el projecte de compensació i el d'urbanització, no és necessari l'ajut de cap altre instrument de gestió previ a l'actuació urbanística o d'edificació en qualsevol de les parcel·les compreses en el seu àmbit, sense perjudici que tant l'ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'execució bé per al compliment de les obligacions i compromisos que, com a resultat del desenvolupament del pla parcial corresponent a aquest àmbit, pogueren quedar pendents en matèria de cessió d'espais d'ús públic, d'aprofitament urbanístic o d'execució d'obres d'urbanització, bé com a imperatiu d'ordenacions de desenvolupament d'aquest segons el previst a l'article anterior.  
Capítol 11: P-8 platja del Dosel  
Art. 8.11.1. Delimitació  
1. La delimitació de l'àrea d?ordenança P-8 està dibuixada en els plànols de zonificació.  
2. Dins d'aquest àrea d'ordenança es distingeix la subzona P-8.1, constituïda per les actuals edificacions destinades a usos hotelers (en edificació oberta), la delimitació de la qual està igualment en els plànols de zonificació.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.11.2. Condicions de parcel·lació  
1. La parcel·la mínima edificable per cada habitatge unifamiliar aïllada s'estableix en vuit-cents (800) metres quadrats de superfície i vint (20) metres de front mínim a via o espai lliure públic.  
2. Per a usos distints al d'habitatge, la parcel·la mínima edificable es fixa en vuit-cents (800) metres quadrats, tret de la subzona P-8.1 en la qual la parcel·la mínima edificable serà de mil (1000) metres quadrats.  
3. No obstant això, s'admeten superfícies inferiors a la mínima establerta sempre que la parcel·la actual estiga edificada o no tinga possibilitats d'agrupar-se amb una altra que hi confronte.  
4. No s'admeten subdivisions que donen com a resultat parcel·les inferiors a cinc-cents (500) metres quadrats.  
Art. 8.11.3. Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. L'edificació es recularà un mínim de cinc (5) metres de qualsevol límit.  
2. Els ràfecs, incloses les marquesines, ràfecs i sortints de tota mena, no podran envair en més de cinquanta (50) centímetres les separacions mínimes establertes en el paràgraf anterior.  
Art. 8.11.4. Condicions d'ocupació  
El percentatge màxim d'ocupació de la parcel·la per l?edificació serà, en funció de l?ús al que es destine, el següent:  
a) Per a habitatges unifamiliars: 30%  
b) Per a usos hotelers: 60%  
c) Per a usos dotacionals: 80%  
d) Per a altres usos: 30%  
Art. 8.11.5. Alçària de l?edificació  
1. L'alçària màxima de l?edificació s'estableix en dues (2) plantes i set (7) metres à cornisa, per a qualsevol ús. La superfície màxima de la planta superior no podrà sobrepassar el cinquanta (50) per cent de la inferior.  
2. En la subzona P-8.1 en la qual es permeten tres (3) plantes i deu (10) metres a cornisa per a usos hotelers.  
Art. 7.2-1.3. Edificabilitat   
El coeficient d'edificabilitat màxima, amidat en metres quadrats construïts per metre quadrat de parcel·la neta, segons l?ús al qual es destine l?edificació, és el següent:  
a) Per a habitatges unifamiliars: 0,20 m2/m2.  
b) Per a usos hotelers: 0,80 m2/m2.  
c) Per a usos dotacionals: 1,00 m2/m2  
Secció 2:, Condicions d'ús  
Art. 8.11.7. Us predominant.   
El d'habitatge unifamiliar.  
Art. 8.11.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s'assenyalen:  
a) Residència comunitària i hostalatge.  
b) Dotacions, siguen públics o privades en usos detallats d'equipaments comunitaris i espais lliures, i s'adquireix el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
c) Terciari, d'ús detallat d'hostalatge.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global.  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit d'aquesta àrea d'ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció, i en particular l?ús d'habitatge col·lectiu (plurifamiliar).  
Art. 8.11.9. Aparcaments  
1. S'estableixen les següents reserves d'aparcament a raó de 20 m2 per plaça, segons de l?ús al qual es destine la parcel·la, i amb disponibilitat suficient per a realitzar les maniobres d'entrada i sortida :  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge, en l?interior de la parcel·la.  
b) Hostalatge: una (1) plaça per habitació o una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació (el que resulta major).  
c) Altres usos: s'ajustarà a l?establert amb caràcter general en el títol 5 d'aquestes normes urbanístiques.  
2. Exclusivament per a aquest ús, podrà construir-se un semisoterrani, ocupant la totalitat de la superfície que ocupe l?edificació. La seua alçària no superarà un metre, en el punt més desfavorable, computant a l?efecte d'alçària màxima.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.11.10. Condició única  
1. Tot projecte d'edificació haurà de justificar adequadament la integració de la seua arquitectura en l'entorn de referència, i haurà de procurar un tractament de bona qualitat tant en la seua expressió formal com en els materials emprats.  
2. Els tancaments de parcel·les privades seran d'elements vegetals a partir d'un (1) metre d'alçària.  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.11.11. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes, subsidiàries  
1. En aquesta àrea d'ordenança no cal el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només requereix la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, i dels requisits de gestió, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudio de detall) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la vigent legislació urbanística.  
2. No obstant això, perquè se situa aquesta àrea d?ordenança dins de l?àmbit del Pare Natural de l'Albufera, haurà de complir igualment les determinacions establertes pel pla especial de protecció del parc natural.  
Art. 8.11.12. Requisits de gestió  
1. En aquesta àrea d'ordenança es defineixen dues unitats d'execució: la D-1 i la D-2, que al seu torn són susceptibles de divisió, sense necessitat per a això de modificar les normes subsidiàries, sinó únicament pel procediment de delimitació de polígons que estableix el text refés de la Llei del Sòl de 1976. Les unitats d'execució resultants de la divisió de les definides per estes normes no podran superar una diferència d'aprofitament del quinze (15) per cent, entre elles, dins de la unitat original descrita.  
2. Per a l'obtenció del dret a edificar sobre els terrenys inclosos en la unitat d'execució D-1, cal l'aprovació prèvia de l'instrument de gestió i el projecte d'urbanització, que inclouen la totalitat de la unitat d'execució D-1, o de cada una de les resultants.  
3. Per a l?obtenció del dret a edificar sobre els terrenys inclosos en la unitat d'execució D-2, cal l'aprovació prèvia d'un instrument de gestió que garantesca, almenys, l?obtenció dels vials i espais lliures per executar, i d'un projecte d'urbanització que definesca l?obra urbanitzadora per executar que inclogués la totalitat de la unitat d'execució D-2, o de cada una de les resultants.  
Capítol 12: P-9 Marenyet de la Torre  
Art. 8.12.1. Delimitació  
1. La delimitació de l?àrea d?ordenança P-9 està dibuixada en els plànols de zonificació.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.12.2. Condicions de parcel·lació  
1 La parcel·la mínima edificable, s'estableix en vuit-cents (800) metres quadrats de superfície, i quinze (15) metres de front mínim a via o espai lliure públic.  
2. No obstant l'anterior, s'admeten superfícies inferiors a la mínima establerta sempre que la parcel·la actual es trobe edificada o no tinga possibilitats d'agrupar-se amb una altra que hi confronte.  
3. No s'admeten subdivisions que donen com a resultat parcel·les inferiors a vuit-cents (800) metres quadrats.  
Art. 8.12.3. Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. L'edificació recularà un mínim de cinc (5) metres de qualsevol límit.  
2. Els ràfecs, inclosos les marquesines, ràfecs i sortints de tota mena no podran envair en més de cinquanta (50) centímetres les separacions mínimes establertes en el paràgraf anterior.  
Art. 8.12.4. Condicions d'ocupació  
El percentatge màxim d'ocupació de la parcel·la per l?edificació serà, segons l?ús al qual es destine, el següent:  
a) per a habitatges unifamiliars: 30%  
b) per a usos dotacionals: 80%  
c) per a altres usos: 60%  
Art. 8.12.5. Alçària de l?edificació  
L'alçària màxima de l?edificació s'estableix en dos (2) plantes i set (7) metres a cornisa, per a qualsevol ús.  
Art. 8.12.6. Edificabilitat  
El coeficient d'edificabilitat màxima, amidat en metres quadrats construïts per metre quadrat de parcel·la neta en funció de l?ús a què es destine l?edificació, es el següent:  
a) Per a habitatges unifamiliars: 0,20 m2/m2  
b) Per a usos dotacionals: 1,00 m2/m2  
c) Per a altres usos: 0,50 m2/m2  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.12.7. Us predominant  
El d'habitatge unifamiliar.  
Art. 8.12.8. Règim d'usos compatibles i comunitaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s'assenyalen:  
a) Residència comunitària.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en usos detallats d'equipaments comunitaris i espais lliures, i adquireixen el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit d'aquesta àrea d'ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció, i en particular l?ús d'habitatge col·lectiu (plurifamiliar).  
Art, 8.12.9. Aparcaments  
1. S'estableixen les següents reserves d'aparcament a raó de vint (20) m2 per plaça segons l?ús al qual es destine la parcel·la, amb disponibilitat suficient per a realitzar les maniobres d'entrada i sortida.  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge, en l?interior de la parcel·la.  
b) Hostalatge: una (1) plaça per habitació o una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació (el que resulta major).  
c) Altres usos: s'ajustarà a l?establert amb caràcter general en el títol 5 d'aquestes normes urbanístiques.  
2. Exclusivament per a aquest uso, podrà construir-se un semisoterrani, ocupant la totalitat de la superfície ocupada per l?edificació. L'alçària no superari un metre en el punt més desfavorable, computant a l?efecte d'alçària màxima.,  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives-  
Art. 8.12.10. Condició única  
1. Tots els projectes d'edificació hauran de justificar adequadament la integració de la seua arquitectura en l?entorn de referència, i haurà de procurar ^un tractament de bona qualitat tant en la seua expressió formal com en els materials usats.  
2. Els tancaments de parcel·les privades seran d'elements vegetals a partir d'un (1) metre d'alçària.  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.12.11. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
1. En aquesta àrea d'ordenança no cal el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per aquestes normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només requereix la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, i dels requisits de gestió, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudio de detall) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la vigent legislació urbanística.  
Art. 8,12.12. Requisits de gestió  
1. En aquesta àrea d'ordenança es defineixen dues unitats d'execució, la MT-1 i la MT-2, que al seu torn són susceptibles de divisió, sense necessitat per a això de modificar les normes subsidiàries, sinó únicament pel procediment de delimitació de polígons que estableix el text refós de la Llei del Sòl de 1976. Les unitats d'execució resultants de la divisió de les definides per aquestes normes, no podran superar una diferència d'aprofitament del quinze (15) per cent entre elles, dins de la unitat original descrita.  
2. Per a l?obtenció del dret a edificar serà necessària l'aprovació d'un projecte d'urbanització i d'un instrument de gestió, en cada una de les unitats d'execució definides o resultants.  
Capítol 13: P-10 Marenyet de l?Illa  
Art. 8.13.1. Delimitació   
1. La delimitació de l'àrea d'ordenança P-10 està dibuixada en els plànols de zonificació, i inclou tota la superfície corresponent al pla parcial Marenyet de l'Illa aprovat definitivament el 7 de febrer de 1968.  
2. En aquest àmbit es distingeixen les següents subzones:  
a) P-10.1: Habitatge unifamiliar.  
b) P-10.2: Habitatge unifamiliar agrupat.  
c) P-10.3: Habitatge plurifamiliar (col·lectiu). Edificació oberta.  
d) P-10.4: Dotacional.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.13.2. Condicions de parcel·lació  
1. La parcel·la mínima edificable per a la subzona d'habitatge unifamiliar aïllat s'estableix en quatre-cents (400) metres quadrats de superfície, i quinze (15) metres de front mínim a via o espai lliure públic, En aquesta subzona es podrà construir fins a un màxim de dos (2) habitatges unifamiliars per parcel·la, sempre que es prevegen en un projecte únic i es construesquen simultàniament.  
2. La parcel·la mínima edificable per a la subzona d'habitatge unifamiliar agrupada, s'estableix en tres mil (3.000) metres quadrats de superfície, i trenta (30) metres de front mínim a via o espai lliure públic.  
3. La parcel·la mínima edificable per a la subzona d'habitatge. multifamiliar s'estableix en set mil (7.000) metres quadrats de superfície.  
4. Per a usos distints al d'habitatge, la parcel·la mínima edificable es fixa en vuit-cents (800) metres quadrats.  
5. No obstant això, s'admeten superfícies inferiors a la mínima establerta sempre que la parcel·la actual estiga edificada o no tinga possibilitats d'agrupar-se amb una altra que hi confronte.  
6. No s'admeten subdivisions que donen com resultat parcel·les inferiors a quatre-cents (400) metres quadrats.  
Art. 8.13.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la  
1. L'edificació recularà un mínim de cinc (5) metres de qualsevol límit a via o espai lliure públic. En la resta de límits, la separació mínima serà de tres (3) metres.  
2. Els voladissos, inclosos les marquesines, els ràfecs i els sortints de tot tipus no podran envair en més de cinquanta (50) centímetres les separacions mínimes establertes en el paràgraf anterior.  
Art. 8.13.4. Condicions d'ocupació  
El percentatge màxim d'ocupació de la parcel·la per l?edificació serà, segons l?ús al qual es destine, el següent:  
a) Per a habitatges: 25%  
b) Per a usos dotacionals: 30%  
c) Per a altres usos: 30%  
Art. 8.13.5. Alçària de l?edificació  
1. L'alçària màxima de l?edificació, en les subzones P-10.1, P-10.2 i P-10.4, s'estableix en dos (2) plantes i set (7) metres a cornisa. La cimera no passarà dels nou (9) metres.  
2. L'alçària màxima de l?edificació, en la subzona P-10.3, s'estableix en vuit (8) plantes i vint-i-quatre (24) metres a cornisa.  
Art. 8.13.6. Edificabilitat  
El coeficient d'edificabilitat màxima, amidat en metres quadrats construïts per metre quadrat de parcel·la neta, segons l?ús al qual es destine l?edificació, és el següent:  
a) Per a habitatges unifamiliars: 0,40 m2/m2  
b) Per a habitatges plurifamiliars: 1,00 m2/m2  
c) Per a usos dotacionals: 0,60 m2/m2  
d) Per a altres usos: 0,40 m2/m2  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.13.7. Us predominant  
1. En les subzones P-10.1 i P-10.2, el d'habitatge unifamiliar, i no s'hi permetrà cap altre, tret dels complementaris.  
2. En la subzona P-10.3, el d'habitatge plurifamiliar.  
3. En la subzona P-10.4, l?ús predominant i exclusiu serà el dotacional.  
Art. 8.13.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s'assenyalen:  
a) Residència comunitària i hostalatge.  
b) Dotacions (públiques o privades) en usos detallats d'equipaments comunitaris i espais lliures, i adquireixen el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
Són usos complementaris en qualsevol parcel·la, amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit d'aquesta àrea d'ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció, i en particular l?ús d'habitatge col·lectiu (plurifamiliar).  
Art. 8.13.9. Aparcaments  
S'estableixen les següents reserves d'aparcament, a raó de vint (20) metres quadrats per plaça, segons l?ús al qual es destine la parcel·la, amb disponibilitat suficient per a realitzar les maniobres d'entrada i eixida:  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge, dins de la parcel·la.  
b) Altres usos: s'ajustarà a l?establert amb caràcter general en el títol 5 d'aquestes normes urbanístiques.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.13.10. Condició única  
1. Cada projecte d'edificació haurà de justificar adequadament la integració de la seua arquitectura en l?entorn de referència, i haurà de cercar un tractament de bona qualitat tant en la seua expressió formal com en els materials emprats.  
2. Els tancaments de parcel·les privades podran ser de maçoneria fins a una alçària de zero cinquanta (0,50) metres. Fins a un màxim d'un cinquanta (1,50) metres, serà de tanques vegetals o enreixat metàl·lic o de fusta, o d'altres solucions similars.  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.13.11. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries.  
1. En aquesta àrea d'ordenança no és necessari el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només requereix la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i finalitat previstes en la vigent legislació urbanística.  
Art. 8.13.12. Requisits de gestió  
1. Aquesta àrea d'ordenança es defineix com una unitat d'execució, i és necessària la utilització d'un instrument de gestió i projecte d'urbanització previ a l'actuació urbanística o d'edificació en qualsevol de les parcel·les compreses en el seu àmbit, a fi de completar la cessió d'espais lliures i completar l?obra urbanitzadora. Tot això, sense perjudici que tant l'ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'execució bé per a l'adequat repartiment de beneficis i càrregues derivats de les normes, bé com a imperatiu d'ordenacions de desenvolupament segon el que preveu l'article anterior.  
2. A més de l?estipulat en els articles precedents, els propietaris del sòl comprés en aquesta àrea d'ordenança queden subjectes al compliment de les obligacions i compromisos que com a resultat del desenvolupament del pla parcial corresponent a aquest àmbit puguen quedar pendents en matèria de cessió d'espais d'ús públic o d'execució d'obres d'urbanització.  
Capítol 14: P-11 Marenyet Estany  
Art. 8.14.1. Delimitació  
1. la delimitació de l'àrea d'ordenança P-11 està dibuixada en els plànols de zonificació.  
2. Dins d'aquesta àrea d'ordenança es distingeixen les subzones P-11.1 i P-11.2, la delimitació precisa de les quals està igualment en els plànols de zonificació.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.14.2. Condicions de parcel·lació  
1. La parcel·la mínima edificable per cada habitatge unifamiliar aïllat (subzona P-11.1), s'estableix en vuit-cents (800) metres quadrats de superfície, i quinze (15) metres de front mínim a via o espai lliure públic.  
2. Per a la subzona P-11.2 (habitatge unifamiliar en línia), la parcel·la mínima edificable per habitatge s'estableix en cent cinquanta (150) metres quadrats de superfície i cinc (5) metres de façana.  
3. Per a usos distints al d'habitatge, la parcel·la mínima edificable es fixa en vuit-cents (800) metres quadrats.  
4. No obstant això, s'admeten superfícies inferiors a la mínima establerta sempre que la parcel·la actual estiga edificada o no tinga possibilitats d'agrupar-se amb una altra que hi confronte.  
Art. 8.14.3. Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·là  
1. L'edificació recularà un mínim de cinc (5) metres de qualsevol límit.  
2. Els voladissos, inclosos les marquesines, els ràfecs i sortints de tot tipus no podran envair en més de cinquanta (50) centímetres les separacions mínimes establertes en el paràgraf anterior.  
3. En la subzona P-11.2 no s'exigeixen reculades obligatòries respecte de les alineacions de façana dibuixades en els plànols.  
Art. 8.14.4. Condicions d'ocupació  
El percentatge màxim d'ocupació de la parcel·la per a l?edificació serà, segons l?ús al qual es destine, el següent:  
a) Per a habitatges unifamiliars: 30%  
b) Per a habitatges unifamiliars en línia (P-11.2): 100%  
c) Per a usos dotacionals: 80%  
d) Per a altres usos: 60%  
Art. 8.14.5. Alçària de l?edificació  
1. L'alçària màxima de l?edificació s'estableix en dues (2) plantes i set (7) metres a cornisa, per a qualsevol ús.  
Art. 8.14.6. Edificabilitat  
El coeficient d'edificabilitat màxima, amidat en metres quadrats construïts per metre quadrat de parcel·la neta, segons l?ús al qual es destine l?edificació, és el següent:  
a) Per a habitatges unifamiliars: 0,20 m2/m2  
b) Per a habitatges unifamiliars en línia P-11.2: 1,50 m2/m2  
c) Per a usos dotacionals: 1,00 m2/m2  
d) Per a altres usos: 0,50 m2/m2  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.14.7. Us predominant, el d'habitatge unifamiliar  
Art. 8.14.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s'assenyalen:  
a) Residència comunitària.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en usos detallats d'equipaments comunitaris i espais lliures, i adquireixen el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
c) Terciari, en ús detallat d'hostalatge i comerç.  
2. Són usos complementaris, en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit d'aquesta àrea d?ordenança tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció, i en particular l?ús d'habitatge col·lectiu (plurifamiliar).  
Art. 8.14.9. Aparcaments  
Caldrà ajustar-se a l?establert en l'article 8.11.9 d'aquestes normes.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.14.10. Condició única  
1. Tots els projectes d'edificació hauran de justificar adequadament la integració de la seua arquitectura en l?entorn de referència, i haurà de cercar un tractament de bona qualitat tant en la seua expressió formal com en els materials emprats.  
2. Els tancaments de parcel·les privades seran d'elements vegetals a partir. d'un (1) metre d'alçària.  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.14.11. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries.  
1. En la subzona P-11.1 es requereix la redacció d'un pla especial de reforma interior mitjançant el qual, respetant al més possible les situacions de fet, s'ordenarà la subzona.  
2. En la subzona P-11.2, no cal desenvolupar cap planejament ni normativa complementària a la fixada per aquestes normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només requereix la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, i dels requisits de gestió, aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i finalitat previstes en la legislació urbanística vigent.  
Art. 8.14.12. Requisits de gestió  
1. En aquesta àrea d'ordenança es defineixen dues unitats d'execució. la ME-1 i la ME-2.  
2. Per a l'obtenció del dret a edificar sobre els terrenys inclosos en la ME-1, caldrà l'aprovació del PERI més amunt esmentat, i de l'aprovació de l'instrument de gestió i projecte d'urbanització en els termes del PERI  
3. Per a l'obtenció del dret a edificar sobre els terrenys inclosos en la ME-2, cal l'aprovació prèvia d'un instrument de gestió que garantesca, si més no, l'obtenció dels vials i espais lliures per executar, i d'un projecte d'urbanització que definesca l'obra urbanitzadora per executar.  
Capítol 15: P-12 Dorado  
Art. 8.15.1. Delimitació  
1. La delimitació de l'àrea d'ordenança P-12 està dibuixada en els plànols de zonificació.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.15.2. Condicions de parcel·lació  
1. La parcel·la mínima edificable per cada habitatge unifamiliar aïllat, s'estableix en cinc-cents (500) metres quadrats de superfície, i quinze (15) metres de front mínim a via o espai lliure públic.  
2. Per a usos distints al d'habitatge, la parcel·la mínima edificable es fixa en vuit-cents (800) metres quadrats.  
3. No obstant això, s'admeten superfícies inferiors a la mínima establerta sempre que la parcel·la actual es trobe edificada o no tinga possibilitats d'agrupar-se amb una altra que hi confronte.  
4. No s'admeten subdivisions que donen com a resultat parcel·les inferiors a cinc-cents (500) metres quadrats.  
Art. 8.15.3. Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. L'edificació recularà un mínim de cinc (5) metres de qualsevol límit a via o espai lliure públic. En la resta de límits, la separació mínima serà de tres (3) metres.  
2. Els voladissos, inclosos les marquesines, els ràfecs i sortints de tot tipus no podran envair en més de cinquanta (50) centímetres les separacions mínimes establertes en el paràgraf anterior.  
Art. 8.15.4. Condicions d'ocupació '  
El percentatge màxim d'ocupació de la parcel·la per l?edificació serà, segons l?ús al qual es destine, el següent:  
a) Per a habitatges unifamiliars: 50%  
b) Per a usos dotacionals: 80%  
c) Per a altres usos: 60%  
Art. 8.15.5. Alçària de l?edificació  
1. L'alçària màxima de l?edificació s'estableix en dos (2) plantes i set (7) metres a cornisa, per a qualsevol ús.  
Art. 8.15.6. Edificabilitat  
El coeficient d'edificabilitat màxima, amidat en metres quadrats construïts per metre quadrat de parcel·la neta, segons l?ús al qual es destine l?edificació, és el següent:  
a) Per a habitatges unifamiliars: 0,30 m2/m2  
b) Per a usos dotacionals: 1,00 m2/m2  
c) Per a altres usos: 0,50 m2/m2  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.15.7. Us predominant  
El d'habitatge unifamiliar.  
Art. 8.15.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s'assenyalen:  
a) Residència comunitària.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en usos detallats d'equipaments comunitaris i espais lliures, i adquireixen el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
2. Són usos complementaris, en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit d'aquesta àrea d'ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció, i en particular l?ús d'habitatge col·lectiu (plurifamiliar).  
Art. 8.15.9. Aparcaments  
S'estableixen les següents reserves d'aparcament a raó de 20 m per plaça, segons l?ús al qual es destine la parcel·la:  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge.  
b) Hostalatge: una (1) plaça per habitació o una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació (el que resulte major).  
c) Altres usos: s'ajustarà a l?establert amb caràcter general en el títol 5 d'aquestes normes urbanístiques.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.15.10, Condició única  
1. Cada projecte d'edificació haurà de justificar adequadament la integració de la seua arquitectura en l?entorn de referència, i haurà de cercar un tractament de bona qualitat tant en la seua expressió formal com en els materials emprats.  
