Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3449, del 08-03-1999 (1999/1236)

RESOLUCIÓ de 5 de febrer de 1999, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, referida a la modificació del Pla General de València relativa a l'estadi del València CF.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3449

Data del DOGV
:   08-03-1999

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   1999/1236


Data del document
:   05-02-1999

Organisme emissor
:   Conselleria d'Obres Públiques,Urbanisme i Transports

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * València
    * pla d'urbanisme

RESOLUCIÓ de 5 de febrer de 1999, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, referida a la modificació del Pla General de València relativa a l'estadi del València CF. [1999/Q1236]
  
Vist l'expedient remés per l'Ajuntament de València referit a la modificació del Pla General relativa a l'estadi del València CF, i de conformitat amb els següents
  
Antecedents de fet
  
Primer
  
El projecte es va sotmetre a informació pública mitjançant acord del Ple de l'Ajuntament en la sessió del dia 27 de març de 1998. Després del pertinent període d'exposició pública, en el qual es van presentar nombroses al·legacions, es va aprovar provisionalment pel mateix òrgan en data 24 de juliol de 1998.
  
En data 27 d'octubre de 1998 es va remetre a l'Ajuntament de València un informe dels Serveis Tècnics del Servei Territorial d'Urbanisme de València de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, en el qual es considerava que havia de completar-se la documentació de l'expedient amb la justificació per l'Ajuntament de València d'una sèrie de qüestions que, en síntesi, es referien a la justificació de l'interés públic, la consideració de l'aprofitament, el compliment dels paràmetres edificatoris, la dotació d'aparcaments i la fitxa corregida de l'àmbit T-10.
  
Segon
  
El projecte consta de memòria, documentació informativa (perspectives), plans d'informació i plans d'ordenació. A més, s'acompanya el projecte bàsic modificat de la remodelació i ampliació del camp del Mestalla.
  
Tercer
  
L'objecte de la modificació és permetre l'ampliació de l'estadi de futbol del València CF. Per això, es proposa el canvi de les determinacions següents:
  
Canvis de qualificació de terrenys: d'espai públic a GSP-1\* (sistema general servei públic esportiu privat); de GSP-1\* a espai públic; de EL\* (espais lliures privats) a EL (espais lliures públics); de T-9 (àmbit de planejament diferit terciari) a GSP-1\*; i, de T-9 a espai públic.
  
S'elimina el tram del carrer d'Arts Gràfiques situat entre l'estadi i l'àmbit T-10.
  
Regulació d'usos en la zona TER-3, per tal d'evitar la implantació d'una zona d'oci: es prohibeixen els espectacles públics (cines, teatres, sales de festa...), els establiments públics (hostaleria, restauració, pubs...) i les activitats recreatives (casinos, bingos, jocs recreatius...). Queden com a usos permesos els corresponents a la zona TER-3 regulats en el Pla General, excepte els expressament prohibits segons el que indica aquest punt.
  
La modificació es justifica en la necessitat d'ampliar la capacitat de l'estadi i l'adequació dels accessos i mesures de seguretat a la normativa vigent.
  
En el projecte es planteja la permuta de terrenys entre espais públics i GSP-1\*, i es proposa una compensació econòmica a favor de l'Ajuntament, que respon a la diferència de valoració entre les parcel·les aportades pel València CF i les corresponents a l'Ajuntament.
  
Quart
  
València té un Pla General aprovat definitivament pel conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, mitjançant la Resolució de data 28 de desembre de 1988.
  
Com a desenvolupament de l'àmbit T-9, l'Ajuntament de València va aprovar definitivament un estudi de detall en data 26 de setembre de 1997.
  
Cinqué
  
La Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en la sessió del dia 17 de desembre de 1998, va acordar suspendre l'aprovació definitiva de la modificació del Pla General de València relativa a l'estadi del València CF, a causa de vàries deficiències que, en síntesi, es referien a la dotació d'aparcaments, com observació de l'ordenació estructural, i altres qüestions relatives a l'ordenació detallada, com són la justificació de l'interés públic, la consideració de l'aprofitament, els paràmetres edificatoris aplicables i la correcció de la fitxa de l'àmbit T-10.
  
