Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9229, del 03-12-2021 (2021/12139)

DECRET 191/2021, de 3 de desembre, del Consell, de concessió de la Distinció per la Defensa dels Drets i Llibertats Constitucionals.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9229

Data del DOGV
:   03-12-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/12086


Data del document
:   03-12-2021

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * distinció honorífica

DECRET 191/2021, de 3 de desembre, del Consell, de concessió de la Distinció per la Defensa dels Drets i Llibertats Constitucionals. [2021/12955]  
El Consell va aprovar, el 4 de desembre de 2015, el Decret 218/2015, de creació de la Distinció per la Defensa dels Drets i Llibertats Constitucionals, amb la finalitat de commemorar el Dia de la Constitució Espanyola a la Comunitat Valenciana. L'article 3 del Decret preveu que el Consell, mitjançant un decret, podrà atorgar anualment distincions en reconeixement a l'especial labor, lluita o trajectòria de persones físiques o jurídiques en favor dels drets i llibertats públiques continguts en la Constitució.  
  
El professor Avelino Corma Canós (Moncofa, 1951) va estudiar Química en la Universitat de València i es va doctorar en la Universitat Complutense de Madrid. Després de realitzar estudis en el Departament d'Enginyeria Química de la Queen's University de Kingston (Canadà), va entrar com a investigador i, posteriorment, professor d'investigació en el CSIC. Des de 1990 dirigeix l'Institut de Tecnologia Química ITQ, centre mixt creat pel Consell Superior d'Investigacions Científiques i la Universitat Politècnica de València. Avelino Corma és un expert reconegut internacionalment en catalitzadors sòlids àcids i bifuncionals, aplicats al refinament del petroli, petroquímica i processos químics. Dels seus laboratoris han sorgit nombrosíssimes patents, i és el científic espanyol amb millor índex h (sistema que avalua la qualitat científica). Ha rebut un gran nombre de prestigiosos premis i distincions, entre els quals es compten el Premi Rei Jaume I en Noves Tecnologies (2000), l'Ordre al Mèrit Civil (2002), el Premi Príncep d'Astúries d'Investigació (2014), la Blaise Pascal Medal for Chemistry de l'European Academy of Sciences, o el Heinz Heinemann Award de la International Association of Catalysis Societies (2020). El 30 de novembre de 2021 ha ingressat com a acadèmic d'honor en la Reial Acadèmia de Medicina de la Comunitat Valenciana.  
  
Ana María Lluch Hernández (València, 1949) es llicencià en Medicina i Cirurgia en 1981 per la Universitat de València, on es doctorà en 1985. En 1986, va obtindre la condició de professora titular i en 2010 la de catedràtica en la Facultat de Medicina de la Universitat de València. Va ampliar estudis en l'Institut de Tumors de Milà i en el Breast Medical Oncology Service de l'Anderson Cancer Center. Quant a la seua vocació clínica, va desenvolupar la seua formació com a metgessa interna resident en el Servei d'Hematologia i Oncologia Mèdica de l'Hospital Clínic Universitari de València, en el qual va exercir posteriorment com a especialista, cap clínica i cap del Servei. La seua trajectòria en la investigació i en el tractament dels tumors de la mama l'han feta creditora del Premi a la Dona Treballadora, del Premi Isabel de Villena, del Premi Isabel Ferrer, del Premi Salut i Societat, del Premi Sanitària 2000, de la Distinció al Mèrit científic atorgat per la Generalitat en 2010, de la Medalla de la Universitat de València i del Premi Certamen Mèdic en 2019. Des de l'1 d'abril de 2014 és acadèmica de número de la Reial Acadèmia de Medicina i Ciències Afins de la Comunitat Valenciana i figura en la llista Forbes 2018 entre els cent millors metges d'Espanya. Ha sigut assessora dels plans i programes públics contra el càncer a la Comunitat Valenciana. Actualment és coordinadora del Grup d'Investigació de Biologia en Càncer de Mama en l'Incliva-Institut d'Investigació Sanitària.  
  
Francisco Juan Martínez Mojica (Elx, 1963) és catedràtic de Microbiologia de la Universitat d'Alacant. El doctor Mojica va estudiar el primer cicle de la llicenciatura de Biologia en la Universitat de Múrcia i el segon cicle en la Universitat de València, i es va doctorar en 1993 per la Universitat d'Alacant i la Universitat Paris-Sud. Després de sengles estades postdoctorals en la Universitat de Utah (1993) i en la Universitat d'Oxford (1995-1996), en 1997 va tornar a la Universitat d'Alacant com a professor titular de Microbiologia i va fundar el grup d'investigació Microbiologia Molecular, centrat en l'estudi dels sistemes d'immunitat adquirida. És considerat pare de la revolucionària eina d'edició genètica CRISPR/Cas 9, que utilitzen grups de tot el món per a intentar curar malalties d'origen genètic com el càncer i la distròfia muscular, i que el va situar com un dels favorits per als premis Nobel de Química i Medicina en els últims anys. Ha rebut nombrosos premis, com el Premi Jaume I en Investigació Bàsica en 2016, i ha sigut el primer espanyol a aconseguir l'Albany Medical Center Prize, en 2017, que és considerat com el guardó més important en el camp de la investigació mèdica dels Estats Units.  
  
  
La Plataforma Sense Llar de la Comunitat Valenciana, creada per a contribuir a la prevenció i l'erradicació de l'exclusió sociorresidencial a la Comunitat Valenciana, per a visibilitzar la realitat de les persones sense llar i desenvolupar una labor d'incidència política davant de les administracions, i per a promoure i facilitar l'intercanvi d'informació i experiències i sensibilitzar la societat, aglutina entitats de la Comunitat Valenciana que treballen amb el col·lectiu dels «sense sostre» i per a ells. Està integrada per les onze entitats següents: l'ONG Accem, l'Associació Valenciana de Caridad, l'Associació Bokatas, Càritas València, la Fundació Cepaim, el Comité Antisida Comunitat Valenciana, la Fundació Salut i Comunitat, Metges del Món Comunitat Valenciana, Missió Evangèlica Urbana, Obra Mercedària i Ordre Hospitalària Sant Joan de Déu. Actualment compta amb més de 100 professionals i més de 150 persones voluntàries.  
  
Per tot això, d'acord amb l'article 3 del Decret 218/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual es crea la Distinció per la Defensa dels Drets i Llibertats Constitucionals, en reconeixement a la seua especial labor, lluita i trajectòria en favor dels drets i llibertats públiques continguts en la Constitució, a proposta del president de la Generalitat, amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió de 3 de desembre de 2021,  
  
  
  
DECRETE  
  
Concedir la Distinció per la Defensa dels Drets i Llibertats Constitucionals a:  
Avelino Corma Canós, Ana Lluch Hernández i Francisco Martínez Mojica, per la seua contribució a la promoció de la ciència i de la investigació científica i tècnica, i a la protecció de la salut en benefici de l'interés general.  
Plataforma Sense Llar de la Comunitat Valenciana, pel seu treball a favor de la prevenció i l'erradicació de l'exclusió sociorresidencial a la Comunitat Valenciana.  
  
Xixona, 3 de desembre de 2021  
  
El president de la Generalitat,   
XIMO PUIG I FERRER