Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6226, del 15-03-2010 (2010/2307)

Bases particulars de programació de l'àmbit vora nord del Port de Sagunt. Expedient número 34/8736 DX.
------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6226

Data del DOGV
:   15-03-2010

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2010/2307


Data del document
:   26-01-2010

Organisme emissor
:   Ajuntament de Sagunt

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * Sagunt
    * administració local
    * pla d'urbanisme

Bases particulars de programació de l'àmbit vora nord del Port de Sagunt. Expedient número 34/6827 KG. [2010/2307]El Ple de la corporació municipal, en la sessió ordinària del dia 30 de desembre de 2009, va adoptar, entre altres, l'acord següent:
7. Bases particulars de programació de l'àmbit vora nord del Port de Sagunt. Expedient 34/07 PL
Vist el dictamen favorable emés per la Comissió Informativa de Política Territorial i Sostenibilitat en data 23 de desembre de 2009, a proposta del cap de secció d'Urbanisme, que té el següent tenor literal:
«1. Inici de la programació
En data 15 de novembre de 2007 (RE 70.044), l'entitat ICONSA, SL, ha presentat una sol·licitud que caldria interpretar, en el context de la Llei 16/2005, Urbanística Valenciana (LUV), com una sol·licitud de programació de l'àmbit per mitjà de gestió indirecta, en els termes de l'article 130. De conformitat amb aquest, hi ha l'obligació per part de l'Ajuntament de resoldre expressament en algun dels tres sentits que s'hi disposen.
2. Bases generals aplicables
Als efectes de l'article 131.1 de la LUV, aquest programa es regirà, a més de per les previsions que es consideren en aquestes bases particulars, per les bases generals de programació al municipi de Sagunt, aprovades definitivament en la sessió ordinària del Ple de data 28 de setembre de 2006, i publicades íntegrament en el Butlletí Oficial de la Província de València de data 23 d'octubre de 2006.
Com a complement d'aquestes bases generals, en relació amb l'àmbit vora nord del Port de Sagunt, cal tindre en compte les determinacions següents.
Determinació primera. Ordenació urbanística vigent en l'àmbit de l'actuació integrada
L'àmbit per al qual se sol·licita la programació és el següent, segons la documentació presentada pels interessats:
En una visió més de conjunt, la representació gràfica seria la següent:
Es tracta de l'única porció de sòl classificat com a no urbanitzable existent entre el nucli urbà del Port de Sagunt i el llit del riu Palància.
En relació amb l'àmbit per al qual es pretén la programació, concorren les següents circumstàncies definides pel Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU) de 1992 i el seu document refós de 1997.
El sòl té la classificació atorgada pel PGOU-1992 com a sòl no urbanitzable comú.
És una porció de 360.000 m² aproximadament, que afronta al sud, en tota la seua longitud d'uns 2 km, amb sòl classificat pel PGOU com a sòl urbà residencial (quasi en 1,5 km), i amb sòl urbanitzable residencial ja programat i en fase d'execució, en la resta. Al nord afronta amb la muntanya de ribera (de titularitat de la Generalitat en virtut del corresponent reial decret de transferència per part de l'Estat) i amb el llit del riu Palància (domini públic hidràulic, de titularitat estatal). En una part important del seu costat nord afronta (amb el llit del riu al mig) amb el parc públic del delta del Palància, projecte que està en fase d'execució per part de la CHJ i que té una superfície de més de 200.000 m². Per la banda est, afronta amb domini públic maritimoterrestre, també de titularitat estatal. Per l'oest afronta amb el SUNP VI 3a fase.
La identificació necessita aquests terrenys qualificats com a domini públic forestal, hidràulic, i maritimoterrestre, i que necessàriament han de ser exclosos de la programació, a més de la frontera i el límit físic coincident d'aquesta; cosa que suposa ja d'entrada un retall considerable en relació amb la superfície dels terrenys grafiats en la sol·licitud de programació. Sense perjudici que els aspirants a agents urbanitzadors han de documentar en la seua proposta de planejament, de forma necessària, la localització de les tres delimitacions administratives assenyalades, es pot avançar ja que la superfície de l'àmbit, amb caràcter esquemàtic, seria la següent:
A més del que s'ha dit adés, cal tindre en compte altres afeccions addicionals definides per la legislació sectorial que operen sobre l'àmbit:
A) L'afecció del PATRICOVA sobre els terrenys esmentats és la següent:
Respecte d'això, ja en el seu moment l'arquitecte municipal va informar sobre les implicacions del PATRICOVA per al nostre terme municipal i va assenyalar el que segueix:
"Zones de risc
Zona Nivell de risc
VC06 Con del Palància 0-1-4-5
/.../
Quant a les accions estructurals, o actuacions administratives exigides per la legislació sectorial, són les següents:
/?/
Actuació Prioritat Cost estim. Org.
EVC062 Con del Palància Alta 1900 x 106 PTA CHJ
També hi ha previstes altres actuacions de restauració hidrològica, en VC06 con del Palància, per 3.411.000 pessetes, amb prioritat baixa.
Conclusió
La part més significativa del pla pel que fa a Sagunt és la proposta d'actuacions en matèria d'infraestructures, i precisament pel caràcter moderat de la seua previsió, i principalment pel caràcter tardà de la seua posada en marxa. El problema de la desembocadura del Palància ja va ser denunciat per l'Ajuntament l'any 1985. A més, d'acord amb les previsions de conca, se sol·licitava una actuació global des del pont de la A-7 fins al mar. Atés que les obres de protecció i canalització seran o han sigut empreses per particulars, creiem que cal ser més exigent amb les actuacions que s'han de realitzar; en concret, es podria sol·licitar una actuació integral del marge esquerre del riu amb accions blanes de ribera, tal com es va exposar anteriorment en el pla de conca.
Quant a les restriccions urbanístiques, el pla preveu exigències en matèria d'ordenació del territori i normes d'edificació. Les majors traves afecten el sòl no urbanitzable i el sòl urbanitzable sense programa aprovat, i s'arriba a la desclassificació total o parcial segons els continguts del PATRICOVA. En tots els casos, a les zones afectades els programes han d'aportar estudis complementaris exhaustius així com infraestructures especifiques que s'inclouran com a obres d'urbanització.
En el nostre cas quedarien afectats [...], i els terrenys situats al nord del nucli del Port.
Les ordenances directes afecten les edificacions en tot tipus de sòls, i es refereixen a limitacions en matèria de soterranis, rasants i semblants, que caldrà incorporar a les normes urbanístiques del Pla General".
Cosa que caldrà tindre en compte a l'efecte de donar-li el tractament de planejament i de solucions d'urbanització oportunes.
B) Servituds aeronàutiques.
Respecte d'això, cal indicar que operarien les limitacions següents:
L'arquitecte municipal ha extret respecte d'això la conclusió que:
"[...] d'acord amb la normativa del PGOU, el nombre de plantes màxim és de X+aprofitament sota coberta, que correspon a una altura total de 32 + 4,3: 36,3 m, molt inferior a les incloses en la servitud".
C) D'altra banda, cal tindre en compte que a aquest sector afecten les previsions de l'article 37 del Decret 67/2006, de conformitat amb el qual:
"Article 37. Normes d'aplicació directa a les zones del litoral (en referència a l'article 15 de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge)
1. Tindran la classificació de sòl no urbanitzable protegit els sistemes dunars i les dunes, vives o fòssils, del litoral valencià, així com els sistemes vegetals de valor rellevant existents al litoral, incloent en la classificació esmentada un perímetre de protecció a aquestes zones que haurà de determinar-se per decret.
2. Fins que es redacte el Pla d'Acció Territorial del Litoral de la Comunitat Valenciana, a les zones de litoral no podrà ocupar-se mitjançant l'edificació més del 30 per cent de la superfície del sector o, si pertoca, de l'àmbit de l'actuació aïllada o integrada. La planificació territorial i urbanística, als terrenys edificables del litoral, concentrarà l'edificabilitat i minimitzarà l'ocupació de sòl, procurant espais lliures, públics o privats, que eviten la total compactació del front litoral.
3. Fins que es redacte el Pla d'Acció Territorial del Litoral de la Comunitat Valenciana, es considera litoral, als efectes d'aquest reglament, la franja de terrenys existent entre la línia maritimoterrestre i la línia que discorre paral·lela a aquesta a un quilòmetre de distància".
Criteris de sectorització:
S'hauran d'excloure tots aquells terrenys que tinguen la naturalesa de bé de domini públic forestal, hidràulic i marítim, havent-se d'acudir a les dades aportades per les delimitacions de 1952 i 2007.
S'hauran d'incloure tots els terrenys restants fins a l'antiga carretera de la Diputació a Canet, ajustant-se a la delimitació del sector i l'àrea de repartiment del macrosector VI-3a fase.
ORTOFOTOSAixí mateix, s'hauran d'incloure els terrenys que actualment tenen la qualificació pel PGOU com a SGES-30, de 30.000 m² aproximadament, en els termes que després es descriuran.
Amb això es tanca tota la trama residencial nord del Port de Sagunt, i es fixa el límit amb aquells terrenys que per la seua naturalesa demanial estan exclosos dels processos de desenvolupament urbanístic.
En l'esquema d'avall, la grafia groga representaria esquemàticament la superfície del sector:
CADASTRAL / CATASTRAL
Determinació segona. Necessitats i objectius que cal satisfer amb el programa d'actuació integrada.
En relació amb els objectius i com a base de motivació de la modificació pretesa cal tindre en compte el següent:
Objectius d'interés general pretesos:
- Completar l'oferta d'habitatge protegit per al nucli urbà del Port de Sagunt, establint un percentatge mínim del 50% d'habitatge protegit obligatori aplicable tant a l'índex d'edificabilitat residencial del sector com a la densitat d'aquest (màxim total de 100 hab./ha). L'objectiu pretés és generar, aproximadament i com a mínim, 1.750 habitatges protegits a l'àmbit esmentat, del total de 3.500 habitatges previstos aproximadament.
- Completar l'execució d'una sèrie d'infraestructures de gran transcendència i de les quals cal destacar:
a) Connexió amb Canet per mitjà d'un pont sobre el riu Palància, que suposarà una alternativa decisiva a l'ús viari actual de la via pecuària.
b) Reforç/substitució de l'actual pont a Canet, a l'altura del barri de Sant Josep.
c) Execució de les obres de defensa del riu que establisca preceptivament el PATRICOVA.
d) Execució d'un potent parc de ribera que continue l'esquema del SUNP VI 3a fase, millorant-lo atés que hi ha un important marge de maniobra per a això, i que supose un suport significatiu al parc del delta contigu.
e) L'execució de la ronda viària nord que ha d'ajudar a descongestionar el tràfic rodat del nucli del Port, impedint que el desenvolupament de l'àmbit sature les infraestructures existents. A això s'afegirà la important potenciació de les vies actuals situades al nord del nucli, incompletes en aquest moment.
f) La connexió viària oest amb la rotonda del SUNP VI 3a fase.
- Obtindre la disponibilitat municipal d'una important bossa de sòl dotacional.
A més que, com s'ha dit més amunt, és aplicable el que disposa l'article 37 del Decret 67/2006, Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística (ROGTU), cosa que determina que el 70% de la superfície del sector serà de naturalesa demanial, es busquen altres objectius addicionals. En concret el limítrof SGES-30, classificat pel PGOU-92 com a sòl urbanitzable. Si bé el sòl esmenta és objecte d'un expedient de planejament, de referència 6/06 PL, que té l'aprovació provisional municipal i que està pendent de l'aprovació definitiva autonòmica, reconduir-lo a aquest expedient es considera una solució global millor que permetria mantindre la qualificació com a dotació pública de la totalitat del sòl originari.