2. Els tancaments de parcel·les privades seran d'elements vegetals a partir d'un (1) metre d'alçària.  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.15.11. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
1. En aquesta àrea d'ordenança no cal el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només requereix la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudio de detall) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la vigent legislació urbanística.  
Art. 8.15.12. Requisits de gestió  
Aquesta àrea d'ordenança es defineix com una unitat d'execució, i cal per a l?obtenció del dret a edificar l'aprovació d'un projecte d'urbanització que definesca l'obra urbanitzadora pendent d'execució i d'un instrument de gestió.  
Capítol 16., P-13 nucli del far  
Art. 8.16.1. Delimitació  
1. La delimitació precisa de l'àrea d'ordenança P-13 està dibuixada en els plànols de zonificació.  
2. En aquest àmbit es distingeixen les. següents subzones:  
a) P-13.1: Habitatge unifamiliar aïllat.  
b) P-13.2: Habitatge unifamiliar en línia.  
c) P-13.3: Edificació plurifamiliar (oberta).  
d) P-13.4: Edificació plurifamiliar (intensiva).  
e) P-13.5: Dotacional.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.16.2. Condicions de parcel·lació  
1. En la subzona P-13.1, la parcel·la mínima edificable per habitatge és de quatre-cents (400) metres quadrats.  
2. En la subzona P-13.2, la parcel·la mínima edificable per habitatge es de cent cinquanta (150) metres quadrats.  
3. En la subzona P-13.3, la parcel·la mínima edificable és de cinc-cents (500) metres quadrats.  
4. En la subzona P-13.4, la parcel·la mínima edificable es de cent cinquanta (150) metres quadrats.  
5. En la subzona P-13.5, no s'estableix parcel·la mínima edificable.  
Art. 8.16.3. Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. En la subzona P-13.1, l?edificació se separa com a mínim cinc (5) metres de qualsevol límit a via o espai lliure públic. En la resta de límits, la separació mínima serà de tres (3) metres.  
2. En la subzona P-13.3 les edificacions compliran les següents condicions:  
a) La separació a límits seran igual o major que la meitat de l'alçària de l?edificació amb un mínim de tres (3) metres, tret dels límits que donen a zones verdes d'ús públic en els quals la separació mínima serà de quatre (4) metres.  
b) La separació entre edificis serà igual o major que la mitjana aritmètica de l'alçària.  
3. Els voladissos, inclosos les marquesines, els ràfecs i sortints de tot tipus no podran envair més de cinquanta (50) centímetres les separacions mínimes establertes en els paràgrafs anteriors.  
3. Les edificacions auxiliars i les instal·lacions esportives hauran de separar-se de qualsevol límit una distància igual a l'alçària de l?edificació i com a mínim l?establerta en l'apartat 1 d'aquest article.  
4. En les subzones P-13.2, P-13.4 i P-13.5, no s'exigeixen reculades de l?edificació respecte dels límits de parcel·la o de les alineacions oficials.  
Art. 8.16.4. Condicions d'ocupació.  
L?ocupació màxima de parcel·la permesa en cada una de les subzones en què es divideix aquesta àrea d?ordenança és la següent:  
a) En la P-13.1: 30%  
b) En la P-13.2: 100%  
c) En la P-13.3: 30%  
d) En la P-13.4: 100%  
e) En la P-13.5: 80%  
Art. 8.16.5. Alçària de l?edificació  
1. Per a les subzones P-13.1, P-13.2 i P-13.5 l'alçària màxima de l?edificació s'estableix en dues (2) plantes i set (7) metres a cornisa.  
2. Per a les subzones P-13.3 i P-13.4, l'alçària màxima permesa és l'assenyalada en els plànols d'ordenació.  
Art. 8.16.6. Edificabilitat  
L?edificabilitat màxima permesa per metre quadrat de parcel·la neta per a cada una de les subzones, és la següent:  
a) En la subzona P-13.1: 0,50 m2/m2  
b) En la subzona P-13.2: 1,50 m2/m2  
c) En la subzona P-13.3: 0,80 m2/m2  
d) En la subzona P-13.4: no s'estableix  
e) En la subzona P-13.5: no s'estableix  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.16.7. Us predominant.  
1. En les subzones P-13.1 i P-13.2 l?ús predominant i exclusiu serà el d'habitatge unifamiliar, i no se?n permetrà cap altre, tret dels complementaris.  
2. En les subzones P-13.3 i P-13.4 l?ús predominant serà el d'habitatge plurifamiliar (col·lectiu). Els usos compatibles permesos són els que s?estableixen en l'article següent.  
3. En la subzona P-13.5 l?ús predominant i exclusiu serà el dotacional.  
Art. 8.16.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s'assenyalen:  
a) Residència comunitària.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en usos detallats d'equipaments comunitaris i espais lliures, i adquireixen el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
c) Terciari, en ús detallat d'hostalatge, comerç; i sales de reunió.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la, amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits, en tot l?àmbit d'aquesta àrea d'ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
Art. 8.16.9. Aparcaments  
S'estableixen les següents reserves d'aparcament a raó de vint (20) m2 per plaça, segons l?ús al qual es destine la parcel·la:  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge.  
b) Hostalatge: una (1) plaça per cada habitació o una plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació (el que resulte major)  
c) Altres usos: caldrà ajustar-se a l?establert amb caràcter general en el títol 5 d'aquestes normes urbanístiques.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.16.10. Ràfecs  
1. S?admeten amb caràcter general fins a una volada màxima de tres (3) metres.  
2. L?alçària lliure de qualsevol ràfec serà de tres cinquanta (3,50) metres comptats des de la rasant de la vorera o espai lliure públic.  
Art. 8.16.11. D'altres condicions  
1 No es permeten les estances per a estendre-hi roba acusades en la façana, ni en terrasses superiors, sinó que cal evitar-ne la visualització exterior amb gelosies o d'altres elements suficients per a aquesta finalitat. 2. En les subzones P-13.1 i P-13.3, els límits de les parcel·les es tancaran amb murets de maçoneria de zero seixanta (0,60) metres d'alçària, i s'hi permet a sobre el tancament amb enreixats de fusta i de metàl·lics o tanques vegetals, fins a una alçària de dos (2) metres des del terra.  
3. Els murs perimetrals dels frontons hauran d'ocultar-se de les vistes mitjançant la disposició de pantalles d?arbrat de fulla perenne i alçària similar a la dels murs, situades a una distància no superior a set (7) metres respecte d'aquells.  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.16.12. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
1. En aquesta àrea d?ordenança no cal el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes subsidiàries de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només requereix la llicència municipal sobre el compliment d?aquestes normes, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la vigent legislació urbanística.  
Art. 8.16.13. Requisits de gestió  
Aquesta àrea d'ordenança s'executarà mitjançant actuacions aïllades expropiant el sòl necessari per a això, sense perjudici que tant l'Ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'execució bé per a l'adequat repartiment de beneficis i càrregues derivats d'aquestes normes subsidiàries, bé com a imperatiu d'ordenacions de desenvolupament d'aquest segons el que preveu l'article anterior.  
Capítol 17: M-1 muntanya de Sant Antoni  
Art. 8.17.1. Delimitació  
La delimitació precisa de l'àrea d'ordenança M-1 està dibuixada en els plànols de zonificació.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.17.2. Condicions de parcel·lació  
1. La parcel·la mínima edificable es fixa en quatre-cents metres quadrats de superfície i quinze (15) metres de front mínim a via pública per a habitatges unifamiliars aïllats.  
2. Per a habitatges unifamiliars adossats o agrupats, la parcel·la mínima edificable (unitat urbanística mínima d'intervenció) s'estableix en sis-cents (600) metres quadrats de superfície i vint-i-quatre (20) metres de front mínim a via pública, i es pot edificar una habitatge per cada 200 m2.  
3. Per a usos distints al d'habitatge, la parcel·la mínima edificable es fixa en vuit-cents (800) metres quadrats.  
Art. 8.17.3. Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. L?edificació recularà un mínim de cinc (5) metres de qualsevol límit a via o espai lliure públic. En la resta de límits, la separació mínima serà de tres (3) metres.  
2. Els voladissos, inclosos les marquesines, els ràfecs i sortints de tot tipus no podran envair més de cinquanta (50) centímetres les separacions mínimes establertes en el paràgraf anterior.  
3. Les edificacions auxiliars i les instal·lacions esportives hauran de separar-se de qualsevol límit una distància igual a l'alçària de l?edificació, i com a mínim l?establerta en l'apartat 1 d'aquest article.  
Art. 8.17.4. Condicions d'ocupació  
El percentatge màxim d'ocupació en la planta s'estableix en el cinquanta per cent (50%) de la superfície de parcel·la.  
Art. 8.17.5. Alçària de l?edificació  
1. L?alçària màxima de l?edificació s'estableix en dos (2) plantes i set (7) metres a cornisa, per a qualsevol ús, tret de l?hoteler.  
2. En l?edificació hotelera es permeten tres (3) plantes i onze (11) metres d'alçària màxima a cornisa.  
3. L?alçària permesa es considerarà amidada sobre cada una de les cotes naturals del terreny, sense que influesquen, per tant, les rasants de les vies públiques.  
Art. 8.17.6. Edificabilitat  
1. L?edificabilitat màxima per a habitatges unifamiliars aïllades, es de zero cinquanta (0,50 m2/m2) metres quadrats per metre quadrat de superfície neta de parcel·la.  
2. L?edificabilitat màxima per a habitatges unifamiliars adossats o agrupades, és de zero cinquanta (0,50 m2/m2) metres quadrats per metre quadrat de superfície neta de parcel·la.  
3. L?edificabilitat màxima per a edificació hotelera és de zero setanta (0,70 m2/m2) metres quadrats per metre quadrat de superfície neta de parcel·la.  
4. Per a usos no previstos en els apartats precedents, l?edificabilitat màxima serà de zero cinquanta (0,50 m 2/m2) metres quadrats per metre quadrat de superfície neta de parcel·la.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.17.7. Us predominant  
El d'habitatge unifamiliar.  
Art. 8.17.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s'assenyalen:  
a) Residència comunitària.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en usos detallats d'equipaments comunitaris i espais lliures, i adquireixen el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
c) Terciari, en ús detallat d'hostalatge, comerç, i sales de reunió.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la, amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit de la present àrea d'ordenança tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció, i en particular l?ús d'habitatge col·lectiu (plurifamiliar).  
Art. 8.17.9. Aparcaments  
S'estableixen les següents reserves d'aparcament a raó de vint (20) m2 per plaça, segons l?ús al qual es destine la parcel·la:  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge, dins de la parcel·la.   
b) Hostalatge: una (1) plaça per habitació o una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació (el que resulte major).  
c) Restaurants i sales de reunió: una (1) plaça per cada vint-i-cinc (25) metres quadrats d'edificació.  
d) Altres usos: s'ajustarà a l?establert amb caràcter general en el títol 5 d'aquestes normes urbanístiques.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.17.10. Condició única  
1. Tot projecte d'edificació haurà de justificar adequadament la integració- de la seua arquitectura en l?entorn de referència, i haurà de cercar un tractament de bona qualitat tant en la seua expressió formal com en els materials emprats.  
2. En cas d'edificacions agrupades formant un conjunt, es mantindran les línies de cornisa, les proporcions i els ritmes dels forats i el color de cobertes i façanes uniformes.   
3. Els tancaments de parcel·les privades seran d'elements vegetals a partir d'un (1) metre d'alçària.  
4. Els murs perimetrals dels frontons hauran d?ocultar-se de les vistes mitjançant la disposició de pantalles d'arbrat de fulla perenne i alçària similar a la dels murs, situades a una distància no major de set (7) metres respecte d'aquells.  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.17.11. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
En aquesta àrea d'ordenança no cal el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només requereix la llicència municipal sobre el compliment d?aquestes normes, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la vigent legislació urbanística.  
Art. 8.17.12. Requisits de gestió En aquesta àrea d'ordenança la gestió es realitzarà mitjançant actuacions aïllades, expropiant el sòl necessari per a això, sense perjudici que tant l?ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'execució bé per a l'adequat repartiment de beneficis i càrregues derivats d'aquestes normes, bé com a imperatiu d'ordenances de desenvolupament d'aquest segons el que preveu l'article anterior.  
Capítol 18: M-12 el Pedregal   
Art. 8.18.1. Delimitació   
La delimitació precisa de l?àrea d'ordenança M-2 està dibuixada en els plànols de zonificació, i inclou tota la superfície corresponent al pla parcial d'ordenació del Pedregal, aprovat definitivament en data 12 de juliol de 1970.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.18.2. Condicions de parcel·lació  
1. La parcel·la mínima edificable es fixa en quatre-cents (400) metres quadrats de superfície i quinze (15) metres de front mínim a via pública per a habitatges unifamiliars aïllats.  
2. Per a habitatges unifamiliars apariats, la parcel·la mínima edificable serà de vuit-cents (800) metres quadrats de superfície i vint-i-quatre (24) metres de front mínim a via pública, per a cada conjunt de dos habitatges.  
3. Per a usos distints al d'habitatge, la parcel·la mínima edificable es fixa en vuit-cents (800) metres quadrats.  
Art. 8.18.3. Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. L?edificació recularà un mínim de cinc (5) metres de qualsevol límit a via o espai lliure públic. En la resta de límits, la separació mínima serà de tres (3) metres.  
2. Els voladissos, inclosos les marquesines, els ràfecs i sortints de tot tipus no podran envair més de cinquanta (50) centímetres les separacions mínimes establertes en el paràgraf anterior.  
3. Les edificacions auxiliars i les instal·lacions esportives hauran de separar-se de qualsevol límit una distància igual a l'alçària de l?edificació, i com mínim l?establerta en l'apartat 1 d'aquest article.  
Art. 8.18.4. Condicions d'ocupació  
El percentatge màxim d'ocupació en planta s'estableix en el vint-i-cinc per cent (25%) de la superfície de parcel·la.  
Art. 8.18.5. Alçària de l'edificació  
1. L?alçària màxima de l'edificació s'estableix en dos (2) plantes i set (7) metres a cornisa, per a qualsevol ús.  
2. L?alçària permesa es considerarà amidada sobre cada una de les cotes naturals del terreny, sense influir per tant les rasants de les vies públiques.  
Art. 8.18.6. Edificabilitat  
L?edificabilitat màxima permesa és de zero setanta-cinc (0,75) metres quadrats per metre quadrat de parcel·la neta.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.18.7. Us predominant  
El d'habitatge unifamiliar aïllat o apariat.  
Art. 8.18.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Es ús compatible, amb les condicions següents, el de dotacions (siguen públiques o privades) en usos detallats equipaments comunitaris i espais lliures, i adquireixen el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit d'aquesta àrea d'ordenança tots aquells que no estiguen expressament Permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció, i en particular l?ús d'habitatge col·lectiu (plurifamiliar).   
Art. 8.18.9. Aparcaments  
S'estableixen les següents reserves d'aparcament segons l?ús al qual es destine la parcel·la:  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge, a raó de vint (20) m2 per plaça.  
b) Altres usos: s'ajustarà al que s?estableix amb caràcter general en el títol 5 d'aquestes normes urbanístiques.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.18.10. Composició i materials  
1. L?edificació serà de composició lliure de tons clars amb preferència blanc en grans masses, i poden destacar-se en color els elements de fusteria, ferro forjat, ràfecs i qualsevol altre element decoratiu.  
2. El tipus d'edificació haurà d'estar adaptat al paisatge utilitzant com a elements constructius i decoratius fonamentals els següents: rajola, pedra, calç, teula àrab, fusta i ferro forjat. Es prohibeix la imitació de materials nobles.  
3. Es prohibeix la instal·lació d'anuncis i rètols. No es permetran cobertes de teula plana o de fibrociment, plàstic i similars. Les estances d?estendre-hi roba, galeries, llocs per a guardar-hi llenya, dipòsits d'aigua i qualsevol element antiestètic, es protegirà de les vistes directes des dels espais d'ús públic.  
4. Els murs perimetrals dels frontons hauran d?ocultar-se de les vistes mitjançant la disposició de pantalles d?arbrat de fulla perenne i alçària similar als dels murs, situades a una distància no major de set (7) metres respecte d'aquells.   
5. En el caso d'habitatges apariats, el projecte de construcció haurà de ser únic per a ambdues i hauran d'executar-se simultàniament.  
6. Les obres de reforma, ampliació, reconstrucció, etc., exigiran els mateixos requisits que els de nova planta.  
Art. 8.18.11. Tancaments de parcel·les  
1. El tancat de parcel·les entre si podrà ser:  
a) A base d'un sòcol que no excedirà un (1) metre d'alçària en el seu punt mitjà. Sobre aquest sòcol la separació entre límits es realitzarà amb gelosies, enreixats metàl·lics o de fusta, tanques vegetals, etc., i no excedeix l'alçària total del tancament dels dos (2) metres en el punt més elevat de la rasant, ni dels tres (3) metres en el punt de rasant més baix.  
b) A base de tanques vegetals sense limitació d'alçària.  
2. En els límits que donen a vies o espais lliures públics s'estableix amb tancament un muret de zero setanta-cinc (0,75) metres d'alçària mitjana, a partir del qual podrà continuar-se el tancat amb elements de formigó o ceràmics formant gelosies, enreixats metàl·lics o de fusta, o tanques vegetals, fins als límits d'alçària expressats en l'apartat a) del paràgraf anterior.  
3. En el projecte es dibuixarà i especificarà el tipus de tancament i els materials que s'hi han d'emprar.  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.18.12. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
1. En aquesta àrea d'ordenança es requereix la redacció d'un Pla Especial de Reforma Interior mitjançant el qual, respectant tant com siga possible les determinacions del pla parcial aprovat en aquest àmbit, s'adapten aquestes a la realitat física actual, ja que aquesta difereix substancialment amb el que preveu el pla esmentat.  
2. Les cessions, obligacions i càrregues es correspondran amb les pròpies dels plans parcials.  
Art. 8.18.13. Requisits de gestió  
1. Mentre que no s'aprove definitivament el PERI previst en aquesta àrea d'ordenança amb els objectius i la finalitat establerts en l'article anterior, es prohibeix qualsevol actuació urbanística o d'edificació dins d'aquest àmbit.  
3. El pla especial establirà els instruments de gestió necessaris i preveurà els sistemes d'actuació aplicables per a l'execució de les seues determinacions i l'adequat repartiment de beneficis i càrregues d'aquest.  
Capítol 19: M-3 Cullera Park  
Art. 8.19.1. Delimitació  
1. La delimitació precisa de l?àrea d'ordenança M-4 està dibuixada en els plànols de zonificació, i inclou tota la superfície corresponent al pla especial d'ordenació Cullera Park, aprovat definitivament en data 30 d'octubre de 1978.  
2. En aquest àmbit es distingeixen les següents subzones:  
a) M-3.1: Habitatge unifamiliar.  
b) M-3.2: Habitatge unifamiliar agrupada.  
c) M-3.3: Dotacional.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.19.2. Condicions de parcel·lació  
1. La parcel·la mínima edificable es fixa en vuit-cents (800) metres quadrats. En la subzona M-3.2 no es limita el nombre màxim d'habitatges per parcel·la, i és aquest el que resulte de l?edificabilitat permesa.  
2. En la subzona M-3.1 podrà construir-se fins a un màxim de quatre (4) habitatges unifamiliars, sempre que es prevegen en un projecte únic i es construesca simultàniament.  
3. La longitud mínima del front de la parcel·la a via pública serà de dotze (12) metres.  
4. En totes les parcel·les es podrà inscriure un cercle de dotze (12) metres de diàmetre.  
5. Per a usos distints al d'habitatge, la parcel·la mínima edificable es fixa en vuit-cents (800) metres quadrats.  
Art. 8.19.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la.  
S'estableixen les següents reculades mínimes:  
a) Per a la subzona M-3.1, l'edificació es retirarà un mínim de quatre (4) metres de qualsevol límit a via o espai lliure públic. En la resta de límits, la reculada serà com a mínim de tres (3) metres.  
b) Per a les subzones M-3.2 i M-3.3, la separació als límits de la parcel·la serà la meitat de l'alçària fins a la cornisa de l?edifici, i com a mínim tres (3) metres.   
2. Els voladissos, inclosos les marquesines, ràfecs i sortints de tot tipus no podran envair en més de cinquanta (50) centímetres les separacions mínimes establertes en el paràgraf anterior.  
3. Les edificacions auxiliars i les instal·lacions esportives hauran de separar-se de qualsevol límit una distància igual a l'alçària de l?edificació i com a mínim l?establerta en l'apartat 1 d'aquest article.  
Art. 8.19.4. Condicions d'ocupació  
El percentatge màxim d'ocupació en la planta s'estableix en el cinquanta per cent (50%) de la superfície de parcel·la.  
Art. 8.19.5 Alçària de l'edificació  
1. L?alçària màxima de l'edificació s'estableix en dues (2) plantes i set (7) metres a cornisa, per a qualsevol ús.  
2. L?alçària permesa es considerarà amidada sobre cada una de les cotes naturals del terreny, sense influir per tant les rasants de les vies públiques.  
Art. 8.19.6. Edificabilitat  
1. En la subzona M-3.1, l?edificabilitat màxima es de zero trenta-cinc (0,35) metres quadrats per metre quadrat de parcel·la neta.  
2. En la subzona M-3.2, l?edificabilitat màxima es de zero vuitanta (0,80) metres quadrats per metre quadrat de parcel·la neta.  
3. En la subzona M-3.3, l?edificabilitat màxima es de zero quinze (0,15) metres quadrats per metre quadrat de parcel·la neta.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.19.7. Us predominant  
1. En les subzones M-3.1 i M-3.2 l?ús predominant i exclusiu serà el d'habitatge unifamiliar, i no sen permetrà cap altre, tret dels complementaris.  
2. En la subzona M-3.3 l?ús predominant i exclusiu serà el dotacional.  
Art. 8.19.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s'assenyalen:  
a) Residència comunitària i hostalatge.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en usos detallats d'equipaments comunitaris i espais lliures, i adquireixen el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit de la present àrea d'ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
Art. 8.19.9. Aparcaments  
Es estableixen les següents reserves d?aparcament segons l?ús al qual es destine la parcel·la:  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge, a raó de 20 m2 per plaça.  
b) Hostalatge: una (1) plaça per cada habitació o una plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació (el que resulta major).  
c) Altres usos: s?ajustarà al que s?estableix amb caràcter general en el títol 5 de les presents normes urbanístiques.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives.  
Art. 8.19.10. Condició única.  
1. Tots els projectes d'edificació hauran de justificar adequadament la integració de la seua arquitectura en l?entorn de referència, i haurà de cercar un tractament de bona qualitat tant en la seua expressió formal com en els materials emprats.  
2. En cas d?edificacions agrupades formant un conjunt es mantindran les línies de cornisa, les proporcions i els ritmes dels forats i el color de cobertes i façanes uniformes.  
3. Els tancaments de les parcel·les seran de rajola o maçoneria fins a una alçària de zero vuitanta (0,80) metres i la resta fins a una alçària d'un noranta (1,90) metres podrà ser d?enreixats metàl·lics i de fusta, o tanques vegetals.  
4. Els murs perimetrals dels frontons hauran d?ocultar-se de les vistes mitjançant la disposició de pantalles d?arbrat de fulla perenne i alçària similar a la dels murs, situades a una distància no major de set (7) metres respecte d'aquells.  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.19.11. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
En aquesta àrea d'ordenança no cal el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per aquestes normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només requereix la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la vigent legislació urbanística.  
Art. 8.19.12. Requisits de gestió  
1. En aquesta àrea d'ordenança no cal fer servir cap instrument de gestió previ a l'actuació urbanística o d'edificació en qualsevol de les parcel·les compreses en el seu àmbit, sense perjudici que tant l'Ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'execució bé per al repartiment de beneficis i càrregues derivats d'aquestes normes subsidiàries, bé com a imperatiu d'ordenacions de desenvolupament d'aquest segons el que preveu l'article anterior.  
2. A més del que estableixen els articles precedents, els propietaris del sòl comprés en aquesta àrea d'ordenança queden subjectes al compliment de les obligacions i compromisos que, com a resultat del desenvolupament del pla corresponent a aquest àmbit, pogueren quedar pendents en matèria de cessió d'espais d'ús públic o d'aprofitament urbanístic, i d'execució d'obres d'urbanització.  
Art. 8.19.13 Requisits de legalització  
Aquells edificis construïts a l'entrada en vigor d'aquestes normes subsidiàries, podran legalitzar-se sempre que s'hagueren executat de conformitat amb el planejament de desenvolupament vigent en el moment de la seua execució.  