Sisé
  
En data 26 de gener de 1999, el Ple de l'Ajuntament de València va acordar donar compte de les al·legacions presentades pel València Club de Futbol i de l'informe emés pel Servei d'Assessorament Urbanístic, així com ratificar les actuacions dutes a terme en l'expedient des de l'aprovació provisional acordada pel Ple de l'Ajuntament el 24 de juliol de 1998.
  
Entre aquestes actuacions consta la sol·licitud municipal, a proposta del València CF, que quede en suspens l'ordenació prevista per al sector de tribuna recaient a l'avinguda de Suècia, per al seu posterior estudi.
  
Seté
  
Els informes citats en l'apartat anterior tenen com a objecte la justificació de les qüestions que es plantejaven inicialment en l'informe dels Serveis Tècnics de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, que després es van ratificar per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en l'Acord de data 17 de desembre de 1998. Es resumeixen a continuació els arguments més importants que l'Ajuntament addueix per a la justificació de les qüestions plantejades:
  
· Aparcaments
  
S'indica que en l'àmbit T-10 del Pla General (àmbit administratiu institucional Mestalla) està prevista la construcció d'un aparcament subterrani. Es descarta, de moment, la construcció d'un aparcament subterrani a l'avinguda d'Aragó fins que es resolga definitivament la solució d'accés nord al port de València i la solució del túnel ferroviari consegüent al soterrament de l'estació del Nord.
  
Per una altra part, s'argumenten mesures de millora del transport públic, especialment la implantació del servei de transport metropolità, amb dues estacions pròximes (Facultats i Alameda) que donen servei a l'estadi. D'aquesta forma, es redueix la necessitat de dotació d'aparcaments. Finalment, també es justifica que més de la meitat dels espectadors acudeixen al camp a peu, gràcies a la posició cèntrica de l'estadi.
  
· Justificació de l'interés públic
  
S'assenyala el caràcter de l'equip de futbol del València com a equip representatiu de la ciutat; en aquest sentit, l'ampliació de la capacitat de l'estadi augmenta el suport social de l'entitat.
  
En la mateixa línia de defensa de l'interés públic de l'actuació, es justifiquen les millores de l'ordenació urbanística que resulten de la modificació plantejada: la integració dels usos terciaris en la instal·lació esportiva atorga major protagonisme a l'estadi i reforça la seua imatge unitària com a edifici representatiu; s'aconsegueix una millor integració del camp de futbol respecte de l'avinguda d'Aragó; i, finalment, la pròpia remodelació de l'estadi suposa una millora de la qualitat estètica de l'edifici.
  
Des d'un altre punt de vista, la modificació aporta una millora dels accessos i mesures de seguretat, que reforça l'interés públic de l'actuació.
  
Finalment, amb l'actuació proposada s'aconsegueix disposar d'un recinte de gran cabuda, susceptible d'albergar esdeveniments, no solament esportius, sinó també de caràcter cívic, lúdic o recreatiu.
  
· Anàlisi de l'aprofitament
  
S'afirma que no es produeix un increment d'aprofitament lucratiu privat en el sentit que la pràctica urbanística tradicional atorga a aquest concepte. Les raons fonamentals que sustenten tal afirmació són: no és un aprofitament que tinga un benefici econòmic en el trànsit immobiliari; el benefici econòmic per la venda d'entrades és significativament inferior al cost econòmic de les obres d'ampliació; es tracta d'una dotació esportiva de caràcter estructural, per això preval el concepte de servei públic esportiu a la comunitat davant de la consideració com a aprofitament lucratiu.
  
