Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3940, del 15-02-2001 (2001/853)

RESOLUCIÓ de 5 de desembre de 2000, de la secretària general de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la qual resol inscriure en la Secció Primera del Registre de Col·legis Professionals i Consells Valencians de Col·legis Profesionals, i se li assigna el número 89, al Col·legi Oficial d'Enginyers en Informàtica de la Comunitat Valenciana, i inscriure igualment els seus estatuts.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3940

Data del DOGV
:   15-02-2001

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2001/853


Data del document
:   28-12-2000

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia i Administracions Públiques

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * reglament intern
    * professió de la informàtica
    * legislació
    * col·legi professional

RESOLUCIÓ de 5 de desembre de 2000, de la secretària general de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la qual resol inscriure en la Secció Primera del Registre de Col·legis Professionals i Consells Valencians de Col·legis Profesionals, i se li assigna el número 89, al Col·legi Oficial d'Enginyers en Informàtica de la Comunitat Valenciana, i inscriure igualment els seus estatuts. [2001/853]
  
Vist l'expedient d'inscripció registral instruït a instància del senyor Julián del Valle Fernández, en nom i representació, i com a president del Col·legi Oficial d'Enginyers en Informàtica de la Comunitat Valenciana, en el qual sol·licita la inscripció en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana dels Estatuts i de la Junta de Govern de l'esmentat Col·legi, d'acord amb els següents
  
Fets
  
Primer
  
Que, la Llei 6/2000, de 19 de maig, de la Generalitat Valenciana, publicada en el DOGV de 25 de maig, va crear el Col·legi Oficial d'Enginyers en Informàtica de la Comunitat Valenciana, i va establir l'obligació per al Col·legi de remetre a l'òrgan competent de la Generalitat l'Acta de l'Assemblea constituent, els Estatuts del Col·legi, i la composició dels seus òrgans de govern per a la seua inscripció registral.
  
Segon
  
Que pel senyor Julián del Valle Fernández es van presentar el dia 4 de desembre passat, l'Acta de l'Assemblea Constituent de l'esmentat Col·legi celebrada el 28 de novembre del 2000, i els Estatuts aprovats en aquesta assemblea, per al control de legalitat i, posterior, inscripció registral.
  
Tercer
  
Que en aquesta Acta consta la composició següent de la Junta de Govern elegida en l'esmentada Assemblea Constituent: president, Félix Julián del Valle Fernández; vicepresident primer: Francisco José García Martínez; vicepresident segon: Francisco Alejandro Blasco Iborra; secretària: Mónica López Sieben; tresorer: Alejandro Luis Castro Alonso; vocal 1: Vicente Casanova Ferrer; vocal 2: Pedro Cardona Vilaplana; vocal 3: Javier Ramos Alegre; vocal 4: Javier Pérez Bou; vocal suplent 1: Rafael María Bernal Montañés; vocal suplent 2: Faraón Llorens Largo; vocal suplent 3: David Saez Baixauli; vocal suplent 4: Luis Miguel Blasco Pitarch.
  
Quart
  
El text annex dels Estatuts del Col·legi Oficial d'Enginyers en Informàtica de la Comunitat Valenciana, objecte d'inscripció, queda incorporat íntegrament a la present resolució, i es considera ací reproduïts.
  
Fonaments de dret
  
Primer
  
Que els estatuts contenen totes les determinacions exigides en l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals.
  
Segon
  
Que han sigut aprovats amb els requisits i formalitats previstos en l'esmentat article i ha sigut aportada la documentació exigida per la Llei 6/2000, de 19 de maig, de la Generalitat Valenciana, de creació del Col·legi Oficial d'Enginyers en Informàtica de la Comunitat Valenciana, per a la seua inscripció registral.
  
Tercer
  
Que aquesta Secretaria General és competent perquè així ho disposa l'article 6.1 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, i en virtut de les atribucions que té conferides pels decrets 13/1999, i 91/1999, de 30 de juliol, sobre assignació de competències a la Presidència i a les conselleries, i d'aprovació del Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, respectivament, en relació amb el Decret 123/1986, de 20 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es crea el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.
  
Vistos: L'article 36 de la Constitució i l'article 31.22 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les seues modificacions posteriors, en els seus preceptes bàsics; La Llei 6/2000, de 19 de maig, de la Generalitat Valenciana de creació del Col·legi Oficial d'Enginyers en Informàtica de la Comunitat Valenciana i la resta de disposicions complementàries, resolc:
  
Inscriure en la Secció Primera del Registre de Col·legis Professionals i Consells Valencians de Col·legis Professionals, assignant-li el número vuitanta-nou, el Col·legi Oficial d'Enginyers en Informàtica de la Comunitat Valenciana, i inscriure també els seus Estatuts i la composició de la Junta de Govern que consta en l'antecedent de fet tercer.
  
Contra aquesta resolució que posa fi a la via administrativa es podrà interposar, potestativament recurs de reposició davant del mateix òrgan que ha dictat l'acte , en el termini d'un mes comptat des de l'endemà al de la notificació, o bé, recurs contenciós administratiu davant del Jutjat Contenciós Administratiu de València en el termini de dos mesos comptats des de l'endemà de la seua notificació. Tot això segons que estableixen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú i els articles 8 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, sense perjuí que s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.
  
València, 28 de desembre de 2000.- La secretària general: Carmen Galipienso Calatayud.
  
Estatuts del Col·legi Oficial d'Enginyers en Informàtica de la Comunitat Valenciana
  
TÍTOL I
  
Disposicions generals
  
Article 1. Denominació
  
La denominació del present Col·legi Professional és la de Col·legi Oficial d'Enginyers en Informàtica de la Comunitat Valenciana / Colegio Oficial de Ingenieros en Informática de la Comunidad Valenciana.
  
Article 2. Naturalesa jurídica
  
El Col·legi Oficial d'Enginyers en Informàtica de la Comunitat Valenciana és una corporació de dret públic, amb personalitat jurídica pròpia i amb capacitat plena per al compliment dels seus fins. Com a corporació de dret públic, està subjecta al dret administratiu, quan exercisca potestats públiques que la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana o altres li encomanen. La resta de la seua activitat es regirà pel dret privat.
  
L'estructura interna i el funcionament del Col·legi seran democràtics.
  
Article 3. Àmbit territorial
  
L'àmbit territorial del present Col·legi Oficial d'Enginyers en Informàtica, és el de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb l'article 2 de la Llei 6/2000, de 19 de maig, de Creació del Col·legi.
  
Article 4. Seu del Col·legi
  
La seu provisional del Col·legi es fixa a València, Facultat d'Informàtica, Camí de Vera, s/n, 46472 València. La Junta de Govern fixarà la seu social definitiva, la qual haurà de ser referendada posteriorment per l'Assemblea General Ordinària.
  
Article 5. Règim jurídic
  
El Col·legi es regix per la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, sense perjuí de la legislació bàsica de l'Estat i de les lleis que regulen la professió, així com per estos Estatuts i pel reglament de règim intern.
  
Article 6. Relacions amb altres organismes professionals i públics
  
1. La representació institucional del Col·legi Oficial d'Enginyers en Informàtica de la Comunitat Valenciana, tant en juí com fora d'ell, recau en el seu president, qui es troba legitimat per a atorgar poders generals o especials a procuradors, lletrats o qualsevol classe de mandataris, previ acord de la Junta de Govern.
  
2. El Col·legi es relacionarà amb l'administració autonòmica Valenciana, sense perjuí de poder col·laborar amb qualsevol altre òrgan de l'administració en matèries d'interés comú.
  
3. El Col·legi es relacionarà amb el Consell General de la Professió a nivell estatal d'acord amb el que la legislació general de l'Estat determine, en el supòsit de la seua creació.
  
4. El Col·legi podrà establir les relacions i acords de col·laboració, cooperació, reciprocitat i intercanvi que considere oportuns, per a la consecució dels seus fins i dins del marc legalment establit, amb altres Col·legis i associacions professionals, organismes públics, empreses, centres docents i d'investigació i, en general, qualsevol una altra entitat, tant pública com privada, d'àmbit nacional i internacional.
  
