Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9518, del 24-01-2023 (2023/590)

DECRET 3/2023, de 20 de gener, del Consell, de declaració de l'any 2023 com a Any Joaquín Sorolla.
--------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2023/01/20/3/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   9518

Data del DOGV
:   24-01-2023

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2023/590


Data del document
:   20-01-2023

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * legislació
    * commemoració
    * cultura
    * professió artística

DECRET 3/2023, de 20 de gener, del Consell, de declaració de l'any 2023 com a Any Joaquín Sorolla. [2023/590]  
Joaquín Sorolla Bastida (València, 27 de febrer de 1863 € Cercedilla, 10.08.1923) és el pintor valencià més reconegut de tots els temps. La seua immensa producció és coneguda i reconeguda en tot el món i els seus quadres pengen a les sales dels principals museus. La seua enorme qualitat tècnica i el seu personal estil són fàcilment recognoscibles i les imatges que va crear formen part de la cultura visual universal.  
Joaquín Sorolla va quedar orfe amb tan sols dos anys, i prompte, a partir de 1876, va iniciar la seua educació artística a l'Escola d'Artesans, on es conserven encara algunes de les seues creacions més primerenques. En 1878 va ingressar en l'Escola de Belles Arts de Sant Carles, on es va formar en la tradició acadèmica, encara que es considera que els seus vertaders mestres van ser Francisco Domingo Marqués i Gonzalo Salvá Simbor. Francisco Domingo va ser l'iniciador de l'Edat de Plata de la pintura valenciana i pioner en la introducció de les novetats apreses a Roma i París. Gonzalo Salvá, al seu torn, va obrir els ulls a Sorolla a la pintura del natural i a l'aire lliure, la qual cosa va marcar per sempre la seua trajectòria. Aquesta tendència cap a un realisme la voluntat del qual és captar la immediatesa de l'instant es va accentuar en els anys huitanta del segle XIX, gràcies al seu contacte amb Ignacio Pinazo Camarlench, vertader geni de la pintura composta mitjançant taques de color.  
En tota la trajectòria de Joaquín Sorolla, però particularment durant els seus primers anys, va ser fonamental la seua relació amb Clotilde García del Castillo, a la qual va conéixer tot just als quinze anys. La que més tard es va convertir en la seua esposa, era filla d'Antonio García, el fotògraf més prestigiós de València durant la segona meitat del segle XIX. La proximitat amb els seus sogres justifica en gran manera la modernitat fotogràfica de molts dels enquadraments emprats pel pintor, igual que la seua estreta relació amb Clotilde explica el paper fonamental que ella va exercir en l'ascens i projecció internacional del pintor.  
1884 va ser un punt d'inflexió en la vida de Joaquín Sorolla. El pintor obté la segona medalla en l'Exposició Nacional de Belles arts amb El Dos de Mayo, i obté una pensió de la Diputació de València per a viatjar a Roma amb El Grito del palleter. Les estades a Itàlia i París, la seua estreta relació amb els Benlliure, i l'obertura cap a diferents corrents internacionals, des de l'essencialisme dels Natzarens, a la pintura social de Jules Bastien-Lepage o el colorisme d'Adolph von Menzel canvien la seua manera de crear. No obstant això, la seua pintura, que ha sigut definida a vegades com a lluminista, es relaciona sobretot amb el tractament donat a la llum dels pintors nòrdics com Anders Zorn.  
  
