Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 257, del 03-06-1985 (1985/804378)

ORDRE de 21 de maig de 1985, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es regula el Pla de Reciclatge del Professorat per a impartir classes de valencià, tant dels professors que hi accedeixen de nou com dels qui ja exerceixen la funció docent a la Comunitat valenciana.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/1985/05/21/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   257

Data del DOGV
:   03-06-1985

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1985/804378


Data del document
:   21-05-1985

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Ciència

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

Ordre de 21 de maig de 1985, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es regula el Pla de Reciclatge del Professorat per a impartir classes de valencià, tant dels professors que hi accedeixen de nou com dels que ja exerceixen la funció docent a la Comunitat Valenciana.  
D'acord amb la Llei Orgànica 5/1982 d?1 de juliol, que aprova l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, es confereix a la Generalitat Valenciana competència en matèria lingüística segons l'article 7.é i matèria d'Ensenyaments segons l'article 35.   
En aplicació del Mandat Estatutari es dicta la Llei 4/1983, de 23 de novembre d'Us i Ensenyament del Valencià que en l'article 23. regula el coneixement que han de tenir d'ambdues llengües els professors establerts a la Comunitat Valenciana. D'acord amb aquesta Llei es dicta el Decret 19/1984 de 30 de juliol, que regula, als articles 5, 6 i a la Disposició Final Primera, l'ús del valencià en l'àmbit de l'Ensenyament no Universitari que desplega aquesta Ordre.   
En virtut d'això,   
DISPOSE:   
Article primer  
La titulació acadèmica requerida per a exercir l'ensenyament del valencià en els distints nivells educatius no universitaris serà la que s'estableix en l'article sisé del Decret 79/1984.   
Article segon  
El certificat oficial universitari, acreditatiu de posseir un coneixement suficient del valencià, exigit per poder impartir l'assignatura als distints nivells educatius, s'obtindrà en haver superat els corresponents Cursos de Reciclatge del professorat.   
Article tercer  
A tal efecte, la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència organitzarà un pla de Cursos de Reciclatge per a cada període corresponent a cada curs escolar, i establirà els convenis pertinents amb les universitats valencianes, a fi d'executar-lo.   
Article quart  
Aquest pla de Cursos de Reciclatge consta de dos cicles; un primer cicle que comprén els nivells elemental i mitjà, així com un curs específic d'Ensenyament Secundari i d'un segon cicle que comprén el nivell superior; els continguts d'aquests nivells seran graduats i progressius.   
Article cinqué  
Les matèries que integren els diferents nivells dels dos cicles dels Cursos de Reciclatge, així com la distribució horària, són les que figuren a l'annex I de la present Ordre.   
Els programes i les orientacions respectives oficials són els que figuren com a annex II a la present Ordre.   
Article sisé  
1. S'atendran obligatòriament al present Pla de Reciclatge tots aquells professors que han sol·licitat l'habilitació per impartir l'ensenyament del valencià als seus centres respectius.   
2. Així mateix s'hi atendran aquells professors de nou accés en funció docent en la Comunitat Valenciana, bé per concurs de trasllats, bé per accés directe, o bé per oposició, que no hagen superat les proves d'aptitud lingüística previstes per la legislació vigent.   
Article seté  
La Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, dintre de les seues possibilitats, en tant que els alumnes de les Escoles Universitàries de Formació del Professorat d'EGB de la Comunitat Valenciana, no hi cursen els estudis necessaris que els capaciten per al domini de les dues llengües oficials, atendrà també aquests estudiants com a alumnes de Cursos de Reciclatge.   
Article vuité  
Per a matricular-se als Cursos de Reciclatge, s'haurà d'estar en possessió d'alguna de les titulacions següents:   
-Diploma de les Escoles Universitàries del Professorat d'EGB.   
-Títol de Llicenciat en qualsevol Facultat Universitària o titulat d'Escola Tècnica Superior.   
-Diploma de les diverses Escoles Universitàries.   
Article nové  
La matrícula només podrà ser oficial, i es formalitzarà en les universitats valencianes col·laboradores.   