TÍTOL II
  
Fins i Funcions del Col·legi
  
Article 7. Fins del Col·legi
  
Són fins fonamentals del Col·legi Oficial d'Enginyers en Informàtica de la Comunitat Valenciana:
  
1. L'ordenació de la professió, dins del seu àmbit competencial i del marc legal oportú, en benefici tant de la societat com dels interessos generals que li són propis.
  
2. La defensa dels interessos professionals dels col·legiats i ostentar la representació exclusiva de l'exercici de la professió.
  
3. La representació exclusiva de la professió en qüestions d'àmbit autonòmic.
  
4. Vigilar l'exercici de la professió, facilitant el coneixement i compliment de tot tipus de disposicions legals que afecten a la mateixa, fent complir l'ètica professional i les normes deontològiques pròpies.
  
5. Vetlar per l'adequat nivell de qualitat de les prestacions professionals dels col·legiats; amb esta finalitat es promourà la formació i perfeccionament d'estos.
  
6. Procurar l'harmonia i col·laboració entre els col·legiats i entre estos i els altres professionals.
  
7. Fomentar la solidaritat professional i promoure el progrés de l'Enginyeria en Informàtica i l'augment de les competències i del prestigi de la professió.
  
Article 8. Funcions
  
Per al compliment dels seus fins essencials, corresponen al Col·legi Oficial d'Enginyers en Informàtica de la Comunitat Valenciana les següents funcions:
  
a) Assumir la representació i defensa de la professió i dels Enginyers en Informàtica de la Comunitat Valenciana davant l'administració, institucions, tribunals, entitats i particulars, amb legitimació per a ser part en tots els litigis que afecten als interessos professionals.
  
b) Examinar i denunciar les qüestions relacionades amb l'intrusisme de la professió i exercir les accions que les lleis establisquen per a evitar-lo, sense perjuí de les actuacions d'inspecció i sanció a què està obligada l'administració.
  
c) Portar el cens de professionals i el registre de títols, amb quantes dades de tot ordre s'estimen necessaries per a una millor informació i elaborar les estadístiques que es consideren convenients per a la realització d'estudis, projectes i propostes relacionades amb l'exercici de la professió.
  
d) Elaborar les normes deontològiques comuns a la professió.
  
e) Ordenar l'activitat professional dels col·legiats, vetlar per l'ètica, deontologia i dignitat professional, així com pel respecte a causa dels drets dels particulars contractants dels seus servicis.
  
f) Aprovar els seus Estatuts i Reglaments de règim intern. Exercir la potestat disciplinària en l'ordre professional i col·legial per a sancionar els actes dels col·legiats que practiquen una competència deslleial en l'àmbit professional i/o econòmic amb la resta dels col·legiats o cometen una infracció deontològica.
  
g) Intervindre com a mediador i amb procediments d'arbitratge, en els conflictes que se susciten, per motius professionals, entre els col·legiats.
  
h) Encarregar-se del cobrament de les percepcions, remuneracions i honoraris professionals, quan el col·legiat ho sol·licite expressament, sempre que el Col·legi haja creat la infraestructura necessària per a realitzar l'anomenada funció.
  
i) Organitzar cursos de formació o perfeccionament per als col·legiats, activitats i servicis comuns de caràcter professional, cultural, assistencial, de previsió i anàlegs que siguen d'interés per als col·legiats.
  
j) Exercir quantes funcions li siguen encomanades per les Administracions Públiques i col·laborar amb estes per mitjà de la realització d'estudis i informes.
  
k) Facilitar als tribunals la relació de col·legiats que per la seua preparació i experiència professional pogueren ser requerits per a intervindre com a perits en assumptes judicials o proposar-los a instància de l'autoritat judicial, així com emetre informes i dictàmens quan siguen requerits amb esta finalitat per qualsevol jutjat o tribunal.
  
l) Aprovar el seu pressupost, així com regular i fixar les quotes dels seus col·legiats.
  
m) Col·laborar amb les universitats en l'elaboració dels plans d'estudi i preparar la informació necessària per a facilitar l'accés a la professió dels nous col·legiats.
  
n) Establir barems d'honoraris professionals, que tindran caràcter merament orientatiu.
  
o) Evacuar, si és procedent, l'informe preceptiu sobre tots els projectes de normes del Govern Valencià que afecten als Col·legis Professionals o a la seua pròpia professió.
  
p) Subscriure convenis amb la Generalitat Valenciana, així com amb altres institucions públiques o privades. Constituir o participar en consorcis públics o en fundacions, associacions i altres entitats, així com establir relacions de cooperació amb entitats públiques o privades, que redunden en benefici dels interessos Col·legials.
  
q) Informar preceptivament, amb caràcter previ a la seua aprovació per la Generalitat Valenciana, dels projectes de segregació, dissolució i canvi de denominació del Col·legi.
  
r) Preparar i controlar l'activitat d'auditoria dels Sistemes d'Informació.
  
s) Participar en els òrgans consultius de l'administració en la matèria de competència de la professió, quan aquella el requerisca o resulte de les disposicions aplicables.
  
t) Visar els treballs professionals dels col·legiats, garantint la titulació i l'habilitació de les persones que els subscriuen, així com l'autenticació, el registre, la custòdia i que s'ha contemplat la normativa aplicable.
  
u) Fomentar la investigació de la informàtica.
  
v) Difondre entre els col·legiats la legislació vigent amb implicacions en el desenrotllament de la professió d'Enginyers en Informàtica i totes les modificacions que es realitzen a la mateixa.
  
w) Les altres que li atribuïsquen altres lleis i totes aquelles que, no expressament enunciades, siguen concomitants o conseqüència de les anteriors.
  
Article 9. Visat de projectes
  
1. Dins del marc establit per les lleis, el visat col·legial dels treballs professionals dels col·legiats és l'instrument bàsic que disposen els Col·legis Oficials d'Enginyers en Informàtica per a complir el seu fi essencial d'ordenar l'exercici de la professió.
  
2. El seu contingut garantix la identitat, la titulació i l'habilitació d'aquell que subscriu el treball. Així mateix acredita l'autenticació, el registre, la custòdia, la comprovació formal de presentació dels documents i que s'ha contemplat la normativa aplicable, però no sanciona el contingut del treball professional ni la seua correcció tècnica.
  
Igualment haurà d'incloure aquells aspectes que les normes de l'Estat o de la Comunitat Autònoma Valenciana encomanen al Col·legi, dins de l'ordenament de l'exercici de la professió.
  
El Col·legi definirà reglamentàriament el contingut administratiu del visat de cada tipus de treball així com la contraprestació econòmica corresponent.
  
3. El visat no comprendrà els honoraris ni les altres condicions contractuals, la determinació de les quals es deixa al lliure acord de les parts.
  
TÍTOL III
  
De la Col·legiació
  
CAPÍTOL I
  
Adquisició de la condició de col·legiat
  
Article 10. Obligatorietat de Col·legiació
  
1. Per a l'exercici de la professió d'informàtic per a la qual habiliten els títols universitaris d'Enginyer en Informàtica o Llicenciat en Informàtica, en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, serà obligatòria la prèvia incorporació al Col·legi Oficial d'Enginyers en Informàtica de la Comunitat Valenciana, sense perjuí d'allò que s'ha disposat en l'article 3 de la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, segons la redacció donada per la Llei 7/1997, de 14 d'abril, de Mesures Liberalitzadores en Matèria de Sòl i de Col·legis Professionals, i el Real Decret Llei 6/2000, de 23 de juny, de mesures urgents d'intensificació de la competència en Mercats de béns i servicis.
  
2. Queden exceptuats de la incorporació obligatòria al Col·legi Oficial d'Enginyers en Informàtica de la Comunitat Valenciana, aquells Llicenciats o Enginyers en Informàtica que exercisquen exclusivament al servici de les Administracions Públiques en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.
  
