Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5226, del 24-03-2006 (2006/3169)

Resolució de 14 de març de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 262/01-AIA Segorbe, 507/01-AIA València, 379/03-AIA Massamagrell, 315/04-AIA Silla, 317/04-AIA Alacant, 337/03-AIA Benifassà i 303/04-AIA Monforte del Cid.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5226

Data del DOGV
:   24-03-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/3169


Data del document
:   14-03-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * València
    * Massamagrell
    * Alacant
    * Pobla de Benifassà, la
    * Monforte del Cid
    * Segorbe
    * Silla
    * impacte ambiental

Resolució de 14 de març de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 262/01-AIA Segorbe, 507/01-AIA València, 379/03-AIA Massamagrell, 315/04-AIA Silla, 317/04-AIA Alacant, 337/03-AIA Benifassà i 303/04-AIA Monforte del Cid. [2006/F3169]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 262/01-AIA Segorbe, 507/01-AIA València, 379/03-AIA Massamagrell, 315/04-AIA Silla, 317/04-AIA Alacant, 337/03-AIA Benifassà i 303/04-AIA Monforte del Cid, que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990 s'han de publicar obligatòriament.  
València, 14 de març de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 262/01-AIA  
Objecte del projecte: Granja avícola d'engreixament  
Promotor: Vicente Pedro García   
Autoritat substantiva: Ajuntament de Segorbe (Castelló)   
Localització: Partida Cabrera Alta, polígon 48, parcel·les 22 i 5050, terme municipal de Segorbe (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és legalitzar l'ampliació de granja avícola d'engreixament.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental:  
L'ampliació consisteix en una nau rectangular amb capacitat per a 38.000 pollastres, que se sumaria a una altra nau ja existent per a la qual es va justificar en el seu dia una capacitat de 19.000 pollastres i de la qual es va dictar estimació d'impacte ambiental favorable amb data 27 de gener de 1998.  
La granja es destina a l'engreixament de pollets fins al pes de 2 kg, per a la posterior comercialització d'aquests, i és el període d'engreixament de 50 dies aproximadament. L'explotació se situa en una zona agrícola dedicada al cultiu d'ametler i olivera en menor importància.  
Es realitzaran 5,5 a 6 cicles/any.  
Les baixes animals que es generen en l'explotació es retiraran a una fossa de cadàvers en la mateixa explotació.  
Es calcula en 570 t la gallinassa que es genera a l'any per a la nova nau, el que suposa un total per a l'explotació de 855 t de gallinassa/any.  
La gallinassa serà retirada en la seua totalitat per una empresa fabricant d'adobs orgànics.  
No s'hi projecta la construcció de femer per considerar-se innecessari, ja que s'afirma que la gallinassa és carregada directament als vehicles de l'empresa que la retira de l'explotació.  
Es disposa de gual sanitari a l'entrada de l'explotació de 5,5 m de longitud per 3,8 m d'amplària, tanca perimetral de dos metres d'alçària.  
2. Alternatives  
No se n'han plantejat.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
La Comissió de Qualificació d'Activitats de la Direcció Territorial de Medi Ambient a Castelló remet el 14 de juny de 2001 la documentació relativa al projecte formada per expedient municipal, projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental.  
La fase d'informació pública s'ha realitzat en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Segorbe i en el BOP núm. 50, de 26 d'abril de 2001, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
No se n'han requerit.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal consta dels informes següents:  
. Autorització prèvia de la COPUT. Inclou informe de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació en el qual s'indica que l'autorització prèvia haurà de condicionar-se a la dotació de les instal·lacions següents:  
. Gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent en cada punt d'accés a la instal·lació.  
. Tanca perimetral de la instal·lació que alberga animals o materials susceptibles de ser contaminants.  
Es condiciona a més al manteniment en explotació agrària efectiva o amb plantació profusa d'arbratge, la superfície de la finca rural no ocupada per l'edificació autoritzada.  
. Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.  
. Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.  
. Informe favorable del cap local de sanitat.  
. Informació pública sense presentació d'al·legacions.  
Afeccions legals  
La superfície on se situa la granja es troba dins de l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra Calderona, segons Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals. Segons aquest PORN, la superfície es localitza en la zona d'influència, àrea de predomini agrícola.  
En la documentació aportada s'indica que les parcel·les se situen en sòl no urbanitzable comú, segons els Plans d'ordenació urbana vigents.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han triat com a indicadors per a avaluar els possibles impactes derivats de l'actuació, els següents elements del medi: atmosfera, sòl, flora, fauna, paisatge, medi socioeconòmic.  
Efectuada la identificació d'impactes, es consideren com a més rellevants:  
. En la fase de construcció l'impacte sobre el sòl, flora i fauna per ocupació del sòl.  
. En la fase de funcionament sobre l'atmosfera per olors.  
Efectuada la valoració d'impactes per a les fases de construcció i funcionament, s'ha passat directament a la proposta de mesures correctores, sense realitzar cap valoració d'aquestes.  
Efectuada visita de camp el 14 de febrer de 2002, es comprova que:  
. L'impacte sobre el paisatge és mínim i compatible, ja que l'existència d'explotacions ramaderes disseminades per la zona dedicada predominantment a l'agricultura de secà, fa que s'integre en el paisatge. S'observa a més que s'ha construït cada una de les naus en una cota diferent, segons les corbes de nivell, amb un pendent superior al 10%, presentant com a elements higienicosanitaris tanca i gual sanitari, entre altres.  
. La granja limita al nord amb unes formacions muntanyoses classificada segons el PORN de la Serra Calderona com a zona d'influència, àrea de regeneració, per la qual cosa l'explotació no podrà expandir-se cap al nord en possibles ampliacions posteriors.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores i correctores  
Les mesures protectores i correctores que es proposen en l'estudi d'impacte ambiental a fi de pal·liar els efectes negatius són, entre altres:  
. Es disposa de fossa de cadàvers en l'explotació, on aniran a parar les baixes animals que es produïsquen.  
. Es projecta tanca perimetral que impedisca l'accés lliure a les instal·lacions.  
. Es respectarà l'arbratge existent pròxim a les naus.  
. Després de cada cicle d'engreixament, el fem serà retirat de les naus, i es carregarà en camions que el retiraran de l'explotació.  
S'ha infravalorat la quantitat de gallinassa generada anualment, però si es retira per l'empresa fabricant d'adobs tal com s'ha justificat, no presentarà cap problema ambiental, ni hauran de proposar-se mesures correctores addicionals respecte d'això, únicament la de dimensionar adequadament el femer, de manera que puga albergar durant curts períodes de temps, el fem generat en l'explotació, en el cas que no existisca una perfecta coordinació amb l'empresa encarregada de la retirada d'aquest construït a base de superfície impermeable amb lleuger pendent cap a cubeta, també impermeable, de recollida de lixiviats.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é i annex I.1.H del Decret 162/1990, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental i en les altres disposicions que hi siguen d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'ampliació de granja avícola d'engreixament, promogut per Vicente Pedro García, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants establits a continuació:  
. S'ampliarà la superfície impermeabilitzada on s'acumula provisionalment la gallinassa, de tal manera que puga contenir tota la gallinassa generada després de cada cicle. Aquest pendent haurà de presentar un lleuger pendent, i cubeta de recollida de lixiviats associada.  
. No podrà ocupar-se sòl limítrof al nord de l'explotació, classificat segons el PORN de la Serra Calderona com a zona d'influència, àrea de regeneració.  
. Qualsevol altre tractament que es produïsca en la destinació dels residus generats en l'explotació, es comunicarà a aquesta Direcció General.  
Segon  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de febrer de 2002.. La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 507/01-AIA  
Títol: Instal·lació de línia d'energia elèctrica 20 kV en subterrani  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Innovació i Competitivitat  
Objecte del projecte: Línia de 20 kV en parc natural de l'Albufera  
Localització: Partida Racó de l'Olla, pedania el Palmar, València  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
En el projecte tècnic presentat s'indica que la finalitat d'aquest és millorar i ampliar la xarxa subterrània de mitjana tensió d'energia elèctrica per a subministrament elèctric regular.  