Capítol 20: M-4 Cap Blanc  
Art. 8.20.1 Delimitació  
1. La delimitació precisa de l?àrea d'ordenança M-4 està dibuixada en els plànols de zonificació, i inclou tota la superfície corresponent al pla parcial d'ordenació Cap Blanc, aprovat definitivament en data 30 de juny de 1981.  
2. En aquest àmbit es distingeixen les següents subzones:  
a) M-4.1: Habitatge unifamiliar.  
b) M-4.2: Edificació plurifamiliar (col·lectiu). Edificació oberta.  
c) M-4.3: Dotacional.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum.  
Art. 8.20.2 Condicions de parcel·lació  
1. En la subzona M-4.1, la parcel·la mínima edificable per habitatge es de cinc-cents (500) metres quadrats. En aquesta subzona podrà construir-se fins a un màxim de dos. (2) habitatges per parcel·la integrats en un mateix edifici i executant-se la construcció d'ambdues simultàniament.  
2. En la subzona M-4.2, la parcel·la mínima edificable es de mil (1000) metres quadrats.  
3. En la subzona M-4.3, la parcel·la mínima edificable es de cinc-cents (500) metres quadrats.  
4. El front mínim de parcel·la a via pública serà de quinze (15) metres.  
Art. 8.20.3 Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. La separació a límits serà igual o major que la meitat de l'alçària de l?edificació amb un mínim de tres (3) metres, tret dels límits que donen a zones verdes d'ús públic en els quals la separació mínima serà de quatre (4) metres.  
2. Els voladissos, inclosos les marquesines, ràfecs i sortints de tot tipus no podran envair en més de cinquanta (50) centímetres les separacions mínimes establertes en el paràgraf anterior.  
3. Les edificacions auxiliars i les instal·lacions esportives hauran de separar-se de qualsevol límit una distància igual a l'alçària de l?edificació i com a mínim l?establerta en l'apartat 1 d'aquest article.  
4. La separació entre edificis serà igual o major que la mitjana aritmètica de l'alçària.  
5. Quan la cota mitjana de la parcel·la (entesa aquesta com la mitjana aritmètica de les cotes dels vèrtexs del seu perímetre) estiga a més d'un cinquanta (1,50) metres per damunt de la rasant del vial d'accés a aquesta, es permetrà la construcció del garatge adossat a l'alineació oficial de carrer de la parcel·la. També es permetrà quan la rasant. del vial d?accés siga inferior (en qualsevol magnitud) a la cota mitjana de la parcel·la i resulte el pendent del terreny en el tram de reculada obligatori de façana, superior al dotze per cent (12%).  
Art. 8.20.4 Condicions d'ocupació  
No s'estableix límit a l'ocupació de la parcel·la per l'edificació.  
Art. 8.20.5 Alçària de l?edificació  
1. Per a la subzona d'habitatge unifamiliar, l'alçària màxima de l?edificació s'estableix en dos (-2) plantes i set (7) metres a cornisa. La cimera màxima podrà llegar als nou (9) metres.  
2. Per a la subzona M-4.2 (plurifamiliar), l'alçària màxima permesa es de quatre (4) plantes i dotze (12) metres a cornisa.  
3. L?alçària permesa es considerarà amidada sobre cada una de les cotes naturals del terreny, sense influir per tant les rasants de les vies públiques.  
4. A més del nombre màxim de plantes establert en els paràgrafs anteriors es permet una planta més sempre que la seua alçària no supere els dos cinquanta (2,50) metres í es destine exclusivament a aparcament.  
Art. 8.20.6 Edificabilitat  
L?edificabilitat màxima permesa per metre quadrat de parcel·la neta, per a cada una de les subzones en les quals es divideix aquesta àrea d'ordenança, és aquesta:  
a) En la d'habitatges unifamiliars: zero quaranta (0,40) metres quadrats per metre quadrat.  
b) En la d'edificació plurifamiliar: zero vuitanta-cinc (0,85) metres quadrats per metre quadrat.  
c) En la dotacional: un (1) metre quadrat per metre quadrat.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.20.7 Us predominant  
1. En la subzona M-4.1 l?ús predominant i exclusiu serà el d'habitatge unifamiliar, i no se'n permet cap altre, tret dels complementaris.  
2. En la subzona M-4.2, l?ús predominant serà el de habitatge plurifamiliar (col·lectiu), sempre que estiga consolidat o s'haja aprovat un estudi de detall abans de la vigència d'aquestes normes, i s'admet amb el mateix caràcter l?ús d'habitatge unifamiliar. Els usos compatibles permesos són els que s'estableixen en el capítol següent.  
3. En la subzona M-4.3 l?ús predominant i exclusiu serà el dotacional.  
Art. 8.20.9 Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s'assenyalen:  
a) Residència comunitària i hostalatge.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en usos detallats de equipaments comunitaris i espais lliures, i adquireixen el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
c) Terciaris, en ús detallat d'hostalatge, comercio i sales de reunió.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit d'aquesta àrea d'ordenança tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatible o complementaris) en aquesta secció.  
Art. 8.20.9. Aparcaments  
S'estableixen les següents reserves d'aparcament a raó de vint (20) m2 per plaça, segons l?ús al qual es destine la parcel·la:  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge.  
b) Hostalatge: una (1) plaça per habitació o una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació (el que resulta major).  
c) Restaurants i sales de reunió: una (1) plaça per cada vint-i-cinc (25) metres quadrats d'edificació.  
d) Altres usos: s'ajustarà a l?establert amb caràcter general en el títol 5 d'aquestes normes urbanístiques.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.20.10. Ràfecs  
1. S'admeten amb caràcter general fins a una volada màxim de tres (3) metres.  
2. L?alçària lliure de qualsevol ràfec serà de tres cinquanta (3,50) metres comptats des de la rasant de la vorera o espai lliure públic.  
Art. 8.20.11. D'altres condicions  
1. No es permeten les estances per a estendre-hi roba acusades en façana, ni en terrasses superiores, sinó que cal evitar-ne la visualització exterior mitjançant gelosies i altres elements suficients per a aquesta finalitat.  
2. Els límits de les parcel·les es tancaran amb murets de maçoneria de zero seixanta (0,60) metres amb alçària, i es permet sobre aquests el tancament mitjançant enreixats de fusta i metàl·lics o tanques vegetals, fins a una alçària total de dos (2) metres des del sòl.  
3. No es permeten plantes exemptes lliures sobre pilars per a la regularització de forjats.  
4. Els murs perimetrals dels frontons hauran d'ocultar-se de les vistes mitjançant la disposició de pantalles d'arbrat de fulla perenne i alçària similar a la dels murs, situades a una distància no superior a set (7) metres respecte d'aquells.  
5. Les caixes d'escala, les cambres de màquines d'ascensors i en general totes les edificacions i instal·lacions permeses per damunt de l'alçària de cornisa hauran d'integrar-se adequadament en la composició general de la coberta de l?edifici, i es tracten amb la mateixa qualitat de materials que els emprats en la façana.  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.20.12. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
En aquesta àrea d'ordenança no cal el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només requereix la llicència municipal sobre el compliment d?aquestes normes, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i finalitat previstes en la vigent legislació urbanística.  
Art. 8.20.13. Requisits de gestió  
1. Aquesta àrea d'ordenança es defineix com una unitat d'execució. Abans de l'actuació urbanística o d'edificació en qualsevol de les parcel·les compreses en el seu àmbit, haurà d'aprovar-se un projecte d'obres complementàries a les d'urbanització existent, que assegure la connexió correcta dels serveis interiors amb els generals. Tot això, sense perjudici que tant l'Ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'execució bé per a l'adequat repartiment de beneficis i càrregues derivats d?aquestes normes, bé com a imperatiu d?ordenacions de desenvolupament d'aquest segons el previst en l'article anterior  
2. A més del que estableixen els articles precedents, els propietaris del sòl comprés en aquesta àrea d'ordenança queden subjectes al compliment de les obligacions i compromisos que, com a resultat del desenvolupament del pla parcial corresponent a aquest àmbit, puguen quedar pendents en matèria de cessió d'espais d'ús públic o d'aprofitament urbanístic, i d'execució d'obres d'urbanització.  
Capítol 21: M-5 Far del Mediterrani  
Art. 8.21.1. Delimitació  
1. La delimitació exacta de l'àrea d'ordenança M-5 apareix dibuixada en els plànols de zonificació, i comprèn una part de l?àmbit corresponent al pla parcial Cooperativa d'Habitatges Far del Mediterrani, aprovat definitivament el 18 de desembre de 1969 i la modificació, el 12 de març de 1976.  
2. En aquest àmbit es distingeixen les següents subzones:  
a) M-5.1: Habitatge unifamiliar.  
b) M-5.2: Edificació plurifamiliar (col·lectiva). Edificació oberta.  
c) M-5.3: Dotacional.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.21.2. Condicions de parcel·lació  
1. A la subzona M-5.1, la parcel·la mínima edificable és de sis-cents (600) metres quadrats, i no es poden construir més de dos (2) habitatges en cada parcel·la integrats en un mateix edifici. La construcció es farà simultàniament. No obstant això, s'admeten parcel·les amb una superfície inferior sempre que aquestes s'hagen adjudicat als socis de la Cooperativa d'Habitatges Far del Mediterrani amb anterioritat a l'aprovació inicial aquestes normes subsidiàries.  
2. A la subzona M-5.2, la parcel·la mínima edificable és de vuit-cents (800) metres quadrats.  
A la subzona M-5.3, la parcel·la mínima edificable és de sis-cents (600) metres quadrats.  
Art. 8.21.3. Condicions de la disposició de l?edificació a la parcel·la  
1. La separació a límits ha de ser igual o major que la meitat de l'alçada de l?edificació. La separació mínima és de tres (3) metres, excepte en els límits que donen a zones verdes d'ús públic en els quals la separació mínima ha de ser de quatre (4) metres.  
2. Les volades, incloses les marquesines, ràfecs i sortints de tot tipus no podran sobreeixir de les separacions mínimes establertes en el paràgraf anterior.  
3. Les edificacions auxiliars i les instal·lacions esportives s'hauran de separar de qualsevol límit una distància igual a l'alçada de l?edificació i, com a mínim, la distància establerta en l'apartat 1r. d'aquest article.  
4. Quan la cota mitjana de la parcel·la (entesa aquesta com la mitjana aritmètica de les cotes dels vèrtexs del seu perímetre) es trobe a més d'un cinquanta (1,50) metres per damunt de la rasant del vial d?accés a aquesta, es permetrà la construcció del garatge adossat a l'alineació oficial de carrer de la parcel·la. També es permetrà quan la rasant del vial d'accés siga inferior (en qualsevol magnitud) a la cota mitjana de la parcel·la i siga el pendent del terreny en el tram de la reculada obligatòria de façana superior al dotze per cent (12%).  
5. La separació entre edificis ha de ser igual o major que la mitjana aritmètica de les alçàries.  
Art. 8.21.4. Condicions d'ocupació  
Per a cada una de les subzones d'aquesta àrea d'ordenança s'estableix el percentatge següent d'ocupació màxima de la parcel·la per edificació:  
a) Habitatges unifamiliars: trenta-tres per cent (33%)  
b) Edificació plurifamiliars: quaranta per cent (40%)  
d) Dotacional: setanta per cent (70%)  
Art. 8.21.5. Alçària de l'edificació  
1. Per a la subzona d'habitatge unifamiliar, l'alçària màxima de l'edificació s'estableix en dues (2) plantes i set (7) metres a cornisa; la carenera no baixarà dels nou (9) metres.   
2. Per a la resta de subzones, l'alçària màxima permesa és de quatre (4) plantes i dotze cinquanta (12,50) metres a cornisa.  
3. A més del nombre màxim de plantes establert en els paràgrafs anteriors es permet una planta més, sempre que l'alçària no passe dels tres (3) metres i es destine exclusivament a aparcaments.  
4. L?alçària permesa es considerarà amidada sobre cada una de les cotes naturals del terreny, sense influir, doncs, les rasants de les vies públiques.  
Art. 8.21.6. Edificabilitat  
L?edificabilitat màxima permesa per metre quadrat de parcel·la neta, per a cada una de les subzones en què es divideix aquesta àrea d'ordenança, és la següent:  
a) En la d'habitatges unifamiliars: zero cinquanta (0,50) metres quadrats.  
b) En la d'edificació plurifamiliar: zero vuitanta-cinc (0,85) metres quadrats per metre quadrat.  
c) En la dotacional: zero cinquanta (0,50) metres quadrats per metre quadrat.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.21.7. Us predominant  
1. En la subzona M-5.1, l?ús predominant i exclusiu ha de ser el d'habitatge unifamiliar, no es permetrà cap altre ús llevat dels complementaris.  
2. En la subzona M-5.2, l?ús predominant ha de ser el d'habitatge plurifamiliar (col·lectiu), s'admetrà amb el mateix caràcter l?ús d'habitatge unifamiliar. Els usos compatibles permesos són els que s'estableixen en l'article següent.  
3. En la subzona M-5.3, l?ús predominant i exclusiu ha de ser el dotacional.  
Art. 8.21.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que tenen les condicions que tot seguit s'indiquen :  
a) Residència comunitària.   
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en usos detallats d'equipaments comunitaris i espais lliures, tindran el caràcter d'ús obligatori a les parcel·les qualificades així en els plànols d'ordenació.  
c) Terciaris, en ús detallat d'hostalatge, comerç i sales de reunió.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en l?àmbit d'aquesta àrea d?ordenança, tots els que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
Art. 8.21.9. Aparcaments  
S'estableixen les següents reserves d'aparcament a raó de vint (20) m2 per plaça, d'acord amb l?ús al qual es destine la parcel·la:  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge.  
b) Hostalatge: una (1) plaça per habitació o una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació (el que resulte major).  
c) Restaurants i sales de reunió: una (1) plaça per cada vint-i-cinc (25) metres quadrats d'edificació.  
d) Altres usos: s?ajustarà al que estableix amb caràcter general el títol 5 d'aquestes normes Urbanístiques.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.21.10. Volades  
1. S'admeten amb caràcter general fins a una volada màxima de dos (2) metres.  
2. L?alçària lliure de qualsevol volada ha de ser de tres metres i mig (3,50) comptats des de la rasant de la vorera o espai lliure públic.  
Art. 8.21.11. Altres condicions  
1. No es permeten els estenedors de roba que destaquen en la façana, ni en les terrasses superiors. Caldrà evitar-ne la visualització exterior mitjançant gelosies o altres elements suficients per a aquesta finalitat.  
2. Els límits de les parcel·les es tancaran amb murets de maçoneria de zero vuitanta (0,80) metres d'alçària, i es permetrà sobre aquests la tanca mitjançant enreixats de fusta i metàl·lics o tanques vegetals, fins a una alçària total de dos (2) metres des del sòl.  
3. Els murs perimetrals dels frontons s'hauran d'amagar de la vista mitjançant la col·locació de pantalles d'arbrat de fulla perenne i d'alçària similar a la dels murs, situades a una distància no superior a set (7) metres respecte d'aquells.  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.21.12. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
En aquesta àrea d'ordenança no es necessari el desplegament de cap planejament ni de cap normativa complementària a la fixada per les normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només necessita la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, sense perjudici que en aquest àmbit es puga aprovar una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desplegue l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la legislació urbanística vigent.  
Art. 8.21.13. Requisits de gestió  
1. Aquesta àrea d?ordenança es defineix com una unitat d'execució. Prèviament a l'actuació urbanística o d'edificació en qualsevol de les parcel·les compreses en el seu àmbit, caldrà aprovar un projecte d?obres complementàries a les d'urbanització existents, que assegure la correcta connexió dels sistemes interiors amb els generals, i l?instrument de gestió adequat per a assegurar-ne l?execució. Tot això, sense perjudici que tant l'ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d?execució, bé per al repartiment adequat de beneficis i càrregues derivats d'aquestes normes, bé com imperatiu d'ordenacions de desplegament d'aquest.  
Capítol 22: M-6 Cap de Far   
Art. 8.22.1. Delimitació  
1. La delimitació exacta de l?àrea d'ordenança M-6 apareix dibuixada en els plànols de zonificació i comprèn tota la superfície corresponent al pla parcial Cap de Far, aprovat definitivament el 21 de juliol de 1970.  
2. En aquest àmbit es distingeixen les subzones següents:  
a) M-6.1: Habitatge unifamiliar.  
b) M-6.2: Edificació plurifamiliar (col·lectiva). Edificació oberta.  
c) M-6.3: Dotacional.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.22.2. Condicions de parcel·lació  
1. A la subzona M-6.1, la parcel·la mínima edificable és de sis-cents (600) metres quadrats. No es podran construir més de dos (2) habitatges en cada parcel·la, integrades en un mateix edifici. La construcció es farà simultàniament.  
2. A la subzona M-6.2, la parcel·la mínima edificable és de vuit-cents (800) metres quadrats.  
3. A la subzona M-6.3, la parcel·la mínima edificable és de sis-cents (600) metres quadrats.  
Art. 8.22.3. Condicions de disposició de l'edificació a la parcel·la  
1. L?edificació se separarà de qualsevol dels límits de la parcel·la una distància igual a la meitat de l'alçària i, com a mínim, quatre (4) metres.  
2. Les volades, incloses les marquesines, ràfecs i sortints de tot tipus, no podran sobreeixir més de cinquanta (50) centímetres de les separacions mínimes establertes en el paràgraf anterior.  
3. Les edificacions auxiliars i les instal·lacions esportives s'hauran de separar de qualsevol límit una distància igual a l'alçària de l?edificació, i com a mínim l?establerta en l'apartat 1r. d'aquest article.  
4. La separació entre edificis ha de ser igual o major que la mitjana aritmètica de les alçades.  
Art. 8.22.4. Condicions d'ocupació  
Per a cada una de les subzones d'aquesta àrea d'ordenança s'estableix el percentatge següent d'ocupació màxima de la parcel·la per edificació :  
a) Habitatges unifamiliars: trenta-tres per cent (33%)  
b) Edificació plurifamiliars: quaranta per cent (40%)  
d) Dotacional: setanta per cent (70%)  
Art. 8.22.5. Alçària de l?edificació  
1. Per a la subzona d'habitatge unifamiliar, l'alçària màxima de l?edificació s?estableix en dues-(2) plantes i set (7) metres a cornisa; la carenera no passarà dels nou (9) metres.  
2. Per a la resta de subzones, l'alçària màxima permesa és de quatre (4) plantes i dotze metres i mig (12,50) metres a cornisa.  
3. L?alçària permesa s'entendrà amidada sobre cada una de les cotes naturals del terreny, sense influir, doncs, les rasants de les vies públiques.  
Art. 8.22.6. Edificabilitat  
L?edificabilitat màxima permesa per metre quadrat de parcel·la neta, per a cada una de les subzones en què es divideix aquesta àrea d'ordenança, és la següent:  
a) En la d'habitatges unifamiliars: zero cinquanta (0,50) metres quadrats per metre quadrat.  
b) En la d'edificació plurifamiliar: zero vuitanta-cinc (0,85) metres quadrats per metre quadrat.  
c) En la dotacional: zero cinquanta (0,50) metres quadrats per metre quadrat.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.22.7. Us predominant  
1. A la subzona M-6.1, l?ús predominant i exclusiu ha de ser el d'habitatge unifamiliar, no es permetrà cap altre llevat dels complementaris.  
2. A la subzona M-6.2, l?ús predominant ha de ser el d'habitatge plurifamiliar (col·lectiu). S'admetrà amb el mateix caràcter l?ús d'habitatge unifamiliar. Els usos compatibles permesos són els que s?estableixen en l'article següent.  
3. A la subzona M-6.3, l?ús predominant i exclusiu ha de ser el dotacional.  
Art. 8.22.8. Règim d'usos compatibles i complementari  
1. Són usos compatibles els que amb les condicions següents s'indiquen tot seguit:  
a) Residència comunitària.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en usos detallats d'equipaments comunitaris i espais lliures, adquireixen el caràcter d'us obligatori en les parcel·les qualificades així en els plànols d'ordenació.  
c) Terciaris, en ús detallat d'hostalatge, comerç; i sales de reunió.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol 1)  
3 Són usos prohibits en l?àmbit d?aquesta àrea d?ordenança, aquells que no estiguen expressament per mesos (bé com a predominants o complementaris) en aquesta secció.  
Art. 8.22.9. Aparcaments  
S?estableixen les següents reserves d?aparcament a raó de 20 m2 per plaça, d?acord amb l?ús a que es destine la parcel·la:  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge.  
b) Hostalatge: una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats d?edificació.(el que resulte major)  
c) Restaurants i sales de reunió: una (1) plaça per cada vint-i-cinc (25) metres quadrats d'edificació.   
d) Altres usos: s'ajustarà al que estableix amb caràcter general el títol 5 d'aquestes normes urbanístiques. en el  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives   
Art. 8.22.10. Volades   
1. S'admeten amb caràcter general fins a una volada màxima de dos (2) metres.   
2. L?alçària lliure de qualsevol volada ha de ser de tres metres i mig (3,50) comptats des de la rasant de la vorera o espai lliure públic.   
Art. 8.22.11. Altres condicions   
1. No es permeten els estenedors de roba que destaquen en la façana, ni en les terrasses superiors. Caldrà evitar-ne la visualització exterior mitjançant gelosies o altres elements suficients per a aquesta finalitat.  
2. Els límits de les parcel·les es tancaran amb murets de maçoneria de zero vuitanta (0,80) metres d'alçària, i es permetrà sobre aquests una tanca mitjançant enreixats de fusta i metàl·lics o tanques vegetals, fins a una alçària total de dos (2) metres des del sòl.  
3. Els murs perimetrals dels frontons s'hauran d'amagar de la vista mitjançant la col·locació de pantalles d'arbrat de fulla perenne i alçària similar a la dels murs, situades a una distància no major de set (7) metres respecte d'aquests.  
4. Les caixes d?escala, les cambres de màquines d'ascensors, i en general totes les edificacions i instal·lacions permeses per damunt de l'alçària de la cornisa hauran d'integrar-se adequadament en la composició general de la coberta de l?edifici i es tractaran amb la mateixa qualitat de materials que els utilitzats en la façana.  
Secció 4: Condicions de gestió i de desplegament  
Art. 8.22.12. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
En aquesta àrea d?ordenança no és necessari el desplegament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només necessita la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, sense perjudici que en aquest àmbit es puga aprovar una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desplegue l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la legislació urbanística vigent.  
Art. 8.22.13. Requisits de gestió  
Aquesta àrea d'ordenança es defineix com una unitat d'execució, la qual s?executarà pel sistema de cooperació. Prèviament a l'actuació urbanística o d'edificació en qualsevol de les parcel·les compreses en el seu àmbit, caldrà aprovar un projecte d'obres complementari de les d'urbanització existents que assegure la connexió dels sistemes interiors amb els generals, així com l?instrument de gestió que n'assegure el finançament. Tot això, sense perjudici que tant l'ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'execució bé per al compliment de les obligacions i compromisos que, com a resultat del desplegament del pla parcial corresponent a aquest àmbit, pogueren quedar pendents en matèria de cessió d?espais d'ús públic, d'aprofitament urbanístic o d?execució d'obres d'urbanització, bé com a imperatiu d?ordenacions de desplegament d'aquest d'acord amb el que preveu l'article anterior.  
Capítol 23: M-7 Jaume I  
Art. 8.23.1. Delimitació  
1. La delimitació exacta de l?àrea d'ordenança M-7 apareix dibuixada en els plànols de zonificació, i comprèn part de l'àmbit corresponent al pla parcial Cooperatives d'Habitatges Jaume I, aprovat definitivament el 25 de setembre de 1980 per resolució del MOPU.  
2. En aquest àmbit es distingeixen les subzones següents:  
a) M-7.1: Habitatge unifamiliar.  
b) M-7.2: Edificació plurifamiliar (col·lectiva). Edificació oberta.  
c) M-7.3: Dotacional.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.23.2. Condicions de parcel·lació  
1. A la subzona M-7.1, la parcel·la mínima edificable és de sis-cents (600) metres quadrats, i no es pot construir més d'un (1) habitatge en cada parcel·la.  
2. A la subzona M-7.2, la parcel·la mínima edificable és de vuit-cents (800) metres quadrats.  
3. A la subzona M-8.3, la parcel·la mínima edificable és de sis-cents (600) metres quadrats.  
Art. 8.23.3. Condicions de disposició de l'edificació a la parcel·la  
1. La separació a límits ha de ser igualo major que la meitat de l'alçària de l?edificació. La separació mínima és de tres (3) metres, excepte en els límits que donen a zones verdes d'ús públic i en els carrers en els quals la separació mínima és de cinc (5) metres.  
2. Les volades, incloses les marquesines, ràfecs i sortints de tot tipus, no podran sobreeixir més de cinquanta (50) centímetres les separacions mínimes establertes en el paràgraf anterior.  