La matriculació comporta l'assistència obligatòria als cursos i la realització de les proves que s'establiran per a cada matèria i per a cada nivell.   
La matriculació facultarà per a les proves de dues convocatòries: la de juny i la de setembre.   
Els cursos de Reciclatge per a professors d'EGB i llicenciats que tinguen la condició de funcionaris en exercici, així com la d'aquells contractats per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, seran gratuïts.   
Article deu  
Les proves de domini oral que es realitzen al llarg del reciclatge sols tindran un caràcter prescriptiu en els casos següents:   
a) Per a poder matricular-se al nivell elemental sense haver cursat el nivell previ de no- valencianoparlants.   
b) Per a poder matricular-se al curs específic d'Ensenyament Secundari sense haver cursat el nivell previ de no - valencianoparlants .   
c) Per a obtenir l'apte de la prova d'accés 1.   
d) Per a obtenir el Certificat de Capacitació, bé siga per la prova d'accés 2 o bé per la progressió de nivells.   
Aquests professors que no superen aquesta prova, tret dels de l'apartat d), hauran de matricular-se necessàriament en el curs previ per a no- valencianoparlants organitzats a tal efecte.   
Article onze  
1. Per accedir del Nivell Elemental al Nivell Mitjà caldrà haver aprovat l'assignatura "Llengua 1" del Nivell Elemental; al contrari, aquest requisit no serà preceptiu en el cas de l'assignatura "Cultura".   
2. Per accedir del Primer Cicle al Segon Cicle del Reciclatge, caldrà que els alumnes hagen aprovat totes les assignatures que integren el Primer Cicle.   
3. Per a aquells alumnes que opten per accedir d'un nivell determinat a un altre superior sense necessitat de cursar la totalitat del Pla de Reciclatge, s'estableixen dues possibilitats d'accés, consistents en:   
Prova d'accés 1: del Nivell Elemental al Nivell Mitjà, que comprendrà les assignatures pròpies del Nivell Elemental, a més de la corresponent prova d'expressió i comprensió orals.   
Prova d'accés 2: que comprendrà totes les assignatures prèvies del Primer Cicle (Nivells Elemental i Mitjà) a més de la corresponent prova d'expressió i comprensió orals.   
4. En superar la Prova d'accés 1, l'alumne podrà sol·licitar que li siga expedit el resguard corresponent d'haver aprovat el Nivell Elemental. En superar la Prova d'accés 2, l'alumne podrà sol·licitar que li siga expedit el resguard corresponent d'haver aprovat el Nivell Mitjà, o si s'escau el Certificat de Capacitació.   
Article tretze  
1. En posseir un professor el Certificat Oficial Universitari expedit per les Universitats col·laboradores, acreditatiu d'haver cursat profitosament el Primer Cicle, la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, li lliurarà el Certificat de Capacitació.   
2. De la mateixa manera en posseir un professor el Certificat Oficial Universitari expedit per les Universitats col·laboradores, acreditatiu d'haver cursat profitosament el segon cicle, la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, li lliurarà el Diploma de Mestre de Valencià.   
3. Per als professors d'Ensenyament Secundari que hagen superat el curs específic (ES), en acabar aquest, la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència els lliurarà un Certificat d'Aptitud.   
Article catorze  
1. El Certificat de Capacitació faculta el professor que l'obtinga per a l'ensenyament del valencià com a assignatura a Pre-escolar, Cicle Inicial i Cicle Mitjà d'EGB i en valencià com a llengua vehicular per a la totalitat dels nivells d'ensenyament no universitari, sempre que aquest posseesca les titulacions o condicions acadèmico-administratives requerides per a impartir la docència en aquests nivells.   
2. El Diploma de Mestre de Valencià capacita el professor que l'obtinga a l'ensenyament de i en valencià per a tots els nivells d'ensenyament no universitari, sempre que aquest posseesca les titulacions acadèmico-administratives requerides per a impartir la docència en aquests nivells.   
3. El Certificat d'Aptitud capacita el professor d'Ensenyament Secundari que l'obtinga, per a fer en valencià l'ensenyament de les matèries pròpies d'aquest nivell, tret, com és lògic, de l'assignatura de valencià.   