El projecte consta de xarxa de 20 kV, xarxa de baixa tensió i centre de transformació.  
La línia de 20 kV entroncarà en el suport tipus P750-14 existent de la línia aèria mitjana tensió L-1 del Perelló.  
La longitud total de la línia és de 18 metres.  
La xarxa de baixa tensió té una longitud de 179 metres.  
Per al centre de transformació s'ocuparan 25 m², amb excavació per a la col·locació de la base del CT, col·locació del transformador, tancament preconstruït, formigonat d'accessos 1 metre radial al prefabricat i realització de la xarxa de posada a terra per als elements que hagen de portar-la.  
Per al traçat de les línies serà necessària la utilització de camí veïnal i l'encreuament amb la carretera d'accés al Palmar.  
2. Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han plantejat alternatives tant per a la línia de 20 kV, de baixa tensió com per al centre de transformació.  
Per a les xarxes de subministrament elèctric les alternatives que es plantegen són l'execució en aeri o en subterrani.  
Pel que fa al centre de transformació es plantegen tres possibilitats: l'execució d'aquestes mitjançant obra civil; mitjançant pal intempèrie; de forma compacta.  
Com a alternativa triada, és procedir a la realització de la xarxes de subministrament elèctric de forma subterrània tant la línia de 20 kv com la de baixa tensió.  
Pel que fa al centre de transformació, indica l'estudi que l'alternativa en compacte resulta acceptable perquè les dimensions necessàries per a l'ocupació són mínimes comparades amb el d'obra civil, i es pot integrar en l'entorn camuflant-se paisatgísticament mitjançant un color adequat.  
Tramitació administrativa  
La documentació formada per projecte tècnic, estudi d'impacte ambiental i resultat de la informació pública ha sigut remés a través del Servei Territorial d'Indústria i Energia com a òrgan amb competència substantiva en la matèria.  
El Servei Territorial d'Indústria i Energia de València ha procedit al tràmit d'informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província núm. 259, de 31 de desembre de 2001. Segons certificat emés pel director territorial, durant el període d'informació pública no s'hi han presentat al·legacions.  
S'han efectuat consultes al parc natural de l'Albufera i al Servei de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi.  
Informes sectorials  
De les consultes efectuades s'han rebut informes dels diversos organismes dels quals cal ressaltar:  
Parc Natural de l'Albufera:  
. El Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera de data 1 de desembre de 1998 va emetre informe favorable sobre la instal·lació de llum elèctrica en una caseta d'apers situada en les proximitats del Palmar.  
. Que aquest informe favorable estava condicionat al fet que la conducció fóra en subterrani sense farciment superficial de formigó i d'acord amb les mesures correctores exposades en l'estudi d'impacte ambiental.  
Servei de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi:  
. L'actuació es considera autoritzable a l'empara de l'apartat g.3) de l'article primer de l'acord del 17 d'abril de 2000, del Govern Valencià, pel qual es determina la manera d'aplicació de les mesures cautelars en l'àmbit del Parc Natural de l'Albufera.  
. Sense perjudici d'això, aquesta autorització hauria de quedar supeditada al trasllat de la ubicació del CTC previst a un emplaçament on es reduïsca l'impacte ambiental de la instal·lació.  
Afeccions legals  
L'obra projectada es troba al Parc Natural de l'Albufera en terrenys qualificats com de protecció especial ecològica i protecció especial integral. L'àrea d'actuació es troba subjecta a la normativa pròpia de les zones de sòl no urbanitzable de protecció especial ecològica (nivell II), segons la cartografia d'ordenació del Pla especial de protecció del parc natural.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental després de l'anàlisi del projecte i de les característiques del medi, s'indica que els factors del medi sobre els quals s'ha d'incidir són fonamentalment sobre paisatge, avifauna, sòl i coberta vegetal.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
En la fase de construcció l'execució de la línia en subterrani de 20 kV i la de baixa tensió, com també el centre de transformació comportaran un impacte negatiu sobre el sòl, la vegetació i el paisatge.  
En la fase de funcionament les afeccions negatives s'han identificat també sobre sòl, vegetació i paisatge. S'assenyala com a positiva la influència sobre l'avifauna atés que en traçar-se la línia en subterrani s'eliminen els riscs d'electrocució i col·lisió.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores que es proposen en l'estudi d'impacte ambiental són:  
A) Fase de construcció:  
. Es transportarà a un abocador controlat les restes de terres que no siguen utilitzades en el farciment.  
. Durant el formigonat dels tubs de PVC, s'abocaran els residus produïts a un abocador d'inerts.  
. Durant la construcció d'arquetes de registre, s'eliminaran totes les restes argiloses que no s'utilitzen i es procedirà a l'abocament d'aquestes a un abocador d'inerts.  
. Durant l'estesa de conductors, no es considera cap mesura.  
. Durant la connexió dels conductors, s'eliminaran els trossos de conductor, recollint-los i transportant-los a un lloc adequat per al reciclatge d'aquests.  
B) Fase de funcionament:  
. No s'haurà de col·locar llum a l'exterior de les cases a què se subministra l'estesa amb la finalitat d'impedir qualsevol alteració sobre la fauna de l'entorn.  
. S'hauran de plantar salzes a manera de pantalla entre els habitatges i la mota de l'Albufera.  
A banda de les mesures apuntades en l'estudi d'impacte ambiental s'hauran d'adoptar les proposades pel director-conservador del Parc Natural de l'Albufera.  
Cal apuntar a més, que l'estudi d'impacte ambiental ha obviat l'adopció de mesures correctores en el suport d'entroncament aeri-subterrani. Aquest tipus de suport presenta risc sobre les aus de l'entorn per electrocució en posar-se en la creu o en el moment de emprendre el vol. Per tant, es considera imprescindible que s'aïllen els conductors en un metre a partir dels aïlladors, com també tots els elements en tensió (ponts, grapes, etc.).  
El centre de transformació ha previst situar-se en una àrea d'interés dins de les previsions del parc, per la qual cosa aquest hi haurà d'ubicar-se en àrees d'ús agrícola pròximes. S'hauran d'aplicar les mesures correctores necessàries que garantisquen la integració del mateix a les característiques de l'entorn on s'emplaça.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta (annex I apartat 2g).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que hi siguen preceptives, el projecte de línia subterrània de 20 kV i baixa tensió, en la pedania el Palmar, al terme municipal de València, el promotor del qual és Iberdrola Distribución Eléctrica SAU, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i es complisquen les condicions següents:  
1. Es considera imprescindible que s'aïllen els conductors en l'entroncament aeri-subterrani, en un metre a partir dels aïlladors. Amb el mateix fi s'hauran d'aïllar tots els elements en tensió (ponts, grapes, etc.).  
2. S'haurà de traslladar el centre de transformació fora de l'àrea elegida per considerar que aquest ha de situar-se fora d'espais d'interés i situar-lo preferentment en enclavaments agrícoles.  
Aquesta obra s'haurà de realitzar amb materials i colors propis de la zona i previstos en la normativa del parc.  
3. Si en el desenvolupament de les obres s'observen restes d'interés per al patrimoni artístic, històric, etnològic, etc. s'haurà de comunicar de manera immediata a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.  
4. Es presentarà en aquesta Direcció General la reubicació del centre de transformació, aplicació de les mesures correctores, etc., dutes a terme mitjançant informe i reportatge fotogràfic dins dels tres primers mesos de la finalització del projecte.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer   
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 28 de febrer de 2002.. La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 379/AIA de 2003  
Títol: Modificació núm. 10 del Pla general d'ordenació urbana de Massamagrell  
Promotor: Ajuntament de Massamagrell  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Massamagrell, València   
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
La zona objecte de la Modificació puntual núm. 10 del Pla general d'ordenació urbana de Massamagrell es troba qualificada com a sòl no urbanitzable d'especial protecció. No obstant això, en aquesta àrea, hi ha més de 30.000 m² d'edificacions industrials, legalment construïdes a l'empara de les pertinents llicències i amb anterioritat a la vigència de l'esmentat pla.  