3. Les edificacions auxiliars i les instal·lacions esportives s'hauran de separar de qualsevol límit una distància igual a l'alçària de l?edificació, i, com a mínim, l?establerta en l'apartat 1r. d'aquest article.  
4. La separació entre edificis ha de ser igual o major que la mitjana aritmètica de les alçades.  
Art. 8.23.4. Condicions d'ocupació  
Per a cada una de les subzones d'aquesta àrea d'ordenança s'estableix el següent percentatge d'ocupació màxima de la parcel·la per l?edificació:  
a) Habitatges unifamiliars: trenta-tres per cent (33%)  
b) Edificació plurifamiliars: quaranta per cent (40%)  
d) Dotacional: setanta per cent (70%)  
Art. 8.23.5. Alçària de l?edificació  
1. Per a la subzona d'habitatge unifamiliar, l'alçària màxima de l?edificació s?estableix en dues (2) plantes i set (7) metres a cornisa; el carener no passarà dels nou (9) metres.  
2. Per a la resta de subzones, l'alçària màxima permesa és de tres (3) plantes i deu (10) metres a cornisa.  
3. L?alçària permesa s'entendrà amidada sobre cada una de les cotes naturals del terreny, sense influir, doncs, les rasants de les vies públiques.  
Art. 8.23.6. Edificabilitat  
L?edificabilitat màxima permesa per metre quadrat de parcel·la neta, per a cada una de les subzones en què es divideix aquesta àrea d'ordenança, és la següent:  
a) En la d'habitatges unifamiliars: zero vint-i-cinc (0,25) metres quadrats. per metre quadrat.  
b) En la d'edificació plurifamiliar: zero vuitanta-cinc (0,85) metres quadrats per metre quadrat.  
c) En la dotacional: zero cinquanta (0,50) metres quadrats per metre quadrat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.23.7. Us predominant  
1. A la subzona M--7.1, l?ús predominant i exclusiu ha de ser el d'habitatge unifamiliar, no es permetrà cap altre ús llevat dels complementaris.  
2. A la subzona M-7.2, l?ús predominant és el d'habitatge plurifamiliar (col·lectiu), s?admetrà amb el mateix caràcter l?ús d'habitatge unifamiliar. Els usos compatibles permesos són els que s'estableixen en l'article següent.  
3. A la subzona M-7.3, l?ús predominant i exclusiu és el dotacional.  
Art. 8.23.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s'indiquen:  
a) Residència comunitària.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en usos detallats d'equipaments comunitaris i espais lliures, tindran el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les qualificats així en els plànols d?ordenació.  
c) Terciaris, en ús detallat d'hostalatge, comerç i sales de reunió.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit d'aquesta àrea d'ordenança tots els que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
Art. 8.23.9. Aparcaments  
S'estableixen les següents reserves d'aparcament a raó de 20 m2 per plaça d'acord amb l?ús a què es destine la parcel·la:  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge.  
b) Hostalatge: una (1) plaça per habitació o una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació (el que resulte major).  
c) Restaurants i sales de reunió: una (1) plaça per cada vint-i-cinc (25) metres quadrats d'edificació.  
d) Altres usos: s'ajustarà al que estableix amb caràcter general en el títol 5 d'aquestes normes urbanístiques.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.23.10. Volades  
1. S'admeten amb caràcter general fins a una volada màxima de dos (2) metres.  
2. L?alçària lliure de qualsevol volada ha de ser tres metres i mig (3,50) comptats des de la rasant de la vorera o espai lliure públic.  
Art. 8.23.11. Altres condicions  
1. No es permeten els estenedors de roba que destaquen en la façana, ni en les terrasses superiors. Caldrà evitar-ne la visualització exterior mitjançant gelosies o altres elements suficients per a aquesta finalitat.  
2. Els límits de les parcel·les es tancaran amb murets de maçoneria de zero vuitanta (0,80) metres d'alçària, i es permetrà sobre aquests la tanca mitjançant enreixats de fusta i metàl·lics o tanques vegetals, fins a una alçària total de dos (2) metres des del sòl.  
3. Els murs perimetrals dels frontons s'hauran d'amagar de la vista mitjançant la col·locació de pantalles d'arbrat de fulla perenne i d'alçària similar a la dels murs, situades a una distància no superior a set (7) metres respecte d'aquells.  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.23.12. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
En aquesta àrea d?ordenança no és necessari el desplegament de cap planejament ni de cap normativa complementària a la fixada per les normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només necessita la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, sense perjudici que en aquest àmbit es puga aprovar una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desplegue l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la legislació urbanística vigent.  
Art. 8.23.13. Requisits de gestió  
1. Aquesta àrea d?ordenança es defineix com una unitat d'execució, que s'executarà mitjançant el sistema de compensació. Prèviament a l'actuació urbanística o d'edificació en qualsevol de les parcel·les compreses en el seu àmbit, caldrà l'aprovació del projecte de compensació, i d'un projecte d'urbanització que arreplegue l?obra urbanitzadora executada d'acord amb el pla parcial que ordenava el sector, i en projecte la necessària fins a la urbanització completa. Tot això, sense perjudici que tant l'ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'execució bé per al compliment de les obligacions i compromisos que, com a resultat del desplegament del pla parcial corresponent a aquest àmbit, puguen quedar pendents en matèria de cessió d?espais d'ús públic, d'aprofitament urbanístic o d?execució d'obres d'urbanització, bé com a imperatiu d'ordenacions de desplegament d'aquest d'acord amb el que preveu l'article anterior.  
Art. 8.23.14. Condicions per a la legalització de les edificacions consolidades  
Les edificacions ja construïdes en la data d'aprovació d'aquestes normes subsidiàries, es podran legalitzar sempre que el volum s'ajuste al pla parcial vigent en el moment de la construcció efectiva.  
Capítol 24: R-1 Mareny de Sant Llorenç  
Art. 8.24.1. Delimitació  
1. La delimitació de l?àrea d'ordenança R-1 apareix en els plànols de zonificació, i comprèn tot el sòl urbà del nucli Mareny de Sant Llorenç.  
2. En aquest àmbit es distingeixen les següents subzones:  
a) R-1.1: edificació intensiva.  
b) R-1.2: habitatge unifamiliar.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.24.2. Condicions de parcel·lació  
1. A la subzona R-1.1, la parcel·la mínima edificable tindrà una superfície no inferior a seixanta (60) metres quadrats i una longitud mínima des de la façana a la via pública de tres metres i mig (3,50).  
2. No s'aplicarà la condició anterior quan la parcel·la no tinga possibilitats d?ampliació perquè es trobar limitada per edificis construïts, o quan la parcel·la procedesca de l?enderrocament d'una edificació existent.  
3. A la subzona R-1.2, la parcel·la mínima edificable és de sis-cents (600) metres quadrats i quinze (15) metres de façana mínima a via pública. La superfície mínima de parcel·la per cada habitatge és de tres-cents (300) metres quadrats.  
Art. 8.24.3. Condicions de disposició de l?edificació a la parcel·la  
1. A la subzona R-1.1 l?edificació complirà les condicions següents:  
a) L?edificació s'adossarà obligatòriament a les mitgeres i la façana coincidirà amb el límit frontal de parcel·la alineat a la via pública.  
b) Es prohibeixen els patis oberts a façana.  
c) La parcel·la es podrà edificar en tota la profunditat excepte en les illes on s'indiquen als plànols gràficament les alineacions interiors.  
2. A la subzona R-1.2, l?edificació se separarà, com a mínim, cinc (5) metres de l'alineació del carrer o espai lliure públic, i tres (3) metres de la resta de llindes.  
Art. 8.24.4. Condicions d'ocupació  
1. A la subzona R-1.1, l?edificació podrà ocupar tota la superfície neta de parcel·la, llevat que s'indiquen expressament alineacions interiors d'illa.  
2. A la subzona R-1.2, l?ocupació màxima de parcel·la per l?edificació és del quaranta per cent (40%).  
Art. 8.24.5. Alçària de l?edificació  
1. l?alçària màxima permesa és de tres (3) plantes, inclosa la planta baixa.  
2. La correspondència entre el nombre de plantes i l'alçària màxima a cornisa de l?edificació, és la següent: 1 planta: 3,50 m; 2 plantes: 6,50 m; 3 plantes: 9,50 m  
3. Sobre l'alçària màxima permesa podrà elevar-se una planta  
d'àtic sempre que es retrocedesca un mínim de tres (3) metres respecte de l'alineació oficial de carrer o espai lliure públic, i l'alçària no passe dels tres (3) metres.  
Art. 8.24.6. Edificabilitat  
1. Per a la subzona R-1.1 no s?estableix índex d'edificabilitat màxim. Aquest serà el que resulte de l'aplicació de la resta de condicions normatives.  
2. Per a la subzona R-1.2 s'estableix un índex d'edificabilitat de zero cinquanta (0,50) m2/m2 de parcel·la neta.   
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.24.7. Us predominant  
1. A la subzona R-1.1, l?ús predominant és el d'habitatge plurifamiliar (col·lectiu),.s'admetrà amb el mateix caràcter l?ús d'habitatge unifamiliar.  
1 2. A la subzona R-1.2, l?ús predominant i exclusiu és el d'habitatge unifamiliar (aïllat o agrupat), no es permetrà cap altre excepte els complementaris.  
Art. 8.24.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que amb les condicions següents s'indiquen tot seguit:  
a) Residència comunitària.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en tots els usos detallats. Adquiriran el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les qualificades així en els plànols d'ordenació.  
c) Terciari, en tots els usos detallats.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit d'aquesta àrea d'ordenança tots els que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
Art. 8.24.9. Aparcaments  
1. S'exigeix reserva obligatòria d'aparcament en els termes i en les condicions definits en l'article 8.1.9. d'aquestes normes.  
2. A la subzona R-1.2 hi haurà en l?interior de cada parcel·la una reserva d'aparcament no inferior a una plaça per habitatge, a raó de 20 m2 per plaça.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.24.10. Volades  
1. A la subzona R-1.1 la volada màxima autoritzada segons l'amplària del carrer, és la següent:  
Carrers menors de 4 m: Prohibit  
Carrers menors de 7 m: 0,30 m  
Carrers menors de 10 m: 0,50 m  
Carrers menors de 14 m: 0,70 m  
Carrers d'amplària igual o major de 14 m: 0,90 m  
2. Aquestes volades podran tancar-se totalment amb parets de fàbrica en una longitud menor o igual al cinquanta per cent (50%) de la longitud de la façana. La resta quedarà com a balcó, excepte si la façana té menys de sis (6) metres de longitud, en aquest cas la volada només podrà destinar-se a balcó.  
3. Independentment d'això esmentat anteriorment, a la subzona R-1.1 les volades (tancades o obertes) hauran de complir les condicions següents:  
a) Se separaran les mitgeres una distància igual a la volada, i, com a mínim, seixanta (60) centímetres.  
b) L?alçària lliure de qualsevol volada ha de ser, com a mínim, de tres metres i mig (3,50) comptats des de la rasant de la vorera.  
e) La volada sempre ha de ser vint centímetres (20) inferior a l'amplària de la vorera.  
Art. 8.24.11. Justificació tècnica d'adequació a l?entorn  
En aquesta àrea d'ordenança se preservarà la imatge ambiental i de l?edificació de la zona, i tot projecte tècnic d'obra inclourà en la documentació exigida per a la concessió de la llicència, justificació raonada de la idoneïtat de la intervenció segons l?entorn consolidat, i especialment dels elements pròxims que estiguen protegits en el catàleg.  
Art. 8.24.12. Altres condicions  
1. Es prohibeixen els estenedors de roba que destaquen en la façana. Caldrà amagar-los de la vista exterior a través de gelosies o altres mitjans que resulten suficients per a aquesta finalitat.  
2. Les caixes d'escala, les cambres de màquines d'ascensors, i en general, totes les edificacions i instal·lacions permeses per damunt de l'alçària de cornisa hauran d'integrar-se adequadament en la composició general de la coberta de l?edifici. Es tractaran amb la mateixa qualitat de materials que els utilitzats en la façana.  
3. A la subzona R-1,2, els límits de les parcel·les es tancaran amb murets de maçoneria de zero vuitanta (0,80) metres d'alçària, i es permetrà sobre aquests una tanca mitjançant enreixats de fusta i metàl·lics o tanques vegetals, fins a una alçària total de dos (2) metres des del sòl.  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.24.13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
En aquesta àrea d'ordenança no és necessari el desplegament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només necessita la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, sense perjudici que en aquest àmbit es puga aprovar una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desplegue l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la legislació urbanística vigent.  
Art. 8.24.14. Requisits de gestió  
1. En aquesta àrea d'ordenança es defineix una Unitat d'execució la MSL-1. Per a l?obtenció del dret a edificar en aquesta Unitat, s'haurà d'aprovar un projecte d'urbanització i un instrument de gestió. En la resta de l'àrea d'ordenança, no és necessari cap instrument de gestió previ a l'actuació urbanística o d'edificació en qualsevol de les parcel·les compreses en el seu àmbit, sense perjudici que tant l'ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'execució bé per a l'adequat repartiment de beneficis i càrregues derivats d'aquestes normes, bé com a imperatiu d'ordenacions de desplegament d'aquest segons el que preveu l'article anterior, i sense perjudici de l'execució mitjançant actuacions aïllades expropiant el sòl que hi calga.  
Capítol 25: R-2 El Poblat del Brosquil  
Art. 8.25.1. Delimitació  
1. La delimitació de l'àrea d'ordenança R-2 apareix als plànols de zonificació i comprèn tot el sòl urbà del nucli del Brosquil.  
2. En aquest àmbit es distingeixen les subzones següents:  
a) R-2.1: edificació intensiva.  
b) R-2.2: habitatge unifamiliar.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.25.2. Condicions de parcel·lació  
1. A la subzona R-2.1, la parcel·la mínima edificable tindrà una superfície no inferior a seixanta (60) metres quadrats i una longitud mínima de façana a via pública de tres metres i mig (3,50).  
2 No s'aplicarà la condició anterior si la parcel·la no té possibilitats d'ampliació perquè es troba limitada per edificis construïts, o si la parcel·la procedeix de l?enderrocament d'una edificació existent.  
3. A la subzona R-2.2, la parcel·la mínima edificable és de sis-cents (600) metres quadrats i quinze (15) metres de façana mínima a via pública. La superfície mínima de parcel·la per cada habitatge és de tres-cents (300) metres quadrats.  
Art. 8.25.3. Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. A la subzona R-2.1 l?edificació complirà les condicions següents:  
a) L?edificació s?adossarà obligatòriament a les mitgeres. La façana coincidirà amb el límit frontal de la parcel·la alineat a la via pública.  
b) Es prohibeixen els patis oberts a la façana.  
c) La parcel·la es podrà edificar en tota la profunditat excepte en les illes on s'indiquen en els plànols les alineacions interiors gràficament.  
2. A la subzona R-2.2, l?edificació se separarà, com a mínim, cinc (5) metres de l'alineació del carrer o espai lliure públic, i tres (3) metres de la resta de límits. -  
Art. 8.25.4. Condicions d'ocupació  
1. A la subzona R-2.1, l?edificació podrà ocupar tota la superfície neta de parcel·la, llevat que s'indiquen expressament alineacions interiors d'illa.  
2. A la subzona R-2.2, l?ocupació màxima de parcel·la per l?edificació és del quaranta per cent (40%).  
Art. 8.25 .5. Alçària de l?edificació  
1. L?alçària màxima permesa és de dos (2) plantes, inclosa la planta baixa.  
2. La correspondència entre el nombre de plantes i l'alçària màxima a cornisa de l?edificació, és la següent: 1 planta: 3,50 m; 2 plantes: 6,50 m  
3. Sobre l'alçària màxima permesa podrà elevar-se una planta d'àtic sempre que es retrocedesca un mínim de tres (3) metres respecte de l'alineació oficial del carrer o espai lliure públic, i l'alçària no passe dels tres (3) metres.  
Art. 8.25.6. Edificabilitat  
1. Per a la subzona R-2.1 no s?estableix índex d?edificabilitat màxim. Aquest serà el que resulte de l'aplicació de la resta de condicions normatives.  
2. Per a la subzona R-2.2 s?estableix un índex d'edificabilitat de zero cinquanta (0,50) m2/m2 de parcel·la neta.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.25.7. Us predominant  
1. A la subzona R-2.1, l?ús predominant és el d'habitatge plurifamiliar (col·lectiu). S'admetrà amb el mateix caràcter l?ús d'habitatge unifamiliar.  
2. A la subzona R-2.2, l?ús predominant i exclusiu és el d'habitatge unifamiliar (aïllat o agrupat), no es permetrà cap altre excepte els complementaris.  
Art. 8.25.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que amb les condicions següents s'indiquen tot seguit: '  
a) Residència comunitària.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en tots els usos detallats. Adquiriran el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les qualificades així en els plànols d'ordenació.  
c) Terciari, en tots els usos detallats.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit d'aquesta àrea d'ordenança, tots els que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
Art. 8.25.9. Aparcaments  
1. S'exigeix reserva obligatòria d'aparcament a la subzona R-2-1, en els termes i les condicions definits en l'article 8.1.9. d'aquestes normes.  
2. A la subzona R-2.2 hi haurà en l'interior de cada parcel·la una reserva d'aparcament no inferior a una plaça per habitatge, a raó de 20 m2 per plaça.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.25.10. Volades  
1. A la subzona R-2.1 la volada màxima autoritzada d'acord amb l'amplària del carrer, és el següent:  
Carrers menors de 4 m: Prohibit  
Carrers menors de 7 m: 0,30 m  
Carrers menors de 10 m: 0,50 m  
Carrers menors de 14 m: 0,70 m  
Carrers d'amplària igual o major de 14 m: 0,90 m  
2. Aquestes volades podran tancar-se totalment amb parets de fàbrica en una longitud menor o igual al cinquanta per cent (50%) de la longitud de la façana. La resta quedarà com a balcó, excepte quan la façana tinga menys de sis (6) metres de longitud, en aquest cas la volada només podrà destinar-se a balcó.  
3. Independentment d'això esmentat anteriorment, a la subzona R-2.1 les volades (tancades o obertes) hauran de complir les condicions següents:  
a) Se separaran les mitgeres una distància igual a la volada, i, com a mínim, seixanta (60) centímetres.  
b) L?altura lliure de qualsevol volada ha de ser, com a mínim, de tres metres i mig (3,50) comptats des de la rasant de la vorera.  
c) La volada sempre ha de ser inferior a l'amplària de la vorera vint (20) centímetres.  
Art. 8.25.11. Justificació tècnica d?adequació a l?entorn  
En aquesta àrea d'ordenança es preservarà la imatge ambiental i de l?edificació de la zona, i tot projecte tècnic d'obra inclourà en la documentació exigida per a la concessió de la llicència, la justificació raonada de la idoneïtat de la intervenció segons l?entorn consolidat, i especialment dels elements pròxims que estiguen protegits en el catàleg.  
Art. 8.25.12. Altres condicions  
1. Se prohibeixen els estenedors de roba que destaquen en la façana. Caldrà amagar-los de la vista exterior a través de gelosies o altres mitjans que resulten suficients per a aquesta finalitat.  
2. Les caixes d'escala, les cambres de màquines d'ascensors, i en general, totes les edificacions i instal·lacions permeses per damunt de l'alçària de cornisa, hauran d'integrar-se adequadament en la composició general de la coberta de l?edifici. Es tractaran amb la mateixa qualitat de materials que els utilitzats en la façana.   
3. A la subzona R-2.2, els límits de les parcel·les es tancaran amb murets de maçoneria de zero vuitanta (0,80) metres d'alçària i es permetrà sobre aquests una tanca mitjançant enreixats de fusta i metàl·lics o tanques vegetals, fins a una alçària total de dos (2) metres des del sòl.  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.25.13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
En aquesta àrea d'ordenança no és necessari el desplegament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només necessita la llicència municipal sobre el compliment d?aquestes normes, sense perjudici que en aquest àmbit es puga aprovar una figura de planejament (Pla especial o Estudi de detall) que desplegue l?ordenació general amb les limitacions i finalitat previstes en la legislació urbanística vigent.  
Art. 8.25.14. Requisits de gestió   
1. En aquesta àrea d'ordenança es defineixen dues unitats d'execució la B-1 i la B-2. Per a l'obtenció del dret a edificar-hi, caldrà l'aprovació prèvia d'un projecte l'urbanització i d'un instrument de gestió. En la resta de l'àrea, no caldrà cap instrument de gestió previ a l'actuació urbanística o d'edificació en qualsevol de les parcel·les compreses en el seu àmbit, sense perjudici que tant l'ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'execució bé per a l'adequat repartiment de beneficis i càrregues derivats d'aquestes normes, bé com imperatiu d'ordenacions de desplegament d'aquest segons el que preveu l'article anterior, i sense perjudici de l'execució d'actuacions aïllades, expropiant el sòl que hi calga.  
Capítol 26: Z-I zona industrial  
Art. 8.26.1. Delimitació  
1. L?àrea del sòl urbà denominada zona industrial es correspon amb las àrees consolidades per l?edificació en els àmbits de magatzems i serveis de l'antic planejament, amb dos sectors diferenciats en ambdós marges del riu Xúquer.  
2. La delimitació precisa de l?àrea d'ordenança Z-1 apareix en els plànols de zonificació i recull exactament la proposta municipal segons la documentació facilitada amb aquesta finalitat en compliment i en desplegament de l'acord plenari de data 29 d'octubre de 1991.  
3. Dins d'aquesta àrea d'ordenança en raó de la distinta tipologia que s'ha implantat, en cada una d'elles, es distingeixen dues subàrees:  
Z-1.1: Zona intensiva industrial  
Z-1.2: Zona d'indústria normal  
La identificació es verifica en els plànols a escala 1:2.000.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.26.2 Condicions de parcel·lació  
1. La parcel·la mínima edificable ha de tenir una superfície no inferior a:  
Z-1.1: dos-cents (200) metres quadrats.  
Z-1.2: quatre-cents (400) metres quadrats.  
2. La longitud mínima de façana ha de ser:  
Z-1.1: deu (10) metres.  
Z-1.2: quinze (15) metres.  
3. A la subàrea Z-1.1, no ha de ser d'aplicació la condició assenyalada en l'apartat 1 d'aquest article quan la parcel·la estiga limitada per edificis construïts amb anterioritat a la vigència d?aquestes normes subsidiàries, o siga procedent d'un enderrocament d'una edificació existent entre mitgeres.  
Art. 8.26.3 Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. A la subàrea Z-1.1 l?edificació s'ha d'adossar obligatòriament a las mitgeres, i la façana ha de coincidir amb el límit frontal de parcel·la alineada a via pública.  
2. A la subàrea Z-1.2 l?edificació s'ha de separar tres (3) metres de les mitgeres, llevat d'un acord mutu entre confrontants, i cinc (5) metres de les alineacions de façana.  
Art. 8.26.4 Condicions d'ocupació  
1. A la subàrea Z-1.1 l?edificació podrà ocupar la totalitat de la superfície neta de la parcel·la.  
2. A la subàrea Z-1.2 l?ocupació de la parcel·la neta no podrà excedir del vuitanta (80) per cent de la superfície.  
Art. 8.26.5 Alçària de l?edificació  
1. L?altura màxima a cornisa o a carener de l?edificació ha de ser la següent:  
Z-1.1: vuit (8 metres.  
Z-1.2: deu (10) metres.  
2. Per damunt de l'altura assenyalada en l'apartat anterior sols s'admetrà, i exclusivament a la subàrea Z-1.2, l?elevació d'elements tècnics que estiguen justificats suficientment en el projecte d'instal·lació corresponent.  
Art. 8.26.6 Edificabilitat  
S'estableix un índex d'edificabilitat de vuit (8) metres cúbics per metre quadrat de parcel·la neta sempre que la alçària lliure interior dels cossos d'edifici siga total, de sòl a cara inferior de coberta, sense plantes o forjats intermedis. En cas contrari, s'estableix a més un màxim aprofitament de dos (2) metres quadrats de sostre, per metres quadrats de parcel·la neta.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.26.7 Us predominant l?industrial i de magatzems en qualsevol de les seues categories permeses per la seu innocuïtat i per mesures correctores de les seues molèsties i/o insalubritat en la legislació específica aplicable (índex baix de l'annex II del Nomenclator d'Activitats Decret 54/1990, de 26 de març DOGV 20.01.90)  
Art. 8.26.8 Usos compatibles i complementaris  
1. Son usos compatibles els que s'assenyalen a continuació:  
a) Dotacions, amb caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
b) Terciari, en tots els usos detallats.  
2. Son usos complementaris en qualsevol parcel·la, amb ús principal predominant o compatible permès, els usos establerts amb caràcter general per a l?ús global industrial (títol 5, capítol l).  