DISPOSICIO FINAL  
1. La Conselleria de Cultura, Educació i Ciència expedirà el corresponent Certificat de Capacitació á aquells professors d'EGB i Ensenyament Secundari que estiguen en possessió del certificat corresponent al Nivell Mitjà dels cursos anomenats de "Lingüística Valenciana i la seua Didàctica" expedits per la Universitat d'Alacant o per la Universitat de València.   
2. La Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, expedirà el Diploma de Mestre de Valencià a aquells professors d'EGB i d'Ensenyament Secundari que estiguen en possessió del certificat corresponent al Nivell Superior dels cursos anomenats de "lingüística Valenciana i la seua didàctica" expedits per la Universitat d'Alacant o per la Universitat de València.   
DISPOSICIO TRANSITORIA  
Els alumnes que en començar el curs 85/86. estiguen en possessió del certificat corresponent al Nivel Elemental dels cursos de "Lingüística Valenciana i la seua didàctica" completaran el Primer Cicle de Reciclatge segons el pla del curs anterior.   
València, 21 de maig de 1985.   
El Conseller de Cultura, Educació i Ciència,  
CEBRIA CISCAR I CASABAN  
ANNEX I  
Nivell No-valencianoparlants  
-Comprensió i expresió oral  
-Comprensió escrita  
-Iniciació a l'expresió escrita 100 h.  
PRIMER CICLE  
Nivell Elemental  
-Llengua I 70 h.  
-Cultura 30 h.  
Nivell Mitjà  
-Llengua II 70 h.  
-Literatura I 30 h.  
Al·llarg d'aquest Primer Cicle, els alumnes hauran de cursar obligatòriament 20 hores de Didàctica (Didàctica I).  
Curs específic d?Ensenyament Secundari  
-Destinat a professors de les diverses assignatures d?ensenyament secundari, tret dels de l'assignatura de valencià.  
-Llengua I 70 h.  
-Didàctica específica: vocabularis tècnics i temes complementaris 30 h.  
SEGON CICLE  
Nivell Superior  
Llengua III 70 h.  
Literatura II 30 h.  
Al·llarg d'aquest cicle els alumnes hauran de cursar obligatòriament 20 hores de didàctica (Didàctica II).  
ANNEX II  
NIVELL NO-VALENCIANOPARLANTS  
ÀREES TEMÀTIQUES  
OBJECTIUS COMUNICATIUS  
1. Informació personal (1)  
Saludar i dir adéu.  
Identificar-se i identificar una tercera persona. Demanar el nom a un interlocutor.  
Demanar per algú.  
Demanar disculpes.  
Intercanviar informació sobre fets passats en la vida d'un mateix o dels altres.  
Demanar amb qui vol parlar algú, per telèfon, i dir si hi és o no.  
Descriure un mal o una malaltia.  
Expressar un estat d?ànim o un estat físic.  
Expressar sensacions físiques. Donar conselles.  
2. Informació personal (2)  
Presentar-se i presentar una tercera persona.  
Respondre a una presentació.  
Identificar una tercera persona (vincles familiars).  
Demanar i dir l?edat.  
Descriure una tercera persona pel que fa a l'aspecte físic, els vestits i el·lloc: d'origen.  
Descriure vestits (per la mida i el color).  
Fer apreciacions favorables o desfavorables sobre una tercera persona.  
Demanar i dir què s'ha fet d'algú.  
3. Localitzacions  
Demanar i dir on viu algú o quin telèfon té.  
Demanar i donar indicacions d'on és una adreça, segons punts de referència.  
Preguntar i indicar on el un lloc o un servei dins d'un edifici.  
Demanar i indicar com es va a un lloc.  
Indicar la distancia que hi ha d'un lloc a un altre.  
Demanar i dir on està situada una casa/habitatge.  
Localitzar habitacions i mobiliari d?una casa.  
Demanar i dir on es col·loquen les coses (atifells i objectes de cuina).  
4. Temps  
Demanar i dir l'hora.  