Per tant, la modificació pretén alçar l'especial protecció, únicament de l'enclavament industrial i permetre l'ús de les instal·lacions construïdes en aquest enclavament, quedant com a sòl no urbanitzable comú. Conscient d'aquesta realitat, aquest ajuntament promou una modificació del PGOU de Massamagrell, que pretén establir les condicions necessàries perquè aquestes instal·lacions fabrils existents en el terreny puguen ser utilitzades.  
L'àmbit objecte de la modificació es troba delimitat per dues vies d'accés de trànsit rodat: el camí de Massamagrell al mar i els terrenys d'afecció de la via de servei de l'autovia N-221.  
Els terrenys confrontants a l'oest i al sud corresponen a terrenys de cultiu, constituint el límit sud una séquia. Finalment al nord, a l'altre costat del camí de Massamagrell al mar (que està flanquejat per dues séquies), també hi ha terrenys de cultiu, però pertanyents al terme municipal de la Pobla de Farnals, que tenen qualificació de sòl urbanitzable programat del sector secundari.  
Les modificacions concretes del Pla general d'ordenació urbana són:  
1. Nova definició de l'article 26 del PGOU: Definició; incloent la frase: Tot el sòl no urbanitzable del municipi de Massamagrell, excepció feta de la xicoteta franja que és resta del terme a l'oest i al nord-oest del sòl urbanitzable amb destinació industrial i de la zona d'edificació industrial consolidada a l'empara de l'anterior règim urbanístic del polígon 9 de rústica de Cantallops, que afronta amb l'autovia nacional N-221, queda subjecte a l'especial protecció que requereix el seu excepcional valor agrícola, en els [...].  
2. Nova redacció de l'article 27.3 del PGOU: Tipus d'edificació permesos. En el sòl no urbanitzable únicament es permetran els següents tipus d'edificacions: S'afig l'apartat d) Edificació destinada a activitats de tipus industrial, no insalubres, construïdes amb anterioritat a l'entrada en vigor del Pla general, a l'empara de la preceptiva llicència.  
3. Modificació del pla Classificació de sòl B3, en el que es grafia com a sòl no urbanitzable la zona ocupada per les naus existents.  
2. Alternatives  
No consten alternatives, però a causa de la naturalesa de l'actuació, tampoc es considera necessari.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
Amb data 15 de gener de 2004 es rep en la Direcció General de Gestió del Medi Natural, remesa pel director territorial de Territori i Habitatge, documentació relativa al certificat de l'acord del Ple, de data 17 de setembre de 2003, sobre Ratificació exposició pública i aprovació provisional de l'esmena de deficiències de la Modificació núm. 10 del PGOU de Massamagrell, així com còpia dels anuncis de l'exposició pública.  
El procés d'informació pública del Projecte de modificació puntual núm. 10 del PGOU de Massamagrell i l'estudi d'impacte ambiental va ser anunciat el 12 de juliol de 2003 en el diari Levante i el 29 de juliol de 2003 es publica en el DOGV núm. 4. 554.   
Durant el període d'informació pública, i segons certificat del secretari de l'Ajuntament de Massamagrell, no es van produir al·legacions.   
En sessió celebrada el 17 de setembre de 2003, l'Ajuntament de Massamagrell ratifica l'exposició pública i aprova provisionalment l'esmena de deficiències de la modificació núm. 10 del PGOU de Massamagrell aprovada per l'Ajuntament Ple   
2. Sol·licitud d'informació i documentació complementària  
Amb data 20 d'abril de 2004, s'informa l'Ajuntament d'aquells aspectes que es considera han de ser ampliats i/o justificats abans de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental:  
. El contingut de l'estudi d'impacte ambiental s'ajustarà al que disposa l'article 6 i següents del Decret 162/1990.  
. L'estudi d'impacte ambiental analitzarà l'afecció a la zona humida anomenada Marjal de Rafalell i Vistavella, com també la compatibilitat dels usos permesos en les instal·lacions existents amb els valors que motiven la catalogació de la marjal.  
El 2 de juliol de 2004 l'Ajuntament remet certificat d'acord d'aprovació provisional de l'esmena de deficiències en l'estudi d'impacte ambiental de la modificació puntual núm. 10 del PGOU, juntament amb un exemplar del mencionat estudi d'impacte ambiental.  
Amb data 17 d'agost de 2004, es va enviar nota de règim intern a l'Àrea de planificació i ordenació del territori per la qual s'efectua consulta en relació amb els impactes ambientals que puguen derivar-se del projecte, sol·licitant informe o que present quantes al·legacions, propostes o indicacions en matèries de les seues competències estimen convenients efectuar per a major defensa i protecció del medi ambient.  
Amb data 18 d'agost de 2004, la Direcció General de Gestió del Medi Natural sol·licita a l'Ajuntament de Massamagrell, les següents esmenes, ampliacions o incorporacions d'aspectes de l'estudi d'impacte ambiental:  
. Descripció detallada de la situació actual de les instal·lacions, dels usos que actualment s'estan desenvolupant en elles, dels que estan prevists i de les actuacions que serien necessàries per al seu condicionament, junt amb la justificació de per què aquestes instal·lacions estan ja en funcionament i còpia de les autoritzacions de què disposen amb aquest fi. Respecte a les activitats que s'estan realitzant s'haurà d'incloure la seua qualificació segons el nomenclàtor del Decret 54/1990. A més s'ha de realitzar una descripció completa de les connexions existents i de les previstes amb la xarxa elèctrica, telefònica, de proveïment i de sanejament. També haurà d'incloure una valoració adequada dels impactes prevists sobre el medi, d'acord amb allò que s'ha establit pel Decret 162/1990 i amb els requeriments realitzats pel director general de Gestió del Medi Natural en data 6 d'abril de 2004.  
. Especificació sobre els tipus abocaments per als quals estan autoritzats i la seua correspondència amb els usos prevists, així com còpia de l'autorització de sanejament i d'aigües i de la Conselleria d'Obres Públiques per a connectar la xarxa de col·lectors de l'EDAR de l'Horta Nord.  
. Relació de les accions susceptibles de produir impacte durant les fases de construcció i funcionament.  
. Especificació dels sistemes de recollida de residus, especialment pel que fa als efluents líquids.  
. Correcte tractament del patrimoni cultural remetent-se al que sol·licita a l'Ajuntament en l'anterior escrit de data 1 de juliol de 2003, havent d'aportar informe favorable emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esports.  
. Correcte tractament de l'afecció a la zona humida veïna Marjal de Rafalell i Vistabella, el perímetre d'afecció de la qual és afectat per l'àmbit de la modificació proposada.  
. Correcte tractament dels impactes que es pogueren derivar de l'actuació sobre els següents valors ambientals: fauna, vegetació i flora, aigua, aire, estructura i funció dels ecosistemes, soroll, vibracions i olors.  
. L'estudi d'impacte ambiental haurà d'incloure mesures correctores i preventives acords amb les activitats que s'exerceixen en les instal·lacions. Almenys haurà de contenir mesures que asseguren que els abocaments que es puguen produir i que les aigües residuals generades no afectaran la qualitat de les aigües que es dirigeixen a la marjal. El mateix és aplicable al Programa de vigilància, que haurà de contenir una campanya d'anàlisi de l'aigua de les diverses séquies que rodegen la marjal, aigües amunt i avall de les instal·lacions.   
La consulta realitzada a l'Àrea d'ordenació i planificació del territori és contestada en data 20 de setembre de 2004 i respecte a la informació sol·licitada a l'Ajuntament de Massamagrell es rep contestació en data 8 de novembre, només pel que fa al sistema de sanejament de l'aigua procedent de les naus existents en l'àmbit de la Modificació núm. 10 del PGOU de Massamagrell i a les llicències de les empreses que desenvolupen la seua activitat en les esmentades naus.  