· Paràmetres edificatoris
  
La regulació normativa del Pla General determina que les condicions específiques de volum i forma dels sòls dotacionals de domini i ús privat seran les corresponents a les instal·lacions i construccions públiques de similar naturalesa (article 6.78.2 de les Normes Urbanístiques). En aquest sentit, es justifica que l'estadi del València CF no té a la ciutat una altra edificació similar de naturalesa pública, per la qual cosa no hi ha una regulació específica d'aquestes instal·lacions. La regulació general que s'estableix en l'article 6.71.5 per als serveis públics (GSP) no pot ser d'aplicació directa, de forma mecànica i rígida, en aquest cas perquè els paràmetres que utilitza, coeficient d'edificabilitat màxima, nombre màxim de plantes i altura màxima de cornisa, no són fàcilment traslladables ni projectables a un edifici de característiques singulars com és un estadi de futbol. En conseqüència, ja que no existeix una regulació específica d'aquesta instal·lació esportiva, la pròpia modificació del Pla General és la que defineix la seua normativa concreta, tenint en compte la singularitat de l'edificació i ajustant-se als conceptes bàsics i genèrics del Pla General.
  
Plantejada la qüestió en aquests termes, es justifica el compliment de les condicions d'edificabilitat de les diferents zones a les quals dóna front l'estadi. El front de l'avinguda de Suècia té la qualificació d'eixample i en aquesta zona no es fixa una separació mínima entre edificis i l'altura de cornisa de l'estadi -amb les reserves indicades respecte de la seua aplicació directa a aquest tipus d'edificació- és similar a l'altura de cornisa de les edificacions de l'avinguda de Suècia. La resta de fronts de l'estadi té la qualificació d'edificació oberta, zona en la qual el Pla General ordena directament la configuració dels edificis, i no s'exigeix una separació mínima de la meitat de la major altura de cornisa de les edificacions (exigència que sols és aplicable per a estudis de detall que remodelen l'ordenació prevista en el Pla General).
  
· Fitxa de l'àmbit T-10
  
S'aporta la fitxa corregida de l'àmbit T-10, en la qual s'ha modificat la superfície total de l'actuació, que es redueix de 17.200 metres quadrats a 15.985 metres quadrats.
  
Fonaments de dret
  
Primer
  
La tramitació ha estat correcta, conforme al que estableix l'article 38, per remissió de l'article 55.1, de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística (a partir d'ara LRAU).
  
En particular cal fer menció que l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, de data 17 de desembre de 1998, va ser notificat per l'Ajuntament de València a la representació dels veïns de l'avinguda de Suècia. A més, aquesta representació va formular un nou escrit d'al·legacions davant la Comissió Territorial d'Urbanisme, amb data 11 de gener de 1999. En conseqüència, i de conformitat amb el que disposa l'article 58 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, ha de considerar-se que aquests interessats han tingut una adequada participació en l'expedient.
  
Segon
  
La documentació està completa, als efectes del compliment del que estableix l'article 27 de la LRAU.
  
Tercer
  
Com a consideració prèvia cal indicar que la LRAU estableix una clara divisió competencial en matèria de planejament urbanístic. Segons aquesta, l'ordenació estructural és competència de l'administració autonòmica i l'ordenació detallada correspon a l'administració local. En aquest ordre de coses, l'article 40.1 estableix aquelles qüestions que poden ser objecte de valoració per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, en l'aprovació dels plans, per incidir en l'ordenació estructural. Així com aquelles que no poden ser qüestionades per aquesta administració per estar dins de l'esfera local. En aquest sentit, el número del 2 article 40 estableix que "les resolucions autonòmiques sobre l'aprovació definitiva, mai no qüestionaran la interpretació de l'interés públic local formulada pel municipi des de la representativitat que li confereix la seua legitimació democràtica, i es podrà fundar, exclusivament, en exigències de la política urbanística i territorial de la Generalitat, definida per aquesta llei i integrada per les comeses abans enunciades (vegeu l'article 40.1 LRAU)".
  
D'acord amb el que s'ha dit, cal tenir en compte que la major part de les qüestions que planteja la modificació que es tramita pertanyen a l'ordenació detallada i per tant són competència de l'administració local. Solament la dotació d'aparcaments, quant a activitat susceptible de generar trànsit intens, té incidència en l'ordenació estructural, conforme a l'article 17.1.I de la LRAU. Convé precisar que fins i tot la dotació GSP-1\* (considerada en el Pla General vigent com a sistema general d'ús privat) no pertanyeria a la xarxa primària estructural, ja que aquesta s'integra únicament per dotacions públiques, segons l'article 17.2 de la LRAU.
  