Article 11. Incorporació
  
1. La incorporació al Col·legi Oficial d'Enginyers en Informàtica de la Comunitat Valenciana requerix estar en possessió del títol universitari d'Enginyer o Llicenciat en Informàtica, obtinguts de conformitat amb allò que s'ha disposat en el Real Decret 1.459/1990, de 26 d'octubre, i el Real Decret 1954/1994, de 30 de setembre, o en possessió de qualsevol altre títol que siga declarat equivalent, sempre que complisquen els requisits establits en els presents Estatuts.
  
2. La col·legiació de nacionals dels altres Estats membres de la Unió Europea que es troben prèviament establits, amb caràcter permanent, en qualsevol dels mencionats Estats, es regirà per la normativa comunitària. Els nacionals d'un país no pertanyent a la Unió Europea, podran incorporar-se al Col·legi quan puguen exercir la professió d'acord amb la legislació espanyola i compten amb el permís de residència.
  
Article 12. Sol·licitud de col·legiació
  
1. Per a ser admesos al Col·legi Oficial d'Enginyers en Informàtica de la Comunitat Valenciana, s'acompanyarà a la sol·licitud document acreditatiu d'estar en possessió d'algunes de les titulacions previstes en l'article 11 d'estos Estatuts, a més de fer efectiu els drets de col·legiació.
  
2. La documentació i requisits formals per a presentar la sol·licitud de col·legiació, seran aprovats per la Junta de Govern.
  
3. La Junta de Govern resoldrà sobre la sol·licitud de col·legiació dins del termini màxim d'un mes posterior a la seua presentació, practicant en el dit termini les comprovacions que siguen necessàries, i podent requerir del sol·licitant, atorgant-li un termini màxim d'un mes, els documents i aclariments complementaris.
  
Article 13. Denegació de la Sol·licitud de Col·legiació.
  
1. La sol·licitud de col·legiació només podrà ser denegada en els següents casos:
  
a) Quan els documents presentats siguen insuficients o oferisquen dubtes sobre la seua legitimitat i no s'hagen completat o esmenat en el termini assenyalat a l'efecte, o quan el sol·licitant haja falsejat les dades i documents necessaris per a la seua col·legiació.
  
b) Quan el sol·licitant estiga inhabilitat per a l'exercici de la professió per mitjà de sentència judicial ferma.
  
c) Quan haguera sigut sancionat disciplinàriament amb l'expulsió del Col·legi, o es trobara suspés de l'exercici de la professió en virtut de correcció disciplinària.
  
Obtinguda la rehabilitació o desapareguts els impediments que s'oposaren a la col·legiació, esta haurà d'acceptar-se pel Col·legi sense dilació ni cap excusa.
  
2. Si la Junta de Govern desestima la sol·licitud, es notificarà de forma motivada l'interessat dins dels quinze dies següents a la data de l'acord, expressant els recursos de què és susceptible.
  
Article 14. Comunicació d'Actuació Professional dels col·legiats pertanyents a altres Col·legis.
  
Els professionals en actiu inscrits en qualsevol altre Col·legi d'Enginyers en Informàtica del territori espanyol, podran exercir la professió en l'àmbit d'este col·legi sense necessitat de cap habilitació, estant obligat únicament a comunicar a este col·legi la seua actuació en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, a fi de quedar subjectes a les competències d'ordenació, control deontològic i potestat disciplinària d'este Col·legi, sense que puga exigir-se pels Col·legis en l'àmbit territorial dels quals no radique el domicili professional únic o principal de dit col·legiat el pagament de contraprestacions econòmiques distintes d'aquelles que exigisquen habitualment als seus col·legiats per la prestació dels servicis de què siguen beneficiaris i que no es troben coberts per la quota col·legiala.
  
CAPÍTOL II
  
Membres del Col·legi
  
Article 15. Membres del col·legi
  
El Col·legi Oficial d'Enginyers en Informàtica de la Comunitat Valenciana està integrat per tots els Enginyers i Llicenciats en Informàtica que formen part del Cens Col·legial.
  
CAPÍTOL III
  
Pèrdua de la condició de col·legiat
  
Article 16. Pèrdua de la Condició de Col·legiat
  
1. La condició de col·legiat es perdrà per alguna de les causes següents:
  
a) Incapacitat legal decretada per resolució judicial ferma.
  
b) Separació o expulsió com a conseqüència del corresponent expedient disciplinari.
  
c) Falta de pagament, de les quotes ordinàries corresponents a un any o una extraordinària.
  
d) Baixa voluntària comunicada per escrit a la Junta de Govern.
  
e) Mort.
  
2. En tot cas, la pèrdua de la condició de col·legiat per les causes dels apartats a), b) i c) haurà de ser comunicada per escrit fefaentment a l'interessat, moment en què assortirà efectes.
  
3. En el supòsit de baixa forçosa per incompliment de les obligacions econòmiques del col·legiat, s'atorgarà al mateix un termini de dos mesos perquè al·legue el que al seu dret convinga i regularitze la seua situació econòmica. Passat este termini sense que s'hagen complit les obligacions econòmiques, la Junta de Govern adoptarà l'acord de baixa que haurà de ser comunicat per escrit fefaentment a l'interessat.
  
Sense perjuí de l'anterior, el col·legiat podrà rehabilitar els seus drets pagant el degut i la quantitat que corresponga com a nova incorporació.
  
4. La pèrdua de la condició de col·legiat, no eximix al mateix del compliment de les obligacions vençudes i no satisfetes.
  
CAPÍTOL IV
  
Drets i obligacions dels col·legiats
  
Article 17. Drets dels col·legiats
  
Tots els col·legiats tindran dret a gaudir, en condicions d'igualtat, de tots els servicis, facultats i prerrogatives que resulten dels presents Estatuts i dels acords de l'Assemblea General i de la Junta de Govern i, específicament tenen dret a:
  
a) Participar en la gestió corporativa i, per tant, exercir el dret de petició, el de sufragi actiu i passiu per a l'elecció dels òrgans de govern, per mitjà dels procediments establits i amb els requisits dels presents estatuts.
  
b) Ser informats de l'actuació col·legial i de les qüestions que facen referència a l'exercici de la professió. Els col·legiats sotmesos en qualsevol expedient incoat pel Col·legi tindran dret a conéixer, en qualsevol moment, l'estat de la seua tramitació demanant l'oportuna informació a les oficines del Col·legi.
  
c) Actuar en l'exercici professional amb tota llibertat i independència, sense més limitacions que les establides en la Llei, les normes deontològiques o estos estatuts.
  
d) Participar, d'acord amb les normes legals i estatutàries, en la gestió econòmica i/o administrativa del Col·legi així com expressar lliurement les seues opinions en matèria d'assumptes d'interés professional.
  
e) No suportar altres càrregues corporatives, més que les previstes per les lleis i estos Estatuts acordades vàlidament pels òrgans col·legials competents.
  
f) Exercir les accions i recursos previstos en estos Estatuts en defensa dels seus interessos.
  
g) Proposar la remoció dels membres de la Junta de Govern per mitjà del vot de censura regulat en estos Estatuts.
  
Article 18. Deures dels col·legiats
  
Els Col·legiats tindran els següents deures:
  
a) Estar al corrent del pagament de les seues quotes col·legiales i suportar totes les contribucions de caràcter fiscal, corporatiu o de qualsevol altra índole a què la professió es trobe subjecta.
  
b) Denunciar al Col·legi l'intrusisme professional que arribe al seu coneixement, així com els casos d'exercici il·legal per trobar-se suspés o inhabilitat el denunciat.
  
c) Guardar el respecte a causa dels companys de professió, evitant competències il·lícites i complint amb els deures corporatius.
  
d) Comunicar al Col·legi el seu domicili professional amb designació, si és procedent, de l'adequat a efectes de notificacions, així com els canvis que es produïsquen en els mateixos.
  
e) Acatar i complir els acords de la Junta de Govern adoptats en l'àmbit de la seua competència, i complir amb les prescripcions previstes en els presents Estatuts i en els reglaments que els desenrotllen.
  