Informes sectorials  
Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
Amb data 20 de setembre de 2004 el Servei d'Ordenació Sostenible del Medi remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'informe sol·licitat sobre la Modificació núm. 10 del PGOU de Massamagrell (València). Aquest informe és favorable a l'esmentada modificació sempre que el nou ús de la zona d'actuació siga l'indicat en la documentació aportada, és a dir, el d'activitats terciàries (comerç de mercaderies no contaminants ni insalubres), activitats de baix índex, segons nomenclàtor i activitats que no disposen de cap grau de caràcter nociu. En aquest informe es constata que:  
La ubicació geogràfica del pla es troba fora de l'àmbit dels LIC proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 i de les ZEPA designades per a formar part de la mateixa.  
En referència amb la possible afecció a espais naturals protegits, l'àrea delimitada per la modificació del PGOU no afecta l'àmbit territorial de la zona humida Marjal de Rafalell i Vistabella. Respecte a la possible afecció a l'entorn d'aquesta, ha d'indicar-se que l'actuació es troba en el perímetre d'afecció de 500 m fixat per a l'esmentada zona humida.   
En l'informe s'indica que el nou ús que es va a destinar les edificacions existents és el d'activitats terciàries (comerç de mercaderies no contaminants ni insalubres), activitats de baix índex, segons nomenclàtor (Decret 54/1990, de 26 de març del Consell de la Generalitat Valenciana) i activitats que no disposen de cap grau de caràcter nociu. També s'indica en aquest informe que la zona d'actuació es troba situada en una àrea de gran influència antròpica, amb dos de les seues vores delimitats per vies d'accés rodat; el camí de Massamagrell al mar i l'autovia nacional N-221, sent per tant una zona molt transitada i freqüentada per l'home.  
1. Anàlisi de la informació complementària remesa  
Amb data 8 de novembre de 2004 l'Ajuntament de Massamagrell remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural certificat municipal sobre les naus existents en l'àmbit de la Modificació núm. 10 del PGOU de Massamagrell. En aquest document se certifica que segons l'informe realitzat per l'arquitecte municipal:  
Les tres naus existents en l'àmbit de la Modificació núm. 10 disposen de les llicències corresponents, segons obra en el llibre de registre de llicències de l'Ajuntament.  
Segons informe de l'enginyer municipal, de data 2 de novembre, les activitats existents en l'àmbit de la modificació que es tramita, Poinsa e Ibérica de Aparellajes, disposen de depuració i depòsit d'acumulació respectivament, per a l'evacuació de les aigües residuals.  
La nau de titularitat del Sr. Faruk al Hakim no té activitat en l'actualitat, com tampoc connexions a sistema de depuració, la qual es requerirà amb caràcter previ a qualsevol concessió de llicència d'activitat, en la tramitació de l'oportuna declaració d'interés comunitari que es tramite.  
Afeccions legals  
En la zona objecte de la modificació núm. 10 no apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000, LIC proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració, ni camins ramaders.  
Cal destacar que molt prop de la zona objecte de la modificació es troba una àrea que s'ha de protegir d'acord amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Es tracta de la zona humida núm. 6 del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, denominada Marjal de Rafalell i Vistabella, que es troba a menys de 200 m de les instal·lacions objecte de la modificació.   
L'àmbit de la modificació núm. 10 es troba separat de la marjal, per l'est que és la part més pròxima, per l'autovia N-221, mentre que al sud està una miqueta més allunyada, i està separada per una séquia i per cultius de regadiu. No obstant això, tota la zona d'actuació es troba inclosa en la conca o perímetre de protecció de la zona humida, que comprén una àrea de 500 m d'amplària al voltant de l'aiguamoll, ja que l'acord del Consell de 10/09/02, d'aprovació del Catàleg de zones humides, estableix aquest perímetre d'afecció amb caràcter general, a menys (i no és el cas) que la planificació ambiental vigent hi haja establit un altre perímetre.  
D'altra banda l'article 15.3 de la Llei 11/94, disposa que en el supòsit d'activitats consolidades en l'entorn de les zones humides que puguen tenir influència en la qualitat de les aigües, aquestes instal·lacions adequaran els seus abocaments als criteris de qualitat establits per la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Aquesta marjal s'alimenta d'aigües subterrànies, retorns de reg, aigües residuals i del drenatge artificial de canals. És destacable la presència de vegetació amfíbia mediterrània de llacunes i tolls (codi xarxa Natura 3170) en la Marjal de Rafalell i Vistabella, per la qual cosa s'ha d'assegurar que l'actuació no representa una disminució de la qualitat de les aigües que arriben a la marjal, que puga afectar les esmentades formacions.  
En tot cas, el nou ús que es pretén implantar en edificacions ja existents és el d'activitats terciàries (comerç de mercaderies no contaminants ni insalubres), activitats de baix índex, segons nomenclàtor de Decret 54/1990 i que no disposen de cap grau de caràcter nociu, i se'ls requerirà connexió al sistema de depuració amb caràcter previ a qualsevol concessió de llicència d'activitat per part de l'Ajuntament de Massamagrell, com s'informa en certificat de 8 de novembre d'aquest ajuntament.  
Consideracions ambientals   
L'àmbit objecte de la Modificació núm. 10 del PGOU de Massamagrell es troba delimitat per dues vies d'accés de trànsit rodat: El camí de Massamagrell al mar i els terrenys d'afecció de la via de servei de l'autovia N-221. L'entorn de l'actuació està constituït per cultius de regadiu, sobretot tarongers, existint nombroses séquies rodejant l'enclavament (dos vorejant en camí de Massamagrell al mar). Es tracta d'un entorn molt antropitzat, solcat per vies de trànsit intens.  
L'enclavament afectat per la modificació es troba urbanitzat i està poblat per diverses naus industrials, algunes d'elles es troben en funcionament actualment. En altres s'estan efectuant obres de condicionament o reforma. També s'ha constatat l'existència de connexions a la xarxa elèctrica i telefònica. Cal destacar la presència d'un oleoducte, almenys en la parcel·la enjardinada situada entre les naus industrials i l'autovia.  
Segons la cartografia de la COPUT consultada l'àrea d'estudi no posseeix risc d'inundació, no obstant això es troba a uns 300 m en direcció nord d'una àrea amb risc mitjà d'inundació, que arriba fins la Marjal de Rafalell i Vistabella. A més els terrenys objecte d'estudi presenten un grau de vulnerabilitat dels aqüífers a la contaminació mitjà, Per la qual cosa tenen certes limitacions des del punt de vista de contaminació de les aigües subterrànies per a la implantació d'usos urbanístics, a causa del coet qualsevol activitat en aquestes zones ha de tenir resolts el tractament controlat dels seus residus i de les aigües residuals.  
D'altra banda, la zona d'estudi s'emmarca dins d'una àrea amb capacitat agronòmica molt elevada, la qual cosa justifica la seua qualificació com a sòl no urbanitzable amb protecció agrícola, encara que cal tenir en compte que els terrenys objecte de la Modificació puntual núm. 10, es troben urbanitzats, per la qual cosa la capacitat agronòmica d'aquests no es correspon en absolut a la dels cultius circumdants.  
Després de l'estudi de l'àmbit afectat per l'activitat proposada es conclou que no s'afecta espais protegits, ni a hàbitats o espècies de flora o fauna d'especial interés, o altres valors ambientals rellevants.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, junt amb els treballs realitzats en l'informe relatiu a l'anàlisi de la documentació ambiental i l'informe relatiu a l'anàlisi del procés d'informació pública, l'assistència tècnica conclou amb la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Modificació núm. 10 del Pla general d'ordenació urbana de Massamagrell (València), el promotor del qual és l'Ajuntament de Massamagrell, sempre que el mateix es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en els condicionants establits en el punt 2 d'aquesta proposta.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. Pel que fa al sanejament de les empreses que pretenguen desenvolupar les seues activitats en l'àmbit de la modificació amb posterioritat a l'aprovació definitiva d'aquestes hauran de realitzar els seus abocaments a una estació depuradora d'aigües residuals.  