Demanar i dir els horaris d'espectacles, botigues, transports públics i d'altres serveis.  
Demanar i dir una data.  
Demanar i dir quan es pensa fer alguna cosa.  
Dir la durada d?un fet o esdeveniment.  
Fer recordar a algú, alguna cosa.  
Dir si et recordes o no de fer alguna cosa.  
Dir quan ha passat alguna cosa sense precisar-ne la data ni l?hora amb exactitud.  
Felicitar en dates assenyalades.  
5. Accions, activitats i esdeveniments  
Demanar i dir què fa algú, ara, en el moment present.  
Demanar i dir què fa algú habitualment.  
Demanar i dir què ha fet algú o què li ha passat recentment.  
Demanar i dir què ha passat fa un moment.  
Demanar i dir si algú ha fet o no alguna cosa.  
Proposar de fer una cosa conjuntament. Acceptar-ho, o refusar-ho.  
Formular invitacions. Acceptar o refusar invitacions. Excusar-se.  
Demanar disculpes per haver arribat tard i indicar-ne els motius.  
6. Feina  
Demanar i dir on es treballa.  
Demanar i dir a què es dedica algú.  
Dir en què consisteix un treball.  
Demanar informació i. donar-la sobre les condicions d?un treball: salari, horari, vacances  
Dir quins requisits són necessaris per fer un treball.  
Demanar i dir què ha de fer algú al treball i com ho ha de fer.  
Donar instruccions.  
Opinar sobre un treball i expressar confirmació sobre un advertiment previ.  
Demanar i donar informació sobre un treball futur.  
7. Quantificació i descripció  
Demanar tanda en una botiga.  
Expressar quantitats i mesures.  
Dir com es vol un producte.  
Demanar i dir el preu d'un producte.  
Identificar i dir el preu d'un producte.  
Identificar un objecte. Dir de qui és i de quin tipus és.  
Fer apreciacions de qualitat i comparacions.  
Dir de què és fet un objecte.  
Descriure un objecte.  
Descriure l'estat defectuós d'un objecte.  
Descriure condicions atmosfèriques.  
8. Opinions, preferències i aversions  
Expressar opinions sobre persones.  
Expressar opinions, gustos i preferències sobre coses.  
Expressar una opinió sobre un espectacle.  
Expressar opinions sobre activitats, costums, passatges, personatges, etc., fent comparacions en el temps.  
Comparar el passat amb el present.  
Expressar opinions sobre temes d'actualitat.  
Fer valoracions d'objecte a partir de percepcions físiques.  
9. Peticions, serveis i disponibilitats  
Demanar i dir què hi ha i qui hi ha en algun lloc.  
Demanar i dir si algú pot fer alguna cosa.  
Explicar una avaria.  
Fer reclamacions per falta de formalitat.  
Respondre a les reclamacions.  
Demanar ajuda.  
Donar instruccions en cas d?emergència.  
Demanar autorització per fer una cosa.  
Demanar permís.  
Autoritzar a fer alguna cosa. Donar permís.  
Prohibir de fer alguna cosa. Denegar permís.  
Ordenar de fer alguna cosa.  
ELEMENTS LINGÜÍSTICS NIVELL NO-VALENCIANOPARLANTS  
-Substantiu: noms de lletres, noms propis.  
 Flexió de gènere i nombre.  
-Article definit, indefinit i personal.  
-Apostrofació.  
-Contraccions.  
-Adjectius: demostratius, numerals, interrogatius, possessius i indefinits.  
 Adjectius d'una i dues terminacions.  
 Flexió de gènere i nombre.  
 Adjectiu superlatiu.  
-Pronoms personals: forts i febles.  
 Combinació de pronoms.  
 Pronom "en" amb verbs pronominals.  
 Pronom "hi" en funció de règim preposicional.  
-Pronoms indefinits.  
-Pronoms demostratius neutres.  
-Verbs: Present d'Indicatiu dels verbs: ser-hi, haver-hi, ser, dir-se, tenir, estar-se, viure, anar, anar-se'n, venir.  
 Present d'Indicatiu (1.ª AR/3.ª IR): arribar, començar, tancar, obrir i eixir.  