Si bé tenint en compte que, com a mínim una superfície de 12.000 m² hauria de conservar la qualificació com a escolar per exigència de la Conselleria d'Educació (informe de la Conselleria d'Educació, en data 20.11.2006, favorable, amb el tenor següent):
"S'accepta la nova ubicació i superfície de la parcel·la educativa E4, proposada en la modificació puntual del PGOU parcel·la escolar en platja, equipament escolar / z. verda de Sagunt, objecte d'aquest informe, en la mesura que s'adopten les mesures i modificacions en les qualificacions de la parcel·les que actualment no estiguen qualificades com a educatives i necessàries per a cobrir les necessitats escolars dels sectors objecte d'informe. En concret, hauran de ser qualificades com a equipament d'ús educatiu: la parcel·la de 12.000 m² de la nova parcel·la E4 de 15.500 m², la parcel·la T1 de 33.016 m² i la parcel·la resultant d'unir la parcel·la E2 de 4.045 m² i la parcel·la E1 de 7364 m² (suprimint el vial que les separa)".
Aquest SGES-30, en ser inclòs dins del sector, generaria edificabilitat atés que hi són aplicables els índexs d'edificabilitat.
No obstant això, no serà l'únic sòl dotacional que s'adquirirà com a conseqüència d'aquesta actuació, si bé és necessari remetre's a les consideracions que s'indicaran quan es parle de l'àrea de repartiment. S'avança, en concret, que es pretén l'obtenció del denominat equipament de la platja, que també era objecte de l'expedient 6/06 PL.
Com a conseqüència d'aquestes previsions, els tràmits de l'expedient 6/06 PL quedarien en suspens fins que es resolga aquest expedient de planejament 34/07 PL, amb l'aprovació definitiva corresponent per part de la Conselleria de Territori. En el cas que no se n'aconseguisca l'aprovació, l'Ajuntament continuaria els tràmits de l'esmentat expedient 6/06 PL, tornant a plantejar a la Conselleria l'aprovació definitiva de l'expedient esmentat, però retirant-lo de la tramitació autonòmica fins a aquest moment i només si aquest expedient no prosperara, i en aquest cas es tornaria a impulsar davant de tal instància.
Per a aconseguir aquest conjunt d'objectius es pretén la reclassificació de sòl no urbanitzable comú en sòl urbanitzable de zonificació residencial preferent a través d'un pla parcial dels previstos en els article 72 i següents de la LUV, 16/2005. Aquestes bases definiran gràficament un esquema general dels traços o línies generals que es pretenen, però es deixarà un marge de maniobra important a les distintes propostes de planejament que presenten els aspirants a agents urbanitzadors perquè les milloren i formulen la millor solució possible d'ordenació detallada per a la zona, si bé respectant les línies directrius que s'assenyalen en aquestes bases.
És un pla parcial dels que disposen els articles 72 i següents de la LUV, i en conseqüència ha de formar part de la documentació del PAI l'estudi justificatiu de la integració territorial, a més de l'estudi d'integració paisatgística.
Sense perjudici del que s'ha dit adés i en els termes de la normativa reguladora del contingut de les bases, cal tindre en compte el següent sobre els objectius:
a) Gestionar la transformació jurídica de les finques afectades pel programa.
1. A més de les operacions ordinàries que s'han de realitzar en aquest sentit, convé posar especial atenció a una sèrie d'aspectes concrets que cal tindre en compte:
Cal tindre en compte les de l'article 16 del Text Refós de la Llei del Sòl, Reial Decret Legislatiu 2/2008, que assenyala que el 10% de l'aprofitament ponderat serà de cessió gratuïta a favor de l'Ajuntament. Aquest precepte diu que és obligació dels propietaris:
«b) Lliurar a l'administració competent, i amb destinació a patrimoni públic de sòl, el sòl lliure de càrregues d'urbanització corresponent al percentatge de l'edificabilitat mitjana ponderada de l'actuació, o de l'àmbit superior de referència en què aquesta s'incloga, que fixe la legislació reguladora de l'ordenació territorial i urbanística.
En les actuacions de dotació, aquest percentatge s'entendrà referit a l'increment de l'edificabilitat mitjana ponderada atribuïda als terrenys inclosos en l'actuació.
Amb caràcter general, el percentatge a què es refereixen els paràgrafs anteriors no podrà ser inferior al cinc per cent ni superior al quinze per cent.
La legislació sobre ordenació territorial i urbanística podrà permetre excepcionalment reduir o incrementar aquest percentatge de forma proporcionada i motivada, fins a aconseguir un màxim del vint per cent en el cas del seu increment, per a les actuacions o els àmbits en què el valor de les parcel·les resultants siga sensiblement inferior o superior, respectivament, al mitjà en els restants de la seua mateixa categoria de sòl.
La legislació sobre ordenació territorial i urbanística podrà determinar els casos i condicions en què pertoque substituir el lliurament del sòl per altres formes de compliment del deure, excepte quan puga complir-se amb sòl destinat a habitatge sotmés a algun règim de protecció pública en virtut de la reserva a què es refereix la lletra b) de l'article 10».
Aquesta qüestió ha sigut precisada pel Decret Llei autonòmic 1/2008. En conseqüència, la cessió de l'aprofitament a favor de l'administració, el 10% del total de les unitats d'aprofitament o el percentatge que resulte de cessió obligatòria en el moment d'aprovació dels instruments de planejament i gestió corresponents, ho serà lliure de càrregues d'urbanització. És una previsió reglada de caràcter legal que no hi admet discrecionalitat, vigent des de l'1 de juliol de 2007.
2. A l'efecte d'agilitzar la gestió de l'habitatge protegit que resulte de titularitat municipal en concepte d'excedent d'aprofitament (cessió del 10% de l'aprofitament ponderat i lliure de càrregues), i de conformitat amb el que estableix l'article 409.7 del ROGTU, es considera expressament la possibilitat recollida en l'article esmentat, en el sentit que "s'habilita que l'urbanitzador puga requerir a l'Ajuntament la compensació en diners de l'excedent d'aprofitament i de qualsevol element patrimonial que formalment siga patrimoni municipal del sòl i estiga afectat legalment a la construcció d'habitatge protegit dins de l'àmbit. A aquests efectes, caldrà preveure la quantia de la compensació oferida en el requeriment en la proposició juridicoeconòmica, i serà susceptible de ser revisada per l'Ajuntament en el cas que no supose l'import un màxim legal admissible".
3. S'admet que part del subsòl dels espais públics que es definisquen en l'ordenació com a aparcament, tal com disposa l'article 60 de la LUV, siguen de titularitat municipal, admetent-se el seu tractament en els termes de l'article 124.2 de la LUV quan assenyala:
"2. El programa podrà incloure, si pertoca, altres objectius complementaris el cost dels quals siga assumit per l'urbanitzador sense transferir-lo als propietaris de terrenys afectats, com ara [...], o d'obres públiques accessòries susceptibles de concessió i que, per raons tècniques, hagen d'executar-se junt amb les principals del programa, [...]"
En aquest sentit puntuarà, en els termes que indicaran els criteris de baremació de les alternatives presentades.
L'agent urbanitzador haurà de ponderar la rendibilitat de l'abast de la seua proposta partint de la premissa que l'execució de l'aparcament en cap cas pot suposar un encariment de l'obra d'urbanització a càrrec dels propietaris del sòl, sinó que qualsevol reposició de serveis o condicionant addicional que la implantació de l'aparcament esmentat supose en l'execució de la urbanització de l'àmbit haurà de ser assumit exclusivament per l'agent urbanitzador. A aquests efectes, la documentació que ha d'aportar l'aspirant que desitge executar un aparcament dins dels límits indicats en l'esquema esmentat haurà de preveure una justificació de com seria la urbanització sense el dit aparcament i quines obres addicionals d'urbanització suposa l'execució de l'aparcament, a l'efecte que cada subjecte assumisca realment les seues obligacions.
4. Criteris de delimitació de l'àrea de repartiment.
Es pren com a base, òbviament, la superfície del sector, que es quantifica aproximadament, exclosos els béns de domini públic limítrofs, i sumada la superfície de l'originari SGES 30, en aproximadament 350.000 m², que en l'esquema següent anirien delimitats en groc:
A la superfície del sector (redelimitat afegint la superfície del SGES-30) caldria sumar, per a precisar la delimitació de l'àrea de repartiment:
a) La superfície de sòl no urbanitzable protegit a què es refereix l'article 13.6 de la LOTPP, tenint en compte que, atés que més del 50% de l'edificabilitat està prevista per a habitatge protegit, haurà de ser reduïda en els termes de l'article 13.6.3.g De la LOTPP, que diu: "g) Queden excloses de l'obligació d'aquesta cessió aquelles reclassificacions singulars promogudes per l'administració pública, els seus concessionaris o agents, que tinguen per objecte la implantació de qualsevol tipus d'equipament o actuacions d'interés públic i social. De la mateixa manera, queden excloses d'aquesta obligació la part de sòl reclassificat que es destine pel planejament a la promoció d'habitatges subjectes a algun règim de protecció pública", així com l'article 20.5.a del ROGTU, que diu (article 20.5):"Queden excloses de l'obligació d'aquesta cessió aquelles reclassificacions singulars promogudes per l'administració pública, els seus concessionaris, agents o empreses públiques, que tinguen com a objecte exclusiu la implantació de qualsevol tipus d'equipament o actuacions d'interés públic i social. A l'efecte d'aquest article, les actuacions residencials, industrials i de serveis només podran considerar-se d'interés public i social en els supòsits següents: a) Les actuacions d'ús dominant residencial quan, almenys, el 50% de l'edificabilitat residencial de l'àmbit es destina a la promoció d'habitatge de protecció pública. L'exclusió es predicarà únicament respecte del percentatge d'edificació amb destinació a habitatge de protecció pública que fixe l'ordenació estructural, aplicant-se aquest mateix percentatge a la superfície total de l'actuació, dins del marc establit en l'article 36.1.i de la Llei Urbanística Valenciana".
En conseqüència, partint d'una hipòtesi de reclassificació de sòl no urbanitzable en urbanitzable quantificada en una superfície de 320.000 m² i atés que es va a preveure un 50% d'edificabilitat residencial vinculada a habitatge protegit, la superfície de sòl no urbanitzable protegit involucrada seria de prop de 160.000 m².
Localització: atés que l'administració no té cap objectiu específic pendent d'aconseguir en aquesta classe de sòl protegit, operarà el que preveu l'article 21.1 del ROGTU, respectant en tot cas l'ordre de prioritats a què es refereix l'article esmentat.
Els únics condicionants que s'estableixen a la delimitació esmentada, a més dels exigits en la normativa citada, és que es tracten d'espais que gaudisquen de continuïtat física, sense que s'admeten porcions que es troben discontínues unes d'altres. A més, per un criteri de proporcionalitat s'exigeix que la delimitació comprenga parcel·les completes, i no porcions. Finalment, la delimitació de sòl no urbanitzable protegit proposada haurà d'estar directament connectada amb infraestructures públiques de comunicació que les facen accessibles. No es consideraran com a tals infraestructures aquells camins, que encara que siguen de titularitat municipal, tinguen una amplària de menys de 6 metres i no es troben asfaltats i degudament connectats a vials.
b) A més i a l'efecte de completar l'esquema de l'article 224 del PGOU, s'haurà de preveure un 20% de superfície de sòl dotacional adscrita, localitzada en els termes següents:
1r. El Ple de 30 de juny de 2008 va adoptar l'acord següent:
"4. En relació amb una part important de l'àmbit, en concret amb la part qualificada com a zona verda (2.400 m²), vies i equipament (2.100 m²), pertanyents al mateix propietari, es dóna la següent circumstància. En el plànol adjunt són les porcions que es grafien com a blaves [?]".