2. S'haurà d'evitar qualsevol procés de contaminació que afecte l'àmbit de la conca d'afecció de la Marjal de Rafalell i Vistabella.  
3. El Programa de vigilància ambiental haurà d'incloure una campanya d'anàlisi de l'aigua de les séquies que rodegen les instal·lacions incloses en la Modificació núm. 10 del PGOU de Massamagrell, prenent-se amb aquest fi mostres aigües amunt i avall de les esmentades instal·lacions. Aquestes anàlisis s'efectuaran de manera anual i els resultats obtinguts es remetran a la Direcció General de Gestió del Medi Natural per a l'avaluació d'aquests.  
4. Serà necessari disposar d'informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià referent a no-afecció a jaciments arqueològics, elements o béns catalogats en la zona d'actuació.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 24 de gener de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 315/04-AIA  
Títol: Obertura d'un desballestament de vehicles fora d'ús.  
Promotor: Recuperaciones San Luis.  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Localització: Camí Vell d'Alcàsser s/n, parcel·les 604 i 605. Sector PI-3. Silla. València.  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un desballestament de vehicles fora d'ús.  
L'activitat consisteix en la compra de vehicles avariats o accidentats, per a procedir a desballestar-los i vendre'n les peces en bon estat. Els automòbils ja desballestats s'emmagatzemaran per a la posterior venda d'aquests com a ferralla. Les parts dels vehicles potencialment contaminants com bateries, pneumàtics i olis lubricants, seran recollides per empreses especialitzades.  
La parcel·la de 4.303 m² se situa en sòl urbanitzable d'ús industrial i magatzem, segons el Pla general homologat de 16 d'abril de 2003 dels quals 1.369 corresponen a una nau i la resta és descobert.  
Tramitació administrativa  
En data 26 de novembre de 2004, la Comissió Provincial d'Activitats Qualificades de València va remetre el projecte d'activitat, i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, junt amb l'informe favorable sobre la implantació de l'activitat, per part de l'Ajuntament de Silla.  
L'estudi d'impacte ambiental, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 243 de data 12 d'octubre de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions.  
Afeccions legals  
La indústria haurà d'obtenir el permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, d'acord al model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, elaborat per l'entitat de sanejament en col·laboració amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
Durant el seu funcionament normal, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
La parcel·la on se situa l'activitat pertany a sòl d'ús industrial, on la vegetació i la fauna han sigut reduïdes a algunes espècies nitròfiles banals típiques de zones degradades.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
L'únic impacte apreciable serà sobre les aigües subterrànies i el sòl, sobre el qual es pot produir un abocament incontrolat de residus perillosos, i per la infiltració de lixiviats d'aquests residus per l'arrossegament de l'aigua de pluja, però a causa de la impermeabilització del sòl fa que l'impacte provocat per algun vessament estiga controlat.  
Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst entre altres les següents mesures correctores, les quals s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de l'actuació prevista.  
. Per a evitar la possible contaminació de les aigües subterrànies o superficials, dels possibles vessaments que pogueren originar-se, la zona on es depositen els vehicles recollits, disposarà d'un paviment impermeable i un sistema de recollida de vessaments (pendent cap a arqueta estanca); un sistema de recollida d'aigües de pluja (dispositius de decantació); un tractament d'aigües, inclosa la de pluja (separador d'olis i greixos).  
. La zona d'emmagatzemament de residus perillosos disposarà de contenidors independents i estancs per a emmagatzemar bateries i filtres d'oli usats. Així mateix disposarà de dipòsits independents i estancs per a emmagatzemar els fluids dels vehicles fora d'ús, com ara: olis usats, combustibles, anticongelants, líquids refrigerants i líquids de frens.  
Ja que la indústria es pretén situar en una zona que actualment no es troba urbanitzada segons el pla parcial que li correspon, encara no disposa de serveis públics de subministrament d'aigua potable ni xarxa de clavegueram. Per tant les condicions de subministrament i recollida d'aigües seran provisionals, amb l'existència d'un depòsit impermeable per a la recollida d'aigües residuals, el qual serà buidat periòdicament.  
Pel que fa al Programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
. Es realitzarà una inspecció visual periòdica de l'estat del paviment impermeabilitzant.  
. Es revisarà periòdicament l'estat dels recipients d'emmagatzemament de residus perillosos, i es comprovarà que no hi ha defectes estructurals ni fuites.  
. Es realitzarà un manteniment periòdic adequat de les xarxes de drenatge i els sistemes de recollida i tractament d'aigües pluvials i vessaments (dispositius de decantació i separació de greixos).  
. No s'apilaran cotxes de costat o pel sostre per a evitar qualsevol possibilitat de vessament.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 6-c) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'obertura d'un desballestament de vehicles fora d'ús, promogut per Recuperaciones San Luis CB, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'hi estableixen les següents:  
1. Una vegada urbanitzat el polígon s'hauran de connectar les aigües residuals al col·lector i obtenir l'autorització d'abocament per l'entitat pública de sanejament d'aigües residuals.  
2. Els residus gestionats, per la indústria durant el funcionament normal d'aquesta, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. Açò inclou l'obtenció de les autoritzacions administratives per a la gestió de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
3. Haurà d'implementar-se una xarxa de drenatge d'aigües pluvials, executant la solera de la parcel·la amb pendents que formen conques vessants cap a embornals, pous de registre i conduccions de PVC, per a l'evacuació de pluvials, cuidant que els pendents no conduïsquen les aigües de vessament cap a les zones d'emmagatzemament de residus.  
4. Dins del Programa de vigilància ambiental, es constatarà, mitjançant anàlisis periòdiques (almenys una vegada a l'any), que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat pública de sanejament d'aigües residuals de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament, açò és, l'Ajuntament de Silla.  
5. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament supose un augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió. Les instal·lacions es dissenyaran i executaran d'acord amb la ITC-MIE APQ-001, d'emmagatzemament de líquids inflamables.  
6. S'hauran d'emmagatzemar els vehicles a arran de sòl, de manera que no superen les dues alçàries i la incidència visual des de la carretera quede minimitzada. Al mateix temps, es col·locaran pantalles visuals vegetals, de fulla persistent, que obstaculitzen la visió del parc mòbil emmagatzemat.  
7. Periòdica vigilància de les instal·lacions en general per a, si és el cas, actuar contra la propagació de possibles plagues.  
8. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Qualitat Ambiental, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
10.Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 25 de gener de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 317/04-AIA  
Títol: Emmagatzemament temporal de residus metàl·lics no perillosos i bateries  
Promotor: Lajo y Rodríguez, SA  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alacant  
Localització: Polígon Industrial de la Vallonga, carrers 4 i 10 (parcel·les 105 i 107), Alacant  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
El projecte persegueix l'ampliació, en el polígon industrial de la Vallonga, carrers 4 i 10 (parcel·les 105 i 107), en el terme d'Alacant, d'una activitat de venda a l'engròs de ferralla i metalls de rebuig.  
Característiques més rellevants de les construccions i/o de l'activitat  
L'activitat de referència es pretén ampliar segons allò que s'ha assenyalat en els punts següents:  
. Substitució d'una premsa cisalla ja obsoleta per una altra de la mateixa tipologia.  
. Instal·lació d'una cinta transportadora.  
. Instal·lació d'una premsa de metalls.  
. Instal·lació d'un pòrtic de detector de radioactivitat.  
. Construcció d'una nau per a emmagatzemament de materials, amb solera formigonada tota ella.  
. Instal·lació de dos depòsits de gasoil de 5.000 litres cada u.  
Els materials (fèrrics i no fèrrics) que s'han de tractar que, després de l'ampliació, es pretén que abasten un volum de 20.000 T/any, seran alumini, acer inoxidable, coure, llautó, bronze, zinc (altres semblants) i bateries de plom.  
El tractament, explicat amb detall en l'estudi d'impacte ambiental, es resumeix ara en els possibles processos que es practiquen, els quals no són excloents entre si, de manera que s'apliquen en funció de l'estat i naturalesa dels materials entrants. Aquests processos són classificació, premsatge, cisallament i oxitallament.  