 Imperfet d'Indicatiu: verbs regulars i irregulars.  
 Imperfet d'Indicatiu de radicals tònics: caure, creure, dur, fer, seure, traure, veure, riure i dir.  
 Present d'Indicatiu verbs de la 2.a conjugació.  
 Verbs 3.1 conjugació incoatius.  
 Pretèrit Indefinit dels verbs conjugats amb pronoms.  
 Futurs regulars i irregulars.  
 Condicionals regulars i irregulars.  
 Temps passats.  
 Pretèrit Perfet Perifràstic.  
 Imperatius.  
 Verbs de règim preposicional.  
 Present de Subjuntiu d'alguns verbs irregulars.  
 Ser i Estar referits a subjectes no animats.  
-Perífrasi: de possibilitat amb el verb Deure.  
 d'obligació (Pr. Ind.) haver de + infinitiu / haver-se + de + infinitiu. .  
 d'obligació haver de + infinitiu en condicional, de probabilitat en passat, d'obligació en futur.  
-Adverbis i locucions: de lloc, de temps.  
-Preposicions i locucions prepositives.  
-Sufixos (noms d'oficis).  
-Gentilicis.  
-Concordança entre subjecte i atribut.  
-Comparació més ... que/tan ... com.  
PROGRAMA DE LLENGUA  
PRIMER CICLE  
Nivell elemental  
Llengua I  
Història de la llengua - Dialectologia - Sociolingüística  
1. Origen, característiques i classificació de les llengües romàniques.  
1.1. La nostra llengua dins el conjunt de les llengües romàniques.  
a) Límits lingüístics.  
b) Caracterització ortogràfica.  
c) Caracterització demogràfica.  
2. Llengües i dialectes.  
2.1. Concepte de llengua i dialecte.  
2.2. Variants dialectals del nostre domini lingüístic.  
a) Classificació i límits.  
b) Caracterització bàsica.  
3. La llengua en cada situació o funció concreta: Els registres lingüístics més freqüents.  
Fonologia i ortografia  
1. Els sons i les grafies.  
1.1. Els sons de la llengua. Tira fònica.  
1.2. Caracterització dels sons. Els alfabets fonètics.  
1.3. Grafia: lletra i dígraf.  
1.4. Correspondència entre sons i grafies.  
1.5. Introducció al concepte de fonema.  
2. El vocalisme.  
2.1. Sons vocàlics: sistema tònic i sistema àton. Neutralitzacions i al·lòfons.  
2.2. La síl·laba: divisió dels mots en síl·labes i separació a final de línia.  
2.3. Diftongs decreixents i creixents.  
2.4. Funció consonàntica de i/u.  
2.5. L'accentuació. L'accent tònic i l?accent gràfic (agut i greu).  
2.6. L?accent diacrític: casos més usual.  
2.7. La dièresi.  
2.8. L?elisió i l'ús de l?apòstrof en l?article i la preposició de.  
3. El consonantisme.  
3.1. Classificació articulatòria.  
3.2. Relacions entre els sons oclusius i la seua representació ortogràfica.  
3.3. Relacions entre els sons fricatius i la seua representació ortogràfica.  
3.4. Relació entre els sons africats i la seua representació ortogràfica.  
3.5. Relació entre els sons nasals i la seua representació ortogràfica.  
3.6. Relació entre els sons laterals i la seua representació ortogràfica.  
3.7. Relació entre els sons vibrants i la seua representació ortogràfica.  
3.8. Emmudiments. Particularitats fonètiques i representació ortogràfica.  
Morfosintaxi  
1. Introducció a la frase.  
1.1. Observació pràctica i noció de frase.  
1.2. La frase i el seu significat. Relació amb el context.  
1.3. Menes de frases. Lligam entre significat, entonació i puntuació dins les frases.  
1.4. Ordre dels elements de la frase.  
2. El sintagma nominal.  
2.1. Noció de morfema, mot i sintagma.  
2.2. El sintagma nominal. Els constituents i les seues funcions.  
2.3. Funció substantiva. El nom com a nucli. Morfologia del nom. Els substituïts: els pronoms personals tònics.  
2.4. Funció adjectiva. El complement del nom. Morfologia de l'adjectiu.  
2.5. Funció determinativa. Els determinants. La doble funció. Morfologia de l?article. L?article personal. La contracció. ús de l'anomenat article neutre davant l?adjectiu i frase introduïda ?que?. Els adjectius pronominals i els quantificadors. Morfologia.  