3. Es prohibeix l?ús residencial, i són a més usos prohibits en tot l?àmbit d'aquesta àrea d'ordenança, tots aquells que no estan expressament permesos (bé com predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
Art. 8.26.9 Aparcaments  
1. S'exigeix reserva obligatòria d'aparcament en aquesta àrea, excepte a les parcel·les inferiors a la mínima permesa, segons l'apartat 3 de l'article 8.26.2, a la subàrea Z-1.1.  
2. La reserva ha de ser d'una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació o fracció, a raó de vint (20) metres quadrats per plaça.  
Secció 3: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.26.10 Requisits de gestió  
En aquesta àrea d'ordenança, encara que aquestes normes només han delimitat una unitat d'execució, I-1, tant per a l'adequat repartiment de beneficis i càrregues derivades d'aquest planejament, com per a la completa execució de l?obra urbanitzadora en tot el seu àmbit, l'ajuntament abans de qualsevol autorització d'edificació, ha de delimitar les unitats d'execució necessàries i procedir amb el mateix caràcter previ a l'aprovació de l?instrument de gestió i projecte d'urbanització.  
Títol 9: CONDICIONS PARTICULARS DE LES CATEGORIES DE SOL NO URBANITZABLE  
Capítol 1: Generalitats  
Capítol 2: Del sòl no urbanitzable comú  
Capítol 3: Del sòl no urbanitzable de protecció especial  
Capítol 4: Determinacions complementàries  
Capítol 5: Ordenances de policia rural  
Capítol 1: Generalitats  
Secció 1: Definició i àmbit  
Art. 9.1.1. Concepte  
1. Constitueixen el sòl no urbanitzable les àrees del terme municipal que per les seues constants agrícoles, ramaderes, forestals, paisatgístiques, ecològiques o d'altra índole en relació amb l?estratègia territorial de les normes convé excloure-les de les dinàmiques urbanitzadores de la resta de tipus de sòl.  
2. D'acord amb el que preveu l'article 80 de la vigent Llei del Sòl, s'ha classificat com sòl no urbanitzable:  
a) El que no s'ha considerat dels tipus urbà ni urbanitzable.  
b) Els terrenys que mereixen de protecció especial, en virtut de l?excepcional valor agrícola, forestal o ramader, de les possibilitats d'explotació dels recursos naturals, dels valors paisatgístics històrics o culturals o per a la defensa de la fauna, la flora o l?equilibri ecològic.  
Art. 9.1.2. Divisió  
Per reconèixer el règim aplicable derivat de les normes urbanístiques de les normes subsidiàries articulades segons les seues característiques, el sòl no urbanitzable es conceptua com:  
1. Sòl no urbanitzable comú, en el qual s'estableixen les àrees diferencials següents que constitueixen 5 categories:  
SNUC 1: Sòl de vocació agrícola  
SNUC 2: Campaments de turisme.  
SNUC 3: Cementiri.  
SNUC 4: Parc públic.  
SNUC 5: Instal·lacions esportives, recreatives i de serveis.  
2. Sòl no urbanitzable de protecció especial, en el qual s'estableixen les àrees diferencials següents que constitueixen 9 categories:  
SNUPE 1: Sòl de protecció integral.  
SNUPE 2: Sòl de protecció ecològica.  
SNUPE 3: Sòl de protecció agrícola.  
SNUPE 4: Arees de protecció del patrimoni històrico-artístic i cultural.  
SNUPE 5: Llits, barrancs i sèquies.  
SNUPE 6: Carreteres.   
SNUPE 7: Camins, sendes i vies agro-pecuàries.  
SNUPE 8: Línies fèrries.  
SNUPE 9: Costes.  
Art. 9.1.3. Ambit territorial  
Els àmbits dels distints tipus de sòl no urbanitzable i àrees en que s'ha dividit es delimiten en els plànols d'ordenació, i es descriuen els llocs geogràfics que ocupen les diferents categories en els capítols 2 i 3 d?aquest títol.  
Secció 2: Requisits per a la intervenció en el sòl no urbanitzable.  
Art. 9.1.4. Concepte  
Seran requisits per a intervenir en sòl no urbanitzable el compliment de les determinacions complementàries i subsidiàries a les de les normes i aquestes últimes.  
Art. 9.1.5. Requisits de caràcter general  
1. A més del que preveuen explícitament les normes subsidiàries (pla especial del Parc Natural de l'Albufera) per a intervenir en sòl no urbanitzable podran redactar-se plans especials que establesquen mesures de protecció en el seu àmbit amb les finalitats descrites en els articles 18 al 22 de la Llei del Sòl relacionats amb el 76,3 del Reglament de Planejament i concurrents.  
Aquests plans especials no podran superar els continguts normatius de les normes subsidiàries pel que fa a les determinacions quantitatives, si bé si que podrà reduir els aprofitaments i restringir els usos permesos i tolerats.  
2. Per a observar el que disposa l'article 76,3 del Reglament de Planejament s'ha de justificar la constitució d'unitats que recomanen intervenir mitjançant Plans especials en àrees de sòl no urbanitzable prèviament a la redacció. Amb aquesta finalitat es considera important presentar les opcions següents:  
\* Pla especial de millora del medi rural per als aprofitaments agrícoles i ramaders.  
\* Pla especial de recuperació de paisatges deteriorats per l'efecte d'agressions controlades (pedreres, obres públiques, etc,) i atenuació d'impactes sobre perspectives d?interès en l'entorn del patrimoni arquitectònic o històrico-cultural.  
\* Pla especial de protecció del patrimoni arquitectònic.  
\* Pla especial de recuperació de llits, barrancs i sèquies.  
\* Pla especial d'actuacions en marges de carreteres i per a la protecció del viari.  
\* Pla especial de manteniment i recuperació de vies pecuàries i camins agrícoles.  
\* Pla especial de protecció, recuperació i defensa de la costa, (coordinat amb accions d'organismes supramunicipals)  
\* Plans especials d'infrastructures i serveis.  
Secció 3: Règim jurídic  
Art. 9.1.6. Exercici de la facultat d'edificar.  
Les intervencions en sòl no urbanitzable estaran limitades per les determinacions que estableixen les normes i les que amb caràcter general com a complementàries prescriu l'article 86 de la Llei del Sòl i les normatives sectorials d'aplicació.  
Art. 9.1.7. Construccions autoritzades  
1. En sòl no urbanitzable:  
a) S'hauran de respectar les incompatibilitats d'usos assenyalats en les normes subsidiàries.  
b) No es podran realitzar altres construccions que les destinades a explotacions agrícoles que tenen relació amb la naturalesa i destinació de les finques i s'ajusten, si escau, als plans o normes del Ministeri d?agricultura, Pesca i Alimentació (o de l'organisme autonòmic que tinga atribuïdes aquestes competències) i les construccions i instal·lacions vinculades a l'execució, entreteniment i servei de les obres públiques.  
c) Tanmateix, podran autoritzar-se, seguint el procediment previst en l'article 44.2 del Reglament de Gestió Urbanística, edificacions i instal·lacions d'utilitat pública o interès social que s'hagen de situar al medi rural, així com edificis destinats a habitatge familiar en llocs on no hi haja possibilitat de formació de nucli de població i campaments de turisme i residencials. Obtinguda, si escau, l'autorització sol·licitada a l'empara del que disposa aquest precepte concatenat amb l'article 43,3 de la vigent Llei del Sòl, podrà atorgar-se la llicència municipal corresponent per a dur a terme les obres si el projecte és conforme a les ordenances en vigor i se sol·licita en un termini no superior a sis t6) mesos comptats a partir de la data de concessió de l?esmentada autorització.  
2. En sòl no urbanitzable de protecció especial:  
a) A més de les limitacions imposades per l'aplicació de les clàusules anteriors que seran vigents per a tot tipus de sòl no urbanitzable, en els terrenys que constitueixen part del sòl no urbanitzable de protecció especial no podran autoritzar-se usos ni edificacions que impliquen transformacions de la destinació o naturalesa o lesionen el valor específic que es pretén protegir  
Art. 9.1.8. Adaptació de les edificacions al medi.  
En tot cas, les construccions autoritzades en sòl no urbanitzable s'hauran d'adequar a la condició aïllada conforme a les normes que les normes subsidiàries estableixen, i es prohibeixen terminantment les edificacions característiques de zones urbanes. En particular s'ha d'exigir que els elements compositius i els materials utilitzats colors, etc. s'integren adequadament en el medi natural.  
Art. 9.1.9. Parcel·lacions  
No es podran realitzar divisions ni segregacions en sòl no urbanitzable que tinguen alguns dels defectes següents, es considerarà il·legal a efectes urbanístics tota parcel·lació efectuada en aquests supòsits, d'acord amb el que estableix l'art. 94.2. LS:  
a) Donar com a resultat la constitució de finques les superfícies de les quals siguen inferiors a les de les parcel·les mínimes establertes en les normes.  
b) Mancar algun predi resultant, d'accés per la xarxa viària o de camins rurals.  
Art. 9.1.10. Nucli de població  
En relació amb el concepte abocament en l'apartat 1 de l'art. 9.1.7., es defineix que pot formar-se un nucli de població quan concórrega alguna de les circumstàncies següents, en aquest cas i adduint a açò es podrà denegar la continuació o l?inicio del tràmit administratiu per a la concessió de llicència municipal.  
a) Disposar de vies d'accés rodat i interiors amb senyalització i condicions urbanes.  
b) Disposar de serveis urbans bàsics amb connexions a parcel·les confrontants.  
c) Disposar en l?entorn de construccions socials, esportives, recreatives o d'esbargiment, entenent-se aquest un àmbit pròxim tal que puga suposar-se que es vincularan funcionalment les edificacions existents i preteses.  
d) Si en un cercle de cent (100) metres de ràdio traçat amb centre en el de la parcel·la sobre la qual es pretén construir hi ha edificades, en tràmit d'autorització o amb llicència vigent, tres o niés habitatges d'ús residencial permanent o temporal.  
Art. 9.1.11. Condicions d'edificació de l?habitatge familiar  
Les edificacions destinades a habitatge familiar que puguen construir-se en virtut del que estableix l'article 9.1.7. hauran d?observar les condicions següents:  
- Parcel·la mínima 10.000 m2.  
- Edificabilitat màxima: 0,05 m2/m2 de parcel·la.  
- Ocupació màxima: 5% de la superfície aportada.  
- Alçària màxima: 2 plantes equivalents a 7 metres d'alçària a cornisa.  
- Reculades mínimes: 6 metres a vores de parcel·les contigües (llevat de conformitat expressa del propietari confrontant) i 10 metres a la vora del camí.  
Art. 9.1.12. Condicions d'edificació per a fins industrials d'implantació necessària en el medi rural i agro-pecuaris.  
Les instal·lacions destinades a fins industrials o agro-pecuaris que per la seua naturalesa particular s'hagen de situar en el medi rural, hauran de complir les condicions d'edificació següents:  
- Parcel·la mínima: 10.000 m2.  
- Edificabilitat màxima: 0,2 m2 de parcel·la.  
- Ocupació màxima: 20% de la superfície aportada.  
- Alçària màxima: 2 plantes i 10 metres fins al límit superior del carener (excepte sitges, fumerals, etc.) Reculades mínimes: 5 metres a qualsevol límit de la parcel·la.  
Art. 9.1.13. Condicions d'edificació per a les construccions auxiliars de tasques agrícoles.  
1. S'haurà de justificar la vinculació de l?edificació a l?explotació agrícola de la finca.  
2. S'hauran de complir les condicions següents:  
- Parcel·la mínima: no s?estableix.  
Edificabilitat màxima: 10 m2. per a la instal·lació de motores de reg i 40 m2. per a les edificacions destinades a guardar eines del camp.  
- Alçària màxima: 1 planta i 4 metres a cornisa.  
Capítol 2: Del sòl no urbanitzable comú  
Secció prèvia: Conceptes  
Art. 9.2.1. Definició  
El sòl no urbanitzable comú és aquell que, apartat de processos urbanitzadors, no requereix una protecció especial que amplie la cobertura de l'article 85 de la vigent Llei del Sòl concurrent amb el 44 del Reglament de Disciplina Urbanística pel que fa a les limitacions establertes per a intervencions ordenades en aquest medi.  
Art. 9.2.2. Arees diferencials en sòl no urbanitzable comú.  
D'acord amb l?enunciat de l'article 9.1.2. d'aquest títol, en sòl no urbanitzable comú s'han establert les àrees diferencials següents que són categories d'acord amb aquest:  
SNUC 1: Sòl de vocació agrícola.  
SNUC 2 Campaments de turisme.  
SNUC 3: Cementiri.  
SNUC 4: Parc públic.  
SNUC 5: Instal·lacions esportives, recreatives i de serveis.  
Art. 9.2.3. Ambit  
L?àmbit territorial del sòl no urbanitzable comú i de cada una de les categories que el constitueixen queda determinat per les definicions presentades en les corresponents seccions d'aquest capítol i les delimitacions geogràfiques que apareixen dibuixades en els plànols d'ordenació.,  
Art. 9.2.4. Règim jurídic  
Es el que estableix la secció 3 del capítol 1 d'aquest títol, completat d'acord amb el que disposen els articles 85 i 86 de la Llei del Sòl, 44 del Reglament de Gestió Urbanística i concurrent, i el que s'estableix a partir de les normatives sectorials que l'afecten.  
Art. 9.2.5. Desplegament  
Podrà dur-se a terme mitjançant la posada en valor de les exigències i recomanacions de les normes subsidiàries, amb la redacció, si escau, dels plans especials que es consideren oportuns d'acord amb el que estableix l'article 9.1.5. d'aquest títol.  
Art. 9.2.6. Usos compatibles i incompatibles en el sòl no urbanitzable comú  
Sense perjudici del que regulen successius preceptes que relacionen amb l'art. 9.1.7. i concurrents d'aquestes normes, seran usos del sòl no urbanitzable comú els següents:  
1. Compatibles:  
- Construccions de suport per a l?explotació de recursos agrícoles.  
- Construccions que tenen relació amb la naturalesa i destinació de les finques, tals com indústries de manipulació de producte agrícoles i granges de ramaderies en àmbits específics i amb les limitacions imposades en les normes.  
- Construccions i instal·lacions vinculades a l?execució, manteniment, conservació i servei de les obres públiques.  
- Edificacions i instal·lacions d'utilitat pública o interès social que hagen de situar-se al medi rural.  
- Edificis aïllats destinats a habitatge familiar.  
- D'altres usos relacionats amb la destinació principal de les finques, com residències vinculades al medi natural, etc.  
2. Incompatibles amb les excepcions descrites en el capítol 4 d'aquest títol):  
- Comercial.  
- Oficines i despatxos professionals.  
- Indústries no agro-pecuàries, excepte en les categories en què expressament es permeten amb caràcter aïllat.  
- Qualsevol altre els impactes del qual en el medi rural es consideren perjudicials o irreversibles.  
3. Es reconeixerà un règim específic (a l?empara del que disposen les normes) per a les edificacions esmentades en l'article 60 i els següents de la vigent Llei del Sòl (en relació amb el capítol 4 d?aquest títol: determinacions complementàries). La regulació d?aquest règim ha de ser establerta mitjançant un acord corporatiu.  
Secció 1: SNUC 1 Sòl no urbanitzable de vocació agrícola.  
Art. 9.2.7. Definició  
1. Constitueix el sòl de vocació agrícola tot aquell sòl no urbanitzable comú que, encara que no es considera susceptible de protecció especial per no tenir elements naturals rellevants, constitueix el suport natural d'activitats agro-pecuàries i altres que necessiten estar ubicades en aquest medi, o quan resulte de conveniència aquesta ubicació.  
2. l?àmbit de la categoria SNUC 1 apareix delimitat en el plànol de classificació del sòl.  
Art. 9.2.8. Condicions d'ús  
1. L?ús principal d'aquesta categoria de sòl és l'agrícola en tota l?extensió del concepte, i s'han d'afavorir les explotacions de preus amb espècies autòctones en relació amb les aptituds geoquímiques del sòl i les característiques climàtiques de la zona.  
2. El règim d'usos compatibles i incompatibles s'ajustarà al que es disposa amb caràcter general per al sòl no urbanitzable comú.  
Art. 9.2.9. Condicions d'edificació  
Seran d?aplicació les establertes en funció de l?ús de l?edificació en els capítols 1 i 4 d'aquest títol.  
Secció 2: SNUC 2 Campaments de turisme  
Art. 9.2.10. Definició  
Constitueix la categoria SNUC 2 el sòl ocupat actualment per les instal·lacions del càmping Santa Marta, i tot aquell sòl no urbanitzable comú que puga considerar-se suport adequat per al desplegament d?opcions alternatives de residència estacional, que permeten satisfer una demanda social caracteritzada per la relació amb el medi natural.  
Art. 9.2.11. Règim jurídic  
Es distingeixen les situacions normatives següents segons les diverses tipologies dels assentaments que es presenten:  
a) Campaments públics de turisme, anomenats càmpings, els serveis dels quals puguen ser utilitzats per qualsevol persona mitjançant preu. Aquestes instal·lacions s'anomenaran campaments de turisme de titularitat pública o privada segons siga pública o privada l?entitat titular de l?explotació. Ha de ser d'aplicació per a aquest tipus de campaments tot el que disposa el Decret 63/1986 de la Generalitat Valenciana.  
b) Campaments juvenils, colònies de vacances i anàlegs regulats pel Decret 2.253/1.974, de 20 de juny, i també els campaments privats el titular dels quals siga una entitat pública o privada legalment constituïda i les seues instal·lacions residencials es destinen a l?ús únic i exclusiu dels membres que en formen part, sense perjudici que puguen oferir els serveis públics dels equipaments lúdics o assistencials a persones no residents.  
Art. 9.2.12. Condicions d'ús  
1. Seran campaments de turisme i residencials les instal·lacions en sòl no urbanitzable delimitades com cal, dotades i condicionades per a l?ocupació temporal, amb capacitat per a més de 10 persones que pretenguen fer vida a l'aire lliure, amb fins vacacionals, turístics o residencials que utilitzen com a habitacle albergs mòbils: tendes de campanya, caravanes i altres elements similars fàcilment transportables.  
2. En els campaments de turisme i residencials només podran haver-hi les edificacions que tinguen com a finalitat satisfer necessitats col·lectives dels acampats, tals com: farmaciola de primers auxilis, restaurants, supermercats, dutxes, lavabos, etc. i els edificis o mòduls de planta baixa dedicats exclusivament a dormitoris del personal de servei, la superfície construïda del qual no passe del 10% de la superfície total del campament. En cap cas no es permetran construccions fixes destinades a habitatges o allotjaments turístics.  
Art. 9.2.13. Condicions de l?edificació  
Les condicions de l?edificació s'acordaran d'acord amb les reglamentacions sectorials d'aplicació en el marc del compliment estricte dels paràmetres següents:  
a) Superfície ocupada màxima de totes les edificacions construïdes amb ràfec sobre rasant: 10% de la superfície total del recinte.  
b) Tipologies: aïllades i en consonància amb el marc natural de l'assentament, sense que puguen utilitzar-se llenguatges arquitectònics de composicions injustificades.  
c) Número màxim de plantes: una, d'alçària no superior a 3,50 metres comptats des de la rasant més alta d'accés al recinte, sobre la qual no podran existir espais habitables, si bé es tolerarà la utilització de sistemes arquitectònics elevats sobre aquesta alçària que formen les edificacions fins a un pla paral·lel a l'horitzontal situat a 7 metres des de la rasant.   
Els mateixos límits s'exigiran per a les construccions obertes.  
d) Superfície construïda màxima: 0,1 m2/m2 de superfície aportada.  
e) Separació a les vores de predis confrontants i camins (aquesta última mesura respecte del marge nominal que resulta d'aplicar les normes derivades de les normes subsidiàries pel que fa a l'estructura viària i de camins agrícoles) mínim: 5 metres.  
f) La superfície màxima ocupada per terrenys nets d'acampada ha de ser el 70% de la total. El 30% restant estarà ocupat per vials interiors, zones verdes, zones esportives i serveis oberts d'ús comú.  
g) Parcel·la mínima del recinte acotat d?acord amb les reglamentacions d'aplicació: 20 fanecades (equivalent a 16,620 m2.).  
h) Sobre la definició dels límits: els campaments estaran tancats en tot el seu perímetre i utilitzaran per a açò materials que per la disposició i el color s'integren harmònicament en el medi. Els límits de les parcel·les de acampada no podran fabricar-se amb aparells d'obra, i es reservarà per a açò marques pintades i/o formacions vegetals.  
i) Dotació d?aparcaments: S'haurà de preveure a l?exterior del recinte acotat un espai senyalitzat com cal per a aparcament públic, a raó de 2 m2, per plaça d'acampada.  
Art. 9.2.14. Condicions mínimes de la infrastructura  
S'observarà el que estableix al respecto el Decret 63/1986, de 19 de maig, del Consell de la Generalitat Valenciana, sobre ordenació de campaments de turisme en la Comunitat Valenciana, i les disposicions següents  
- Subministrament d'aigua: es garantirà una dotació d'aigua potable no inferior a 200 litres per parcel·la i dia. Quan el subministrament no procedeix d'una xarxa general de proveïment, els dipòsits o aljubs tindran la capacitat suficient per a atendre les necessitats de consum del campament durant dos dies, com a mínim.  
- Subministrament d'electricitat: la capacitat total de subministrament elèctric no podrà ser inferior a 660 vats per parcel·la i dia. Es garantirà un nivell d'intensitat mínima d'il·luminació del recinte acotat pel campament no inferior a 4 lux.  
- Vials interiors: tindran l'amplària idònia per a distribuir adequadament els vehicles amb els seus remolcs, de forma que hi puga discórrer una circulació fluida i còmoda. El ferm ha de ser dur i ha de tenir el drenatge corresponent.  
- Sistemes de protecció contra incendis: Els campaments disposaran d'instal·lacions i sistemes de prevenció i d'incendis òptims d'acord amb les normatives d'aplicació en vigor.  
- Tractament i evacuació d'aigües residuals: Mentre no es faça el sistema general de clavegueram, s'instal·larà en cada campament una estació depuradora pròpia el funcionament de la qual ha de garantir la producció d'abocaments d'aigües residuals innòcues o fins i tot susceptibles d'aprofitar-se per al reg de jardins, zones verdes o predis rústics. Quan es construesca i es pose en ús una xarxa general pròxima a l'assentament i de suficient capacitat, s'haurà de connectar la que fins aleshores va ser autònoma, en un termini no superior a sis mesos comptats a partir del requeriment que amb aquesta finalitat fava l'ajuntament al titular del campament.  
Secció 3: SNUC 3. Cementeri  
Art. 9.2.15. Definició  
Constitueix el sòl no urbanitzable comú de cementeri un conjunt d'edificacions que per la condició de recinte sacralitzat i ús, en demanda un règim urbanístic singular en relació amb les estratègies territorials de les normes subsidiàries.  
Art. 9.2.16. Condicions d'ús  
S'estableixen les següents:  
a) Funerària  
b) Culte  
Art. 9.2.17. Condicions de l'edificació  
De les informacions sol·licitades per a la redacció de les normes subsidiàries no es dedueix la necessitat de l'ampliació, i en conseqüència només podran efectuar-se intervencions en el cementeri relacionades amb els treballs d'inhumació (i exhumació) de cadàvers, i aquelles de manteniment i ornament que no afecten a l'estructura de l'espai arquitectònic envoltat pel seu perímetre.  
Secció 4: SNUC 4. Parc públic  
Art. 9.2.18. Definició  
Constitueixen aquesta categoria de sòl no urbanitzable els terrenys situats a la muntanya de Cullera, delimitats amb aquesta qualificació en els plànols d'ordenació de les normes subsidiàries.  
Art. 9.2.19. Condicions d'ús  
1. En aquest àmbit només es permeten actuacions urbanístiques vinculades a l?ús específic assignat, i han de ser compatibles en tot cas amb els valors paisatgístics i ambientals d'aquesta zona.  
2. Es potenciarà la repoblació forestal mitjançant la plantació d'espècies autòctones pròpies de la comarca.  
Art. 9.2.20. Condicions de l?edificació  
1. Els terrenys compresos dins d'aquesta categoria de sòl no urbanitzable, per la pròpia condició, són inedificables a tots els efectes.  
2. Aixà no obstant, per potenciar el gaudi i esbargiment adequats d'aquest espai per part dels ciutadans, s'autoritzen edificacions i instal·lacions complementàries que s'ajustaran a les condicions establertes per als parcs suburbans en el capítol 5, del títol 5 d'aquestes normes urbanístiques.  
Secció 5: SNUC 5. Instal·lacions esportives, recreatives i de servei  
Art. 9.2.21. Definició  
1. Correspon aquesta categoria de sòl no urbanitzable comú a les dotacions i instal·lacions (de caràcter públic o privat) destinades a usos esportius o recreatius, existents o previstos en les normes subsidiàries, que apareixen amb aquesta qualificació en els plànols d'ordenació.  