TÍTOL IV
  
Dels órgans de govern
  
Article 19. Òrgans rectors del Col·legi
  
Els òrgans de govern del Col·legi Oficial d'Enginyers en Informàtica de la Comunitat Valenciana són:
  
a) L'Assemblea General.
  
b) La Junta de Govern.
  
CAPÍTOL I
  
L'Assemblea General
  
Secció primera
  
Naturalesa jurídica
  
Article 20. Naturalesa jurídica
  
1. L'Assemblea General, és l'òrgan superior de representació del Col·legi, on s'expressa la màxima voluntat de la corporació.
  
2. Tots els col·legiats tenen dret a assistir a les Assemblees Generals amb veu i vot, excepte en els supòsits previstos en els presents estatuts.
  
3. Els seus acords vàlidament adoptats, són obligatoris inclús per als col·legiats dissidents o absents, sense perjuí del dret d'impugnació que poguera correspondre'ls.
  
Secció segona
  
Classes d'assemblees generals
  
Article 21. Tipus d'assemblees generals
  
Les assemblees generals podran ser ordinàries i extraordinàries.
  
Article 22. Assemblea General Ordinària
  
1. L'Assemblea General Ordinària es reunirà amb caràcter ordinari una vegada a l'any en el primer trimestre, i inclourà en l'ordre del dia, almenys, els següents punts:
  
a) Informe del president del Col·legi, tant de la seua gestió com de la Junta de Govern, i ressenya dels esdeveniments més importants que hagen tingut lloc durant l'any anterior, relacionats amb el col·legi.
  
b) Aprovació del compte general de despeses i ingressos de l'any anterior.
  
c) Aprovació de les proposicions que es consignen en la convocatòria.
  
d) Aprovació dels pressupostos econòmics de l'any en curs.
  
e) Aprovació de la memòria d'activitats de l'any anterior.
  
f) Aprovació del pla d'activitats per a l'any en curs.
  
g) Precs i preguntes.
  
2. Deu dies abans de la Celebració de l'Assemblea General Ordinària, els col·legiats podran presentar les proposicions que desitgen sotmetre a la deliberació i acord del Col·legi, les quals seran necessàriament incloses per la Junta de Govern en la secció de l'ordre del dia denominada «precs i preguntes». Dites proposicions hauran de ser presentades per escrit i han d'estar subscrites per un nombre de peticionaris no inferior al cinc per cent del total del Cens col·legial.
  
Al donar-se lectura en l'Assemblea General Ordinària de les proposicions incloses en l'ordre del dia a l'empara d'allò que s'ha disposat en l'apartat anterior, la pròpia Assemblea General Ordinària acordarà si procedix o no, obrir discussió sobre elles.
  
3. Independentment d'allò que s'ha disposat en l'apartat anterior, la Junta de Govern podrà incloure en la secció de precs i preguntes qualsevol proposició que se li presente amb l'antelació suficient, encara que no reunisca el nombre de peticionaris designats en el paràgraf anterior, si prèviament acordara la Junta fer-la seua.
  
4. En l'Assemblea General Ordinària s'elegiran els càrrecs vacants en la Junta de Govern quan procedisca.
  
Article 23. Assemblea General Extraordinària
  
1. L'Assemblea General Extraordinària es reunirà sempre que així ho acorde el president del Col·legi, la Junta de Govern o quan així ho proposen el trenta per cent del Cens dels col·legiats, amb expressió dels assumptes concrets que hagen de tractar-se en elles.
  
2. Només per resolució motivada i en el cas que la proposició siga aliena als fins atribuïts a la corporació, podrà denegar-se la celebració de l'Assemblea General Extraordinària, sense perjuí dels recursos que pogueren correspondre als peticionaris.
  
3. En l'Assemblea General Extraordinària no hi haurà torns per a precs i preguntes, només podran tractar-se els assumptes expressats en la convocatòria.
  
4. L'Assemblea General Extraordinària serà competent per a:
  
a) Modificar els Estatuts del Col·legi.
  
b) Autoritzar a la Junta de Govern per a l'alienació de béns immobles que formen part del patrimoni de la corporació.
  
c) Censurar l'actuació de la Junta de Govern o dels seus membres.
  
d) Acordar la fusió, absorció, segregació i dissolució del Col·legi Oficial d'Enginyers en Informàtica de la Comunitat Valenciana.
  
e) Formular peticions als poders públics conforme a les lleis, així com qualsevol tipus de proposició dins del marc de la legislació vigent.
  
f) Aprovar el reglament de règim intern.
  
g) Aprovar el codi deontològic.
  
h) En general conéixer de tot allò que li sotmeta la Junta de Govern, així com que li puga correspondre per la llei o reglament o pel present Estatut i afecte als interessos del Col·legi i dels seus col·legiats.
  
Article 24. Assemblea General Extraordinària per a la moció de censura
  
1. La petició de moció de censura contra la Junta de Govern haurà d'anar subscrita almenys pel trenta per cent del Cens dels col·legiats, expressant amb claredat les raons en què es fonamente i proposant una llista alternativa de membres a la Junta de Govern.
  
2. Una vegada rebuda la moció de censura contra la Junta de Govern, el secretari de la Junta de Govern comprovarà que la mateixa està subscrita pel trenta per cent del Cens dels col·legiats i que els candidats a la Junta de Govern reunixen els requisits de l'article 41.2 dels presents Estatuts, sent desestimada en cas de no reunir algun d'estos dos requisits. Haurà d'adjuntar-se el nom, nombre de col·legiat i firma dels col·legiats que la subscriuen.
  
3. L'Assemblea General Extraordinària tindrà com a únic punt de l'ordre del dia l'aprovació o denegació de la moció de censura. El vot serà personal i directe, no admetent-se el vot per correu.
  
4. L'aprovació de la moció de censura requerirà el vot favorable de la meitat més un dels membres del cens. Si la moció de censura no anara aprovada per l'Assemblea General Extraordinària, no podrà presentar-se una altra en el període d'un any comptat a partir de la data de la votació.
  
L'aprovació de la moció de censura comportarà el cessament de la Junta de Govern i el nomenament dels nous membres electes per un període de quatre anys.
  
Secció tercera
  
Disposicions comunes
  
Article 25. Convocatòria
  
L'Assemblea General, tant Ordinària com Extraordinària, serà convocada amb una antelació mínima de vint dies, excepte en els casos d'urgència en què, a juí del president del Col·legi haja de reduir-se el termini. Les Assemblees Generals Extraordinàries hauran de celebrar-se dins dels quaranta-cinc dies naturals comptats des de l'acord del president o de la Junta de Govern o de la presentació de la sol·licitud.
  
La dita convocatòria s'inserirà al tauler d'anuncis del Col·legi i de les possibles Delegacions, així com, si és procedent, en la pàgina Web del mateix, amb assenyalament del dia, lloc de celebració, hora i el corresponent Ordre del Dia.
  
Sense perjuí de l'anterior, se citarà també els col·legiats per comunicació escrita o correu electrònic, en els mateixos termes que en l'apartat anterior. La citació podrà fer-se pel president o pel secretari del Col·legi indistintament.
  
En els casos d'urgència a què es referix el paràgraf primer del present article, la citació personal podrà ser substituïda per la publicació de la mateixa en els mitjans de comunicació de la Comunitat Autònoma.
  
A la Secretaria del Col·legi, estaran a disposició dels col·legiats els antecedents dels assumptes de l'Ordre del Dia de l'Assemblea General.
  
Article 26. Lloc de celebració i quòrum de les assemblees generals
  
Tant l'Assemblea General Ordinària com l'Extraordinària, se celebraran on designe la Junta de Govern, quedant constituïda, amb caràcter general, qualsevol que siga el nombre d'assistents, i els acords s'adoptaran per majoria simple de vots emesos, excepte en els supòsits previstos en estos Estatuts.
  
Article 27. Votacions de les assemblees generals
  
Les Assemblees Generals seran presidides pel president o qui estatutàriament li substituïsca, actuant de secretari el que ho siga de la Junta de Govern.
  