En relació amb aquest tema, s'havia realitzat la següent proposta en la redacció originària i preliminar de les bases particulars:
"El propietari esmentat ha instat el procediment expropiatori i el Jurat Provincial d'Expropiació ha emés en data 30 d'abril de 2008 un acord on fixa l'import del preu just, a raó de 410,97 €/m² de sòl brut d'aportació. La seua propietat en l'àmbit fa un total de 7.399 m², sense perjudici del que resulte de la reparcel·lació.
Ja en el seu moment es va emetre un informe indicatiu que la superfície susceptible d'expropiació es limitava a 6.625 m², ja que els altres eren susceptibles des d'un principi de participar d'altres fórmules d'equidistribució.
Cosa que suposa que l'import del preu just seria el següent:
6.625 m² X 410,97 euros/m²: 2.722.676 euros.
Si s'ajustara a un criteri d'adquisició unitària de tota la propietat inclosa dins de l'àmbit, l'import ascendiria a un total de:
7.399 m² X 410,97 euros/m²: 3.040.767 euros.
Amb independència que l'Ajuntament procedisca a exercir les accions administratives i judicials contra l'acord esmentat si així ho considera adequat per a la defensa dels seus interessos, l'acord de JPE és vinculant, i en conseqüència l'Ajuntament està obligat al pagament de l'import esmentat.
L'obligació de pagar aquesta quantitat contrasta amb el tractament jurídic que es pretén realitzar per als terrenys objecte del dit acord, atés que es pretén integrar-los dins d'un àmbit d'equidistribució en què l'expropiació és innecessària. Encara que la qualificació dotacional dels terrenys es mantinga, es considerarien com a terrenys d'aportació amb un dret d'adjudicació en part de les parcel·les edificables, en proporció a la seua superfície respecte al total.
Aquest Ajuntament ja ha participat com a demandat en recursos contenciosos administratius en què la pretensió expropiatòria del propietari del sòl xocava amb la instrucció d'un expedient de planejament que pretenia la inclusió dels dits terrenys dins d'un àmbit d'equidistribució.
En el cas del contenciós 1190/02, de la Secció 2a del TSJCV, en la seua sentència número 684/2004 el pronunciament va ser desfavorable i va reconéixer el dret al cobrament del preu just. En el contenciós número 617/2005, de la mateixa Secció 2a del TSJCV, en la seua sentència número 1028/2007 va ocórrer just el contrari i es va desestimar la tesi del propietari.
Per tant, no hi ha pronunciaments judicials uniformes. A més, en aquest cas es dóna la circumstància que ni tan sols l'àmbit d'equidistribució està aprovat, sinó que el procediment de redacció i posterior instrucció s'inicia per mitjà d'aquest acord.
Davant d'això, opera l'obligació legal de pagament al propietari de conformitat amb la quantia fixada pel JPE. I això perquè s'està contrastant un mandat jurídicament eficaç de pagament enfront de la voluntat d'inici de la instrucció d'un expedient de planejament que incloga aquests terrenys dins d'aquest àmbit d'equidistribució.
Es considera per això que el que pertoca és pagar la quantitat esmentada, sense perjudici que es continue avant amb la inclusió dels terrenys esmentats dins de l'àmbit i que, en conseqüència, es consideren aportacions que generen dret d'edificabilitat a l'àmbit. L'Ajuntament se subrogaria en els drets del propietari originari ja que els dits terrenys els adquiririen onerosament (art. 171 de la LUV i 399 del ROGTU).
És més, si els drets d'edificabilitat que generaven les aportacions esmentades es vincularen íntegrament a realitzar habitatge protegit (part dels 10.740 m²t que obligatòriament s'han d'executar en l'àmbit en virtut del mandat de l'art. 10 de la Llei 8/07), es jutja que la quantitat que cal pagar es podria realitzar amb ingressos del PMS, ja que és una operació encaminada a l'adquisició del sòl afectat a la construcció d'habitatge protegit, que és el fi a què s'ha de destinar el PMS. Es compleixen amb això les exigències de l'article 33 de la Llei 8/2007 i 259 de la LUV.
En aquest sentit, cal destacar que l'aportació de l'interessat, que en principi ascendeix a un total de 7.399 m², suposa el 12'71% del total de l'àrea de repartiment, i que el tractament d'aquestes aportacions seria la següent:
38649 UA x 12'71% x 0'95: 4650,85 UA, o el que és el mateix, 6.644 m² sostre d'habitatge protegit, absorbible dins dels 10.740 m² de sostre totals afectats a aquesta destinació. Drets en què se subrogaria l'Ajuntament en el cas de pagar el preu just.
Tot això subordinat al fet que el propietari actual dels terrenys no vulga renunciar al seu dret de cobrament del preu just i preferisca integrar-se dins de l'àmbit amb les seues aportacions, obtenint l'edificabilitat corresponent. És per això que se li donarà tràmit d'audiència de l'acord d'aprovació d'aquestes bases, a l'efecte que en el termini d'un mes manifeste per quina de les dues opcions es decanta. Aquest haurà de tindre en compte que en el cas que opte pel pagament de preu just, no podrà anar contra els seus propis actes i exercir amb posterioritat el dret de reversió. I que en el cas que discórrega el termini esmentat d'un mes i no assenyale res respecte d'això, s'entendrà que opta pel pagament del preu just, atés que és un dret eficaç per a ell i un mandat obligatori per a l'administració municipal.
La qüestió que cal precisar en aquest cas serà el nombre de m² que queden dins de l'àmbit i que són objecte d'aquest tractament. I en aquest sentit cal indicar que el mesurament exacte dels terrenys se subordina a la instrucció de l'expedient de reparcel·lació. A l'efecte de no demorar fins a aquest tràmit ni tampoc retardar la fixació exacta de l'import del preu just, de forma immediatament posterior a l'acceptació de l'opció de pagament de preu just, caldria realitzar el replantejament dels terrenys amb presència dels limítrofs, la qual cosa a més tindria eficàcia en la subsegüent reparcel·lació".
No obstant això i ja en fase d'enllestiment de la redacció d'aquestes bases particulars, s'ha presentat un escrit, en data 18 de juny de 2008, que té el següent tenor literal:
"José Maria Carrasco Chacón, major d'edat, amb DNI número 1799975H, en nom de la mercantil Ingeniería y Construcciones Asociados, ICONSA, SL, amb domicili a Madrid, carrer Oñate, número 10, baixos; representació que consta acreditada davant d'aquesta corporació, davant de vosté comparec, i com millor pertoque, dic:
I. La societat Ingeniería y Construcciones Asociados, ICONSA, SL, és propietària de les finques registrals números 20.638 i 7.129 al carrer 3 d'Abril, i la número 51.177 al carrer de Jerónimo Roure amb una superfície total inscrita de 8.002 m².
En la condició de propietari de les esmentades finques registrals l'empresa ICONSA ha instat el corresponent procediment ex lege i el Jurat Provincial d'Expropiació ha emés en data 30 d'abril de 2008 un acord inicial on fixa l'import del preu just de les dites finques a raó de 410,97 €/m² de sòl brut d'aportació.
A aquest acord la societat ICONSA ha presentat un recurs de reposició amb data 23 de maig de 2008, i està a hores d'ara pendent que el Jurat Provincial d'Expropiació el resolga i determine el preu just definitiu, en la via administrativa, del sòl brut d'aportació.
Una vegada el Jurat Provincial adés esmentat emeta l'acord definitiu, l'Ajuntament ha de procedir a pagar el preu just tal com es desprén de les previsions de la llei d'expropiació forçosa de 1954.
II. Aquesta part ha estat assabentada que l'Ajuntament està redactant unes bases particulars que afecten les registrals esmentades propietat d'ICONSA, incloent-les en una unitat d'execució.
No obstant això, la superfície de la nostra propietat, segons pareix inclosa en l'àmbit de la unitat d'execució, es restringeix a una superfície de 7.399 metres quadrats, si se seguiren els criteris de delimitació que aquest Ajuntament ha afirmat en l'expedient expropiatori, deixant fora de l'àrea d'equidistribució una franja amb una superfície de 402,94 metres quadrats, corresponent a l'eix dels carrers Pavia i Ademús, per als quals l'Ajuntament no té un títol legal assimilable al de la cessió dels mitjans viaris, que es podria entendre aplicable per a la resta de façanes consolidades dels dits carrers.
Per tant, atés que manca de títol habilitant, la superfície real de propietat del meu mandant que ha d'incloure's en l'àmbit de la unitat d'actuació ascendeix a 7.801,94 metres quadrats.
Interessa, per tant, al meu mandant i ho sol·licitem expressament, que es corregisca la delimitació de la unitat d'execució, incloent en el seu àmbit els 402,94 metres quadrats esmentats, referents a l'eix dels dos carrers esmentats, ja que si no es fera així es produiria la incoherència de deixar sense resoldre parcialment el problema per a la solució del qual precisament s'han articulat les esmentades bases particulars de l'àmbit, i que n'és la principal font de motivació, i que són l'obtenció de les bosses de sòl dotacionals existents a la zona.
III. Tornant al que s'ha manifestat en l'apartat I anterior, aquesta part desitja proposar a l'Ajuntament, amb la intenció de donar una solució definitiva i immediata a l'expedient expropiatori, la següent alternativa al pagament en metàl·lic del preu just que resulte, cosa que podria dur-se a terme de la manera següent, i amb les condicions següents:
Rectificar l'àmbit de la unitat d'execució a què ens referim, incloent-hi els 7.801,94 metres quadrats de propietat d'ICONSA, per les raons anteriorment exposades.
Una vegada adoptat pel Jurat Provincial d'Expropiació Forçosa l'acord pel qual es resol el recurs de reposició formulat per la nostra part, tant l'Ajuntament com ICONSA acceptarien el preu just que resulte d'aplicar el valor unitari que determine el Jurat als 7.801,94 metres quadrats propietat d'ICONSA.
Per a la conclusió adequada de l'expedient expropiatori, ICONSA acceptaria el pagament en espècie del preu just, materialitzat en metres quadrats de sostre, urbanitzats i lliures de qualsevol tipus de càrregues -ja que el Jurat Provincial, en valorar, descompta les despeses corresponents d'urbanització- d'HPRG (habitatge protegit de règim general) o tipus equivalent a habitatges en futurs plans de la Conselleria de Territori, en l'àmbit de l'expedient 34/07 PL d'aquest Ajuntament, Departament d'Urbanisme, i identificat com a vora nord del nucli urbà del Port de Sagunt.
La determinació dels metres quadrats de sostre equivalents al preu just fixat pel Jurat Provincial s'obtindria per mitjà de l'aplicació de la fórmula següent:
A x B / C = D
Sent
A: m² de sòl brut d'aportació, que són 7.801,94 m²
B: import del total del preu just que resulte de l'acord que adopte el Jurat Provincial, en la seua resposta al recurs de reposició presentat el passat 23 de maig de 2008.
C: Valor de transferència en ?/m² sostre en data 29 d'octubre de 2007, que és la de valoració del Jurat Provincial i que s'obté de la fórmula següent:
1 m²T x 1.164,80 x 0,15 x 0,8
} 164,94 €/ m²T
0,30 m²G x 1.164,80 x 0,15 x 0,8 x 0,6
A fi d'arribar a un acord més beneficiós per a l'Ajuntament, la societat ICONSA estaria disposada a acceptar un valor de transferència de 210 € / m² T.
Queda, per tant, únicament, per conéixer l'import total del preu just que resulte de l'acord del Jurat Provincial (B) per a determinar els m² de sostre HPRG que ha de lliurar l'Ajuntament i ha d'obtindre ICONSA (D).