És destacable que gran part de les entrades de material que s'ha de tractar per l'activitat es deriven de la recepció de vehicles fora d'ús descontaminats, d'acord amb allò que s'ha especificat en el Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre sobre gestió de vehicles al final de la vida útil d'aquests, de manera prèvia a aquesta recepció.  
Tramitació administrativa  
En data 28 de setembre de 2004, l'Ajuntament d'Alacant remet el projecte i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, junt amb informe del cap del departament de qualitat ambiental d'aqueix Ajuntament, certificat d'informació pública i escrit d'estil ambiental, dins del tràmit d'obtenció de la llicència d'activitat incoat a petició de Lajo y Rodríguez, SA.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la documentació aportada al voltant de l'activitat de referència, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la província d'Alacant de data 11 de juny de 2004, i no s'hi ha presentat cap al·legació.  
Es considera rellevant per al procediment ara seguit, transcriure part de l'informe del cap del departament de qualitat ambiental de l'Ajuntament d'Alacant:  
L'establiment objecte de sol·licitud de llicència es troba situat en sòl qualificat pel vigent PGMO, com l'àrea industrial nivell a, grau 2, l'ús predominant del qual és l'industrial.   
Per això l'emplaçament de l'activitat que se sol·licita es considera apte.  
Les aigües residuals generades i les pluvials hauran de gestionar-se d'acord amb el que amb aquest fi estableix la normativa urbanística i sectorial d'aplicació, i més concretament allò que s'ha establit per l'ordenança municipal d'abocaments de clavegueram.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita la llicència municipal d'ampliació de l'activitat per al magatzem i venda a l'engròs de ferralla. Igualment, haurà d'obtenir el permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, d'acord al model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, elaborat per l'entitat de sanejament en col·laboració amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
Durant el seu funcionament normal, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
Atesa la tipologia de l'activitat i l'antropització del lloc en què la desenvoluparà l'empresa, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats amb el normal exercici de l'activitat.  
Identificació i valoració d'impactes  
Els possibles impactes identificats per l'estudi d'impacte ambiental han sigut la generació de sorolls, vibracions generades per la premsa-cisalla, abocaments, impacte visual i emissions radioactives. A aquest respecte cal assenyalar-se quant segueix:  
. L'estudi d'impacte ambiental inclou un estudi acústic d'acord amb el qual les emissions sonores (64.1 dBA) queden per sota dels valors llindar establits per la legislació vigent per a zones industrials.  
. D'acord amb l'estudi de vibracions aportat per l'estudi d'impacte ambiental, l'índex de percepció vibratòria K és menor a 8, açò és, a allò que s'ha especificat com a valor límit, respecte d'això del cas avaluat, en la legislació vigent.  
Per això, aquests impactes no caben ser considerats com a presents en el cas objecte d'avaluació d'impacte ambiental.  
És necessari referir-se que, a més del tractament de ferralles per part de l'activitat de referència, s'ha indicat el maneig de bateries de plom, les quals tenen la classificació de residu perillós. És per això pel que, sense entrar ara en majors consideracions, es disposaran posteriors condicionants respecte d'això.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de vigilància ambiental  
En general no cal fer consideracions particulars respecte d'això atés que l'estudi ha considerat totes les mesures que són aplicables al cas avaluat. No obstant això caben ser destacades les següents:  
. Les instal·lacions disposen d'una xarxa separativa interior, de manera que la part d'aquesta que recull aigües pluvials disposarà d'un complex separador de greixos.  
. La possible existència de fonts òrfenes entre el material recepcionat ha portat a establir la necessitat de disposar un pòrtic detector que controle la totalitat dels materials tant d'entrada com d'eixida.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 6.C de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, el desballestament i/o emmagatzemament de ferralla, es troba sotmés al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
Atés l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Vist l'informe positiu del tècnic d'impacte, del cap del Servei d'Impacte Ambiental i del cap de l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, l'activitat d'emmagatzemament temporal de residus metàl·lics no perillosos i bateries, promogut per l'empresa Lajo y Rodríguez, SA, localitzada en el polígon industrial de la Vallonga, carrers 4 i 10 (parcel·les 105 i 107), d'Alacant, en els termes establits en el projecte i estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions disposades en el punt segon.  
Segon  
1. Pel que fa a la gestió i generació de residus:  
. Els residus gestionats, així com els generats per la indústria durant el funcionament normal d'aquesta, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. Açò inclou l'obtenció de les autoritzacions administratives per a la gestió i producció de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
. Haurà de preveure's una zona en l'interior de la nau industrial destinada únicament a l'emmagatzemament en trànsit dels residus perillosos recollits per error i els produïts durant el funcionament normal i manteniment de les instal·lacions.  
2. Quant a la zona d'emmagatzemament de bateries de plom:  
. Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega de les bateries.  
. Per al seu emmagatzemament, i atés que pel contingut líquid d'aquests poden generar abocaments, es disposarà de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats).   
3. S'haurà de desenvolupar un Programa de vigilància ambiental, el qual constatarà, mitjançant anàlisis periòdiques (almenys una vegada a l'any), que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament, açò és, l'Ajuntament d'Alacant.  
4. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
6. Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva ampliació d'autorització administrativa.  
Tercer  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 de febrer de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 337/8975YCU  
Promotor: Sr. Vicente Falcó Esteban  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Pobla de Benifassà i Conselleria de Territori i Habitatge  
Objecte projecte: Construcció de camí rural  
Localització: Al paratge les Rases, el Boixar, al terme municipal de la Pobla de Benifassà (Castelló)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció d'un camí per terrenys forestals per a accés a una antiga masia per a la seua rehabilitació.  
Característiques del camí:  
Longitud: 847,5 m.  
Pendent mitjana: 5,2%.  
Amplària de la capa de rodament: 3 m.  
S'estendrà capa de llasts de grossària mitjana de 15 cm.  
Cuneta de secció triangular de 0,5 m. de base i 0,5 m. de profunditat.  
Tramitació administrativa   
Per part de la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta Conselleria es va remetre el corresponent estudi d'impacte ambiental.  
Es va efectuar consulta a l'Ajuntament de la Pobla de Benifassà que va remetre informe en el qual es consideraven adequades les mesures correctores de l'estudi, indicant que no tenien constància de l'existència de jaciments arqueològics o elements singulars del patrimoni en el traçat del camí. Adjunten normativa urbanística respecte d'això del sòl afectat pel camí i relativa a la rehabilitació de la masia, en la qual es dedueix que és possible la pretesa rehabilitació.  
Es va procedir a la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, i no s'ha produït al·legació a aquest, com consta en certificat del cap de negociat d'informació i registre d'aquesta Conselleria (DOGV núm. 4730, de 13 d'abril de 2004).  
Afeccions legals  
L'actuació es troba dins de l'àmbit del Lloc d'interés comunitari denominat Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana, sent també zona d'especial protecció d'aus (ZEPA).   
No li és d'aplicació l'acord de 19 de novembre de 2004, del Consell de la Generalitat pel qual es determina la forma d'aplicació de les mesures cautelars en l'àmbit territorial afectat pel projecte del Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de la Tinença de Benifassà durant la tramitació del mateix, en tractar-se d'un expedient d'avaluació de l'impacte ambiental anterior a la publicació d'aquest en el DOGV.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte  
La zona d'actuació és una vessant muntanyosa d'orientació sud, amb altitud aproximada de 1.000 m) al peu del qual discorre el barranc del Canal. Els materials del relleu són calcàries i margues del cretaci, i el pendent és de moderat a abrupte. La vegetació està constituïda fonamentalment per pinedes de pi negral (Pinus nigra) densos amb algunes taques de carrasques (Quercus rotundifolia). Sota la pineda el sotabosc està dominat pel boix (Buxus sempervirens) i puntualment s'observen exemplars de ginebre (Juniperus oxycedrus). En determinades zones s'observa un herbassar humit sota la pineda.  