La votació serà pública, bé nominal o a mà alçada, excepte en el cas que un nombre de col·legiats no inferior al deu per cent dels assistents sol·licite que siga secreta. La votació secreta serà obligatòria quan afecte al decor dels col·legiats.
  
Abans de la votació s'establiran torns de debat sobre l'assumpte a debatre per a la qual cosa es concediran dos torns a favor i dos en contra. Els que els hagueren consumit podran replicar una sola vegada. En aquells casos en què la gravetat o importància de l'assumpte ho exigira a juí del president de la Junta de Govern podrà ampliar-se el nombre de torns a favor i en contra. El president podrà concedir igualment l'ús de la paraula a un altre assistent per a contestar al·lusions.
  
Els acords s'adoptaran per majoria simple dels col·legiats presents, excepte les excepcions previstes en els presents Estatuts.
  
Article 28. Llibre d'actes
  
De les reunions de l'Assemblea General, tant Ordinàries com Extraordinàries, s'alçarà acta per part del secretari i serà firmada per este amb el vist i plau del president.
  
CAPÍTOL II
  
La Junta de Govern
  
Secció Primera
  
Normes generals
  
Article 29. Naturalesa jurídica
  
1. La Junta de Govern és l'òrgan encarregat de la representació general, la direcció, l'administració i la gestió ordinària del Col·legi, respecte a la voluntat expressada per l'Assemblea General. Estarà integrada per un president, dos Vicepresidents, un secretari, un Tresorer i quatre Vocals. Entre els Vocals es designarà un per cada una de les províncies de la Comunitat Valenciana, que representaran a la Junta de Govern en les respectives províncies i que presidiran si és procedent la Delegació Territorial del Col·legi.
  
2. Els membres de la Junta de Govern exerciran els seus càrrecs gratuïtament, sense perjuí de les despeses de representació, degudament justificades, de conformitat amb la consignació pressupostària.
  
Article 30. Funcions de la Junta de Govern
  
Són competències de la Junta de Govern:
  
a) La convocatòria d'eleccions per a cobrir els càrrecs de la Junta de Govern.
  
b) La designació provisional de membres de la Junta de Govern quan els seus càrrecs queden vacants.
  
c) Decidir sobre les sol·licituds de col·legiació, facultat que podrà delegar-se en el president, per a casos d'urgència, que seran sotmesos posteriorment a la ratificació de la Junta de Govern.
  
d) Vetlar perquè l'exercici de la professió no es realitze en forma i sota condicions contràries a l'ordre legal i estatutàriament establit.
  
e) Fixar la quota d'ingrés que ha de satisfer cada col·legiat per drets d'incorporació, així com les quotes de percepció periòdica.
  
f) Proposar a l'Assemblea General la quantia de les quotes extraordinàries o derrames als seus col·legiats.
  
g) El nomenament, en el supòsit de la seua creació, dels membres de la Comissió Deontològica.
  
h) Atorgar distincions i premis.
  
i) L'aprovació de l'avantprojecte de pressupostos d'ingressos i despeses i la proposta a l'Assemblea General Ordinària del projecte de pressupostos.
  
j) L'aprovació i proposta a l'Assemblea General Ordinària del projecte del compte general de tresoreria i la liquidació pressupostària.
  
k) Exercir la potestat sancionadora, així com autoritzar la cancel·lació de les sancions.
  
l) Relacionar-se amb el Consell General de la Professió, tant pel que fa als aspectes institucionals i corporatius de caràcter general com per a assumptes específics relatius als continguts de la professió.
  
m) Acordar la creació de comissions Delegades per a fins específics.
  
n) Fixar la convocatòria de les Assemblees Generals Ordinàries i Extraordinàries i la confecció del corresponent Ordre del Dia.
  
o) Introduir en els Estatuts les modificacions prescrites pels tribunals o per l'administració, sense perjuí en este últim cas del recurs administratiu corresponent.
  
p) Designar els membres de la Junta de Govern en funcions una vegada convocades les eleccions a la Junta de Govern.
  
q) Redactar els reglaments de règim intern, per a desenrotllar quantes qüestions sobre allò que s'ha disposat en els presents Estatuts siga necessari, i elaborar la normativa deontològica que hauran d'observar els col·legiats en l'exercici de la professió. Tots ells hauran de ser sotmesos a l'aprovació de l'Assemblea General Extraordinària i en cap cas podran contradir o modificar allò que s'ha disposat en estos Estatuts.
  
r) Crear i impulsar les comissions Delegades i grups de treball que considere convenients per al compliment dels fins col·legials, atorgant-los les facultats oportunes, i procedir a la seua dissolució si existiren causes que així el justifiquen.
  
s) Totes aquelles competències que no estiguen expressament atribuïdes a l'Assemblea General.
  
Article 31. Duració dels càrrecs
  
1. La duració dels càrrecs serà de quatre anys, sense que cap membre de la Junta de Govern puga formar part d'esta durant més de tres mandats consecutius. Si algun dels membres de la Junta cessara per qualsevol causa, la mateixa Junta podrà designar un substitut amb caràcter interí fins que siga ratificat per l'Assemblea General Ordinària.
  
2. Els candidats electes prendran possessió dels seus càrrecs en el termini màxim de 30 dies naturals des de la data de les eleccions.
  
3. Si es produïra la vacant de més de la meitat de la Junta de Govern, es convocaran eleccions en el termini d'un mes.
  
4. Tot membre de la Junta de Govern sotmés en un expedient de responsabilitat disciplinària serà suspés cautelarment del seu càrrec.
  
Article 32. Reunions de la Junta de Govern
  
1. La Junta de Govern es reunirà ordinàriament una vegada al mes, sense perjuí de poder fer-ho amb major freqüència, quan la importància de l'assumpte ho requerisca o ho sol·liciten cinc dels seus membres. Les convocatòries es faran per la Secretaria, previ mandat de la Presidència, amb cinc dies d'antelació com a mínim. S'informarà per escrit o per qualsevol altre mitjà electrònic que garantisca l'enviament, la recepció i lectura electrònica, i anirà acompanyada de l'Ordre del Dia corresponent.
  
Siguen vàlides les sessions de les Juntes de Govern a què, encara sense haver sigut convocades en forma, assistisquen la totalitat dels seus membres.
  
El president té la facultat de convocar el ple amb caràcter d'urgència, quan, al seu criteri, les circumstàncies així ho exigisquen, bé per escrit, electrònica, telegràfica o per qualsevol altre medi que permeta la constància escrita de la seua realització.
  
2. Perquè puguen adoptar-se vàlidament els acords bastarà la majoria simple, qualsevol que siga el nombre d'assistents. En cas d'empat decidirà el vot de qualitat del president.
  
Article 33. Comissions delegades
  
1. La Junta de Govern podrà crear quantes comissions Delegades estime pertinents. A les comissions podran pertànyer aquells col·legiats que siguen designats per la Junta de Govern.
  
La Junta de Govern, designarà un Coordinador que presidirà cada Comissió Delegada.
  
2. Les comissions Delegades es reuniran a convocatòria del Coordinador i, aquelles a què s'atorgue caràcter executiu, podran adoptar acords en relació a les matèries que expressament li delegue la Junta de Govern.
  
3. En qualsevol cas, les comissions Delegades donaran compte a la Junta de Govern, a través del Coordinador, de tots els seus acords, perquè en prengueu coneixement.
  
Article 34. Delegacions territorials
  
1. Podran crear-se a Alacant, Castelló i València Delegacions territorials per acord unànime dels membres de la Junta de Govern, en el qual constaran les facultats que delegue la Junta. En cap cas podran delegar-se les competències de la Junta de Govern previstes en l'article 30 lletres a, b, e, f, g, i, j, k, l, m, n, o, p, q, r i s.
  
2. Per a la constitució d'una Delegació Territorial serà necessari comptar amb un mínim de cinquanta col·legiats que residisquen dins de l'àmbit territorial corresponent, que haurà d'estar ubicat, al seu torn, dins del previst en els presents Estatuts per al Col·legi.
  