Amb uns dots innats, l'obra de Joaquín Sorolla va ser, en la seua maduresa, excel·lent en tots els gèneres, des del realisme social de Triste herencia, o ¡... y aún dicen que el pescado es caro!, al costumisme de Grupa valenciana o Fiesta valenciana, els paisatges i les incomptables escenes de platja pintades a València i Xàbia com a Pescadoras valencianas o Paseo a orillas del mar, o els excel·lents retrats de les principals personalitats del moment, des de Benito Pérez Galdós, a Isabel Bru, Lucrecia Arana o Vicente Blasco Ibáñez.  
Des de 1892 Joaquín Sorolla va participar en nombroses exposicions internacionals celebrades a Munic, París, Chicago, Berlín, Venècia i Viena, però va ser en 1900 quan va obtindre el Gran Prix en l'Exposició Universal de París i en 1901 la medalla d'honor en l'Exposició Nacional de Belles Arts a Madrid. A partir d'aquest moment el seu èxit va resultar imparable. Sorolla va exposar en les principals capitals europees i americanes i en 1911 va rebre d'Archer Milton Huntington l'encàrrec de pintar Las Provincias de España per a la seu de la Hispanic Society of America a Nova York. Els seus últims anys van ser de treball incansable, deixant una immensa obra plena de creativitat fins a la seua mort en 1923.  
Joaquín Sorolla ha sigut, sens dubte, un dels valencians més universals. El pintor va ser part d'un moment excepcional de la cultura valenciana de finals del segle XIX i principis del XX en el qual van despuntar també Vicente Blasco Ibáñez, Ignacio Pinazo o Mariano Benlliure. La seua figura forma part de la identitat de València i ha contribuït, com a pocs, al coneixement d'aquesta terra més que la de ningú. Per tant, és imprescindible declarar 2023, centenari de la seua mort, Any Joaquín Sorolla, i dotar aquesta efemèride d'un contingut que aprofundisca en el coneixement de la trajectòria i obra del pintor i difonga el seu geni creador.  
La gran rellevància que la figura de Joaquín Sorolla ha tingut en el context de la cultura valenciana comporta l'interés de diverses institucions i persones relacionades amb la vida, l'activitat i el llegat del pintor per a expressar la seua adhesió a la celebració de l'Any Joaquín Sorolla. Per això, en aquest decret es disposa la creació, junt amb la Comissió Commemorativa que s'haurà d'encarregar de la programació dels actes commemoratius, d'un Comité d'Honor integrat per les institucions i persones adherides.  
Atesa la dimensió estatal i internacional de la figura de Joaquín Sorolla, posada de manifest també en el contingut del Reial decret 15/2023, aprovat pel Consell de Ministres el 17 de gener de 2023, pel qual es crea i regula la Comissió Nacional per a la commemoració de la mort de Joaquín Sorolla per al conjunt de l'Estat Espanyol, és necessari implicar també el conjunt de les institucions estatals en el desenvolupament de l'Any Joaquín Sorolla.  
Per tot això, d'acord amb els articles 21 i 33.2 de la Llei 5/1983, del Consell, el president de la Generalitat, en virtut de les competències de direcció i coordinació de l'acció del Consell que li corresponen, en virtut del que preceptua l'article 12.1 de la Llei 5/1983, i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del 20 de gener de 2023,  
  
  
DECRETE  
  
Article 1. Objecte  
1. Es declara l'any 2023 com a Any Joaquín Sorolla, en commemoració del centenari de la mort del pintor Joaquín Sorolla Bastida.  
2. Es crea el Comité d'Honor de l'Any Joaquín Sorolla, integrat per les persones i institucions que, a continuació, s'enumeren:  
- Generalitat  
- Corts Valencianes  
- Ministeri de Cultura i Esport  
- Diputació de València  
- Diputació d'Alacant  
- Diputació de Castelló  
- Ajuntament de València  
- Ajuntament de Xàbia  
- Consell Valencià de Cultura  
- Universitat de València - Estudi General  
- Universitat Politècnica de València.  
- Hereus de Joaquín Sorolla, representats per la Fundació Museu Sorolla.  
3. Es crea la Comissió Commemorativa de l'Any Joaquín Sorolla (d'ara en avant, la Comissió), que s'adscriu a la Presidència de la Generalitat, a través de la Direcció General de Relacions amb les Comunitats Autònomes i Representació institucional.  
  
Article 2. Composició de la Comissió  
1. Seran membres de la Comissió les persones titulars de:  
a) La Presidència de la Generalitat, que exercirà la presidència de la Comissió.  
b) La Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, que exercirà la vicepresidència primera de la Comissió.  
c) La presidència de les Corts Valencianes.  
d) El Ministeri de Cultura i Esport, que exercirà la vicepresidència segona de la Comissió.  
e) La Secretaria Autonòmica per a la Unió Europea i Relacions Externes.  
f) La Secretaria Autonòmica de Cultura i Esport.  
g) La Direcció General de Relacions amb les Comunitats Autònomes i Representació Institucional.  
h) La Direcció General de Promoció Institucional.  
i) La Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
j) La presidència de la Diputació de València.  
k) La presidència de la Diputació d'Alacant.  
l) La presidència de la Diputació de Castelló.  
m) L'alcaldia de l'Ajuntament de València.  
n) L'alcaldia de l'Ajuntament de Xàbia.  
o) La presidència del Consell Valencià de Cultura.  
p) El rectorat de la Universitat de València - Estudi General.  
q) El rectorat de la Universitat Politècnica de València.  
r) La persona titular de la presidència del Patronat de la Fundació Museu Sorolla.  
s) La persona comissionada i les persones comissionades adjuntes per a la commemoració de l'Any Joaquín Sorolla, que hauran de designar-se mitjançant una resolució del president de la Generalitat.  
2. Les funcions de secretaria de la Comissió seran exercides per la persona que designe la Comissió entre els seus membres.  
  