7.801,94 x B / 210 = D
El termini per a l'obtenció per ICONSA dels m² de sostre que finalment li corresponguen segons l'apartat anterior i d'acord amb la legislació vigent es fixa en 3 anys des que es produïsca la transmissió dels terrenys propietat d'ICONSA a la vora sud. Caldrà efectuar la transmissió esmentada en el termini màxim de tres mesos comptador des de l'acord definitiu del Jurat Provincial que resolga el recurs de reposició plantejat per ICONSA.
Si la corporació local de Sagunt no aprovara les bases de la unitat d'execució vora sud on estan ubicats els sòls propietat d'ICONSA, en el termini de 6 mesos des del dia de la data, aquesta proposta quedaria sense cap efecte i, per tant ICONSA en recobraria la plena llibertat per a exercir qualssevol accions en defensa dels seus drets.
L'empresa ICONSA és conscient que l'acord d'aprovació definitiva del pla parcial de l'expedient 34/07 PL no correspon a l'Ajuntament sinó a la Conselleria de Territori i que, en conseqüència, els compromisos municipals no poden tindre un abast major que el derivat de la seua competència. Per això, en el cas que l'aprovació provisional municipal no prospere sobre aquest aspecte, l'Ajuntament es compromet a pagar en metàl·lic a ICONSA els 7.801,94 m² de sòl brut expropiats al preu que definitivament fixe el Jurat d'Expropiació, més els interessos legals corresponents, tot això segons la Llei d'Expropiació Forçosa de 1954.
De la mateixa manera, si transcorregut el termini de tres anys a què es refereix l'anterior apartat e), ICONSA no haguera obtingut fefaentment els m² de sostre, podrà optar per sol·licitar l'abonament en metàl·lic més els interessos legals corresponents o prorrogar per períodes de 6 mesos l'acord ací plantejat, per mitjà de comunicacions per escrit.
Les transmissions de propietats, tant a l'àmbit vora sud on s'expropien els sòls, com als de la vora nord on es percebrien els m² sostre, seran pagades per les parts d'acord amb la llei. Igualment, els impostos que per llei corresponguen a ICONSA, tindran les exempcions i rebaixes fiscals que per a les expropiació i per a habitatge protegit concedeix la legislació vigent.
Aquest acord s'ha de formalitzar en una escriptura pública, prenent com a base l'acord definitiu del Jurat Provincial així com l'acord plenari que estime aquestes al·legacions.
Per tot el que s'ha exposat,
SOL·LICITE:
Que una vegada presentat aquest escrit, considere com a formulades les al·legacions que antecedeixen, i que adopte un acord estimatori de les dites al·legacions, en els termes indicats".
En relació amb aquest, cal indicar el següent:
- Respecte de la redelimitació de l'àmbit. L'interessat parteix de la presumpció que l'àmbit, en el seu límit amb els carrers Racó d'Ademús i Pavia, té la mateixa delimitació que aquest Ajuntament ha sostingut en l'expedient expropiatori en què l'al·legant ha sigut part, cosa que és certa. S'ha exclòs sempre del tractament expropiatori la totalitat de l'amplària d'ambdós carrers.
Ell mateix invoca el raonament de la cessió tàcita de mitjans viaris limítrofs a les illes consolidades com a mecanisme legitimant de la postura municipal, per la qual s'afirma la titularitat pública dels espais esmentats i que és cert que en cap cas donaria cobertura a l'eix exterior de sengles carrers.
En aquest sentit, i atesa la falta de cobertura expressa d'un títol de caràcter legal per a defendre la postura municipal que ratifique el que apareix, visualment en aparença, com a obert al públic, cal concloure que la línia de raonament que planteja l'al·legant és encertada i en conseqüència s'ha de procedir a la correcció de la delimitació de la unitat d'execució per a incloure els 402'94 m² esmentats, referents a l'eix dels dos carrers, ja que en cas contrari s'arribaria a la incoherència de deixar sense resoldre parcialment el problema per a la solució del qual precisament s'articulen les esmentades bases particulars de l'àmbit i que n'és la principal font de motivació, l'obtenció de les bosses de sòl dotacional existents en la zona i que, altrament, s'haurien d'obtindre per expropiació.
Per això, pertocarà redelimitar l'àmbit, aplicant els índexs d'edificabilitat a aquestes noves superfícies d'aportació que es quantifiquen en prop de 402,94 m²s.
En conseqüència, l'aprofitament tipus continuarà sent el mateix. Els quadres de dades s'hauran de reajustar a aquests nous paràmetres i l'aspirant a agent urbanitzador en la seua documentació de planejament haurà de tindre en compte aquesta superfície de la unitat d'execució a tots els efectes.
D'altra banda l'al·legant planteja la reubicació dels seus drets d'edificabilitat en un àmbit futur, la vora nord del Port de Sagunt, fent menció expressa d'un expedient municipal, el que té la referència 34/07 PL, que està sent objecte d'estudi per part del Departament d'Urbanisme.
Allò que s'està sol·licitant, en definitiva, és una adscripció a un futur sector, en el cas que aquest s'aprove definitivament.
En aquest sentit, és necessari indicar que aquest Ajuntament, altres vegades com les dels expedients del macrosector III (Fusió), per a obtindre el sòl dotacional esportiu limítrof, o el del macrosector VI-3a fase, per a obtindre els terrenys del cementeri, ha acordat l'adscripció d'elements dotacionals no inclosos dins de cap àrea de repartiment. Per això, remetent-se als raonaments que s'hi fan, no hi ha cap inconvenient de legalitat per a preveure i acordar l'adscripció del sòl esmenat dotacional a aqueix àmbit futur, perquè precisament el fenomen de l'adscripció de sòl dotacional extrem (antic art. 18 de la Llei 6/1998; actual art. 16 de la Llei 8/07; antic art. 61 de la Llei 6/1994 i actual art. 55 de la Llei 16/2005) està pensat per a resoldre la qüestió de la plena disponibilitat civil de forma gratuïta a favor de l'administració de terrenys qualificats com a dotacionals i que, altrament, caldria expropiar i pagar el corresponent preu just.
L'adscripció s'haurà de realitzar de manera que no es perjudiquen els drets dels propietaris del futur sector (si aquest arriba a aprovar-se definitivament), de manera que partint de les premisses que l'esquema d'adscripció del PGOU per al nou sòl urbanitzable ha sigut sempre el 20% de la superfície del sector, o el que és el mateix el 20% de l'edificabilitat del sector (una vegada deduïdes les cessions d'aprofitament de tots els propietaris) correspon a propietaris externs al sector; és evident que les primeres superfícies adscrites seran les d'aquest sòl dotacional, localitzant-se la resta en el MCS VII, fins al 20% del total de la dita edificabilitat, i amb el matís que ara opera el mandat de l'article 13.6 de la LOTPP, que obliga a incorporar a l'àrea de repartiment tanta superfície com sòl es reclassifique.
- Respecte a quins seran els termes d'adscripció i donades les circumstàncies especials del fet que hi ha un pronunciament exprés definitiu del JPE, vinculant, que converteix els drets de l'al·legant en una quantitat en metàl·lic i que el que ara es pretén és just el procés invers, és a dir, tornar-ho a convertir en sostre edificable i en concret, la tipologia d'habitatge protegit. Respecte d'això cal indicar que queda per definir el preu cert del Jurat Provincial d'Expropiació, que actualment està fixat en 410,97 €/m², i que com a conseqüència de recursos administratius pendents pot ser major o menor. Partint d'aquest import així com de les superfícies de 7.801,94 m² (que haurà de ser degudament contrastada en el replantejament amb els limítrofs. En el dia de hui l'Ajuntament no discutiria els seus límits amb l'al·legant en relació amb les seues propietats, però queda per contrastar la postura de tercers particulars); això comportaria les dades següents: 7801,94 m² x 410,97?/m² = 3,206.363,2 - / 210?/m²t = 15.268,39 m²t d'habitatge protegit.
Aquest seria el terme d'adscripció equivalent, havent de tindre en compte que en l'import de partida de preu just ja s'han deduït costos d'urbanització (per això no pagaria quotes d'urbanització) i l'estatut jurídic subjectiu no li determina l'obligació de cessió d'aprofitament de cap tipus.
Eixa volumetria (o la que resulte de l'import que de forma ferma definisca el Jurat Provincial d'Expropiació) és la que figuraria com a terme d'adscripció i que haurà de reflectir el document de planejament del sector vora nord del Port de Sagunt. El document públic de reserva d'aprofitament haurà de reflectir la localització física de l'aprofitament en el dit àmbit i amb l'abast indicat (pendent només de que l'acord del Jurat Provincial d'Expropiació adquirisca fermesa i fixe l'import del preu just).
Una vegada que aquests drets estiguen adscrits i fins a la totalitat de drets corresponents a una superfície d'aportació del 20% del total de l'àrea de repartiment, s'adscriuran al macrosector VII. Aquest serà l'àrea de repartiment del futur sector vora nord del Port de Sagunt, a més de les obligacions que resulten derivades de l'article 13.6 de la LOTPP.
S'està usant, en definitiva, una tècnica urbanística semblant a la que s'ha usat en uns altres sectors (terrenys per al cementeri, terrenys per a les instal·lacions esportives del complex internuclis, etc.).
Observacions addicionals:
- S'està d'acord amb l'import de substitució o equivalència de 210 €/m²t, ja que és superior al que s'ha concretat en la instrucció d'expedients del Departament de Patrimoni per a l'alienació de sòl edificable afectat a habitatge protegit.
- S'està d'acord amb els terminis assenyalats en l'al·legació, ja que el de tres anys és el que la LUV defineix per a les reserves d'aprofitament, i quedarà a partir d'aquest moment en mans del propietari originari del sòl la lliure opció per a decantar-se pel pagament del preu just.
- L'observació indicada per l'al·legant en el sentit que "Les transmissions de propietats, tant a l'àmbit vora sud on s'expropien els sòls com els de la vora nord on es percebrien els m² sostre, seran pagades per les parts d'acord amb la llei. Igualment, els impostos que per llei corresponguen a ICONSA tindran les exempcions i rebaixes fiscals que per a les expropiacions i per a habitatge protegit concedeix la legislació vigent" cal entendre-la en el seu abast just. Cal partir de la premissa que no hi ha una transmissió de drets de l'Ajuntament en el futur sector vora nord, sinó que el que hi ha és una adscripció.
És a dir, hi ha una aportació d'uns terrenys que generen una edificabilitat objectivament calculada de 15.268 m²t d'habitatge protegit.
En conseqüència, es considera procedent estimar l'al·legació esmentada i incorporar-la com a contingut de les bases particulars presents així com a contingut de les futures bases particulars del sector objecte de l'expedient 34/07 PL.
En el termini màxim de tres mesos des de la notificació a l'al·legant d'aquestes bases particulars s'haurà de constituir la corresponent reserva d'aprofitament sobre els terrenys objecte d'oferiment, de manera que l'Ajuntament passe a ser propietari legal dels terrenys esmentats i que l'al·legant conserve intacte el seu dret a obtindre 15.268 m²t d'habitatge protegit localitzats al sector indicat adés; cosa que exigirà el replantejament previ amb la presència de tots els limítrofs, a més que el JPE confirme l'import aprovat; altrament, es realitzarien els ajusts oportuns."
En conseqüència, partint de la premissa que l'edificabilitat del sector màxima admissible en les propostes, es repartirà de la manera següent:
Índex d'edificabilitat bruta: 1,2 m²t/m² sòl
Índex d'edificabilitat residencial: 1 m²t/m² sòl
Índex d'edificabilitat terciària: 0,2 m² t/m² sòl
Edificabilitat total del sector: 350.000 m² x 1,2 (IEB): 420.000 m²t
L'aprofitament tipus serà el quocient de l'aprofitament total, 420.000 m²t / sup. sector + (sup. sector x 0,2 (art. 224 PGOU)) + sòl no urbanitzable protegit adscrit x K (en els termes definits en l'art. 123.3 del ROGTU).