3. El sintagma verbal.  
3.1. El verb, nucli de la frase.  
3.2. Els constituents i les seues funcions.  
3.3. Els verbs segons el seu significat i funcionament dins la frase: transitius, intransitius i atributs.  
3.4. Morfologia del verb: morfemes de persona, de mode i de temps. L'auxiliaritat.  
3.5. La conjugació regular. Les formes no personals.  
3.6. Irregularitats més corrents. Verbs d'irregularitat especial: anar, dir, ser, estar, fer, poder, saber, voler.  
3.7. Els complements verbals. Objectes directe, indirecte i preposicional; circumstancial de lloc. Llur substitució pronominal (un sol pronom).  
Lèxic i estilística  
1. La comparació.  
1.1. La comparació formal.  
1.2. Elements de la comparació. ?Base? substantiva, adjectiva, verbal i adverbial. Comparacions lliures. Comparacions lexicalitzades.  
1.3. La polisèmia. L?homonímia. Sentit propi i recte. Sentit figurat.  
2. La derivació.  
2.l. Morfemes de derivació: augmentatius, diminutius, col·lectius, quantificadors.  
3. La composició.  
3.1. Mots compostos de substantius, adjectius i verbs.  
4. Interferències fonètiques, lèxiques i sintàctiques que, en relació amb el castellà, afecten el vocabulari bàsic. Destriar-les dels vulgarismes i col·loquialismes.  
Nivell mitjà  
Llengua II  
Història de la llengua - Dialectologia - Sociolingüística  
1. llengua a través de la història.  
1.1. Orígens de la llengua.  
1.2. L'Edat Mitjana.  
1.3. La Decadència.  
1.4. La Renaixença.  
1.5. El segle xx. La normativització.  
2. Situació actual de la llengua.  
2.1. Conflicte lingüístic. Diglòssia i bilingüisme.  
Àmbits d'ús: concepte de llengua interposada.  
Substitució i normalització lingüística.  
2.2. Marc social i legal.  
2.3. Necessitat d'una escola normalitzada.  
Fonologia i ortografia  
1. El vocalisme.  
1.1. Revisió dels sistemes vocàlics àton i tònic. Neutralitzacions.  
1.2. Problemes ortogràfics. Els principals cultismes, derivats i pseudo-derivats.  
1.3. Casos conflictius l?accentuació gràfica. Aprofundiment en l'estudi de l?accent diacrític i la dièresi.  
1.4. Redistribució de la síl·laba dins la tira fònica. Fenòmens de fonètica sintàctica: elisions i sinalefes.  
2. El consonantisme.  
2.1. Fonètica sintàctica. Fenòmens de neutralització: ensordiment i sonorització.  
a) Comportament dels sons oclusius.  
b) Comportament dels sons fricatius i africat.  
2.2. Fenòmens d'assimilació: canvis en el punt l?articulació.  
2.3. Revisió de les normes ortogràfiques de les consonants. Excepcions més importants.  
2.4. Introducció a la transcripció fonètica.  
Morfosintaxi  
0.l. La frase. Revisió i aprofundiment del, treball pràctic de reconeixement de la frase.  
0.2. Noció de juxtaposició, coordinació i subordinació.  
1. El sintagma nominal.  
1.1. Funció substantiva: revisió de la morfologia del substantiu dels casos especials o conflictius.  
1.2. Funció adjectiva: revisió de la morfologia de l'adjectiu. Graus de l'adjectiu.  
1.3. Funció determinativa. L?anomenat article neutre (funcions abstractiva i intensiva; modisme). Revisió dels quantificadors.  