3. La constitució d'una Delegació Territorial haurà de ser sol·licitada a la Junta de Govern per, almenys, deu dels col·legiats als que es referix l'apartat anterior.
  
4. L'aprovació inicial de la constitució de la Delegació Territorial que es tracte, estarà condicionada per les possibilitats pressupostàries per a establir i posar en funcionament la seu social de la dita Delegació Territorial i per raons d'eficàcia en el compliment dels fins col·legials i de la gestió de l'organització. En el cas de resolució denegatòria esta haurà de ser motivada i comunicada els sol·licitants, sense perjuí dels recursos que pogueren correspondre'ls.
  
5. Si la Junta de Govern aprova la constitució d'una Delegació Territorial, el sotmetrà a l'Assemblea General Ordinària per a la seua aprovació definitiva.
  
6. En absència del president del Col·legi, el Delegat Territorial de la Delegació Territorial representarà el mateix, encara que la dita representació s'estendrà únicament i exclusivament en la seua relació amb les autoritats locals i provincials de l'àmbit territorial de la Delegació.
  
7. Les Delegacions territorials, estaran integrades per un Delegat Territorial que serà el vocal territorial de la Junta de Govern corresponent a la dita província i, almenys, per dos vocals que seran proposats pel Delegat Territorial de la Delegació i nomenats per la Junta de Govern del Col·legi.
  
8. La duració dels càrrecs serà la prevista en l'article 31 dels presents Estatuts. El cessament de la Junta de Govern en ple o del Delegat Territorial de la Delegació en la seua condició de membre de la Junta de Govern, suposarà automàticament el cessament dels altres membres de la Delegació Territorial. Si algun dels membres de la Delegació cessara per qualsevol causa, podrà designar-se un substitut amb caràcter interí fins que siga ratificat per la Junta de Govern.
  
Article 35. Cessament en els càrrecs
  
1. Els membres de la Junta de Govern cessaran per les causes següents:
  
a) Falta de concurrència sobrevinguda dels requisits estatutaris per a exercir el càrrec.
  
b) Presa de possessió dels membres de la Junta de Govern que hagen sigut elegits per a substituir-los.
  
c) Per dimissió o renúncia de l'interessat que haurà de formalitzar-se per escrit.
  
d) Aprovació d'una moció de censura.
  
2. Els membres de les comissions i Delegacions territorials cessaran per les causes següents:
  
a) Destitució del president de la Junta de Govern o del Delegat Territorial de la Delegació respectivament.
  
b) Pèrdua de la condició de col·legiat.
  
c) Dimissió de l'interessat que haurà de formalitzar-se per escrit.
  
Secció segona
  
Atribucions dels membres de la Junta de Govern
  
Article 36. Atribucions del president del Col·legi.
  
1. El president ostenta la representació institucional del Col·legi davant de tota classe d'autoritats i organismes, i vetlarà dins de la Comunitat Autònoma pel compliment de les prescripcions reglamentàries i dels acords i disposicions que es dicten pels òrgans de govern.
  
2. A més a més li corresponen les següents funcions:
  
a) Presidir les Juntes de Govern, les Assemblees Generals i les comissions a què assistisca, tant Ordinàries com Extraordinàries, dirigint les discussions, i gaudint de vot de qualitat en cas d'empat en les votacions.
  
b) Convocar les Juntes de Govern i les comissions a què assistisca.
  
c) Obrir, dirigir i alçar les sessions, així com firmar les actes que li corresponga, una vegada aprovades.
  
d) Donar el vist i plau als certificats que expedisca el secretari.
  
e) Conferir apoderament per a casos judicials.
  
f) Autoritzar l'obertura de comptes corrents del Col·legi i la mobilització de fons junt amb el Tresorer.
  
g) Vetlar amb el major interés per la bona conducta professional dels col·legiats i pel decor del Col·legi.
  
h) Gestionar quant convinga a l'interés del Col·legi.
  
i) Coordinar la labor dels membres de la Junta de Govern.
  
j) Nomenar representants del Col·legi en altres organitzacions professionals de qualsevol àmbit, empreses públiques, universitats i en general qualsevol tipus d'organització on el Col·legi haja d'estar representat.
  
Article 37. Atribucions dels Vicepresidents.
  
Cada Vicepresident exercirà totes aquelles funcions que li encomane el president. En cas d'absència, malaltia, abstenció, recusació, inhabilitació o vacant del president, el Vicepresident primer assumirà totes les funcions del president i així successivament.
  
Article 38. Atribucions del secretari.
  
Sense perjuí de les altres funcions que es deriven dels presents Estatuts, de les disposicions vigents i de les ordres emanades de la Presidència, corresponen al secretari les següents funcions:
  
a) Redactar i dirigir, segons les ordres que reba del president o de la Junta de Govern i amb l'anticipació deguda, els oficis de citació per a tots els actes del Col·legi.
  
b) Redactar les Actes i control del Llibre d'Actes de les Assemblees Generals i les que celebre la Junta de Govern.
  
c) Portar els llibres necessaris per a aconseguir el millor i més ordenat funcionament del Col·legi, amb l'obligatorietat de portar en un llibre separat totes les sancions i la resta de circumstàncies que afecten a la vida col·legial de cada col·legiat.
  
d) Portar el registre d'entrada i eixida de documents. Si n'hi ha, cuidar el funcionament de les oficines del Col·legi i l'actuació de tot el personal del mateix.
  
e) Revisar cada any les llistes dels membres del Col·legi, expressant la seua antiguitat i domicili.
  
f) Rebre i donar compte el president de totes les sol·licituds i comunicacions que es reben al Col·legi.
  
g) Expedir amb el vist i plau del president els certificats que se sol·liciten pels col·legiats.
  
h) Redactar anualment la Memòria que arreplegue les vicissituds de l'any, que haurà de llegir-se en l'Assemblea General Ordinària.
  
Article 39. Atribucions del tresorer
  
Són competències del Tresorer:
  
a) Realitzar la recaptació i custodiar els fons del Col·legi.
  
b) Disposar el necessari perquè la comptabilitat del Col·legi es porte pel sistema i d'acord amb les normes fixades en els presents Estatuts.
  
c) Pagar els lliuraments que seran autoritzats amb la firma del president i del Tresorer.
  
d) Informar quan siga requerit per a això a la Junta de Govern del compte d'ingressos i despeses i sobre la marxa del pressupost, així com formalitzar anualment els comptes de l'exercici econòmic vençut.
  
e) Redactar l'avantprojecte de pressupostos anuals que la Junta de Govern haja de presentar a l'aprovació de l'Assemblea General Ordinària i ingressar i retirar fons dels comptes bancaris, així com cobrar els rendiments dels mateixos, conjuntament amb el president.
  
f) Portar un inventari minuciós dels béns del Col·legi, dels que serà l'administrador.
  
g) Portar i supervisar els llibres de comptabilitat.
  
Article 40. Atribucions dels vocals
  
Els Vocals portaran a terme els servicis que el president els encomane. A títol orientatiu, exercixen les següents funcions:
  
a) Substituir en cas d'absència, malaltia, abstenció, recusació, inhabilitació o vacant, als Vicepresidents, secretari o Tresorer, a proposta del president.
  
b) Portar a terme les tasques que els confie el president i col·laborar en el desenrotllament de les funcions encomanades a la Junta de Govern.
  
Secció Tercera
  
Eleccions a la Junta de Govern
  
Article 41. Dret de sufragi actiu i passiu
  
1. Tindran dret a votar tots els col·legiats que es troben en el ple ús dels seus drets col·legials.
  
2. Per a ser elegible es requerix estar col·legiat al Col·legi Oficial d'Enginyers en Informàtica de la Comunitat Valenciana, trobar-se en el ple exercici dels seus drets col·legials i no estar sotmés en prohibició o incapacitat legal o estatutària.
  
Article 42. Procediment electiu
  
1. La convocatòria d'eleccions a la Junta de Govern serà anunciada dins dels cinc dies naturals següents a la seua adopció, per mitjà de la seua inserció al tauler d'anuncis de la seu col·legial i la seua notificació personal a tots els col·legiats.
  