Es partirà de les següents dades, sense perjudici que la documentació de planejament precise i concrete aquest esquema:
420.000 m²t
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_ :
350.000 m²+ 70.000 m²+ 160.000 m² (x1)
El resultat d'açò seria un aprofitament tipus de 0,7241 m²t/m²sòl.
Però atés que l'aprofitament tipus no pot aplicar-se a l'edificabilitat bruta sinó a l'edificabilitat degudament corregida pels corresponent coeficients d'homogeneïtzació, i partint de la hipòtesi que només s'admeta una tipologia, habitatge col·lectiu en altura, i que el 50% de l'edificabilitat (la residencial) serà habitatge protegit, si bé amb la possibilitat de terciari en plantes baixes es pot treballar amb la hipòtesi següent:
210.000 m² t d'habitatge protegit i baixos comercials x 0,85: 178.500 ua
210.000 m²t habitatge lliure i baixos comercials x 1: 210.000 ua
Total d'ua: 388.500 ua.
388.500 ua
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_ :
350.000 m²+ 70.000 m²+ 160.000 m² (x1)
El resultat d'açò seria un aprofitament tipus homogeneïtzat de 0,670 ua /m²sòl.
És a dir, i a l'efecte del que ara interessa, atés que a la superfície adscrita, a fi de complir el que estableix l'article 224 del PGOU, li correspon un aprofitament homogeneïtzat de:
70.000 m² x 0'670: 46.900 ua
De l'edificabilitat assignada a la superfície del sector x 0,2, els primers 15.268 m²t (destinats a habitatge protegit) correspondran a l'al·legant i la resta es localitzaran al macrosector VII. O el que és el mateix, a l'adscripció generada per l'Acord del Ple de 25 de juny de
2008, li correspondrien un total de 12.977 ua. En el cas que l'al·legant puga exercir legítimament el seu dret a percebre en metàl·lic l'import del preu just perquè concórrega alguna de les causes que així ho permeta, aquest aprofitament passaria a ser de titularitat municipal i els seus ingressos quedarien afectats a pagar l'import esmentat, fet que en definitiva atendria l'adquisició del sòl dotacional adscrit dins de l'àrea de repartiment.
Les restants ua es distribuirien de la manera següent:
2n. Equipament de la platja:
És el sòl qualificat com a dotacional que ha sigut objecte de tramitació simultània junt amb el SGES 30. És el conegut com a equipament de la platja. Cal fer les mateixes consideracions que ja es van fer més amunt respecte de l'altre sòl dotacional en el context de l'expedient 6/06 PL.
Partint de la hipòtesi de les dades sobre drets subjectius que s'atribuïen als propietaris esmentats en l'acord plenari de modificació de planejament urbanístic:
"2. Equipament escolar platja:
Classificació del sòl: Urbà.
Superfície UE: 12.935 m²
Índex d'edificabilitat: 1,18 m²t/m²s
Edificabilitat objectiva: 15.266 m²T
Índex d'edificabilitat neta sobre parcel·la: vegeu el plànol
Superfície de l'espai privat: 1723 m².
Superfície sòl dotacional dins de la UE: 11.212 m²
Densitat màxima: 120 hab./ha.
Nre. hab.: 140.
Nre. habitants: 420
SD extra manteniment proporció: 420 X 8,09: 3.397 m².
SD total nova creació: 5.120 m².
Superfície de l'àrea de repartiment: 18.055 m².
Aprofitament tipus: 0'8455 m²t/m²s".
De tot açò s'extrau com a conclusió que als propietaris del sòl esmentat correspondria un aprofitament subjectiu de 12.935 m x 0'8455: 10.936 m²t, o el que és el mateix, atés que no tenia obligació de materialitzar habitatge protegit, 10.936 ua.
A aquest segon grup, atesa la seua condició de sòl urbà, no es podria deduir el 10% de l'aprofitament sinó el 5%, i el tractament de les quotes d'urbanització haurà de ser objecte d'un tractament especial, ponderant les diferències de la seua integració en aquest nou àmbit.
Queda encara una resta de sòl als efectes de l'article 224 del PGOU, que es localitzaran de la manera següent:
3r. Els primers m² en el MSC VII es localitzaran a les parcel·les del polígon fiscal 88, derivat de la instrucció de l'expedient número 6/06 PL.
Es tracta d'un total de 17.239 m², grafiats en magenta i blau als quals correspon un dret de 17.239 m² x 0'670: 11.550 ua, a què caldrà fer una deducció del 10% de l'aprofitament, és a dir, de 1.150 ua.
L'acumulació d'aquests tres grups suposa un total de 35.463 ua i que encara quede una resta de 11.437 ua, o el que és el mateix, que la resta de superfície del MSC VII afectada farà a un total de 17.070 m², que s'haurien de destinar, primer, a completar íntegrament les parcel·les a què es refereix l'apartat anterior, i a continuació, íntegrament les següents per aquest ordre fins a esgotar la superfície adscrita:
Parcel·la número 31, 33, 9002, 144, 145, 189, 274, 273, ...
Aquestes dades per a localitzar l'àrea de repartiment són susceptibles de ser modificades durant la instrucció de l'expedient i en concret, per les següents:
- Per la concreció de l'abast del factor k del sòl no urbanitzable protegit adscrit, en els termes de l'article 123.3 del ROGTU.
- Per la definició adequada dels coeficients correctors dels usos i tipologies.
- La localització singular en l'ordenació detallada que s'aprove d'illes destinades exclusivament a terciari, cosa que variaria els coeficients correctors, etc.
Per tant, aquests només serveixen com a esquema indicatiu per a la redacció de la documentació de planejament que s'ha de presentar, com a sistemàtica de delimitació de l'àrea de repartiment pel que fa als terrenys adscrits.
B. Urbanitzar completament la unitat d'execució que constituïsca l'objecte del programa i realitzar les obres públiques addicionals que calguen per a complir el que disposen els apartats següents, amb subjecció a les previsions temporals i econòmiques del programa.
Caldrà ajustar-se a les determinacions específiques disposades en les prescripcions de les bases generals de programació aprovades definitivament en la sessió ordinària del Ple de data 28 de setembre de 2006, i publicades íntegrament en el Butlletí Oficial de la Província de València de data 23 d'octubre de 2006.
c) Connectar i integrar adequadament la urbanització amb les xarxes d'infraestructures, d'energia, comunicacions i serveis públics existents.
D. Complementar les infraestructures i espais públics o reserves dotacionals en tot el que calga per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servei existents i exigibles reglamentàriament.
A més de les ja destacades en la determinació segona, referent a la connexió amb pont amb Canet, l'actuació sobre l'actual pont del barri de Sant Josep, la ronda nord, la connexió oest amb la carretera vella a Canet, els murs de defensa i el parc de Ribera, serà necessari tindre en compte:
- Connexió del pont: hi ha dos possibles punts de connexió, conforme a l'esquema següent:
En aquest sentit, s'assenyala que atés que el fi prioritari pretés és el de donar una solució a la situació actual d'ús excessivament intens de la via pecuària, és destacadament preferent l'alternativa est, i és descartable l'oest, per la seua proximitat als ponts ja oberts.
Com a condició de connexió s'imposarà a més una millora i reforç i fins i tot substitució de l'actual pont del barri de Sant Josep, en els termes que admeta la CHJ.
- Respecte de les connexions viàries, es destaca el següent esquema de vies principals, grafiades en marró:
A més del pont, es destaca la importància dels dos eixos al nord i al sud de l'àmbit, que discorren d'est a oest. Una és la denominada ronda nord. L'altra, un reforç important de les actuals vies nord que separa el sòl urbà del no urbanitzable. Com es veu en l'esquema de més amunt, la secció d'aquesta última no podrà ser inferior a 24 m.
- Respecte de la connexió de l'aigua.
L'àmbit tindrà el seu subministrament a càrrec de la infraestructura del m³/segon i sense que supose un increment de les actuals concessions demanials atorgades per l'Estat ni tampoc un augment de demanda. En aquest sentit, cal tindre en compte que la infraestructura de la dessaladora per a subministrament d'aigua industrial, que és el fruit del conveni de col·laboració subscrit entre l'Ajuntament i el Ministeri de Medi Ambient, ja s'ha iniciat en la seua execució material.
Atés que hi ha uns quants polígons industrials que actualment estan connectats a la infraestructura del m³, com són el d'Ingruinsa, Sepes, Eucolsa, etc., i que consumixen part de l'actual concessió, la qual cosa trenca l'esquema lògic que el subministrament de l'ús industrial siga amb aigua dessalada i el subministrament de l'ús residencial ho siga amb aigua del m³.
Per això, les condicions de connexió d'aigua d'aquest àmbit comporten que es faça la inversió necessària per a connectar algun dels dits polígons industrials amb les instal·lacions de la dessaladora, de manera que permeta substituir el consum que actualment es fa per a ús industrial per consum per a ús residencial. El polígon o polígons industrials que s'han de connectar a la dessaladora dependran del consum actual que es documente i que es pretén substituir i que haurà de ser d'entitat suficient com per a atendre la demanda d'aquest nou sector residencial.
Es considera que d'aquesta manera se superaran els condicionants imposats per l'article 19 de la llei 3/2004, LOTPP, sobre suficiència de l'aigua.
A aquest esforç inversor caldrà unir el de complementació de la connexió a les xarxes del m³ que permeten l'arribada de l'aigua al dit punt.
- S'entendrà que la connexió a xarxes de la companyia subministradora d'energia elèctrica estarà inclosa dins de l'obra urbanitzadora, i es podran realitzar retaxacions de les dites infraestructures quan el punt de connexió donat per la dita companyia estiga a una distància superior a 500 m de l'àmbit (tant amb un punt com la suma dels punts resultants). Només podrà ser objecte de retaxació la part de traçat exterior a l'àmbit d'actuació.
E) Obtindre els sòls dotacionals públics de l'àmbit de l'actuació, o adscrits a aquesta, a favor de l'administració gratuïtament.
Les cessions de sòls qualificats com a dotacionals són les derivades dels punts indicats en aquesta determinació.
A l'efecte simplement de síntesi, es crida l''atenció sobre l'obtenció de:
- 160.000 m² de sòl no urbanitzable protegit adscrit.
- L'SGES 30 i el denominat equipament de la platja.
- Els terrenys en l'MSC VII.
- El denominat parc de Ribera.
- Rondes viàries de gran capacitat.
- El 70% de la superfície del sector.
F) Establir terminis per a edificar els solars resultants de l'actuació urbanitzadora.
Es fixa el termini màxim de tres anys des que es reben provisionalment les obres d'urbanització de l'àmbit.
Determinació tercera. Fitxa de gestió o, si pertoca, directrius d'evolució urbana i ocupació del territori establides en el Pla General
Cal ajustar-se al que ja s'ha indicat en la determinació primera.
Determinació quarta. Criteris i objectius urbanístics i territorials de les propostes de planejament que han de formular els concursants amb fixació de les directrius i estratègies que haurà d'observar l'ordenació que proposen
El document de planejament que presenten els aspirants a agent urbanitzador haurà de complir els objectius adés assenyalats en la determinació segona, a la qual cal remetre's.
Cal especificar el següent:
El document de planejament serà d'aprovació definitiva autonòmica, atés que suposa la reclassificació de sòl no urbanitzable comú en sòl urbanitzable residencial.
Es tractarà d'un pla parcial dels descrits en els articles 72 i següents de la LUV, amb totes les exigències i tràmits que hi estableix la legislació urbanística.
A més, cal tindre en compte que:
1. S'estableix una densitat màxima de 100 habitatges per hectàrea, o el que és el mateix, atés que el sector té una superfície aproximada de 350.000 m², és a dir, 35 ha, un nombre màxim d'habitatges de 3.500 o els que es deduïsquen de la superfície exacta del sector.