1.4. Substitucions de la funció substantiva i adjectiva (frases inserides). Formes i funcions del relatiu.  
2. El sintagma verbal.  
2.l. Verbs irregulars: irregularitats al radical i a la terminació. Revisió sistemàtica i aprofundida de les irregularitats verbals.  
2.2. ús de "ser" i "estar" seguits de circumstancial.  
2.3. Modalitats de la frase.  
a) Imperativa i negativa.  
b) Perífrasis d'obligació, imminència i probabilitat.  
2.4. Complement atributiu i predicatiu. Llur substitució pronominal.  
2.5. Funció adverbial: adverbis, locucions, sintagmes i frases adverbials.  
2.6. Us de les preposicions en els complements nominals i verbals. Canvi i caiguda de les preposicions.  
2.7. Pronoms febles (combinacions binàries).  
2.8. Les conjuncions de coordinació i subordinació.  
Lèxic i estilística  
1. La metàfora.  
1.1. La metàfora en el llenguatge col·loquial i en el literari.  
1.2. Les aplicacions especialitzades de significat,  
2. La sinonímia.  
2.1. Sinonímia conceptual: la precisió del significat. Sinonímia contextual: la funció del context.  
2.2. Nivells de llenguatge segons la situació, l?interlocutor i la intenció.  
2.3. Els antònims. Oposicions i gravacions d'adjectius.  
2.4. Interferències.  
3. La derivació.  
3.1. Derivació.  
El món de l'activitat humana.  
Activitat física i anímica.  
Gentilicis.  
El món vegetal i animal.  
El món dels colors.  
3.2. Efectes evocatius i connotatius. Apreciatius: pejoratius, intensius i afectius.  
4. La composició.  
4.1. Composts de significat especialitzat i de sentit figurat.  
5. Recursos de la llengua davant les interferències lèxiques i sintàctiques.  
SEGON CICLE  
Nivell superior  
Llengua III  
Història de la llengua - Dialectologia - Sociolingüística  
1. Dialectologia.  
1.1. Variants dialectals bàsiques. Situació. Límits.  
1.2. Característiques fonètiques, morfosintàctiques i lèxiques referencials.  
1.3. Descripció dels vocalismes dels dialectes del bloc oriental (central, baleàric, rossellonès .. ).  
1.4. Descripció del vocalisme dels dialectes del bloc occidental (nord.-occidental, valencià ... ).  
1.5. Principals diferències dialectals pel que fa al consonàntic.  
2. Els nostres parlars: parles de transició. Parlars diferenciats.  
3. Incorporacions lèxiques a través de la història: influències pre-romàniques, germàniques, arabismes, etc.  
Fonologia i ortografia  
1. Fonema i so. Aprofundiment dels conceptes teòrics.  
2. Fenòmens fonètics sistemàtics dins el mot i la frase: sinalefes, emmudiments, neutralitzacions, elisions i assimilacions.  
3. Transcripció fonètica de sintagmes i frases curtes, amb sons transformats dins el mot i per fonètica sintàctica.  
Morfosintaxi  
0. La frase composta. Revisió i aprofundiment del treball pràctic de reconeixement: juxtaposició, coordinació i subordinació.  
1. El Sintagma nominal.  
1.1. Funció substantiva: frases inserides substantives (de subjecte i de complement). Substantivació de la frase de relatiu.  
1.2. Funció adjectiva: frases inserides de relatiu (explicatives i especificatives). Revisió de les formes del relatiu.  
2. El Sintagma verbal.  
2.1. Els verbs irregulars.  
a) Revisió dels verbs amb radical velaritzat.  
b) Verbs amb diversos radicals. Correspondència de cada radical amb determinats temps verbals.  
2.2. Morfologia de l?infinitiu, el gerundi i el participi.  
2.3. Us dels verbs "ser" i "estar" com a copulatius amb atribut i intransitius amb circumstancials.  
2.4. Els complements verbals. Substitució pronominal. Combinacions de pronoms. Límits de les substitucions. Concordança del participi.  