2. En l'anunci de les eleccions hauran de constar, el calendari electoral, el dia i lloc de celebració de les mateixes, el dia i hora de constitució de les taules electorals i l'horari d'obertura i tancament de les urnes.
  
Article 43. Candidatures
  
1. Les candidatures als càrrecs de la Junta de Govern es presentaran en llistes tancades, que seran votades globalment.
  
2. Les candidatures hauran de presentar-se per escrit en la seu del Col·legi, dins dels quinze dies naturals següents a l'anunci de la convocatòria, hauran d'incloure els candidats per a cada càrrec i, a més a més, quatre candidats suplents amb l'expressió del seu ordre de col·locació.
  
3. Dins dels quinze dies hàbils següents a l'expiració del termini per a presentar candidatures, la Junta de Govern en funcions comunicarà als representants de les candidatures les causes d'inelegibilitat apreciades respecte de tots o alguns dels integrants de la llista. El termini per a l'esmena és de quaranta-huit hores. Transcorregut este termini, si algun dels candidats està sotmés a una causa d'inelegibilitat serà substituït pel primer candidat suplent i així successivament. Cas de no cobrir-se els nou llocs de la Junta de Govern, la candidatura serà desestimada i es tindrà per no presentada.
  
4. La Junta de Govern en funcions, dins dels dos dies hàbils següents al de l'expiració del termini per a esmenar les llistes, proclamarà la relació de candidatures admeses.
  
5. Al mateix temps que es publica la convocatòria d'eleccions s'exposarà al tauler d'anuncis del Col·legi el Cens Electoral, amb indicació d'un termini de deu dies naturals per a formular reclamacions, que seran resoltes per la Junta de Govern en funcions, dins dels cinc dies hàbils següents a l'expiració del termini per a formular-les. Notificant la resolució a cada col·legiat.
  
6. Les eleccions se celebraran en el termini màxim de trenta dies naturals des de la proclamació de candidatures.
  
Article 44. Presentació d'una única candidatura
  
1. No es requerirà la celebració d'eleccions quan haja sigut proclamada una única llista de candidats. En estos supòsits, la Junta de Govern en funcions alçarà Acta, firmada per tots els components de la mateixa, on s'expressarà la citada circumstància i la innecessarietat de celebrar eleccions, transmetent-se a la Junta de Govern electe.
  
2. Darrere la notificació de l'Acta a la Junta de Govern electe, s'expediran pel Col·legi els corresponents nomenaments, la presa de possessió dels quals es verificarà el dia que a tal fi assenyale la Junta de Govern en funcions dins del termini establit en els Estatuts.
  
3. La composició de la Junta de Govern que resulte de les eleccions, serà comunicada, de conformitat amb allò que s'ha disposat en els articles 11 i 24 de la Llei 6/1997 de 4 de desembre, en un termini màxim d'un mes a la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques u òrgan competent en matèria de col·legis professionals i a la Conselleria corresponent per raó de la professió.
  
Article 45. El vot per correu
  
1. Els col·legiats que vullguen exercir el vot per correu hauran de sol·licitar-ho personalment, bé en compareixença personal a les oficines del Col·legi o per escrit dirigit a la Junta de Govern en funcions. En ambdós casos el col·legiat haurà d'acreditar la seua identitat per mitjà d'exhibició del DNI. O, si la sol·licitud es formula per escrit amb l'acompanyament de la fotocòpia del mateix.
  
2. El secretari de la Junta de Govern en funcions certificarà la petició de vot i prendrà nota en el cens perquè el dia de les eleccions no es realitze el vot personalment.
  
3. Darrere l'anotació en el cens, el secretari de la Junta de Govern en funcions remetrà per correu certificat amb justificant de recepció, al domicili que conste als arxius del Col·legi un bitllet de cada candidatura, i un sobre en l'exterior del qual figurarà la següent inscripció:
  
«Conté paperetes per a l'elecció de la Junta de Govern del Col·legi Oficial d'Enginyers en Informàtica de la Comunitat Valenciana:
  
Nom i cognoms
  
Adreça
  
NÚM. col·legiat Firma»
  
4. La papereta haurà d'introduir-se doblegada en un sobre blanc que es tancara i s'introduirà al seu torn en el sobre especial, que es remetrà per correu certificat, amb l'acompanyament de la fotocòpia del Document Nacional d'Identitat.
  
5. La Junta de Govern en funcions es reunirà en una o diverses ocasions per a l'obertura dels sobres exteriors, procedint en primer lloc a la comprovació de les dades i firma de l'elector que consten en la part exterior del sobre tancat que conté el sobre amb les paperetes, amb la firma del Document Nacional d'Identitat que preceptivament haurà adjuntat, agrupant els sobres per taules electorals, alçant acta i llista dels sobres rebuts i els seus votants, custodiant-los en el seu poder fins a l'últim dia de les eleccions en què els remetrà a les taules que corresponguen. Els presidents de Mesa rebran els sobres i els mantindran sota la seua custòdia fins a la fi de la votació en què procediran a la seua obertura per a posteriorment introduir el vot a la urna corresponent.
  
6. S'admetran com a vàlids els vots emesos per correu rebuts al Col·legi dins de l'horari de registre el dia anterior a la celebració de la votació.
  
TÍTOL V
  
Del règim econòmic
  
Article 46. Recursos del Col·legi
  
El Col·legi té plena capacitat patrimonial per a la gestió i administració dels seus béns en compliment dels seus fins. L'activitat econòmica es realitzarà d'acord amb el procediment pressupostari.
  
Els recursos econòmics del Col·legi estaran constituïts per recursos ordinaris i extraordinaris.
  
Article 47. Recursos ordinaris
  
Constituïxen els recursos ordinaris del Col·legi Oficial d'Enginyers en Informàtica de la Comunitat Valenciana:
  
1. Els rendiments de qualsevol naturalesa que produïsquen els béns o drets que integren el patrimoni del col·legi.
  
2. Els drets d'incorporació al Col·legi, quotes ordinàries i extraordinàries.
  
3. Els drets que s'establisquen per a l'elaboració remunerada d'informes, dictàmens i qualsevol altre servici.
  
4. La contraprestació per l'emissió de certificats i visats.
  
5. Les rendes procedents de la inversió dels romanents d'exercicis anteriors.
  
6. Qualsevol altre concepte que legalment procedisca.
  
Article 48. Recursos extraordinaris
  
Constituiran els recursos extraordinaris del col·legi:
  
1. Les subvencions, donacions o cessions de drets que es concedisquen al Col·legi per l'estat, comunitats autònomes o Municipis, corporacions, entitats o particulars.
  
2. Els béns que per herència o per qualsevol altre títol passen a formar part del Col·legi.
  
3. Qualsevol altre que legalment procedira.
  
Article 49. El pressupost
  
El pressupost i la seua liquidació s'elaborarà amb caràcter anual i inclourà la totalitat de les despeses i ingressos col·legials.
  
La Junta de Govern presentarà anualment per a la seua aprovació a l'Assemblea General Ordinària la liquidació del pressupost de l'exercici anterior i el pressupost del següent exercici.
  
Article 50. Custòdia.
  
El capital del Col·legi s'invertirà preferentment en valors de tota garantia, llevat que, en casos especials i a juí de la Junta de Govern, s'acordara la seua inversió en immobles o en altres béns.
  
Els valors es depositaran en l'entitat que la Junta de Govern acorde i els resguards del depòsit es custodiaran a la Caixa del Col·legi, sota la responsabilitat del Tresorer.
  
Article 51. Rendició de comptes
  
Els Col·legiats, en nombre superior al trenta per cent del cens, podran formular petició concreta i precisa sobre qualsevol dada relativa a l'exercici econòmic.
  
Els comptes del Col·legi podran ser examinades en el període que mitjance entre la convocatòria i quaranta-huit hores abans de l'assenyalada per a la celebració de l'Assemblea ordinària.
  
Els comptes del Col·legi hauran de ser sotmeses en cada exercici pressupostari a una Auditoria externa, presentant-se l'informe emés en la primera Junta General Ordinària de l'exercici següent.
  