La densitat màxima indicada és inferior a la del sòl residencial limítrof, que atendria dades que oscil·larien prop dels 120 habitatges per ha, conforme al següent esquema.
2. La meitat del nombre d'habitatges màxim s'haurà de destinar necessàriament a habitatge protegit. Amb l'anterior dada s'estaria parlant d'un mínim aproximat de 1.750 habitatges necessàriament de naturalesa protegida.
A més, aquesta obligació afecta, necessàriament i com a mínim, el 50% de l'índex d'edificabilitat residencial.
3. Esquema de localització d'usos públics i privats.
4. Respecte del càlcul del factor k de tractament subjectiu del dret de propietat del sòl no urbanitzable protegit.
La proposta de l'agent urbanitzador haurà de justificar l'aplicació de les previsions de l'article 123.3 del ROGTU, si bé la justificació esmentada només tindrà caràcter indicatiu, atesos els termes de l'article 169.3 de la LUV que pareix demorar la concreció al moment de la reparcel·lació, quan assenyala que:
"3. La reparcel·lació forçosa té com a objecte:
[...] e) Si és procedent, materialitzar el compliment de la càrrega d'obtindre sòl no urbanitzable protegit a què es refereix la Llei 4/2004 de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, en el cas que la reparcel·lació es produïsca per a executar un instrument de planejament que implique el canvi de classificació de sòl no urbanitzable a urbanitzable, establint els oportuns coeficients de ponderació de valor entre el sòl no urbanitzable i l'urbanitzable que s'adscriu, d'acord amb la Llei 6/1998, de 13 d'abril, de Règim del Sòl i Valoracions".
5. Tipologia admissible.
Només s'admetrà la d'habitatge col·lectiu en altura, bé lliure, bé protegit. No pertoquen els habitatges unifamiliars. S'admetria la possibilitat, degudament justificada, d'illes amb ús terciari exclusiu.
El nombre màxim de plantes és de X més aprofitament sobre coberta. Un altre tipus de propostes haurien d'estar especialment motivades.
6. Índexs d'edificabilitat màxims permesos:
Índex d'edificabilitat bruta: 1,2 m²t/m² sòl
Índex d'edificabilitat residencial: 1 m²t/m² sòl
Índex d'edificabilitat terciària: 0,2 m² t/m² sòl
Determinació cinquena. Descripció dels objectius d'edificació privada que han de complir-se en l'àmbit de l'actuació
No se'n preveu cap en especial.
Determinació sisena. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció dels documents d'ordenació i gestió exigibles
Cal ajustar-se a les exigències de la clàusula 10a de les bases generals així com dels seus annexos I i II.
Cal afegir-hi les exigències següents, de caràcter addicional:
Tota la documentació de planejament inclosa en els programes d'actuació integrada, sense perjudici de la seua presentació en paper, sempre haurà de constar en suport digital (en els formats més habituals: doc; xls; dwg).
El plànol de replantejament serà la base de tot el material gràfic. Es farà amb projecció en coordenades UTM, amb suficients bases de replantejament georeferenciades i grafiades. aquestes hauran de quedar materialitzades sobre el terreny, per mitjà de claus i pintura i en cas de grans àmbits se situaran sobre plataformes amb suficient espai que en permeta l'estacionament a fi de comprovar la perfecta adscripció al terreny. En els documents de planejament seran en dos coordenades, independentment de les que consten en el pla d'urbanització. Afectarà tant la zona d'actuació com la limítrofa, incloent una àrea exterior suficient, que comprenga com a mínim les vies de contacte en la seua totalitat, i amb referència a la illes existents, si n'hi haguera. Cada punt significatiu constarà de coordenades per al replantejament, i el quadre de bases i punts de replantejament figurarà necessàriament en el plànol.
Tot el contingut gràfic documental haurà de tindre en comú el perímetre georeferenciat de l'àmbit (o àmbits si pertoca) de l'actuació del plànol de replantejament. Es presentarà en paper a escala màxima 1/1000.
Documents de planejament
Documentació escrita informativa i justificativa
La part informativa de la documentació de planejament inclosa en els programes d'actuació integrada constarà d'un apartat específic de la repercussió o declaració d'impacte segons l'estudi d'impacte ambiental del PGOU de Sagunt.
Quan es tracte de programes que afecten un nombre significatiu de parcel·les, contindrà un apartat o annex on s'analitze la situació de la parcel·lació del sector, amb una estadística de les superfícies de les parcel·les cadastrals afectades en el moment de la presentació del PAI, a fi de justificar entre altres, la parcel·la mínima de l'ordenació quan així pertoque.
Les afeccions imposades per la legislació sectorial en l'àmbit territorial figuraran en un llistat on conste cada una d'aquestes de forma completa i el butlletí i data de publicació.
Documentació gràfica informativa
Els plànols informatius reglamentaris se sotmetran als següents criteris obligatoris:
a) La situació dels terrenys en el context de l'ordenació urbanística es referirà sempre als plànols originals de classificació de sòl del PGOU a la seua escala original.
b) L'estructura de la propietat reflectirà el plànol original cadastral. (en paper escala 1:2.000) .
c) La topografia del terreny assenyalarà les corbes de nivell metre a metre i punts de cota (en paper escala 1:2.000). En el suport digital constarà com a capa única les corbes de nivell metre a metre.
d) El pla dels usos, aprofitaments, vegetació, construccions i edificacions existents reflectirà les corbes de nivell de l'apartat anterior. (en paper escala 1:2.000).
e) Les infraestructures de qualsevol tipus i xarxes generals de servici, inclouran les torres i pals de suport, diàmetres i arquetes, i béns demanials o servituds derivades de la seua implantació (en paper escala 1:2.000).
f) L'ordenació estructural del sector i del seu entorn, l'estat de les construccions en les operacions de reforma i tot allò que incidisca directament o indirectament en el planejament municipal vigent es vincularà sobre els plànols originals del PGOU que pertoquen en cada cas, a la seua escala original.
g) Les afeccions tant físiques com jurídiques que puguen condicionar l'ordenació, com ara zones de domini públic i les seues àrees de servitud, grans infraestructures de tota índole existents al territori, àrees arqueològiques i construccions i fites més rellevants que hi existisquen o altres factors anàlegs, es faran constar en un plànol a banda o si és possible en l'assenyalat com a e). En qualsevol cas, les afeccions físiques i jurídiques, servituds, etc. que condicionen l'ordenació establida, es faran constar en el suport digital georeferenciat com a capa única.
h) Quan la nova ordenació es vincule a nuclis urbans s'haurà d'incloure una anàlisi gràfica completa de la situació actual de la zona afectada, amb un abans i un després de l'ordenació proposada.
Documentació gràfica de caràcter normatiu
Els plànols proponents d'una nova ordenació detallada o variació de l'existent s'ajustaran als criteris següents:
a) El plànol de qualificació i assignació de destinacions urbanístiques a cada terreny inclourà en la forma que es considere oportuna els paràmetres característics de cada un d'aquests: superfícies, edificabilitat, nombre de plantes, distàncies a límits i tots els que es consideren rellevants en funció de l'ordenació detallada proposada (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
b) El plànol de delimitació de la xarxa de reserves del sòl dotacional públic inclourà les característiques més rellevants dels equipaments previstos: superfícies, edificabilitat (si se'n fixa), nombre de plantes, distàncies a límits i tots els que es consideren oportuns (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
c) En el plànol específic de la xarxa viària rodada i de vianants es definiran les seues amplàries i característiques geomètriques, incloent un esquema de les seccions tipus de cada vial. Aquest plànol prescindirà d'aquells elements propis del projecte d'urbanització inclòs en l'alternativa tècnica, encara que inclourà les rasants dels punts de trobada així com les corresponents a les vies de contacte. Inclourà també la xarxa primària adscrita, si pertoca, així com les zones de protecció segons la legislació aplicable. aquest plànol ha d'incloure necessàriament les corbes de nivell (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
d) Les àrees sotmeses o autoritzades a estudis de detall s'inclouran en el mateix plànol del model real o virtual d'implantació dels volums edificables que es basarà en el plànol a), reproduint les dades d'aquell, i grafiant-los sobre cada una de les parcel·les patrimonialitzables per ús i destí (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
e) Plànol final on es reflectisca la nova ordenació proposada sobre el plànol original del PGOU a què afecte.
f) Aquells altres plànols que es consideren necessaris per a la millor definició de l'ordenació detallada.
Tots els plànols hauran de reflectir l'ordenació estructural vigent als sòls de l'entorn del sector o sectors ordenats, acreditant la integració de la proposta.
Caldrà tindre en compte que l'àmbit està sota la zona d'afecció de servitud de senyalització aeronàutica; per això, en tot cas s'haurà d'acreditar en l'expedient que l'ordenació proposada no afecta l'afecció esmentada.
A més tota la documentació gràfica haurà d'ajustar-se a l'ordenança municipal aprovada definitivament pel Ple municipal en la seua sessió de 30.4.2008 (exp. 36/5389 OP) i publicada en el Butlletí Oficial de la Província de València número 126 de 28.5.2008, com a ordenança municipal sobre alineacions, rasants, actes de replantejament i plànols finals d'obres, i de conformitat amb el que estableixen els articles 1 i 7.4 d'aquesta.
Amb caràcter addicional a l'anterior, caldrà adjuntar l'estudi d'integració territorial, l'estudi d'integració paisatgística de l'ordenació i estudi acústic, a més de tota la documentació exigida pels articles 72 i següents de la LUV.
De conformitat amb el que estableix l'article 226 del Decret 67/2006, l'aspiranr haurà d'impulsar la tramitació de la corresponent cèdula territorial d'urbanització davant de la Conselleria.
Determinació setena. Admissibilitat de variants
S'admetran en els aspectes expressament indicats al llarg d'aquestes bases.
Determinació huitena. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció del projecte de les obres d'urbanització
Com ja s'ha indicat, caldrà ajustar-se a les determinacions de la clàusula 10a de les bases generals i al seu annex II.
Cal afegir-hi les exigències següents, de caràcter addicional:
- Tota instal·lació existent que done un nou servei a la zona que s'urbanitza, haurà de ser revisada mitjançant una cambra, mandrí o un altre sistema de comprovació, i caldrà adoptar les mesures correctores necessàries per a la seua correcta funcionalitat. En cas contrari, s'entendrà que es aquesta és reposada amb els condicionants imposats a l'obra nova.
- Quant a control de qualitat, cal afegir les següents qüestions, que hauran de ser dutes a terme per un laboratori acreditat:
- Serà obligatòria el llavat i desinfecció de la canalització d'aigua prèviament a la connexió a les xarxes municipals i per tant a la seua recepció.
- Serà obligatori realitzar les proves d'estanqueïtat i pressió de les xarxes d'aigua a una pressió de 10 atm, en trams no majors a 500 m.
- Serà obligatori el pas de cambra de TV en circuit tancat, per les conduccions de sanejament i pluvials una vegada executades, comprovant el seu bon funcionament prèviament a qualsevol connexió que a aquesta es pretenga. Aquesta prova es realitzarà tantes vegades com calga per a garantir el bon funcionament de la xarxa (després de reparacions), i haurà de ser inspeccionada per una empresa especialitzada.
- Tots els registres han de disposar d'un certificat de producte, a més de les exigències indicades en les bases generals.
- A l'efecte del seu disseny, els vials admetran trànsit pesat.
- L'acabat per a les columnes serà oxiró negre en vials i oxiró verd en zones verdes.