2.5. Funció adverbial. Frases inserides adverbials. Frases de gerundi i participi.  
2.6. Revisió de l'ús de les preposicions i de les conjuncions.  
2.7. L'anomenada doble negació: Mots afirmatius o negatius segons el context (res, cap, etc.).  
Lèxic i estilística  
1. Recursos expressius. Ampliació dels aspectes treballats els cursos anteriors.  
2. Els llenguatges especialitzats.  
2.1. El paper dels neologismes i dels cultismes.  
2.2. Els llenguatges tècnics i científics.  
2.3. El llenguatge administratiu.  
2.4. El llenguatge dels mitjans de comunicació.  
3. Modismes i frases fetes.  
PROGRAMA DE CULTURA  
PRIMER CICLE  
Nivell elemental  
1. El paisatge físic: El relleu i el litoral.  
El clima i la hidrografia.  
Biogeografia: la vegetació natural i la vida animal espontània.  
2. El substrat històric: Pre-història i romanització.  
3. De les invasions germàniques fins a la Reconquesta.  
4. La Reconquesta i fundació del Regne de València.  
5. La crisi del segle XIV. El Compromís de Casp.  
6. Cultura i economia al segle xv.  
7. De les Germanies a l'expulsió dels moriscos.  
8. La Guerra de Successió i el Decret de Nova Planta.  
9. Canvis socials i economies al segle XVIII. La Il·lustració.  
10. De la crisi de l'Ántic Règim fins a la Restauració.  
11. De la Restauració fins a les acaballes del segle.  
12. Romanticisme i Renaixença.  
13. Conflictes polítics i socials fins la Guerra Civil.  
14. El franquisme.  
15. La comarcalització del territori valencià.  
Població i poblament. La població actual.  
El poblament rural. El poblament urbà.  
Població i dominis lingüístics.  
16. Estructura econòmica de la societat valenciana.  
17. Cultura popular.  
PROGRAMA DE LITERATURA  
PRIMER CICLE  
Nivell Mitjà  
Literatura I  
1. La literatura: Gèneres.  
2. La crítica literària: mètodes.  
3. Moviments literaris moderns.  
4. Precedents de la Renaixença.  
5. Romanticisme i Renaixença.  
6. Literatura popular al segle XIX.  
7. La culminació de la Renaixença: Verdaguer, Guimerà, Olier.  
8. Reacció antirrenaixentista: El Modernisme, la Generació Valenciana de 1909.  
9. La reacció antimodernista: El Noucentisme.  
10. L'avantguardisme.  
11. La prosa: la crisi de la novel·la.  
12. La Generació Valenciana de 1929.  
13. Postguerra i represa cultural: poesia, narrativa, assaig i teatre.  
14. La literatura actual i les formes literàries noves.  
PROGRAMA DE LITERATURA  
SEGON CICLE  
Nivell Superior  
1. De la llengua vulgar a la literària: les primeres manifestacions literàries.  
2. La creació de la prosa literària: Llull i la Cancelleria Reial.  
3. Medievalisme i Pre-renaixement: Eiximenis, S. Vicent Ferrer i Bernat Metge.  
4. El període d'Alfons el Magnànim: Jordi de Sant Jordi, Ausias March.  
5. De Joan II a Ferran el Catòlic: la prosa religiosa i moral.  
Traduccions de la Bíblia. Isabel de Villena. La prosa novel·lesca: Curial e Güelfa i Tirant lo Blanch.  
6. La literatura religiosa i satírica: de Jaume Roig a Roís de Corella.  
7. Teatre medieval profà i religiós. El Misteri d'Elx.  
8. Decadència i castellanització cultural en el segle XVI. La prosa històrica: Beuter, Viciana i Despuig. La poesia: Joan de Timoneda. El teatre. Els erasmistes valencians.  
9. El barroc. La poesia i la literatura popular.  
10. La il·lustració. Les institucions: El pensament il·lustrat. Maians i Siscar. Antoni Capmany. L'interés per la llengua.  
11. Els gèneres populars: els goigs, les nadales, les cançons de bandolers. La rondalla: Galiana. Els col·loquiers valencians. El teatre: entremesos i miracles. Interès per la llengua: Caries Ros, Sanelo i Ballot.


Còpia Permalink ELI