2. Així mateix, s'inclouen les instal·lacions de serveis urbans i infrastructura que per la seua naturalesa s'hagen de situar al medi rural, estiguen previstes o no en les normes subsidiàries.  
Art. 9.2.22. Condicions d'ús  
Segons la classificació que per a l?ús global dotacional s'estableix en l'article 5.5.2. d'aquestes normes urbanístiques, els usos permesos en aquests àmbits es corresponen amb els usos detallats d'equipaments, serveis urbans i serveis d'infrastructures.  
Art. 9.2.23. Condicions de l?edificació  
1. Les edificacions que es construesquen en aquests àmbits, destinades a equipaments o serveis urbans, s'ajustaran a les condicions següents:  
- Parcel·la mínima: 12 fanecades (8,310 m2.)  
- Alçària màxima: 3 plantes i 10 metres a cornisa.  
- Ocupació màxima: 40% de la superfície aportada.  
- Edificabilitat màxima: 0,4 m2/m2 de parcel·la.  
- Separació a vores de predis confrontants i camins: com a mínim l'alçària del parament que hi dóna o 5 metres.  
2. Per a les construccions i instal·lacions destinades a serveis d'infrastructures, no es fixen condicions particulars d'edificació, i s'han d'adoptar en tot cas les mesures necessàries conduents a la reducció del possible impacte ambiental en el medi natural circumdant.  
Capítol 3: Del sòl no urbanitzable de protecció especial  
Secció prèvia: conceptes  
Art. 9.3.1. Definició  
El sòl no urbanitzable de protecció especial es el que, apartat de processos urbanitzadors, requereix pels excepcionals valors agrícoles, forestals, paisatgístics, ecològics, histèrics, i en virtut d'imposicions per l'aplicació de normatives, un tractament restrictiu d'acord amb el que disposa l'article 86.2 de la Llei en vigor sobre Règim del Sòl i Ordenació Urbana i disposicions concurrents.  
Art. 9.3.2. Arees diferencials de sòl no urbanitzable de protecció especial  
D'acord amb l'enunciat de l'article 9.1.2. d'aquest títol en el sòl no urbanitzable de protecció especial s'han establert les àrees diferencials següents que són categories d'acord amb aquest:  
SNUPE 1: Sòl de protecció integral.  
SNUPE 2: Sòl de protecció ecològica.  
SNUPE 3: Sòl de protecció agrícola.  
SNUPE 4: Arees de protecció del patrimoni històrico-artístic cultural.  
SNUPE 5: Llits fluvials, barrancs i sèquies.  
SNUPE 6: Carreteres.  
SNUPE 7: Camins, sendes i vies agro-pecuàries.  
SNUPE 8: Línies fèrries.  
SNUPE 9: Costes.  
Art. 9.3.3. Ambit  
L?àmbit territorial del sòl no urbanitzable de protecció especial i de cada una de les categories que el constitueixen queda determinat per les definicions presentades en les corresponents seccions d'aquest capítol i les delimitacions geogràfiques que s?expressen gràficament en els plànols d'ordenació.  
Art. 9.3.4. Règim jurídic  
Es l?establert amb caràcter general per al sòl no urbanitzable en el capítol 1 d'aquest títol, amb les limitacions que es deduesquen de l'articulat d?aquest capítol per a cada una de les àrees diferencials en què es divideix el de protecció especial.  
Art. 9.3.5 Desplegament  
S'ajustarà al que preveu el capítol 1 (d'acord amb la secció prèvia) d?aquest títol i el règim per a cada una de les àrees diferencials del sòl no urbanitzable de protecció especial establert en aquest capítol.  
Secció 1: normativa general de regulació d'usos i activitats en sòl no urbanitzables de protecció del Parc Natural de l'Albufera.  
Art. 9.3.6. Definició  
Són aquells terrenys situats al nord del terme municipal i que formen part integrant del Parc Natural de l'Albufera.  
Art. 9.3.7. Protecció de recursos hidrològics.  
1. Llits fluvials, riberes i marges dels cursos d'aigua:  
a) La realització d'obres o activitats en els llits públics i els seus marges se sotmetran als tràmits i requisits exigits per l'article 69 de la Llei d?Aigües de 1985. Queden prohibides les obres, construccions, plantacions o activitats que puguen dificultar el curs de les aigües en els llits dels canals, sèquies i barrancs, i els de les zones inundables delimitades d'acord amb el que preveu la legislació d'aigües, qualsevol que siga el règim de propietat i la qualificació dels terrenys.  
b) Prèviament a la concessió d?autorització per a les activitats de neteja, estassada i dragat de canals, sèquies, marges, s'haurà de sol·licitar informe favorable del consell directiu del parc natural que podrà, amb aquesta finalitat, dictar les corresponents normes i recomanacions a què s'hauran d'ajustar.  
2. Mareny de Sant Llorenç:  
a) Amb caràcter general, queden estrictament prohibits aquells usos i activitats que contribuesquen a alterar la qualitat i quantitat de les aigües dels ecosistemes de basses, i també aquelles obres i infrastructures que alteren el fluix hídric o comporten manifestament un maneig abusiu d'aquest, i dels recursos naturals.  
b) Queden prohibides, les activitats nàutico-esportives no tradicionals, i també la pesca esportiva i l'activitat cinegètica.  
3. Protecció d'ullals  
a) Amb caràcter general, queden prohibits aquells usos i activitats que comporten una alteració de la qualitat i quantitat de les aigües d'aquests ecosistemes, i també tot tipus d?obres i infrastructures que n'alteren les condicions ambientals.  
b) Queda prohibit qualsevol tipus d'aprofitament dels recursos vius continguts en aquests espais, inclosos els de caràcter esportiu o recreatiu.  
4. Protecció d'aigües subterrànies:  
a) Queda prohibit l?establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar l'absorció pel terreny de les aigües residuals que puguen produir per su toxicitat o per la seua composició química i bacteriològica, la contaminació de les aigües profundes o superficials.   
b) La construcció de fosses sèptiques per al sanejament d'habitatges només podrà ser autoritzada quan es donen les suficients garanties que no comporten cap risc per a la qualitat de les aigües superficials o subterrànies.  
5. Abocaments:  
a) En aplicació de l'article 89 de la Llei d'Aigües de 1985 es prohibeix l'abocament directe o indirecte als llits, llacunes o aqüífers subterranis, d'aigües residuals que per la composició química o contaminació bacteriològica puguen alterar les aigües subterrànies.  
b) Així mateix, queda prohibit acumular residus sòlids, runes o substàncies, de qualsevol naturalesa, que constituesquen o puguen constituir perill de contaminació de les aigües o de degradació de l?entorn.  
6. Captacions d'aigua:  
a) Queden prohibides les obertures de nous pous o captacions d'aigua, llevat de les destinades a satisfer les necessitats derivades de les infrastructures d'ús públic, sempre que es justifique aquesta com l?única forma de proveïment possible.  
Art. 9.3.8. Protecció de la vegetació  
1. La tala i recol·lecció d'espècies vegetals silvestres queda prohibida sense l'autorització prèvia per part del Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera.  
2. Així mateix es prohibeix la introducció i repoblació amb espècies no autòctones en l?àmbit del parc.  
Art. 9.3.9. Protecció de la fauna  
1. Amb caràcter general es prohibeixen les activitats que puguen comportar la destrucció o deteriorament irreversible de la fauna silvestre tals com la destrucció de nius i caus, tràfic, manipulació i comerç de pollastres, ous, etc.  
2. Queda prohibida la introducció d?espècies animals no autòctones en l?àmbit del parc natural.  
3. La caça i captura d?espècies animals haurà de respectar en tot cas la normativa establerta en els reials decrets 3181/1980 de 30 de desembre i 1497/1986 de 6 de juny i el Decret 97/1986 de 21 de juliol del Consell de la Generalitat pels que es protegeixen determinades espècies.  
Art. 9.3.10. Protecció dels sòls  
1. Els moviments de terra estaran subjectes a llicència urbanística prèvia, per a la tramitació de la qual ha de ser requisit l'informe previ favorable del Consell Directiu del Parc, amb excepció les faenes de preparació i condicionament de sòls relacionats amb l?activitat agrícola, tals com anivellació del terreny, llaurada, sempre que no comporten aportaments de terres d'origen extern.  
2. En vessants amb pendents superiors al quinze per cent (15%) incloses àrees de dunes, es prohibeix l'aplanament del terreny i la destrucció de la vegetació existent per a la transformació agrícola o qualsevol altre ús. En aquestes àrees, es promourà la repoblació forestal o regeneració paisatgística amb espècies vegetals autòctones.  
Art. 9.3.11. Protecció del paisatge.  
Es prohibeix la col·locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa fora de les zones urbanes, i es consideraran fora d'ordenació els elements de publicitat actualment existents, que es troben en contradicció amb el que hem exposat anteriorment.  
Art. 9.3.12. Regulació d'activitats.  
1. La realització d'obres d'infrastructura haurà de dur-se a terme, tenint en compte la necessitat de reduir al màxim l'impacte ambiental d'aquestes. Així, als projectes d'obra de nova planta o instal·lació d'infrastructures s'haurà d'adjuntar l'Estudi d'Impacte Ambiental corresponent.  
2. Queden prohibides les activitats extractives i mineres.  
3. Les activitats agràries s'hauran de sotmetre a les normes i plans sectorials que els siguen d'aplicació. L?ús de productes fitosanitaris s'hauran d'ajustar a les normes i plans sectorials que els siguen d'aplicació, d'acord amb els períodes, limitacions i condicionaments establerts pels organismes competents.  
4. Queden prohibides les instal·lacions ramaderes en l'àmbit del sòl no urbanitzable del Parc Natural de l'Albufera,  
5. Queden prohibides les instal·lacions de piscifactories en l'àmbit del sòl no urbanitzable integrat en el Parc Natural de l'Albufera.  
6. L?activitat cinegètica s'ajustarà als períodes i condicions establerts en la legislació específica, i a les determinacions del pla especial de l'Albufera.  
7. Queden prohibits els abocadors de qualsevol tipus, tant controlats com incontrolats.  
Secció 2: SNUPE 1 Sòl no urbanitzable de protecció integral  
Art. 9.3.13. Definició i localització  
Corresponen a aquesta categoria els espais constituïts per la Bassa de Sant Llorenç i la marjal circumdant, les formacions de dunes de l?àrea del Dosel i dels ullals existents. Corresponen a àrees que presenten notables valors ecològics i paisatgístics, que per la seua fragilitat exigeix una regulació d'usos detallada per garantir-ne la conservació.  
Art. 9.3.14. Usos permesos  
1. Són aquells destinats a aconseguir una conservació i manteniment dels recursos naturals, és per això que aquests espais estaran destinats preferentment a activitats científiques, de conservació i estudi de la naturalesa.   
2. Treballs de conservació i regeneració d?ecosistemes, accions tendents, a possibilitar activitats científiques i educatives.  
3. Infrastructures de caràcter bla (senderes, barreres, etc.) quan la destinació siga el suport a l?execució de les activitats compatibles amb les necessitats de protecció de aquests espais.  
Art. 9.3.15. Usos prohibits  
Són tots aquells que comporten alteració i degradació del medi. Queden específicament prohibits els usos següents:  
a) Les activitats cinegètiques i qualsevol aprofitament dels recursos vius.  
b) La tala, estassada i recol·lecció de la vegetació silvestre.  
c) Us captacions d'aigua que puguen alterar les condicions dels complexos humits.  
d) Les obres de desmunts, buidatges i farciments.  
e) La construcció o instal·lació d?obres relacionades amb l?explotació dels recursos vius, incloent-hi qualsevol tipus d'instal·lacions de primera transformació.  
f) Us construccions residencials en qualsevol del seus supòsits.  
g) L?aprofitament agrícola i ramader.  
h) Els establiments, infrastructures i equipaments de qualsevol tipus, fins i tot desmuntables, no relacionats directament amb els usos permesos.  
i) La instal·lació de suports de publicitat u altres elements anàlegs.  
Secció 3: SNUPE 2 Sòl no urbanitzable de protecció ecològica   
Art. 9.3.16. Definició i localització  
Està constituïda per la marjal integrant del Pare Natural de l'Albufera. Així mateix també s'inclou l?àrea del Cabeçol i de la muntanya de l?Or. Correspon a espais de marcada uniformitat i alta singularitat paisatgística.  
Art. 9.3.17. Usos permesos  
1. Actuacions destinades a la recuperació, regeneració o restauració dels ecosistemes més representatius, com la màquia i bosc mediterrani, en els espais de l'àrea del Cabeçol i muntanya de l'Or, amb plantacions d'espècies autòctones.  
2. Seran autoritzables les adequacions naturalistes i recreatives amb equipaments i infrastructures per a la potenciació d'aquest tipus d'activitats.  
3. En l'àrea de marjal es permeten instal·lacions i construccions directament relacionades amb el conreu de l'arròs.  
4. Es consideren autoritzades les edificacions i instal·lacions existents que estiguen directament lligades a l'explotació de l'arròs, com eixugadors, motors, magatzems, etc.  
Art. 9.3.18. Usos prohibits  
1. En general, qualsevol ús o activitat que comporte impacte visual, acústic, degradació mediambiental o disminució de la coberta vegetal (activitats extractives, indústries, abocadors, runams, etc.).  
2. Les activitats transformadores del medi, canvi d'usos de sòl, moviments de terres o qualsevol activitat que puga comportar una alteració dels valors ecològics o paisatgístics.  
3. Les construccions i edificacions industrials excepte les directament relacionades amb les primeres manipulacions de l'arròs.  
4. Les construccions d'habitatges aïllats de qualsevol classe. Els habitatges actualment existents en l'àmbit de la marjal, no vinculats directament amb el conreu de l'arròs, queden qualificats com fora d'ordenació, i sols aplicarà el règim establert pels articles 60 i 61 de la Llei del Sòl.  
Secció 4: SNUPE 3. Sòl no urbanitzable de protecció agrícola  
Art. 9.3.19. Definició i localització  
Comprèn dues subàrees, A i B, segons el nivell de protecció establert. La subàrea A correspon als espais d'horta, amb arbres o sense, que s'estenen pel cordó litoral integrant en el Parc Natural de l?Albufera. La subàrea B correspon a la resta del terreny agrari no dedicat al conreu de l'arròs, segons queda delimitat en els plànols corresponents de les normes subsidiàries.  
Art. 9.3.20. Usos permesos  
1. Amb caràcter general, es permeten totes aquelles activitats i instal·lacions, estretament relacionades amb l'aprofitament agrari de l'horta, d'acord amb les disposicions legals vigents en aquesta matèria.  
2. La instal·lació de tancats, sempre que es realitze amb materials naturals, preferentment tanques vives, a fi d'evitar l?impacte generat per les tanques realitzades amb materials constructius.  
3. Les construccions, instal·lacions i infrastructures estretament vinculades a l?explotació agrària de superfície inferior a quaranta (40) metres quadrats.  
4. En la subàrea B, a més de l'anterior es permet també l?ús d'habitatge unifamiliar aïllat, en parcel·les no inferiors a 5.000 m2., i la construcció de magatzems agrícoles. Les condicions d'edificació per a aquests usos són les establertes en els articles 9.1.11 i 9.1.12 respectivament.  
Art. 9.3.21. Usos prohibits  
1. Totes les construccions de qualsevol tipus, excepte les expressament permeses.  
2. Tot tipus d'activitat industrial.  
3. La localització d'abocadors, runams o dipòsit de qualsevol tipus.   
4. Les instal·lacions pecuàries i piscifactories.  
5. La utilització de productes fitosanitaris no autoritzats per la legislació específica.   
Secció 5: SNUPE 4. Arees de protecció del patrimoni històrico-artístic i cultural  
Art. 9.3.22. Definició  
1. Són àrees de protecció del patrimoni històrico-artístic i cultural les porcions de diferents tipus de sòl i enclavaments en què s'ha detectat l?existència de troballes, indicis o formacions del passat, i els voltants respectius, com jaciments arqueològics, llocs històrics o arquitectures, que constitueixen un patrimoni cultural insubstituïble i que per això mereix una protecció especial per a evitar-ne el deteriorament, i llegar-lo a generacions venidores com a mostres d'identitat cultural del transcurs de la història.  
2. La localització geogràfica de les distintes peces que donen origen a les àrees mereixedores de protecció especial que es ressenyen en virtut de l?interès històrico-cultural, es defineixen en la llista de protecció del patrimoni històrico-artístic i cultural que forma part de la documentació de les normes subsidiàries, i les determinacions normatives de la qual són complementàries i subsidiàries del que estableix amb caràcter general en aquestes normes urbanístiques.  
Art. 9.3.23. Condicions d'ús  
1. El règim urbanístic aplicable a les àrees de protecció històrico-cultural ha de ser el corresponent a normatives instituïdes per als diferents tipus de sòl en què s'hagen inserit, i les intervencions es limitaran de la manera següent:  
- Als jaciments arqueològics només personal idoni, autoritzat degudament per la Direcció General del Patrimoni Artístic de la Generalitat Valenciana, podrà fer excavacions i prospeccions.  
- Pel que fa a l'entorn de les peces incloses en la llista que formen part del sòl no urbanitzable, ha de complir el que estableixen els articles 6.4.7. i 6.4.8. d'aquestes normes.  
2. En tot cas, les limitacions imposades per aplicació de les normes subsidiàries en els àmbits del sòl SNUPE 4 es complementaran mitjançant la posada en valor de les legislacions sectorials com la Llei del Patrimoni Històric Espanyol i el Decret de 22 d'abril de 1949 sobre protecció dels castells espanyols, vigent per la disposició addicional segona d'aquest text legal.  
Art. 9.3.24. Condicions de l'edificació  
1. Els jaciments arqueològics tindran la condició de no edificables a tots els efectes.  
2. Pel que fa les condicions de l'edificació de la resta d'àrees SNUPE 4 i el seu entorn, s'ha de complir el que estableixen les determinacions que afecten projectes per als diferents tipus de sòl en què s'ubiquen, i la tramitació administrativa es completarà segons disposa l'article anterior.  
Secció 6: SNUPE 5. Llits fluvials, barrancs i sèquies  
Art. 9.3.25. Definició  
1. Constitueixen el sòl de protecció especial que són llits, barrancs i sèquies, les àrees del sòl no urbanitzable que per l'aprofitament públic com a formadores de xarxes de distribució exigeixen que s'adopten mesures restrictives d'ús i edificació en el transcurs dels seus traçats i marges, per afavorir el domini públic i evitar-ne el deteriorament. Ha de ser d'aplicació en aquest tipus de sòl la Llei d'Aigües i la Llei per a la Regulació d?Avingudes en allò que no deroga la primera.  
2. Sense perjudici del que estableixen altres normatives sectorials, s'acotaran tanques de protecció, en què es restringiran les intervencions en sòl no urbanitzable, d'acord amb la següent taula:  
- Llits fluvials: 20 metres a cada costat.  
- Barrancs: 20 metres a cada costat.  
- Sèquies: 5 metres a cada costat. (Comptadors a partir del límit dels predis confrontants, s'hi ha de traçar línies paral·leles als marges naturals de llits fluvials, barrancs i sèquies).  
Art. 9.3.26. Condicions d'ús  
1. En les franges de protecció abans descrites podran realitzar-se usos característics de sòl no urbanitzable adjacents. Es prohibeixen les obres de fàbrica i els tancaments que impedesquen l'accés des dels camins als llits fluvials i barrancs o entrebanquen el lliure pas de les aigües que hi circula de manera natural i durant les avingudes.  
2. Pel que fa a les condicions d'abocament s'han d?ajustar al que disposen els capítols 2 i 3 del títol 6 d'aquestes normes.  
Art. 9.3.27. Condicions d'edificació  
Les franges de protecció de llits fluvials, barrancs i sèquies es consideraran inedificables a tots els efectes, amb la sola excepció de les intervencions sense interès de transformació per a millorar el rendiment dels predis confrontants.  
Secció 7: SNUPE 6. Carreteres  
Art. 9.3.28. Definició  
Constitueixen àrees de protecció especial SNUPE 6 els terrenys de sòl no urbanitzable ocupats o ocupables d'acord amb les previsions sectorials, per vies de domini i ús públic per a la circulació de vehicles, i aquells que per la seua situació respecto d'aquestes en els marges els afecta la Llei de Carreteres i el reglament per al seu desplegament.  
Art. 9.3.29. Ambit d?aplicació  
Aquesta normativa ha de ser d'aplicació en les àrees de sòl no urbanitzable que ocuparan els traçats de les vies de trànsit que es dibuixen en els plànols d?estructura general i orgànica del territori, i les seus àrees limítrofes afectades.  
Art. 9.3.30. Règim urbanístic  
Les àrees de sòl no urbanitzable de protecció especial SNUPE 6 queden subjectes a les limitacions de la propietat pel que fa als usos del sòl i edificació e n els terrenys afectats per la Llei de Carreteres i el seu reglament, que corresponen a les zones de domini públic, servitud, afectació i edificació.  
Secció 8: SNUPE 7. Camins, sendes i vies agro-pecuàries  
Art. 9.3.31. Definició  
1. Els camins, sendes i vies agro-pecuàries en sòl no urbanitzable constitueixen l'estructura viària rural municipal que per la condició pública convé protegir especialment per a garantir la persistència i millora de l'aprofitament col·lectiu i les seues característiques funcionals.  
2. A l'efectes previst en el paràgraf anterior, es restringeix l?ús dels terrenys ocupats per l'estructura viària rural municipal, i es prohibeixen les ocupacions permanents o duradores que interrompen el trànsit normal de vehicles i entrebanquen l'observància de les condicions d'ús reglades en aquesta secció.  
Art. 9.3.32. Règim Jurídic  
El règim jurídic de l'estructura viària rural municipal descrita en les normes ha de ser el vigent actualment, només complementat a fi de limitar les intervencions en els marges per a protegir les característiques funcionals per normatives imposades en aquest.  
Art. 9.3.33. Vies pecuàries  
1. Especial tractament i consideració tindran les vies pecuàries instituïdes en virtut de les normes sectorials corresponents, lleis i reglaments de vies pecuàries i disposicions concurrents en matèria de trànsit de vehicles i animals.  
2. El recorregut, la superfície i totes altres característiques de les vies pecuàries figuren en el projecte de classificació corresponent, el contingut normatiu del qual s'ajustarà en tot allò que es referesca al caràcter subsidiari de planificació sectorial.  
3. En aquells trams d'aquestes afectats per situacions topogràfiques, pas per zones urbanes, alteracions pel transcurs del temps en llits fluvials o situacions de dret previstes en l'article segon del Reglament de Vies Pecuàries, la seua amplària quedarà fixada quan es faça la partió.  
Art. 9.3.34. Classificació dels camins que componen l'estructura viària rural municipal.  
1. L?estructura viària rural municipal comprèn els camins que s'assenyalen en els plànols d'estructura general i orgànica del territori, classificats en categories segons les intensitats de trànsit que suporten, relacions mútues en el sistema funcional de l?àmbit de les normes, i externes amb els d'altres territoris:  
a) Camins de primera categoria (amplària nominal: 8,0 metres).  
b) Camins de segona categoria (amplària nominal: 7,0 metres).  
c) Camins de tercera categoria (amplària nominal: 6,0 metres).  
Seran els restants, tant municipals com de titularitat privada, que donen accés a tres b més propietats, i els no cadastrats sobre els que pesen servituds de pas constituïdes.  
2. Aquesta estructura es complementa amb el reglat en la matèria de vies pecuàries (conformement al que es disposa en l'article anterior), i preval el règim jurídic corresponent a aquestes i les limitacions d'intervenció en sòls afectats per normatives sectorials aplicables sobre les normes subsidiàries relatives a camins rurals que són vies pecuàries.  
Art. 9.3.35. Paràmetres geomètrics i limitacions  
1. Es defineix com a traça la successió de l'ample variable de calçada existent que ha de ser nominal fins a la seua adequació a les dimensions imposades en les normes.  
2. Es defineix com a marge la zona de protecció a cada costat de la traça, delimitat per línies paral·leles a cinc (5) metres de distància de la línia exterior de la traça del costat corresponent.  
3. En els encreuaments i bifurcacions s'ampliarà la zona de protecció en xamfrà definit pel segment MN que es construesca així: des del punt d'intersecció dels eixos s'amidarà sobre aquests quantitats iguals en metres al doble de la distància d'aquells al límit de marge dels trams adjacents, i s'obtenen els punts A i B; a continuació es traçaran des d'aquests perpendiculars a les línies exteriors de marge, i se?ls talla respectivament en els punts M i N la unió dels quals constituirà el xamfrà.  