Determinació novena. Estimació dels terminis de desenvolupament i execució del programa d'actuació integrada, així com la regulació dels efectes de l'incompliment
a) La presentació dels textos refosos corresponents al planejament o al projecte d'urbanització haurà de produir-se en el termini màxim de dos mesos des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de l'aprovació definitiva que impose modificacions a l'alternativa tècnica.
b) La notificació als interessats per a l'exercici de l'opció per modalitat de retribució previst en els articles 166 de la Llei Urbanística Valenciana haurà de practicar-se en el termini màxim d'un mes des de la formalització del PAI.
c) El projecte de reparcel·lació haurà de presentar-se davant de l'Ajuntament per l'urbanitzador en el termini màxim de quatre mesos des de la finalització del termini per a l'opció per modalitat de retribució previst en els articles 166 de la Llei Urbanística Valenciana. A aquest efecte, l'urbanitzador haurà de presentar davant de l'administració actuant una acreditació justificativa de la pràctica de les comunicacions regulades exigibles.
d) La presentació dels textos refosos corresponents al projecte de reparcel·lació haurà de produir-se en el termini màxim de dos mesos des que s'efectue la notificació a l'urbanitzador de les modificacions que cal introduir en el projecte inicialment formulat.
e) L'inici de les obres d'urbanització haurà de produir-se en el termini de dos mesos des de la íntegra notificació de l'aprovació definitiva del projecte de reparcel·lació, acreditant-se per mitjà d'acta de replantejament subscrita per la direcció de les obres i, almenys, per un tècnic municipal. A aquests efectes, l'urbanitzador haurà d'acreditar, en l'acta de replantejament, el pagament als creditors nets del compte de liquidació o bé la consignació de la quantitat esmentada a la tresoreria municipal.
f) Les obres d'urbanització hauran de finalitzar en el termini màxim de 36 mesos des que s'inicien. La finalització de les obres s'acreditarà per mitjà del corresponent certificat final d'obres expedit pel director facultatiu. No obstant això, l'Ajuntament es reserva la potestat de pròrroga en terminis majors si així ho justificaren degudament condicionants d'organismes supramunicipals o de companyies de serveis.
Efectes del seu incompliment.
El retard en el compliment de qualsevol dels terminis indicats, i no sols el de l'execució material de les obres, tindrà una penalització d'un 1 per mil del pressupost íntegre del PAI per dia natural de demora.
Determinació desena. Model de proposició que han de presentar els interessats
Model de proposició
(Nom i cognoms) ?, amb DNI número ?, amb domicili per a tots els actes d'aquest concurs a ?, què intervinc en nom i representació de l'entitat mercantil ?, amb domicili social a ?, CIF núm. ..., telèfon ?, correu electrònic - i fax núm. ?, assabentat de l'anunci publicat en el ?; de les bases generals, publicades en el BOP de data ?; i de les bases particulars de condicions aprovat per la corporació municipal de Sagunt en la sessió de data ?, i publicades en el ?, per a contractar per mitjà d'un concurs públic obert el Programa d'Actuació Integrada de l'Àmbit Vora Nord del Port de Sagunt, de conformitat amb les bases esmentades.
Amb la presentació d'aquesta sol·licitud, la meua representada accepta els termes de les bases generals i particulars de programació que regulen l'adjudicació d'aquest programa, i declara que compleix totes les condicions exigides per a resultar adjudicatària del programa.
(Lloc, data i firma del / la proponent).
Determinació onzena. Documentació que ha de presentar cada licitador junt amb la proposició
En el sobre A, com a documentació acreditativa de la personalitat i de la solvència, la documentació indicada en la Llei 30/2007, de Contractació del Sector Públic. Aspecte que cal complementar amb el que estableix la determinació 13a de les presents bases particulars.
En el sobre B, com a alternativa tècnica: a més dels indicats en l'article 126 de la LUV, en tot cas un document de planejament fidel a les indicacions d'aquestes bases acreditatiu de tots els aspectes i propostes indicats en aquestes bases i que han d'aportar els aspirants a agents urbanitzadors.
En el sobre C, com a proposició juridicoeconòmica: els indicats en l'article 127 de la LUV i 301 i següents del ROGTU.
La documentació que serà objecte de valoració serà la següent:
A. De l'alternativa tècnica.
- El document de planejament.
- El projecte d'urbanització.
- El document acreditatiu de la inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana
- El document acreditatiu dels terminis que es proposen per al desenvolupament de l'actuació integrada i resta de compromisos de l'aspirant.
- El document acreditatiu de l'enunciat dels objectius complementaris que es proposen conforme a l'article 124.2, amb la indicació expressa, si pertoca, dels compromisos d'edificació simultània a la urbanització que estiga disposat a assumir per damunt del mínim legal, així com si s'assumeix o no voluntàriament el compromís de construcció i gestió d'aparcament subterrani en subsòl municipal.
B. De la proposició juridicoeconòmica.
a) El document acreditatiu de l'import de les càrregues d'urbanització, indicat en euros per metre quadrat d'edificabilitat.
b) El document acreditatiu de la valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie.
c) El document acreditatiu dels compromisos financers per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador.
Determinació dotzena. Termini i lloc per a la presentació de les proposicions
El termini de presentació de proposicions al concurs és de sis mesos.
L'inici del còmput del dit termini començarà a comptar a partir de l'endemà de la data de l'última de les publicacions obligatòries practicades, siga la del DOCV o siga la del DOUE.
Les proposicions dels interessats hauran de presentar-se en qualsevol dels registres de l'Ajuntament de Sagunt, dins del termini indicat i en l'horari de 08.00 hores a 14.00 hores. No serà admissible cap altre mitjà de presentació. Aquesta restricció només afecta la documentació subjecta als terminis de concurrència competitiva i no a la resta de documents que siga necessari aportar durant la instrucció de la resta de l'expedient, que podrà fer-se per qualsevol dels mitjans previstos en la Llei 30/1992 (LRJPAC).
Determinació tretzena. Criteris de solvència econòmica i financera, tècnica i professional exigibles als concursants i documentació acreditativa del compliment d'aquests
Solvència econòmica i financera.
N'hi haurà prou a reunir un dels requisits següents:
A. Capital social mínim.
El capital social mínim serà de 1.000.000 d'euros.
aquest aspecte s'acreditarà per mitjà d'un certificat expedit pel Registre Mercantil, d'una antiguitat no superior a tres mesos.
B. Disponibilitat de fons propis.
Gaudir de la disponibilitat de fons propis que equivalga com a mínim a un 20% del pressupost d'execució de contracta del PAI a què es licita.
Si es tracta d'una persona jurídica el mitjà d'acreditació d'aquesta solvència serà la presentació del balanç, en relació a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació, dels comptes anuals aprovats i inscrits en la forma deguda en el Registre Mercantil.
Si es tracta d'un empresari individual i està obligat a presentar la declaració de l'impost del patrimoni, s'exigirà disposar d'una patrimoni equivalent als fons propis adés indicats; aspecte que acreditaria per mitjà de la corresponent liquidació referent a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació. Si no està obligat a presentar l'impost del patrimoni, se li exigirà que la declaració de l'IRPF de l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació, figure amb ingressos empresarials de caràcter positiu.
C. Agrupacions d'interés urbanístic.
Aquelles que es troben legalment constituïdes, amb personalitat jurídica pública per estar degudament registrades, es considerarà que tenen solvència financera en tot cas.
S'acreditarà aquest aspecte per mitjà del certificat acreditatiu de la inscripció en el Registre d'Agrupacions d'Interés Urbanístic (AIU).
Solvència tècnica i professional
A. Plantilla mínima
Tindre com a personal en nòmina dins de la plantilla de l'empresa en condició de fix un mínim dels següents efectius
- Un arquitecte superior i/o tècnic competent (p. ex. ICCP).
- Un arquitecte tècnic.
- Un enginyer tècnic industrial o de categoria superior
- Un topògraf.
- Un llicenciat en Dret.
S'acreditarà aquest aspecte per mitjà d'una còpia compulsada dels contractes laborals corresponents, així com de l'estat d'alta en el moment de la presentació.
A més caldrà adjuntar una còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'aquests.
B. Contractes de serveis professionals
Qualsevol dels efectius mínims anteriors podrà ser substituït per l'acreditació de la subscripció d'un contracte de serveis professionals per al PAI concret objecte de licitació amb caràcter previ a la presentació de la proposició, i durant la vigència d'aquest.
S'acreditarà aquest aspecte per mitjà d'una còpia compulsada dels contractes de serveis professionals corresponents.
A més caldrà adjuntar una còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'aquests.
Determinació catorzena. Criteris objectius d'adjudicació del programa d'actuació integrada, especificats per ordre decreixent d'importància, incloent la ponderació
Ja que s'està davant d'un programa l'alternativa tècnica del qual va acompanyada d'instrument de planejament que afecta l'ordenació estructural, la puntuació de l'alternativa tècnica i de l'instrument de planejament representarà entre el 75 per cent de la valoració en relació amb la proposició juridicoeconòmica, que representarà entre el 25 per cent.
A efectes aclaridors es destaca que les valoracions que s'indiquen a continuació en cada un dels apartats de l'alternativa tècnica i de la proposició juridicoeconòmica s'atribuiran exclusivament a aquell licitador que presente la millor proposta en aqueix apartat.
Dins de cada una d'aquestes, la importància relativa és la següent:
Per a l'alternativa tècnica:
a) La qualitat tècnica de l'ordenació proposada. Aquest criteri representarà un 50 per cent de la valoració de l'alternativa tècnica.
b) La resolució adequada de la integració de l'actuació en el seu entorn.
c) La millor estructuració de dotacions públiques i d'espais lliures.
Els criteris establits en els apartats b) i c) anteriors representaran en conjunt un 20 per cent de la valoració de l'alternativa tècnica.
d) La qualitat tècnica de les solucions proposades per a la urbanització.
Aquest criteri representarà un 10 per cent.
e) Inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana dins de l'àmbit del programa, com a objectius complementaris d'aquest, d'acord amb les directrius establides en els articles 30 a 35 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. Aquest criteri suposarà un 10 per cent del valor total de l'alternativa tècnica.
g) Termini d'execució del programa d'actuació integrada.
h) Compromís d'edificació simultània a la urbanització dels solars resultants de l'actuació per damunt d'un mínim legalment exigible.
i) Compromisos addicionals assumits voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador.
j) Mitjans per al control de cada una de les prestacions que constitueixen l'objecte del programa.
Els criteris establits en els apartats g), h), i) i j) anteriors representaran en conjunt un 10 per cent de la puntuació total de l'alternativa tècnica.
Per a la proposició juridicoeconòmica:
a) Menor import respecte de referències de quadres de preus de pràctica usual de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat. Aquest criteri representarà un 35 per cent de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
b) La valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie i la menor proporció de solars o aprofitament que hagen de ser posats a disposició de l'urbanitzador per mitjà de la reparcel·lació forçosa com a retribució a compte de tercers amb els qui no tinga un contracte suficient. Aquest criteri representarà un 30 per cent de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
c) Major proporció de terrenys propis o d'associats que hagen de quedar afectes amb garantia real inscrita en el Registre de la Propietat al compliment de les obligacions especials d'edificació derivades de l'aprovació del programa representarà un 25 per cent de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
d) Compromisos financers per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador. Aquest criteri suposarà un 10 per cent del valor total de la proposició juridicoeconòmica.
Determinació quinzena. La previsió i, si pertoca, limitació de la possibilitat de formular alternatives tècniques que suposen una ampliació de l'àmbit territorial que s'ha de programar, així com les conseqüències de l'ampliació
No s'admeten.
Determinació setzena. El percentatge mínim de solars l'edificació del qual haja de ser simultània a la urbanització
La simultaneïtat d'obres d'urbanització i edificació es regirà pel que estableix l'annex III de les bases generals esmentades.
Determinació dessetena. Necessitat d'informe del Consell del Territori i el Paisatge que estableix l'article 136.4 de la Llei Urbanística Valenciana, així com d'altres administracions sectorials.