El valor ambiental de la zona és alt.  
Els elements ambientals afectats per l'actuació han sigut la vegetació, el sòl, la fauna i el paisatge.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
El camí es troba executat, en estimar-se que l'impacte sobre el medi ha sigut moderat, tenint en compte els desmuntes i terraplens generats. L'existència d'un pineda desenvolupada afavoreix l'ocultació del camí. L'impacte sobre la fauna s'estima que ha d'haver sigut moderat per la xicoteta longitud del camí i per l'execució ràpida d'aquest tipus d'obres, i en qualsevol cas temporal. L'ús de la pista serà previsiblement baix.  
La masia semble haver-se rehabilitat, sinó completament, almenys en part, havent-se respectat la tipologia constructiva de la zona. S'ha efectuat un desbrossament d'alguns xicotets bancals a la vora de l'edificació existent.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de vigilància ambiental  
En relació a les mesures correctores s'estima necessari que s'efectuen xicotetes cunetes a peu de desmunt (l'estudi d'impacte les preveia), així com cavallons de terra transversals a l'eix del camí per a evitar l'erosió del camí en les zones de major pendent, redundant aquestes mesures no sols en la conservació del camí sinó també en l'entorn d'aquest.   
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I apartat 11 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, vist l'informe favorable del tècnic d'impacte, amb el vistiplau del cap de Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental i del cap d'Àrea d'avaluació ambiental, resolc:  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de construcció de camí rural en el paratge les Rases, el Boixar, en el terme municipal de la Pobla de Benifassà (Castelló), el promotor del qual és el Sr. Vicente Falcó Esteban, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació.  
Segon  
Condicionants:   
1. Es duran a terme xicotetes cunetes a peu de desmunt i cavallons transversals a l'eix del camí en els trams de major pendent.  
2. Les línies elèctriques i conduccions d'aigua que travessen terrenys forestals se sotmetran a avaluació de l'impacte ambiental, d'acord amb el que estableix la legislació vigent en la matèria.  
Tercer  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de febrer de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 303/04-AIA  
Títol: Homologació modificativa i pla parcial del sector UBZ-8 de les normes subsidiàries de Monforte del Cid (Alacant)  
Promotor: Ajuntament de Monforte del Cid (Alacant)  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge, Ajuntament de Monforte del Cid  
Objecte: Reclassificació de sòl no urbanitzable comú a urbanitzable industrial  
Localització: Monforte del Cid (Alacant)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
El sector es localitza a la partida de les Nories, al nord del nucli urbà de Monforte del Cid. Limita al nord amb sòl no urbanitzable, a l'est amb la carretera CV-825, al sud amb l'autovia de Llevant (N-330) i a l'oest amb sòl no urbanitzable novament, coincidint aquest límit amb l'assagador de Castella.  
L'àrea, de relleu suau, està majorment ocupada per bancals destinats a cultius, sobre la qual cosa s'aprofundirà majorment en apartats posteriors.  
Amb l'homologació fonamentalment modificativa que es proposa, la modificació urbanística que s'ha plantejat sobre l'ordenació actualment vigent consisteix, a efectes ambientals, en els punts següents:  
. Reclassificació com a sòl urbanitzable d'ús industrial d'una bossa de sòl de 1.061.722'75m², actualment classificat com a sòl no urbanitzable comú (es persegueix que sobre la superfície que s'ha de reclassificar se situen, de forma dominant, indústries del marbre).  
. Canvi de la reserva viària per a futura circumval·lació.  
És necessari referir-se que la reserva viària proposada ha sigut omesa en l'anàlisi ambiental realitzada per l'EIA. Això donaria lloc a extraure l'esmentada reserva viària d'aquest procediment d'avaluació d'impacte ambiental, la qual cosa suposaria sotmetre-la a una nova tramitació, cosa aquesta que comportaria la redacció d'un nou estudi d'impacte ambiental i una nova informació pública, entre altres accions, tal com, per llei, es ve fent amb la totalitat de les reserves viàries recollides en instruments de planejament, ja siguen PGOU, plans especials o qualssevol altres instruments d'ordenació del territori.  
No obstant això, estudiada l'entitat de la reserva a què es fa referència, així com en constatar-se l'escassa rellevància ambiental en un context que es trobarà fortament antropitzat (fruit de la reclassificació ara avaluada i de la molt pròxima reserva del corredor ferroviari de l'AVE), és possible concloure que aquesta reserva viària, des del punt de vista ambiental, pot ser avaluada en el marc d'aquesta declaració.  
No obstant això, es recorda que, com a reserva viària, haurà de quedar subjecta a estimació d'impacte ambiental el possible traçat que, desenvolupat estrictament entre els seus marges, puga proposar-se en el futur, la qual cosa és així exigit en el Decret 162/90, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
2. Alternatives  
En l'EIA no hi ha un estudi d'alternatives que concloga que la millor localització del sòl destinat a ús industrial és la finalment proposada en la modificació proposada. S'entén que és sempre essencial que aquest extrem quede justificat prou en un estudi de les característiques de l'ara presentat el que, indefectiblement, només podria aconseguir-se enfrontant l'alternativa proposada amb altres opcions possibles. Es recorda que en ordenació territorial és essencial modelitzar el territori segons l'aptitud i vulnerabilitat d'aquest a fi de determinar-ne la capacitat d'acollida a diversos usos. A més, vol puntualitzar-se que, a pesar que l'equip redactor de l'EIA s'ha referit que, (...) no tenim constància que per als instruments d'ordenació del territori s'hagen presentat alguna vegada alternatives. (...), a aquest respecte ha de fer-se referència al capítol II del Decret 162/90, del Consell de la Generalitat Valenciana, sense que càpien majors consideracions respecte d'això.  
Amb tot, basant-se en la documentació pròpia del pla parcial, així com a les justificacions que aquest recull al voltant de la idoneïtat de l'emplaçament triat, es conclou, en el cas present, atesa l'entitat de l'actuació i sempre d'acord amb els valors i afeccions sobre els quals posteriorment s'entrarà, la validesa ambiental del mencionat emplaçament a efectes ambientals.  
Tramitació administrativa  
Informació pública  
En data 26 de gener de 2004, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant va remetre documentació i estudi d'impacte ambiental corresponents a l'Homologació modificativa i pla parcial del sector UBZ-8 de les normes subsidiàries de Monforte del Cid (Alacant).  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de l'Homologació modificativa i pla parcial del sector UBZ-8 de les normes subsidiàries de Monforte del Cid (Alacant), ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, núm. 4529 de data 24 de juny de 2003, així com en un diari no oficial, i no s'hi ha presentat, d'acord amb el certificat d'informació pública, cap al·legació.   
En data 21 de desembre de 2004 es va sol·licitar ampliació al contingut de l'EIA, a fi que pogueren esmenar-se determinades carències de les quals patia aquell. Així mateix, en dates successives es va aportar la documentació requerida.  
Afeccions legals  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que hi ha afecció a les següents servituds legals:  
. Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, hi ha afecció als camins ramaders assagador de Castella, assagador Lloma del Cid i assagador del Pilar Alt per la serra del Cid.  
. Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, el sòl objecte de modificació urbanística està classificat actualment com a sòl no urbanitzable comú.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
Els valors més rellevants susceptibles d'afectar-se són els que s'enumeren i descriuen, de forma breu, a continuació:  
. Geologia  
Els materials geològics constituents de l'àrea objecte de reclassificació són predominantment quaternaris, i es tenen cantells, arenes i llims.   
. Edafologia  
Aquest valor ambiental pot ser entés com un dels més importants en el cas present. Segons allò que s'ha assenyalat en el contingut de l'ampliació a l'EIA sol·licitada, en la qual s'insistia sobre la necessitat de caracteritzar profusament el factor en qüestió, cal destacar que la seua capacitat agrològica és elevada, d'acord amb el mapa de capacitat d'ús del sòl.  
. Vegetació  
La superfície que s'ha de reclassificar com a sòl urbanitzable d'ús industrial està ocupada principalment per camps de vinyes de raïm de taula, dels quals s'ha indicat que molts d'ells es troben abandonats.  