4. Els accessos a predis particulars des de camins en pendent pronunciat (major del deu per cent) se situaran com a mínim a vint (20) metres de distància d'encreuaments i bifurcacions, amidada en la línia de traça confrontant a partir de l'eix del camí. Idèntica limitació s'imposa com a distància mínima dels accessos a revolts sense visibilitat, i canvis de rasant, les quals s'acotaran mitjançant informe municipal que se sol·licite a l'efecte, si escau.  
5. Els camins sense eixida acabaran en una rotonda que permeta el gir, si més no, d'un vehicle de bombers dotat de bomba d'extinció.  
Art. 9.3.36. Condicions d'ús  
1. Seran usos preferents de l?estructura viària rural municipal els derivats del seu ús natural com a sistema de comunicacions per al trànsit de maquinària i vehicles agrícoles, i també com a pecuari en els camins bivalents.  
2. Seran usos secundaris els compatibles amb els anteriors per al trànsit de vehicles particulars i d'altres tipus.  
3. L?administració pública competent imposarà les limitacions que a tenor de la legalitat vigent considere oportunes per a l?ordenació del trànsit que circula per l?estructura viària rural municipal.  
Art. 9.3.37. Condicions de l?edificació  
En terrenys confrontants als camins, segons la seua categoria en correlació amb la taula classificadora de l'article 9.3.34 d'aquest capítol, es determinen les següents limitacions edificatòries:  
a) Forma d'amidar:  
- Es construirà l'eix per successió de punts mitjans en la normal dels límits dels traçats actuals.  
- S'amidaran les traces comptant la meitat de les dimensions nominals a cada costat de l'eix actual del camí.  
- S'amidaran els límits de marge, que acoten les zones de protecció. a cada costat de les corresponents línies exteriors de les traces.  
- S?amidaran les distàncies mínimes als tancaments i obres sense volada sobre rasant (C) des de l?eix actual del camí.  
S'amidaran les distàncies mínimes a les edificacions amb volada sobre rasant (I) des de l?eix actual del camí.  
b) Tipologia de les obres i normes:  
- En la zona de protecció només podran efectuar-se tancaments i obres sense volada sobre rasant per a millorar el rendiment agrícola dels predis, i sèquies.  
- L?amplària mínima de les traces, zones de protecció i les distàncies mínimes als tancaments i es edificacions (C i I) seran acotades segons les categories dels camins d'acord amb les següents taules:  
Camins de primera categoria:  
a) Traça nominal: 8,0 metres.  
b) Límit de marge: 5,0 metres.  
c) Distància C: 6,0 metres.  
d) Distància 1: 9,0 metres.  
Camins de segona categoria:  
a) Traça nominal: 7,0 metres.  
b) Límit de marge: 5,0 metres.  
c) Distància C: 5,0 metres.  
d) Distància 1: 8,5 metres.  
Camins de tercera categoria:  
a) Traça nominal: 6,0 metres.  
b) Límit de marge: 5,0 metres.  
c) Distància C: 4,0 metres.  
d) Distància 1: 8,0 metres.  
Secció 9: SNUPE 8. Línies fèrries   
Art. 9.3.38. Definició  
Constitueixen les àrees SNUPE 8 els terrenys classificats com a sòl no urbanitzable ocupats o susceptibles de ser-ho, per vies i instal·lacions de domini i ús públic suports d'infrastructures per a la circulació de material mòbil ferroviari i el servei i l'explotació d'aquest.  
2. L?àmbit geogràfic d'aquesta normativa es relacionarà amb les definicions de la legislació sectorial aplicable i en qualsevol cas definint una banda de vint (20) metres d'amplària mínima a cada costat de les vies exteriors en tots els punts del seu traçat.  
Art. 9.3.39. Condicions d'ús  
En aquest àmbit només es permetran els usos característics de les instal·lacions ferroviàries i serveis lineals compatibles i/o complementaris, com línies elèctriques, telefòniques, telegràfiques, etc.  
Art. 9.3.40. Condicions de l'edificació  
En conseqüència, únicament es podran construir en aquest àmbit vies, instal·lacions de suport, garites, edificacions auxiliars, atuells de servei, i suports per a les línies elèctriques compatibles i/o complementàries.  
Secció 10: SNUPE 9. Costes   
Art. 9.3.41. Definició  
1. Són àrees de SNUPE 9 les que d'acord amb l'estratègia territorial de les normes es considera que requereixen un tractament restrictiu conforme a allò que prescriu l'article 86.2 de la vigent Llei del Sòl, a causa dels seues excepcionals valors paisatgístics, ecològics i lúdics, i també com en virtut d'imperatius per disposició de normatives sectorials en matèria de costes.  
2. La localització geogràfica de les àrees SNUPE 9 figura en els plànols de classificació del sòl de les normes subsidiàries.  
Art. 9.3.42. Règim jurídic  
1. En àrees de SNUPE 9 es d'aplicació la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes, i disposicions concordants.  
2. Com conseqüència de l'anterior, atès que (per mecanismes instrumentals que defineix la Llei de Costes) en el territori del sòl SNUPE 9 s'ha delimitat la zona de domini públic litoral, i en aquests terrenys només poden atorgar-se llicències municipals per a intervencions amb autorització e concessió, segons l'article 2.2 del Reglament de Disciplina Urbanística, es considera rellevant distingir dos supòsits:  
a) Arees SNUPE 9 incloses en sòl de domini públic litoral: seran les situades a l'est del límit de la zona marítimo-terrestre, segons les partions aprovades per les administracions competents.  
b) Arees SNUPE 9 no incloses en sòl de domini públic litoral; seran les limitades a l'oest de la línia de la zona marítimo-terrestre.  
Art. 9.3.43. Condicions de l'edificació  
1. Les àrees de SNUPE 9. són no edificables.  
2. Es declaren fora d'ordenació les edificacions erigides en aquest tipus de sòl.  
3. Pel que fa les instal·lacions de temporada, hom s'ajustarà al que disposa en l'article 9.3.44 d'aquesta secció.  
Art. 9.3.44. Condicions d'ús i de gestió  
Us de la zona marítimo-terrestre de la platja:  
1. Es ratifica, amb caràcter general el principi d'ús públic de les àrees SNUPE 9, conformement a les determinacions de les normes.  
2. Seran zones lliures les de SNUPE 9 que, formant part o no de la zona marítimo-terrestre es destinen a l?ús lliure per als particulars, sense alterar-ne la condició de naturals, i s'hi prohibeixen tot tipus d'obres i d'instal·lacions.  
3. Seran zones per a instal·lacions de temporada les susceptibles de ser ocupades per mitjans i instal·lacions que pel seu caràcter eventual es retiren (almenys) una vegada a l'any.  
4. L?ús de la zona per a instal·lacions de temporada estarà condicionat a l?obtenció dels permisos o autoritzacions que calga atorgar a l'ajuntament, el qual determinarà les superfícies màximes d'ocupació corresponents a cada servei.  
5. Es prohibeix absolutament acotar recintes de sòl públic mitjançant acordonaments o tanques de qualsevol mena, llevat que la seua existència siga imposada o permesa expressament en atorgar, si escau, la corresponent autorització.  
Zonificació:  
6. La zonificació de SNUPE 9, relacionada amb l?ús i aprofitament públic de la platja, ha de ser la següent:  
a) Una franja longitudinal de cinc (5) metres d'amplària, immediata a la vora, que s'haurà de reservar totalment i permanentment lliure com a zona de pas i bany.  
b) Des de la vora, terra endins, fins a trenta-cinc (35) metres ha de ser zona prioritària de repòs, en la qual només podran instal·lar-se envelats i seients (ombrel·les, gandules, hamaques, etc.), i també embarcacions esportives en els recintes autoritzats.  
c) A partir de la zona de repòs, és a dir, a trenta-cinc (35) metres de la vora, podran estar les instal·lacions de temporada, i seran les àrees sobrants per a jocs de platja, esbargiment i esplai públic.  
Policia i vigilància de platja:  
7. Correspon a l'ajuntament la policia i vigilància de la platja per al seu millor ús i gaudi públic, en els termes previstos en la Llei de Costes per a la qual cosa podrà promulgar ordenances i disposicions de serveis que difondrà mitjançant bans.  
Instal·lacions de temporada:  
8. Les instal·lacions de temporada que s'autoritzen ho seran a precari, sense perjudici de tercers, i es conservarà l?ús i el domini públic allí on arribe.  
9. Aquestes instal·lacions es destinaran exclusivament a prestar serveis habituals i propis de l'activitat normal que es desenvolupa en les platges durant la jornada de banys.  
10. Es desmuntaran abans del 31 de cada octubre i caldrà deixar els terrenys que ocupen en el seu estat primitiu per a la qual cosa podrà l'ajuntament exigir als promotors el dipòsit d'una quantitat suficient per a pagar, pel seu compte, les despeses que produesca alçar-les al venciment del termini concedit.  
11. Es prohibeix tot tipus d'obra de fàbrica per a la fixació al terreny.  
12. Les instal·lacions es muntaran amb materials indeformables a curt termini, i degudament resistents, i es prescriu l?ús dels que es presenten o mantinguen deteriorats o indecorosos segons l'ajuntament.   
13. Els umbracles i rafals se situaran, com a mínim, a dos cinquanta (2,50) metres d'alçària, i es fabricaran amb materials treballats, i es prohibiran els de rebuig.  
14. Els quioscos de begudes es destinaran únicament i exclusivament al servei de gelats, refrescos i similars, i caldrà fer-ho en embolcalls i vasos d'un sol ús, per la qual cosa no caldrà instal·lacions de proveïment d'aigua ni xarxes de sanejament. Es prohibeix absolutament la disposició de wàters, urinaris, i qualsevol tipus d'aparell que requeresca l?evacuació d'aigües residuals en abocaments proscrits per aquestes normes.  
15. Els menjadors a l'aire lliure que produesquen aigües residuals les abocaran a dipòsits estancs d?emmagatzematge, i els buidaran periòdicament a les xarxes del clavegueram municipal. Es prohibeixen absolutament les fosses sèptiques, els sistemes d'infiltració en el terreny, i per descomptat, l'abocament directe.  
16. Les casetes-vestidors seran de materials impermeabilitzats i netejables, es disposaran interiorment i exteriorment de forma decorosa, i tindran, almenys, dues perxes, un espill i un tamboret.  
Neteja:  
17. Cada titular dels serveis de temporada ha de tenir a càrrec seu la neteja de la zona que li assenyale l'ajuntament.  
18. Es prohibeix l?emmagatzematge exterior de tot tipus d?envasos, caixes, cubs, etc., que deterioren l'aspecte extern de l?espai públic.  
19. No es podran abocar enderrocs, residus ni matèries de rebuig al mar o a qualsevol altra zona de SNUPE 9, sinó que caldrà dipositar-los en els recipients adequats disposats amb aquesta finalitat.  
Seguretat:  
20. La platja tindrà els mitjans públics de salvament i socorrisme adequats al grau d'utilització en cada moment. Independentment d'això, els titulars de les instal·lacions de temporada disposaran d'aquests mitjans proporcionalment a la magnitud i a les característiques del servei que presten, i com a mínim una farmaciola de primers auxilis.  
21. S?autoritzarà l?emplaçament d?embarcacions matriculades com cal en les zones habilitades amb aquesta finalitat i només en elles.  
22. Les embarcacions (fora de les de salvament, patines de pedales, i barques de rems, les quals no hauran de molestar els banyistes i extremaran els seus usuaris les precaucions per a evitar accidents) no podran circular fora dels canals de fondeig, varada i llançament, a menys de dos-cents cinquanta (250) metres de la vora. Aquests canals estaran abalisats d'acord amb les normes de la Direcció General de la Marina Mercant i de la Comandància Militar de Marina.  
Publicitat i venda ambulant:  
23. Amb caràcter general, no es permetrà cap tipus de publicitat en la platja, llevat els casos escaientment autoritzats pels organismes públics competents.  
24. També amb caràcter general i llevat casos excepcionals escaientment autoritzats, es prohibeix la venda ambulant en tot el SNUPE 9.  
Delimitació d'usos en les diferents zones:  
25. La distància mínima entre dues instal·lacions de temporada ha de ser de cinquanta (50) metres.  
26. Els envelats, ombrel·les, gandules, hamaques, etc. es disposaran en línies paral·leles deixant entre si passos lliures, si més no, de tres (3) metres d'amplària.  
27. La circulació i l'aparcament de vehicles particulars, i també dels de repartiment i proveïment de les instal·lacions només podrà efectuar-se pels viaris previstos amb aquesta finalitat, i serà prohibit tot tipus d'intrusisme en les zones de platja, tret de la neteja i de les ambulàncies.  
Capítol 4: Determinacions complementàries   
Secció 1: Edificacions emplaçades en sòl no urbanitzable abans de l'entrada en vigor d'aquestes normes subsidiàries  
Art. 9.4.1. Legalitzables per ser conformes al planejament  
1. Podran acollir-se al règim instituït totes les edificacions emplaçades en àrees de sòl no urbanitzable del terme municipal que per les seues condicions d'ús i edificació siguen conformes al planejament i a les disposicions aplicables.  
2. Per a legalitzar aquest tipus d'edificacions s'exigirà: el projecte de legalització corresponent, redactat pel tècnic competent o la documentació complementària d?acord amb les Normes Subsidiàries, i l?observança i la satisfacció d'obligacions i càrregues que se?n deriven segons les determinacions d'aplicació per a les diferents àrees del sòl no urbanitzable.  
3. El procediment administratiu serà el mateix que per a la concessió de llicències.  
4. La legalització d?edificacions construïdes sense llicència o que la incomplesquen no serà eximent (encara que si que pot considerar-se circumstància atenuant) de la sanció que corresponga com a conseqüència de l?expedient instruït amb aquesta finalitat, d?acord amb el Reglament de Disciplina i la resta de disposicions aplicables.  
5. D?acord amb les manifestacions legals en matèria disciplinària, mai no podrà concedir-se la legalització d'obres executades sense les autoritzacions oportunes pel mer pagament de les sancions imposades, i persistirà l?obligació de sol·licitar les legalitzacions escaients.  
Art. 9.4.2. Legalitzables per procediment extraordinari  
1. Seran edificacions legalitzables per procediment extraordinari les emplaçades en àrees del sòl no urbanitzable, si l?ús de les quals és conforme a la taula de compatibles i les condicions en superen els límits normatius d?aquestes normes subsidiàries quan entren en vigor, d?acord amb el que es disposa tot seguit.  
2. Només podran acollir-se a aquest règim les edificacions que l?expedient de legalització per procediment extraordinari de les qual acredite que en satisfer el cànon previst en la clàusula següent podran establir-se mesures correctores suficients per a obviar a l?impacte negatiu que comportaria mantenir-les fora d'ordenació, per la qual cosa s'instruirà un pronunciament de la corporació municipal respecte d'això.  
3. Per a la legalització d'aquest tipus d?edificacions es procedirà del la manera següent:  
a) Amb la definició del volum total de la figura envolupant: VT  
b) Amb el càlcul del volum que formava part de l'anterior i que s'ajusta a les normes: VN.  
c) La diferència (UT-VN) és el volum extraordinari l?ús del qual pot ser objecte de concessió.  
d) L?expedient es resoldrà en dos àmbits.  
Un: d'acord amb l'apartat anterior pel que fa al volum legalitzable, per ser conforme al planejament; i  
Dos: per concessió d'ús de l?espai limitat per a la protecció de l?interès públic, subjecte també a les determinacions previstes en l'apartat anterior, i gravat per un cànon anual equivalent a C vegades la taxa municipal de llicència de l?obra completa sense exempcions, i és C = 10 x (VT-VN)/VT. S'exceptuen les edificacions catalogades per l?interès patrimonial als titulars de les quals se'ls podrà dispensar de satisfer aquest cànon.  
Secció 2: Edificacions i Instal·lacions d'utilitat pública o interès social  
Art. 9.4.3. Marc de referència  
Les edificacions i instal·lacions promogudes en àrees de sòl no urbanitzable en virtut de la presumpta condició d'utilitat pública o interès social, podran acollir-se al règim urbanístic de l'article 85 de la Llei del Sòl en concordança amb la clàusula 3. de l'art. 9.1.7. i les concatenades del present títol.  
Art. 9.4.4. Tipologies  
1. Instal·lacions i edificacions promogudes per organismes públics en àmbits de la seua competència:  
- Millores de les infrastructures viàries (reparacions, variants de traçats, línies fèrries, ponts, túnels, etc.)  
- Millores de les infrastructures de serveis.  
- Edificacions de titularitat pública, per a equipaments de patrons, mancomunitats i ens públics.  
2. Instal·lacions i edificacions promogudes per empreses de serveis:  
- Infrastructures elèctriques.  
- Infrastructures hidràulico-sanitàries.  
- Infrastructures telefòniques  
- D'altres infrastructures.  
3. Instal·lacions i edificacions promogudes per particulars per a la prestació de serveis i desplegament d'activitats d'utilitat pública o interès social:  
- Indústries agro-pecuàries d'implantació necessària al medi rural.  
- Sales de reunió.  
- Equipaments.  
- D'altres en relació amb la naturalesa i la destinació de les finques situades en sòl no urbanitzable.  
4. Instal·lacions i edificacions que per la seua naturalesa particular s'hagen de situar al medi rural. Condicions de l'edificació d'utilitat pública o interès social.  
1. Han de complir les normes següents:  
a) Parcel·la mínima: 12 fanecades (equivalent a 8.310 m2).  
b) Edificació aïllada.  
c) Fins a un màxim de dues (2) plantes en qualsevol dels seus talls verticals.  
d) Elevació màxima sobre la rasant del camí d'accés: deu (10) metres comptadors fins al límit superior del carener o plànol de coronament.  
e) Separació a les vores de predis confrontants, sèquies i camins (aquesta última mesura respecte del marge nominal que resulte d'aplicar les normes derivades d'aquestes normes subsidiàries quant a l'estructura viària i de camins agrícoles) ha de ser, com a mínim, igual a l'alçada del parament que hi recau o cinc (5) metres.  
f) Superfície ocupada màxima: 10% de la superfície aportada.  
g) Superfície construïda màxima: 0,1. m2/m2 de parcel·la.  
h) La superfície construïda màxima destinada a serveis auxiliars ha de ser un deu per cent (10%) de la total.  
2. Estaran subjectes a les obligacions següents:  
a) Sol·licitar les llicències municipals preceptives, en temps i forma.  
b) Satisfer les taxes que corresponguen.  
c) Tenir resolt l'accés vial.  
d) Tenir resolt el servei proporcional de proveïment d'aigua i, de la mateixa manera, el subministrament d'energia elèctrica. Tenir també garantida l'eliminació de residus sense produir impactes negatius en el medi i l'absència total de risc de contaminació o degradació d'aquest.  
e) Inscriure en el Registre de la Propietat la indivisibilitat de les parcel·les ocupades.  
Art. 9.4.5. Procediment de gestió  
1. Podran autoritzar-se les edificacions i instal·lacions d'utilitat pública o interès social que s'hagen d'emplaçar en el medi rural per aplicació del que preveu aquesta secció, seguint el procediment que prescriu l'art. 44.2 RG i d'acord amb les normes que estableixen aquestes normes subsidiàries.  
2. A fi de donar compliment a l?epígraf 2, de l'esmentat procediment, es requerirà que l'interessat acredite les circumstàncies segons les quals suposa que la seua promoció pot acollir-se al règim descrit en aquesta secció.  
3. L?ajuntament, a la vista de la documentació presentada, estudiarà la sol·licitud, i es pronunciarà mitjançant la declaració, si escau, d'utilitat pública o d'interès social que (en l'esfera de les seues competències) mereixen les edificacions o instal·lacions promogudes a l'empara del que disposa aquesta secció. Una vegada complerts aquests requisits, emetrà informe sobre la petició, elevarà l'expedient a la Comissió Territorial d'Urbanisme a la qual demanarà la resolució que escaiga. L?administrat tindrà un termini de sis (6) mesos, a partir de l'autorització, per a sol·licitar l'oportuna llicència municipal d'obres; vençut el qual es considerarà caducada sense que es tinga cap dret adquirit només pel fet d'haver iniciat el tràmit.  
Capítol 5: Ordenances de policia rural  
L?Ajuntament de Cullera disposa des de fa molts anys, d'una ordenança de policia rural. L?aplicació d'aquesta ordenança ha permès a la corporació resoldre moltes qüestions que se susciten al medi rural del seu terme.  
Encara que molts dels supòsits i de les circumstàncies que preveu l?ordenança estan avui totalment desfasats i que fins i tot, el contingut total del text articulat no correspon a matèria pròpiament urbanística, arrepleguem en aquest capítol el text vigent, fins avui, de l?ordenança de policia rural, per expressa voluntat de la corporació municipal.  
Secció 1: Dels camins.  
Art. 9.5.1. Els ponts i sifons situats transversalment als camins rurals, hauran de tenir la mateixa longitud que la latitud d'aquest, i l?elevació i latitud o llum adequades a la finalitat de l'obra.  
Art. 9.5.2. Les sendes o entrades dels camps d'arròs tindran un metre cinquanta (1.50) de latitud a la part superior, i les d'hortes i secans un metre (1) també a la part superior.  
Art. 9.5.3. De través a les sendes no es permetrà cap portell ni clivella encara que siga per a regar o escórrer els camps contigus. Per a aquestes operacions, i sense entrebancar el pas lliure, els interessats en el reg o l?escorriment construiran els ponts oportuns.  
Art. 9.5.4. Els marges mitgers o divisoris dels camps, hauran de tenir la latitud de zero cinquanta (0,50) centímetres a la superfície i de zero setanta (0 70) centímetres en la base.  
Art. 9.5.5. Ningú no podrà escotar o retallar un marge o senda, sense la conformitat prèvia dels copropietaris, encara que siga amb corbella, aladre o un altre instrument ni amb el pretext de segar brossa.  
Art. 9.5.6. Es prohibeix col·locar femers, pedres, palles, troncs d'arbres, ramatge o qualsevol altre obstacle en els camins d'aquest terme, encara que siga provisionalment i per poc de temps.  
Art. 9.5.7. No es podrà arreplegar pols dels camins amb el pretext de fer fem o qualsevol altra cosa.  
Art. 9.5.8. Es prohibeix fer brossa o segar-la als talussos o vores dels camins, sense l'autorització municipal corresponent, i als reguerons o regueralls dels camps, sense la dels propietaris o arrendataris.  
Art. 9.5.9. Cap veí, arrendatari o propietari, no ha de deixar caure l'aigua als camins d'aquest terme ni deixar-la passar per les sendes, bé voluntàriament o involuntària. No serà suficient per a eximir-se de la responsabilitat manifestar que va ser un trencament del caixer, una filtració mentre regava, la poca elevació dels marges de les sèquies o reguerons, que havia estat excessiva l'avinguda, que no s'havia netejat bé, o qualsevol altra causa.  
Art. 9.5.10. Quan els propietaris, arrendataris o altres netegen els reguerons o regueralls, o qualsevol altre braç de reg, col·locaran el fang o sediment que traguen, de manera que, que quede sempre completament lliure i expedit el pas pels camins i les sendes, perquè no n'hi haja ni el més petit obstacle en l'amplària i extensió.  
Art. 9.5.11. Quan qualsevol dels interessats sol·licite la reposició d'un marge mitger o divisori d'acord amb les mesures consignades en els articles 9.5.2. i 9.5.4. s'efectuarà a costa dels amos dels camps confrontants.  
Art. 9.5.12. Els arrendataris o conreadors dels camps confrontants amb les sendes, les tindran en bon estat i les conservaran de manera que no s'interrompa mai el pas lliure i expedit, encara que siga amb el pretext d'estar regant. Si fan la neteja deixaran esplanada la part superior de les sendes després d'haver col·locat el fang.  
Secció 2: Dels canals de reg artificial i escorrenties de secà.  
Art. 9.5.13. Els canals de reg dels camps de secà, quan s'utilitzen per al reg artificial i escorrentia simultàniament o alternativament, hauran de tenir en el fons la latitud d'un metre cinquanta (1,50) i el talús convenient segons la qualitat del terreny.  
Art. 9.5.14. Perquè tots els camps de secà gaudesquen amb facilitat del reg artificial i escorrentia, els amos o posseïdors han de permetre la continuació dels canals pel punt més adequat de la seua propietat, amb la indemnització prèvia pel terreny que s'utilitze amb aquesta finalitat.  
Art. 9.5.15. Ningú no podrà posar sínia, regadora de tafona ni qualsevol altre aparell de reg artificial en canal o escorrialles d'interès de tercers, el moviment dels quals puga lesionar un marge o caixer que no siga seu, ni entrebancar el lliure curs de les aigües.  