Article 3. Funcions i règim de funcionament de la Comissió  
1. A la Comissió li correspon establir les pautes per a l'elaboració de la programació d'accions i activitats commemoratives, i aprovar el programa general dels actes commemoratius que es desenvolupen, així com la coordinació amb els organismes que formen part del Comité d'Honor o uns altres que es puguen adherir a la realització d'actes commemoratius.  
2. La Comissió podrà funcionar en ple o en grups de treball, la composició, atribucions i règim de funcionament dels quals s'acordarà pel ple.  
3. La Comissió es reunirà una vegada cada quatre mesos amb caràcter ordinari, i, amb caràcter extraordinari, totes les vegades que siga convocada per la presidència, a iniciativa pròpia o a proposta, almenys, d'una tercera part de les i els seus membres.  
4. El règim de convocatòries, constitució i adopció d'acords de la Comissió serà el que es disposa en la normativa bàsica reguladora del règim jurídic del sector públic, així com, si escau, en les normes de funcionament que puga aprovar la Comissió.  
5. Podran assistir a les sessions de la Comissió, amb veu, però sense vot, les persones que la presidència estime convenient per raó de la seua competència o coneixement dels assumptes a tractar, bé siga a títol individual o en representació d'altres entitats o institucions.  
6. Qualsevol de les persones membres de la Comissió podrà delegar la seua assistència en qualsevol altra persona que considere convenient per raó de les matèries a tractar.  
  
Article 4. Comissariat i Comité Artístic  
1. Per a garantir el desenvolupament de les activitats commemoratives acordades en el marc de la Comissió, es crearà un Comissariat i un Comité Artístic, que tindran capacitat executiva.  
2. El Ple de la Comissió acordarà les atribucions concretes del Comissariat. En tot cas li correspondrà la presa de decisions i el seguiment més immediat dels assumptes que corresponguen a la Comissió Commemorativa, així com les altres funcions que aquesta li encomane. En tot el que no s'haja previst per la Comissió, el funcionament del Comité Artístic es regirà per la normativa bàsica reguladora del règim jurídic del sector públic.  
3. El Comissariat estarà format per la persona comissionada per a l'Any Joaquín Sorolla. El Comité Artístic estarà format pel Comissariat i les persones comissionades adjuntes.  
4. El Comité Artístic es reunirà una vegada al mes amb caràcter ordinari, i, amb caràcter extraordinari, totes les vegades que siga convocat per la Comissió.  
  
Article 5. Marca de l'Any commemoratiu  
1. Durant l'any 2023, l'Administració de la Generalitat i les entitats integrants del seu sector públic instrumental utilitzaran, en la papereria bàsica, comunicacions, suports publicitaris i altres elements identificatius, una marca representativa de la commemoració.  
2. La marca esmentada, així com les condicions de la seua utilització, seran aprovades per acord del Consell, en el qual s'hauran de preveure els mecanismes adequats de difusió per al seu ús.  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera. Suport al funcionament de la Comissió  
La Presidència de la Generalitat, a través de la Direcció General de Relacions amb les Comunitats Autònomes i Representació Institucional, prestarà el suport tècnic i material que requerisca l'adequat desenvolupament de les funcions de la Comissió Commemorativa de l'Any Joaquín Sorolla i de les persones designades com a comissionades per a la commemoració.  
  
Segona. Incidència pressupostària  
L'aplicació d'aquest decret no podrà tindre incidència en la dotació dels capítols de despesa del pressupost de la Generalitat i, en tot cas, serà atesa amb els mitjans personals i materials de l'Administració de la Generalitat.  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Habilitació  
Es faculta la persona titular de la Direcció General de Relacions amb les Comunitats Autònomes i Representació Institucional per a adoptar les instruccions i actes administratius necessaris per a l'aplicació d'aquest decret.  
  
Segona. Vigència  
Les disposicions contingudes en aquest decret es mantindran vigents fins que transcórreguen sis mesos des de la finalització de l'Any Joaquín Sorolla.  
  
Tercera. Efectes  
Aquest decret produirà efectes des de l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 20 de gener de 2003  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER


Còpia Permalink ELI