. Hidrologia i hidrogeologia  
L'escorriment de la zona drena la Rambla de Orito, la qual presenta risc 1 d'inundabilitat, d'acord amb el PATRICOVA.  
La zona sobre la qual es pretén situar el nou sòl presenta una vulnerabilitat baixa a la contaminació de les aigües subterrànies.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst impactes derivats de l'activitat industrial, tant en fase de construcció com de funcionament. S'entén que no és aquest l'enfocament adequat, perquè el mateix hauria d'atendre a la capacitat d'acollida del mitjà del nou ús que s'ha de donar a aqueix sòl. Es recorda que l'avaluació d'impacte ambiental de la modificació puntual, mentre ha d'ajustar-se a l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, no comprén la de l'activitat industrial que es desenvolupe sobre el sòl reclassificat, activitat que, si queda subjecta a aquesta avaluació d'impacte ambiental, ho faria a través d'un altre supòsit del referit Decret, o bé a través de les especificacions recollides, respecte d'això, en la legislació estatal.  
No obstant l'anterior, l'entitat de la modificació puntual permet que puga disposar-se d'informació suficient com per a procedir a realitzar l'avaluació de l'impacte ambiental de la reclassificació, la qual culmina amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Atenent a alguns dels impactes més ressenyables en el cas present, es té el següent:  
. Respecte a la pèrdua de sòl agrícola per implantació d'usos industrials sobre la superfície objecte de reclassificació es diu en la documentació ampliada de l'EIA: No obstant això, si relativitzem l'àrea transformada enfront de l'enorme extensió de sòl agrícola que existeix en la comarca amb la mateixa qualificació tipus B, l'impacte el podem qualificar de molt xicotet.  
. Pel que fa a la inundabilitat de la Rambla de Orito, no obstant, l'estudi d'impacte ambiental s'ha referit a un estudi (Estudio hidrológico e hidráulico del barranco del Tollo y la Rambla de Orito a su paso por la actuación industrial Wailaig; Protecno, SA, juliol 2002) existent respecte d'això, segons el qual es garanteix que l'esmentada rambla té capacitat per a desaiguar els cabals punta que es generaran. Així, s'indica que, sempre que s'apliquen determinades mesures correctores (canalització de curta de meandre, proteccions locals en terraplens de vials i en pont), l'impacte serà baix. Vol recordar-se, no obstant això, que, com bé assenyala l'estudi hidrològic i hidràulic a què s'ha fet referència, els cabals, per a distints períodes de retorn, s'han obtingut, entre altres factors, en funció de les característiques geomorfològiques de les conques, del tipus d'utilització del sòl i de l'edafologia. Evidentment, ara aquests cabals es veuran incrementats per la impermeabilització del territori que es produirà a raó de la urbanització d'aquest. Atés que l'estudi realitzat en 2002 no pareix que prevegera, com s'entén, d'altra banda, obvi, l'actuació sobre el sector UBZ-8, es recorda que classificat com SNU comú, les condicions de partida per al càlcul dels cabals hauran variat. Ara bé, no pot quiratar-se aquesta variació en ànim a conéixer si aquesta serà, o no, substancial. És per això pel que caldrà remetre's a l'autorització d'abocament de les pluvials a la rambla la qual, finalment, puga concedir, en exercici de les seues competències, l'organisme de conca corresponent.  
. Les aigües residuals que es generaran, ja siguen sanitàries o de procés, implicaran un impacte sobre el medi.  
. L'ampliació a l'estudi d'impacte ambiental ha determinat que l'impacte sobre els camins ramaders serà nul, afegint-se que: en tot cas positiu en actualitzar-se el ferm de les mateixes. S'obviarà ara entrar en discussió sobre allò que s'ha conclòs per l'esmentada ampliació al voltant de l'afecció als camins ramaders, tot i que serà necessari disposar un condicionant respecte d'això atés que aquest impacte no pot ser considerat nul en cap cas.  
. Respecte al patrimoni cultural, l'anàlisi que aporta, a aquest respecte, l'ampliació de contingut a l'estudi d'impacte ambiental sol·licitada es transcriu a continuació: quant a l'impacte sobre el patrimoni cultural no s'ha tractat en l'estudi d'impacte ambiental ja que no hi ha cap patrimoni en l'àrea objecte d'estudi, ni hi ha constància en els documents de l'Ajuntament ni en la memòria dels tècnics d'aquest, si bé es reconeix que aquest apartat hauria d'haver-se citat en l'estudi d'impacte ambiental per a deixar constància de la no-existència d'aquest patrimoni cultural. Resum: no hi ha impacte sobre el patrimoni cultural. Sense aprofundir majorment en aquesta anàlisi, és evident que aquest s'allunya granment d'allò que s'ha exigit per la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Part de les mesures correctores disposades per l'estudi es refereixen a impactes generats per l'activitat industrial que s'ha de desenvolupar, tant en fase de construcció com de funcionament, tot això, com ja s'ha comentat, queda fora de l'avaluació d'impacte ambiental present. Per això cal referir-se a una altra sèrie de mesures correctores les quals es donen en la part dispositiva d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
. Cal referir-se que les aigües residuals que es generen sí que podran ser tractades en l'EDAR de Novelda-Monforte del Cid, d'acord amb l'informe de l'entitat de Sanejament d'Aigües de la CIT, sempre que es complisquen una sèrie de condicionants, com és el cas, entre altres, que abans del punt de connexió s'haurà de disposar una arqueta de registre amb arqueta de bagants inclosa.  
. Com a mesura correctora conduent a reduir els cabals que discórreguen per la xarxa de pluvials del polígon i que, en última instància, incrementaran els circulants per la Rambla de Orito, s'ha proposat, s'entén que encertadament, que les parcel·les disposen d'àrees enjardinades en les zones perimetrals d'aquestes, en una proporció d'entre un 5% a un 10% de les seues superfícies, a fi d'afavorir la laminació de l'escorriment i, com a conseqüència última, reduir les puntes de l'hidrograma d'avinguda.  
. Respecte als escassos exemplars d'olivera o altres espècies presents, aquestes seran transplantades a les zones verdes del sector.  
Es recorda, així mateix, que les activitats que puguen desenvolupar-se, per raó del nou ús assignat al sòl, hauran d'ajustar-se al que disposa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental per a l'execució de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi son d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica acceptable de declaració d'impacte ambiental emesa per l'àrea d'avaluació ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'Homologació modificativa i pla parcial del sector UBZ-8 de les normes subsidiàries de Monforte del Cid (Alacant), promogut per l'Ajuntament de Monforte del Cid, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
. Quan s'iniciara l'establiment d'una indústria, es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra. Els sòls fèrtils així obtinguts es recolliran en muntons, l'altura dels quals no podrà excedir 1,5 metres d'alçària, i seran objecte de qualsevol classe de cures i anàlisi de forma aquesta que es garantisca el manteniment de les seues propietats naturals. Finalment seran destinats a aquells usos més idonis, ja siga en l'àmbit de la parcel·la afectada (enjardinaments) o fora del mateix del sector.  
. Respecte al subministrament d'aigua, s'haurà de documentar la disponibilitat i qualitat d'aigua potable per a satisfer les necessitats hídriques previstes per al desenvolupament del polígon.  
. Els camins ramaders, béns de domini públic de la Generalitat Valenciana, quedaran lliures, en tota l'amplària d'aquests, d'obstacles que puguen pertorbar el trànsit normal dels ramats, i han de ser respectats en tot el traçat i amplària d'aquests, d'acord amb el que disposa la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. Així, hauran de respectar-se els amples legals dels camins ramaders afectats, i establir-se la regulació dels usos admissibles sobre els camins ramaders conforme a l'esmentada Llei 3/95, de camins ramaders.  
. S'haurà d'obtenir de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, informe favorable, el qual resultarà vinculant, amb anterioritat a l'aprovació definitiva del document urbanístic, de conformitat amb el que preveu la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de febrer de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.