Art. 9.5.16. La neteja dels canals de secà, es farà en les èpoques convenients que designe l'ajuntament per a cada partida, amb l'anunci i a costa dels amos fronterers, si aquests aprofiten aquests canals i en cas contrari a costa de tots els que se n'aprofiten.  
Art. 9.5.17. La construcció de nous ponts d'entrada reconeguda sobre canals i escorrenties de secà, anirà a càrrec dels amos dels camps objecte de reg o escorrentia, si no és que el pont siga pera a establiment d'una nova entrada; en aquest cas la construcció es farà exclusivament a càrrec de l'amo del camp que s'haja de servir de l'entrada.  
Secció 3: Dels camps i llocs poblats d'arbres  
Art. 9.5.18. Es prohibeix l'entrada de gallines o altres aus domèstiques en els camps sembrats, regats o ploguts. Si es troben en rostoll s'ha d'obtenir permís dels propietaris o arrendataris.  
Art. 9.5.19. Es prohibeix a tothom travessar els camps sembrats i sense sembrar a peu o a cavall, i fer senderes amb pretext de recreació o descans.  
Art. 9.5.20. La mateixa prohibició s'estén als caçadors, que les facen amb gossos o sense.  
Art. 9.5.21. Tampoc es permet entrar herbes als camps i als sembrats ni traure'n, tallar o arrancar manolls d'espigues, verdes o granades, faves, pèsols, fesols i la resta de llegums, siga per distraure's o per aprofitament.  
Art. 9.5.22. Es prohibeix també que les espigoladores entren en els camps abans que s'haja collit el fruit. Encara en aquest cas, ho han de fer de sol a sol, amb permís per escrit del propietari o arrendatari, sense que es permeta, en cap cas, anar darrere del carros o de les cavalleries que condueixen les meses.  
Art. 9.5.23. Es consideraran reus de furt i es posaran d'acord amb açò a disposició de l'autoritat judicial competent, els que amb el pretext de recollir l?espiga la tallen- de la mateixa planta amb tisores i extraguen les garbes per a esmicolar-les i utilitzar-ne el gra.  
Art. 9.5.24. Es prohibeix la plantació d'arbres o arbustos de tota classe a una distància menor de tres (3) metres de les propietats d'altri, siguen de particulars o del comú de veïns.  
Art. 9.5.25. Es prohibeix col·locar cordes, cordons, sogues i qualsevol altra lligadura en els arbres, camps, marges i sendes per a subjectar animals, estendre roba o qualsevol altre objecte, sense permís per escrit dels propietaris o arrendataris.  
Art. 9.5.26. El brancatge dels arbres plantats a les rodalies de les propietats d'altri, siguen de particulars o del comú de veïns, s'ha de tallar perquè sempre puga passar àmpliament una cavalleria o vehicle amb càrrega major o de palla.  
Art. 9.5.27. Es prohibeix tirar pedres als arbres, tallar rames, pujar-hi o perjudicar-los de qualsevol manera.  
Art. 9.5.28. Igualment queda prohibit disparar amb escopetes ni amb cap altra arma de foc en direcció als arbres.  
Secció 4: Dels munts de llenya, palla, fem i altres efectes  
Art. 9.5.29. Els pallers rústics, munts de fem, llenya, pedres i altres efectes, no es podran posar en cap cas, siga per molt de temps o poc, a una distància menor de dos (2) metres dels camins, sendes, marges, caixers de canals, sèquies i assarbs; i a dos-cents (200) metres del nucli urbà, sense autorització expressa de l'alcalde.  
Secció 5: De les cavalleries i carruatges  
Art. 9.5.30. Les cavalleries i la resta d'animals menors de treball o recria, no podran ser conduïts per les sendes ni motes de les partides d'arròs mentre estiga la collita, ni per les sendes de les hortes i secans en qualsevol moment sense dur el cabestre o fre corresponent.  
Art. 9.5.31. No podrà lligar-se cap animal ni romandre a una distància de menys de dos (2) metres dels camins, sendes, motes, marges i camps d'altri; ni portar-lo a pasturar solt o lligat als canals de reg, escorrenties i caixers.  
Art. 9.5.32. Quan més d'un vehicle o carruatges es troben en qualsevol dels camins d'aquest terme en direcció oposada, els que porten la dreta cap a la població, passarà sense perdre el temps, i el que porte l'esquerra, deixarà el pas franc. Aquesta mateixa prevenció s'ha de tenir en compte quan siguen cavalleries carregades o descarregades o qualsevol altre tipus d'animals.  
Art. 9.5.33. Es prohibeix portar les cavalleries pels camins d'aquest terme amb corredisses, al galop i al trot, ni fer apostes per provar-ne les qualitats.  
Secció 6: Dels ramats  
Art. 9.5.34. Els ramaders no podran entrar ni romandre en el terme municipal d'aquesta vila, més que en la forma que establesquen les disposicions governatives que amb aquesta finalitat dicte l'alcaldia i amb llicència per escrit dels amos dels camps on pasturen i dels amos dels camps que confronten amb les sendes o entrades del seu trànsit.  
Secció 7: De la caça i pesca  
Art. 9.5.35. La caça i pesca només podran practicar-se en els temps i les formes que prescriuen les lleis.  
Art. 9.5.36. No es permet per regla general, caçar fins a la distància de tres-cents (300) metres, comptadors des de les últimes coses del nucli urbà, a fi d'evitar els perills a les persones i les coses.  
Art. 9.5.37. No es podrà caçar amb la xarxa anomenada filat en cap moment de l'any, hi haja o no fruits pendents en els arbres, sense permís de l'amo atorgat per escrit, visat per l'alcaldia.  
Art. 9.5.38. No es caçarà amb gos en les hortes i secans ni encara en temps de caça en què podran utilitzar-se gossos. A les partides d'arròs només es podrà caçar amb gos després d'alçades les collites.  
Art. 9.5.39. Ningú no podrà pescar fora dels límits de la seua propietat sense tenir el permís competent.  
Art. 9.5.40. Es prohibeix pescar de nit sense permís de l'alcaldia.  
Art. 9.5.41. A l'Estany i al riu Xúquer no s'establirà cap pesquera sense l'autorització escrita de l'alcaldia, ni a distancia menor les unes de les altres de vint (20) metres en la pesca d'escac viu, llevat de les pesqueres de les agulles del pont en què podran establir-se una pesquera per cada agulla.  
Art. 9.5.42. Es prohibeix obrir bosses en els caixons dels assarbs i camps contigus amb el pretext d'assegurar la pesca de la buderonada.  
Art. 9.5.43. No s'han d'obrir les portelles en els caixers dels assarbs ni s'hi han de col·locar ni en altres caixers cap tipus de xarxa ni d?ormeigs de pesca.  
Art. 9.5.44. Els vaixells petits o navetes de pescadors no s?han d'aproximar a les pesqueres a una distància menor de la que preceptua l'art. 9.5.41.  
Art. 9.5.45. Els pescadors de vaixells petits podran fixar els pedrals per a l'establiment de pesqueres en el punt que els vinga bé, d'acord amb l'article anterior, però perdran aquest punt i s'entendrà que renuncien si deixen transcórrer tres (3) dies consecutius sense utilitzar-lo o usar-lo personalment per malaltia o ocupació en treballs de la seua propietat; i si no hi ha cap causa n'hi haurà prou amb el transcurs de vint-i-quatre (24) hores.  
Secció 8: Del tir de coloms i altres aus  
Art. 9.5.46. Es prohibeix establir el tir de coloms i altres aus sense permís per escrit de l'autoritat municipal, la qual es reserva la facultat de fixar les condicions que estime convenients, per a aconseguir l'ordre i fer ferma la seguretat de les persones i les coses i assenyalar el punt on s'ha d'establir; sense perjudici del reglament que s'haja de redactar perquè valga de règim i govern a tots els que hi concórreguen i particularment a l'amo dels animals o al que actue en nom d'ell.  
DISPOSICIONS TRANSITORIES  
Primera  
Les obres emparades per llicència municipal que a l'entrada en vigor d'aquestes normes subsidiàries estiguen en curs d'execució o paralitzades, podran finalitzar-se de conformitat amb el projecte tècnic autoritzat, quan pertocava, i altres condicions de la llicència, durant el termini de quinze (15) mesos comptadors des de l'entrada en vigor d'aquestes normes subsidiàries.  
Segona  
Les indústries que a l'entrada en vigor d'aquestes normes subsidiàries queden situades en una zona no adequada, i no es puguen legalitzar d'acord amb el que estableix el capítol 4 del títol 10 d'aquestes normes, es toleraran durant un termini de deu (10) anys en l'emplaçament actual; s'hi podran realitzar obres de manteniment, reparació i modernització, però en cap cas d'augment de volum.  
Tercera  
No es consideraran en la situació de fora d'ordenació aquelles edificacions existents que, a l?entrada en vigor d?aquestes normes subsidiàries, no complesquen les condicions planimètriques o de volum establertes en aquestes normes urbanístiques, sempre que s'hagen realitzat emparades en la preceptiva llicència municipal i no es troben afectades pel viari o els espais lliures públics, en els termes legals establerts.  
Quarta  
A més de les obligacions i càrregues establertes en aquestes normes per a la gestió de cada unitat d?execució o polígon, els propietaris del sòl ordenat per plans parcials aprovats amb anterioritat a aquestes normes han de complir les obligacions i els compromisos que, en desplegament del pla parcial, corresponen a cada àmbit d'ordenança o els convenis urbanístics que puguen quedar pendents en matèria de cessió d'espais d'ús públic o d'aprofitament urbanístic, d'execució d?obres d'urbanització, de conservació d?aquestes i de constitució d'entitats urbanístiques col·laboradores.  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
Primera  
Es faculta l'ajuntament perquè regule, mitjançant normativa complementària específica, tots aquells aspectes tractats insuficientment.  
Segona  
L?ajuntament, mitjançant una ordenança 'municipal, podrà canviar la destinació pública concreta de les reserves de sòl dotacional previst en aquestes normes, excepte la de les que estan destinades a viaris, espais lliures i zones verdes, i les que estan específicament reservades a la implantació de serveis propis d'administracions supramunicipals. La nova destinació que es dispose per als terrenys serà de servei públic municipal.  
Tercera  
Es faculta l'ajuntament perquè, en aquelles zones on hi haja (en aquest moment) edificacions consolidades que no apareixen reflectides en la base cartogràfica que s'ha utilitzat per a elaborar aquest document, mitjançant un estudi de detall, reajuste les alineacions en tot allò que calga per a adaptar-les, si escau, a la realitat consolidada o als paràmetres més racionals que aquesta imposa.  
Quarta  
En l'àrea del terme municipal inclosa en el Parc Natural de l?Albufera prevaldran, en tot cas, les determinacions establerts en el seu pla especial de protecció.  
DISPOSICIO DEROGATORIA  
Queden derogats tots els instruments d'ordenació, normes o ordenances d'àmbit municipal que s'oposen al que estableixen aquestes normes urbanístiques.  
ANNEX A LES NORMES URBANISTIQUES  
Fitxes de característiques de les unitats d'execució i àrees de desplegament  
Unitat d'execució  
Àmbit d'ordenança P-1  
Denominació Nucli antic de Sant Antoni  
U.E. SAC-1  
1 Superfície total 14.250 m2  
2 Superfície equipament 1.750 m2  
3 Superfície lliure 8.045 m2  
4 Superfície cessió (2 + 3) 9.795 m2  
5 Superfície ocupada (1-4) 4.455 m2  
6 Superfície màxima 18.525 m2  
7 Aprofitament (6/1) 1,3 m2/m2  
Nota:  
1. Es podrà modificar la delimitació que contenen aquestes normes subsidiàries de conformitat amb el que estableix l'article 118 de la Llei del Sòl, sense que calga la modificació d'aquelles.  
2. S'admetrà un marge d'error d'amidament fins a un 5% sobre els amidaments consignats en la fitxa.  
3. L'edificabilitat per parcel·la neta depèn de l?ordenança corresponent.  
4. El sistema d'actuació, el determinarà l'ajuntament.  
Unitat d'execució  
Àmbit d'ordenança P-1  
Denominació Nucli antic de Sani Antoni  
U.E. SAC-2  
1 Superfície total 800 m2  
2 Superfície equipament  
3 Superfície lliure 660 m2  
4 Superfície cessió (2+3) 660 m2  
5 Superfície ocupada (1-4) 140 m2  
6 Superfície màxima 1.400 m2  
7 Aprofitament (6/1) 1,75 m2/m2  
Nota:  
1. Es podrà modificar la delimitació que contenen aquestes normes subsidiàries de conformitat amb el que estableix l'article 118 de la Llei del Sòl, sense que calga la modificació d'aquelles.  
2. S'admetrà un marge d'error d'amidament fins a un 5% sobre els amidaments consignats en la fitxa.  
3. L'edificabilitat per parcel·la neta depèn de l?ordenança corresponent .  
4. El sistema d'actuació, el determinarà l'ajuntament.  
Unitat d'execució  
Àmbit d'ordenança P-3  
Denominació Eixample sud Sant Antoni  
U.E. SAS-1  
1 Superfície total 2.474 m2  
2 Superfície equipament  
3 Superfície lliure 1.268 m2  
4 Superfície cessió (2 + 3) 1.268 m2  
5 Superfície ocupada (1-4) 1.206 m2  
6 Superfície màxima 6.030 m2  
7 Aprofitament (6/1) 2,43 m2/m2  
Nota:  
1. Es podrà modificar la delimitació que contenen aquestes normes subsidiàries de conformitat amb el que estableix l'article 118 de la Llei del Sòl, sense que calga la modificació d'aquelles.  
2. S'admetrà un marge d'error d'amidament fins a un 5% sobre els amidaments consignats en la fitxa.  
3. L'edificabilitat per parcel·la neta depèn de l?ordenança corresponent.  
4. El sistema d'actuació, el determinarà l'ajuntament.  
Unitat d'execució  
Àmbit d'ordenança., P-3  
Denominació Eixample sud Sant Antoni  
U.E. SAS-4  
1 Superfície total 31.155 m2  
2 Superfície equipament 2.000 m2  
3 Superfície lliure 16.490 m2  
4 Superfície cessió (2 + 3) 18.490 m2  
5 Superfície ocupada (1-4) 12.510 m2  
6 Superfície màxima 26.846 m2  
7 Aprofitament (6/1)  
Nota:  
1. Es podrà modificar la delimitació que contenen aquestes normes subsidiàries de conformitat amb el que estableix l'article 118 de la Llei del Sòl, sense que calga la modificació d'aquelles.  
2. S?admetrà un marge d?error d'amidament fins a un 5% sobre els amidaments consignats en la fitxa.  
3. L?edificabilitat per parcel·la neta depèn de l?ordenança corresponent.  
4. El sistema d'actuació serà el de compensació.  
5. Es redactarà un estudi de detall.  
6. La superfície de cessió inclou a més de la zona verda i els vials de la subzona P-3.2 una cessió complementària i gratuïta per a l'ajuntament segons es dibuixa en els plànols.  
7. La tolerància d'amidament consignada en la nota 2 no s'aplicarà a la superfície màxima que es fixa amb caràcter general.  
Unitat d'execució  
Àmbit d'ordenança' P-8  
Denominació Platja Dosel  
U.E. D-1 (discontinua)  
1 Superfície total 59.341 m2  
2 Superfície equipament 2.785 m2  
3 Superfície lliure 25.064 m2  
4 Superfície cessió (2 + 3) 27.849 m2  
5 Superfície ocupada (1-4) 31.492 m2  
6 Superfície màxima 6.298 m2  
7 Aprofitament (6/1) 0,11 m2/m2  
Nota:  
1. Es podrà modificar la delimitació que contenen aquestes normes subsidiàries de conformitat amb el que estableix l'article 118 de la Llei del Sòl, sense que calga la modificació d'aquelles.  
2. S'admetrà un marge d'error d'amidament fins a un 5% sobre els amidaments consignats en la fitxa.  
3. L'edificabilitat per parcel·la neta depèn de l?ordenança corresponent.   
4. El sistema d'actuació, el determinarà l'ajuntament.  
Unitat d'execució  
Àmbit d'ordenança P-8  
Denominació Platja Dosel  
U.E. D-2 (consolidat)  
1 Superfície total 67.659 m2  
2 Superfície equipament  
3 Superfície lliure 10.900 m2  
4 Superfície cessió (2 + 3) 10.900 m2  
5 Superfície ocupada (1-4) 56.759 m2  
6 Superfície màxima 11.358 m2  
7 Aprofitament (6/l) 1,17 m2/m2  
Nota:  
1. Es podrà modificar la delimitació que contenen aquestes normes subsidiàries de conformitat amb el que estableix l'article 118 de la Llei del Sòl, sense que calga la modificació d'aquelles.  
2. S'admetrà un marge d'error d'amidament fins a un 5% sobre els amidaments consignats en la fitxa.  
3. L'edificabilitat per parcel·la neta depèn de l?ordenança corresponent.  
4. El sistema d'actuació, el determinarà l'ajuntament.  
Unitat d'execució  
Àmbit d'ordenança P-9  
Denominació Marenyel de la Torre  
U.E. MT-2  
1 Superfície total 18.200 m2  
2 Superfície equipament  
3 Superfície lliure (1) 4.545 m2  
4 Superfície cessió (2+3) 5.545 m2  
5 Superfície ocupada (1-4) 13.655 m2  
6 Superfície màxima 2.732 m2  
7 Aprofitament (6/1) 0, 15 m2/m2  
Nota:  
1. Es podrà modificar la delimitació que contenen aquestes normes subsidiàries de conformitat amb el que estableix l'article 118 de la Llei del Sòl, sense que calga la modificació d'aquelles.  
2. S'admetrà un marge d'error d'amidament fins a un 5% sobre els amidaments consignats en la fitxa.  
3. L'edificabilitat per parcel·la neta depèn de l?ordenança corresponent.  
4. El sistema d'actuació, el determinarà l'ajuntament.  
[1] (3860 + 685)  
Unitat d'execució  
Àmbit d'ordenança P-9  
Denominació Marenyet de la Torre  
U.E. MT-2 (consolidat)  
1 Superfície total 76.500 m2  
2 Superfície equipament  
3 Superfície lliure 21.810 m2  
4 Superfície cessió (2 + 3) 21.810 m2  
5 Superfície ocupada (1-4) 54.690 m2  
6 Superfície màxima 10.940 m2  
7 Aprofitament (6/1) 0,14 m2/m2  
Nota:  
1. Es podrà modificar la delimitació que contenen aquestes normes subsidiàries de conformitat amb el que estableix l'article 118 de la Llei del Sòl, sense que calga la modificació d'aquelles.  
2. S'admetrà un marge d'error d?amidament fins a un 5% sobre els amidaments consignats en la fitxa.  
3. L'edificabilitat per parcel·la neta depèn de l?ordenança corresponent.  
4. El sistema d'actuació, el determinarà l'ajuntament.  
Unitat d'execució  
Àmbit d'ordenança P-10  
Denominació Marenyet de 1711a  
U.E. MT-1 (consolidat)  
1 Superfície total 45.900 m2  
2 Superfície equipament  
3 Superfície lliure (1) 18.730 m2  
4 Superfície cessió (2 + 3) 18.730 m2  
5 Superfície ocupada (1-4) 27.170 m2  
6 Superfície màxima 14.740 m2  
7 Aprofitament (6/1) 0,32 m2/m2  
Nota:  
1. Es podrà modificar la delimitació que contenen aquestes normes subsidiàries de conformitat amb el que estableix l'article 118 de la Llei del Sòl, sense que calga la modificació d'aquelles.  
2. S'admetrà un marge d'error d'amidament fins a un 5% sobre els amidaments consignats en la fitxa.  
3. L'edificabilitat per parcel·la neta depèn de l?ordenança corresponent.  
4. El sistema d'actuació, el determinarà l'ajuntament.  
[1] (2100 + 16400)  
Unitat d'execució  
Àmbit d'ordenança P-11/Subàrea P-11.1  
Denominació Marenyet Estany  
U.E. MT-2  
1 Superfície total 106.100 m2  
2 Superfície equipament 5) m2  
3 Superfície lliure (\*5) m2  
4 Superfície cessió (2 + 3) (\*5) m2  
5 Superfície ocupada (1-4) 55.485 m2  
6 Superfície màxima 11.671 m2  
7 Aprofitament (6/1) 0,11 m2/m2  
Nota:  
1. Es podrà modificar la delimitació que contenen aquestes normes subsidiàries de conformitat amb el que estableix l'article 118 de la Llei del Sòl, sense que calga la modificació d'aquelles.  
2. S'admetrà un marge d'error d'amidament fins a un 5% sobre els amidaments consignats en la fitxa.  
3. L'edificabilitat per parcel·la neta serà de 0,20 m2/m2.  
4. Es redactarà un PERI que s'ha d'executar d'acord amb el sistema que determine l'ajuntament.  
5. Les zones verdes i els equipaments s'ajustaran als estàndards de l'annex del Reglament de Planejament.  
Unitat d'execució  
Àmbit d'ordenança P- 11 /Subàrea P- 11.2  
Denominació Mareny Estany  
U.E. ME-2 (consolidat)  
1 Superfície total 76.000 m2  
2 Superfície equipament 1.230 m2  
3 Superfície lliure 46.892 m2  
4 Superfície cessió (2 + 3) 48.122 m2  
5 Superfície ocupada (1-4) 27.878 m2  
6 Superfície màxima 41.812 m2  
7 Aprofitament (6/1) 0,55 m2/m2  
Nota:  
1. Es podrà modificar la delimitació que contenen aquestes normes subsidiàries de conformitat amb el que estableix l'article 118 de la Llei del Sòl, sense que calga la modificació d'aquelles.  
2. S'admetrà un marge d'error d'amidament fins a un 5% sobre els amidaments consignats en la fitxa.  
3. L'edificabilitat per parcel·la neta depèn de l?ordenança corresponent.  
4. El sistema d'actuació, el determinarà l'ajuntament.  
[1] (8560 + 38710)  
Unitat d'execució  
Àmbit d'ordenança P-12  
Denominació Dorat  
U.E. DD-1  
1 Superfície total 28.400 m2  
2 Superfície equipament  
3 Superfície lliure 14.750 m2  
4 Superfície cessió (2 + 3)  
5 Superfície ocupada (1-4) 24.650 m2  
6 Superfície màxima 4.470 m2  
7 Aprofitament (6/1) 0,16 m2/m2  
Nota:  
1. Es podrà modificar la delimitació que contenen aquestes normes subsidiàries de conformitat amb el que estableix l'article 118 de la Llei del Sòl, sense que calga la modificació d'aquelles.  
2. S'admetrà un marge d'error d'amidament fins a un 5% sobre els amidaments consignats en la fitxa.  
3. L'edificabilitat per parcel·la neta depèn de l?ordenança corresponent.  
4. El sistema d'actuació, el determinarà l'ajuntament.  
5. De les parcel·les avui ocupades hi ha una superfície d?1 1.000 m2 afectada per la servitud MT.  
Unitat d'execució  
Àmbit d'ordenança R-1  
Denominació Mareny de Sant Llorenç  
U.E. MSL-1  
1 Superfície total 15.700 m2  
2 Superfície equipament  
3 Superfície lliure (1) 10.050 m2  
4 Superfície cessió (2+3) 10.050 m2  
5 Superfície ocupada (1-4) 5.650 m2  
6 Superfície màxima 7.580 m2  
7 Aprofitament (6/1) 0,48 m2/m2  
Nota:  
1. Es podrà modificar la delimitació que contenen aquestes normes subsidiàries de conformitat amb el que estableix l'article 118, de la Llei del Sòl, sense que calga la modificació d'aquelles.  
2. S'admetrà un marge d'error d'amidament fins a un 5% sobre els amidaments consignats en la fitxa.  
3. L'edificabilitat per parcel·la neta depèn de l?ordenança corresponent.  
4. El sistema d'actuació, el determinarà l'ajuntament.  
[1] (5250 + 4800).  
Unitat d'execució  
Àmbit d'ordenança R-2  
Denominació Brosquil  
U.E. B-1  
1 Superfície total 20.910 m2  
2 Superfície equipament 270 m2  
3 Superfície lliure (1) 10.957 m2  
4 Superfície cessió (2+3) 11.227 m2  
5 Superfície ocupada (1-4) 9.683 m2  
6 Superfície màxima 4.840 m2  
7 Aprofitament (6/1) 0,23 m2/m2  
Nota:  
1. Es podrà modificar la delimitació que contenen aquestes normes subsidiàries de conformitat amb el que estableix l'article 118 de la Llei del Sòl, sense que calga la modificació d'aquelles.  
2. S'admetrà un marge d'error d'amidament fins a un 5% sobre els amidaments consignats en la fitxa.  
3. L'edificabilitat per parcel·la neta depèn de l?ordenança corresponent.  
4. El sistema d'actuació, el determinarà l'ajuntament.  
[1] (2900 + 8057).