Quart
  
En valorar les al·legacions presentades s'aprecia que la majoria incideixen en aspectes de l'ordenació detallada i, per tant, pertanyent a l'esfera local de competències: perjudicis que la modificació comporta per als veïns de l'avinguda de Suècia i del carrer de Joan Reglà o qüestions que depenen fonamentalment de la normativa d'altures i distàncies entre edificacions. D'acord amb la distribució competencial referida en el número anterior, únicament són valorades les qüestions que incideixen en l'ordenació estructural, i es concreten en la qüestió de la dotació d'aparcaments. Per una altra part, amb els nous informes emesos per l'Ajuntament de València es considera que ja hi ha una valoració municipal de les qüestions plantejades en les al·legacions i en l'informe emés pel València CF, SAD.
  
Cinqué
  
Respecte de l'eliminació d'un tram del carrer d'Arts Gràfiques, consta en l'expedient administratiu un informe favorable del Servei de Transports i Circulació de l'Ajuntament de València, de data 13 de juny de 1996.
  
Sisé
  
Analitzada específicament la qüestió dels aparcaments -tenint en compte que és una determinació de l'ordenació estructural, com ja s'ha argumentat-, es considera que les justificacions aportades per l'Ajuntament de València són suficients per a acomplir aquesta determinació, fonamentalment per les mesures de millora del transport públic que, des del punt de vista de l'ordenació estructural, resulten les més adequades per a solucionar els problemes de congestió de les activitats susceptibles de generar trànsit intens. En aquest sentit, es considera que les àrees situades a menys de 500 metres d'una estació de ferrocarril, són zones d'alta accessibilitat en transport públic.
  
Sense perjudici d'això, s'insta l'ajuntament perquè adopte mesures correctores per a reduir l'impacte sobre l'accessibilitat viària de la zona.
  
Seté
  
Respecte de les qüestions d'ordenació detallada, es consideren les majors justificacions que ha aportat l'Ajuntament de València, sense que procedesca entrar a valorar el fons de les qüestions, ja que, de conformitat amb l'article 40.2 de la LRAU, les resolucions autonòmiques no poden qüestionar la interpretació de l'interés públic local formulada pel municipi.
  
Vuité
  
Davant la sol·licitud municipal de deixar en suspens l'àmbit que correspon al sector de tribuna recaient a l'avinguda de Suècia, es proposa una aprovació parcial de la modificació, en els termes que regula l'article 41 de la LRAU.
  
Nové
  
La Comissió Territorial d'Urbanisme, a proposta del sotssecretari d'Urbanisme i Ordenació Territorial, és l'òrgan competent per a emetre dictamen informatiu respecte dels plans generals -i de les seues modificacions- de municipis de més de 50.000 habitants, de conformitat amb el que disposa l'article 39, per remissió de l'article 55.1, de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, en relació amb l'article 10.a, per remissió de l'article 9.1, del Decret 77/1996, de 16 d'abril, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament dels Òrgans Urbanístics de la Generalitat Valenciana, i l'article 10 del Decret 32/1998, de 31 de març, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
El conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports és l'òrgan competent per a resoldre sobre l'aprovació definitiva dels plans generals -i de les seues modificacions- de municipis de més de 50.000 habitants, de conformitat amb el que estableix l'article 39, per remissió de l'article 55.1, de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, en relació amb l'article 6.d del Reglament dels Òrgans Urbanístics de la Generalitat Valenciana.
  
Vists els preceptes legals citats i altres de general i pertinent aplicació, amb l'informe previ de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, resolc:
  
Aprovar definitivament la modificació del Pla General de València relativa a l'estadi del València CF, excepte l'àmbit corresponent al sector de tribuna recaient a l'avinguda de Suècia, l'aprovació del qual queda suspesa.
  
Aquesta resolució entrarà en vigor el mateix dia en què es publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Contra aquesta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar recurs contenciós administratiu, davant la Sala Contenciosa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos, comptadors des de l'endemà de la notificació o publicació d'aquesta, de conformitat amb el que estableix l'article 10 i 46 de la Llei Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, de 13 de juliol de 1998. Tot això, sense perjudici que puga exercitar qualsevol altre recurs que estime oportú.