En aquest cas no concorre la necessitat d'un informe del Consell del territori i el Paisatge, atés que és un sector inferior a 500.000 m².
Respecte de l'informe d'altres administracions, seran preceptius els següents:
- Administració hidràulica, la CHJ, en els termes de l'article 19 de la LOTPP, així com la incidència del PATRICOVA i el límit amb el llit del riu Palància.
- Demarcació de Costes a València, del Ministeri de Medi Ambient.
- Administració autonòmica amb competències en policia de servituds de costes.
- Administració forestal autonòmica.
- Cèdula territorial d'urbanització per part de la conselleria amb competències en matèria d'urbanisme.
- Ajuntament de Canet d'En Berenguer respecte de la connexió del pont/s.
Els aspirants hauran d'aportar una justificació d'haver sol·licitat el dictamen de les dites administracions, aportant la documentació corresponent que en permeta l'emissió. La cèdula territorial d'urbanització es regirà per les seues pròpies regles procedimentals, que hauran de ser observades pels aspirants. Per a l'emissió de l'informe a què es refereix l'article 19 de la LOTPP s'haurà d'aportar la documentació que té predefinida la CHJ.
Determinació dihuitena. Percentatge màxim de coeficient de canvi
El proponent haurà de motivar-lo, contrastant el pressupost del PAI que es propose i el preu del sòl, seguint els criteris de valoració de la llei estatal del sòl. Els ajustos de preu que es fixen en l'acord d'adjudicació determinaran els ajustos corresponents en el coeficient de canvi.
Determinació denovena. Prerrogatives que té l'administració
Caldrà ajustar-se al que disposa la clàusula 3a de les bases generals per les quals es regeix el present PAI.
Determinació vintena. Competència de l'ordre jurisdiccional contenciós administratiu per a conéixer de les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'administració i l'urbanitzador.
L'ordre jurisdiccional contenciós administratiu serà el competent per a conéixer de les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'administració i l'urbanitzador.
Determinació vint-i-unena. Adjudicació connexa o condicionada, d'acord amb el que es disposa en els articles 139.1 de la Llei Urbanística Valenciana i el Reglament, així com existència o inexistència de cànon d'urbanització.
No s'observen.
Determinació vint-i-dosena. La previsió d'un preu cert de licitació, que tindrà caràcter de màxim i que servirà de base per al càlcul de la garantia provisional.
De conformitat amb el que estableix la base 9a de les bases generals, s'estableix l'import de la garantia provisional en una quantitat de 400.000 euros.
Respecte de les obres d'urbanització que han d'executar-se sota la responsabilitat de l'agent urbanitzador de l'àmbit
Atés que en les bases generals per les quals es regeix aquest PAI es va fixar el següent criteri per a definir l'import del PEM:
Per a la urbanització interior: un cost mitjà màxim per m² de vial i per m² de zona verda. En el cas que ens ocupa, per comparació amb actuacions similars, i actualitzacions de l'IPC, es fixa un cost mitjà per a m² de vial de 85 €/m².
Per a les connexions exteriors: queden excloses del PEM màxim anterior, les següents:
a) Connexió amb Canet per mitjà d'un pont sobre el riu Palància que suposarà una alternativa decisiva a l'ús viari actual de la via pecuària.
b) Reforç/substitució de l'actual pont a Canet a l'altura del barri de Sant Josep.
c) Execució de les obres de defensa del riu que establisca preceptivament el PATRICOVA..
d) L'execució del parc de ribera que continue l'esquema del SUNP VI 3a fase, millorant-lo per haver-hi un important marge de maniobra per a això, i que supose un significatiu suport al contigu parc del delta tindrà un import màxim de 50 euros/m² de parc.
e) Les conduccions exteriors de subministrament d'aigua quan el punt de connexió estiga a una distància superior a 100 m de l'àmbit; només podrà ser objecte d'increment la part de traçat exterior a l'àmbit d'actuació.
f) Les mateixes consideracions sobre la connexió de clavegueram.
Així mateix, s'exceptuarà del PEM d'urbanització interior, en cas de ser previst en el programa, el corresponent import per demolició d'edificacions afectades. Les demolicions es fixen en un cost de 90 €/m³ derrocat, mentre que un altre tipus d'obres (p. ex. reposició de tanques, demolició séquies, obres menors de reposició, etc.), haurà de justificar-se amb el corresponent desglossament pressupostari, sent la base de preus la de l'Institut Valencià de l'Edificació (IVE).
Al seu torn s'indicava en les bases generals que si les infraestructures foren de titularitat distinta i no s'haguera pogut determinar el preu de partida per part dels serveis tècnics municipals, s'exclouria expressament del preu màxim fixat per aquest Ajuntament com a preu de partida de la licitació a la baixa. No obstant això, en qualsevol altra obra que puga afectar el subministrament d'energia elèctrica s'entendrà que la connexió a xarxes de la companyia subministradora d'energia elèctrica estarà inclosa dins de l'obra urbanitzadora, i es podran realitzar increments econòmics respecte dels preus fixats en aquestes bases particulars en relació amb les infraestructures esmentades quan el punt de connexió donat per la companyia esmentada estiga a una distància superior a 500 m de l'àmbit, i només podrà ser objecte d'increment la part de traçat exterior a l'àmbit d'actuació.
Igualment, quedaran fora d'aquest límit econòmic aquelles millores en infraestructures que, malgrat ser necessàries o convenients, no hagen sigut previstes en les bases particulars i proposen els aspirants.
Així mateix, es va fixar el següent criteri per a definir l'import del PEC en establir-se que mai podria superar el 19% del PEM.
D'una altra banda s'assenyalava que no s'admetrà el cobrament a càrrec de la propietat per part de l'agent urbanitzador d'honoraris professionals tècnics en imports superiors als establits com a indicatius en les tarifes dels corresponents col·legis professionals. L'aspirant a agent urbanitzador haurà de justificar expressament aquesta qüestió en les seues proposicions juridicoeconòmiques.
També es va establir en les bases generals com a despeses generals un percentatge màxim del 5% de la suma del PEC i dels honoraris professionals tècnics. Amb aquest percentatge s'entenen coberts els honoraris jurídics, despeses de publicacions, de notificacions, actuacions en notaria, Registre de la Propietat, despeses financeres, etc. En el cas que, com a conseqüència de l'aplicació de l'anterior percentatge, resulte un import inferior a 60.000 euros, en tot cas es considerarà com a import a cobrar la quantitat esmentada de 60.000 euros.
Atés que es tracta d'un PAI l'aprovació definitiva del qual correspon a la Generalitat, és necessari afegir un matís respecte del concepte del preu cert, total i tancat, i és el del fet que una vegada aquest Ajuntament haja fixat els imports, per mitjà de l'acord d'aprovació provisional del PAI i fins al moment que la conselleria amb competències en matèria d'urbanisme adopte l'acord d'aprovació definitiva del PAI, a l'import fixat pel primer dels dos acords (el municipal) s'aplicarà l'IPC fins a la data de segon acord (l'autonòmic), i operarà a partir d'aqueixa data el concepte de preu cert, total i tancat.
Determinació vint-i-tresena. La puntuació mínima que hauran de superar les alternatives tècniques per a poder ser valorades les proposicions juridicoeconòmiques que les desenvolupen
Les bases generals estableixen respecte d'això que només es procedirà a obrir la proposició juridicoeconòmica d'aquells aspirants que hagen aconseguit com a mínim el 30% dels punts possibles de l'alternativa tècnica.
Determinació vint-i-quatrena. La determinació de la quantia i forma de la garantia definitiva que ha de prestar l'urbanitzador
Caldrà ajustar-se al que disposa la base 13a de les bases generals d'aquest PAI.
Determinació vint-i-cinquena. Causes específiques de resolució addicionals a les previstes en la Llei Urbanística Valenciana, en aquest reglament i en la legislació reguladora dels contractes de les administracions públiques.
No se'n considera necessària la fixació de cap amb caràcter addicional.
Determinació vint-i-sisena. L'abast i límit de les possibles pròrrogues per al desenvolupament i execució del programa.
L'Ajuntament es reserva valorar cada cas concret per a decidir si és procedent o no la pròrroga en funció de les circumstàncies que concórreguen.
Determinació vint-i-setena. Relació de titulars cadastrals
En les bases generals s'estableix que amb ple respecte a la confidencialitat de dades de caràcter personal i a la normativa específica que regeix les dades cadastrals, s'haurà d'incorporar necessàriament una relació de titulars cadastrals que hagen de ser citats durant el període d'informació pública, així com els seus domicilis.
La relació esmentada no serà de lliure accés en l'expedient sinó que només serà facilitada a aquells interessats que acrediten que han dipositat a la notaria la documentació a què es refereix l'article 134 de la LUV, a l'efecte de practicar la notificació a aquests en el context de la preceptiva informació pública.
Figura en l'expedient la relació esmentada, facilitada pel Departament de Rendes, amb accés restringit als subjectes indicats en el paràgraf anterior.
L'agent urbanitzador, en compliment del que disposa la disposició addicional 9a del Reial Decret Legislatiu 2/2008, sol·licitarà i incorporarà a l'expedient un certificat emés per l'administració titular de les dades cadastrals, on es constaten qui han sigut els titulars de les finques afectades en els últims cinc anys. Aquest certificat figurarà en l'expedient municipal, en tot ca,s abans de l'adopció de l'acord d'aprovació provisional del pla parcial».
Vist l'informe de Secretaria emés en data 30 de desembre de 2009.
Una vegada sotmés l'assumpte a votació, resulta:
Total regidors: 24. Regidors assistents: 24; regidors absents: cap. Vots a favor: 14, de l'alcalde i senyors Muniesa, Vayá, Serrano, Martí, Murciano, Bono, Peláez, Peris, Fernández Chirivella, González, Paz, Navarro i Sánchez. Vots en contra: 10, dels senyors i senyores Calero, José Luis Chover, Hernández, García Benítez Acampajo, Miguel Chover, Fernández Carrasco, García Muñoz, López-Egea i Aguilar; Per això, de conformitat amb la Comissió Informativa de Política Territorial i Sostenibilitat, el Ple de l'Ajuntament, per 14 vots a favor de PP i SP i 10 vots en contra de PSOE, BLOC i EU, acorda:
Primer
L'aprovació d'aquestes bases particulars de programació de l'àmbit denominat vora nord del Port de Sagunt.
Segon
La iniciació del procediment de programació d'aquest àmbit, en els termes de l'article 132 i següents de la LUV.
Aquest acte, de conformitat amb el que estableix l'article 109 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, posa fi a la via administrativa.
Contra aquest acte es podrà interposar, amb caràcter potestatiu, un recurs de reposició, o impugnar-se directament davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.
En el cas que s'opte per la interposició del recurs de reposició, es farà davant de l'òrgan municipal que va dictar l'acte i en el termini d'un mes comptador des de l'endemà de la publicació d'aquest; caldrà tindre en compte que la interposició del recurs impedirà, fins a la seua resolució expressa o desestimació presumpta, la utilització de la via contenciosa administrativa.
El recurs s'ha de resoldre i notificar en el termini d'un mes; altrament, s'entendrà desestimat i quedarà expedita la via contenciosa administrativa.
En el cas que es decidisca interposar un recurs contenciós administratiu directament, es farà, de conformitat amb el que disposen els articles 10, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, davant de la sala contenciosa administrativa corresponent del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, amb seu al Palau de Justícia de la ciutat de València, en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà d'aquesta publicació.
Tot això sense perjudici que puga exercir qualsevol altra acció o recurs que estime convenient en defensa dels seus drets.
Cosa que es publica als efectes oportuns i sense perjudici del que resulte de l'aprovació de l'acta corresponent.
Sagunt, 26 de gener de 2010. L'alcalde: Alfredo Castelló Sáez.