Article 52. Liquidació de béns.
  
En cas de dissolució del Col·legi, el patrimoni del mateix es destinarà a cobrir el passiu. En el supòsit de seguir existint actiu, el mateix es repartirà entre tots els col·legiats que tinguen com a mínim tres anys d'antiguitat i, de manera proporcional als anys de col·legiació efectiva.
  
TÍTOL VI
  
Dels empleats del Col·legi
  
Article 53. Competència per a la seua designació i règim de funcionament.
  
1. La Junta de Govern, atenent les necessitats del servici, determinarà i designarà el nombre d'empleats del Col·legi, així com la distribució del treball, sous i gratificacions.
  
2. El secretari proposarà a la Junta de Govern les atribucions i funcions a exercir pels distints empleats del mateix.
  
3. En el pressupost del Col·legi constaran les assignacions relatives al personal de plantilla del mateix. La Junta podrà nomenar, a càrrec d'imprevistos, el personal eventual que considere necessari.
  
TÍTOL VII
  
Del règim disciplinari
  
Article 54. Responsabilitat disciplinària.
  
1. Els col·legiats incorreran en responsabilitat disciplinària en els supòsits i circumstàncies previstos en estos estatuts.
  
2. El règim disciplinari establit en estos Estatuts s'entén sense perjuí de les responsabilitats civils i penals en què els col·legiats hagen pogut incórrer.
  
Article 55. Competència per al seu exercici
  
El president i la Junta de Govern són competents per a l'exercici de la Jurisdicció disciplinària, atenint-se a les següents normes:
  
1. S'estendrà a la sanció d'infraccions dels deures professionals o normes ètiques de conducta quan afecten a la professió.
  
2. Es declararà, prèvia la formació de l'expedient seguit pels tràmits que s'especifiquen en el Reglament de Procediment Disciplinari vigent en el moment de cometre's la infracció, i si no n'hi ha, en les normes del procediment sancionador arreplegades en la Llei 30/1992, modificada per la Llei 4/1999, excepte en el supòsit de faltes lleus, en les que se seguirà el procediment abreujat.
  
3. La responsabilitat disciplinària dels membres de la Junta de Govern serà determinada pel president de la Comissió Deontològica.
  
Article 56. Classes de faltes
  
Les faltes es classifiquen en lleus, greus i molt greus.
  
1. Són faltes lleus:
  
- La falta de diligència en el compliment de les normes estatutàries.
  
- Les incorreccions d'escassa transcendència en la realització dels treballs professionals.
  
- Les infraccions lleus dels deures que la professió imposa.
  
- La falta de respecte als membres de la Junta de Govern en l'exercici de les seues funcions, quan no siga constitutiva d'una falta greu o molt greu.
  
- Les faltes reiterades d'assistència, per causa no justificada, a les reunions de la Junta de Govern i la no acceptació injustificada de l'acompliment dels càrrecs corporatius que se li encomanen.
  
- Els actes relacionats en l'apartat 2, quan no tinguen entitat suficient per a ser considerats com a greus.
  
2. Són faltes greus:
  
- La reiteració de les faltes lleus en el termini de 6 mesos. El dit termini haurà de comptar des de la comissió de la primera o anterior falta.
  
- La realització de treballs que per la seua índole atenten al prestigi de la professió.
  
- L'incompliment greu de les normes estatutàries o dels acords de l'Assemblea General.
  
- La falta de respecte als membres de la Junta de Govern quan actuen en l'exercici de les seues funcions.
  
- Els actes de desconsideració manifesta cap als companys en l'exercici de la professió.
  
- Els actes de competència deslleial.
  
- L'incompliment del deure d'assegurament quan així l'exigisca la legislació vigent.
  
3. Són faltes molt greus:
  
- La reiteració de les faltes greus en el termini d'un any. El dit termini haurà de comptar des de la comissió de la primera o anterior falta.
  
- Tot fet constitutiu de delicte derivat de l'exercici professional que afecte al prestigi professional.
  
- La vulneració en l'exercici professional dels drets de propietat intel·lectual de qualsevol altre Enginyer o Llicenciat en Informàtica, encara que no pertanga al present col·legi.
  
- La divulgació o comercialització de les dades de qualsevol caràcter, dels clients coneguts amb ocasió de l'acompliment de l'exercici professional.
  
- La imposició de condicions contractuals sobre prestacions no sol·licitades o qualsevol altre tipus d'actuació que supose una pràctica abusiva.
  
- Els actes i omissions que constituïsquen ofensa greu a la dignitat de la professió o a les regles ètiques que la governen.
  
- L'intrusisme professional i el seu encobriment.
  
Article 57. Procediment disciplinari
  
L'expedient disciplinari ha de respectar les següents normes:
  
a) S'iniciarà per acord de la Junta, tant d'ofici com a instància de part, independentment de la condició de col·legiat o no del denunciant.
  
b) Amb anterioritat a la iniciació de l'expedient, podrà acordar-se la incoació d'un expedient d'informació prèvia, l'única finalitat del qual serà determinar si procedix o no incoar el corresponent expedient disciplinari.
  
c) La resolució del procediment sancionador haurà d'emetre's dins del termini màxim de sis mesos des de la data en què li siga notificada a l'instructor la seua designació com a tal.
  
El termini de sis mesos, a petició de l'instructor i quan la complexitat del cas ho requerisca, podrà ser prorrogat per l'òrgan competent per a resoldre fins a tres mesos. La pròrroga acordada haurà de ser notificada a l'interessat i no podrà ser objecte de recurs, sense perjuí de què puga al·legar-se pels interessats per a la seua consideració en la resolució que pose fi al procediment i en l'eventual impugnació de tals actes en els ulteriors recursos que, si és procedent, s'interposen contra la mateixa.
  
d) Si el presumptament sotmés en responsabilitat disciplinària és un membre de la Junta de Govern, l'expedient s'iniciarà per acord del president de la Comissió Deontològica, exercint els membres de la mateixa les funcions atribuïdes en l'expedient disciplinari a la Junta de Govern pels presents Estatuts.
  
Article 58. Procediment abreujat
  
La Junta de Govern, si considera que existixen elements suficients per a qualificar la infracció com a lleu, podrà seguir el procediment abreujat regulat en el present article:
  
a) La Junta de Govern notificarà a l'interessat la incoació del dit procediment i una proposta de resolució, concedint un termini màxim de deu dies perquè formule al·legacions i aporte els documents que estime pertinents en la seua defensa.
  
b) Rebudes les al·legacions o transcorregut el termini atorgat per a esta qüestió, la Junta de Govern resoldrà sense més tràmit.
  
Article 59. Procediment ordinari
  
1. Iniciat el procediment, l'òrgan competent per a resoldre podrà adoptar les mesures provisionals que estime oportunes per a assegurar l'eficàcia de la resolució que poguera recaure, si existixen elements de juí suficients per a dur-ho a terme. No es podran prendre mesures provisionals que puguen causar perjuís irreparables als interessats, o bé que impliquen la violació de drets emparats per les lleis.
  
2. La Junta de Govern, quan acorde la incoació de l'expedient, designarà un instructor entre un dels seus membres o un altre col·legiat. L'instructor renunciarà a la seua funció sempre que estiga sotmés a una causa d'abstenció, amb la possibilitat de ser recusat per la Junta si és acceptada la causa de recusació proposada per l'expedientat.
  
3. Només es consideren causes d'abstenció o de recusació el parentiu de consanguinitat dins del quart grau o d'afinitat dins del segon, l'amistat íntima o enemistat manifesta o tindre interés personal, directe o indirecte, en l'assumpte.
  
4. Als efectes de l'exercici del dret de recusació, el nomenament de l'instructor serà notificat a l'expedientat, qui podrà fer ús de tal dret en el termini de cinc dies del rebut de la dita notificació.
  
5. L'expedientat pot nomenar a un col·legiat perquè actue de defensor i disposarà de deu dies hàbils, a partir del rebut de la notificació, per a comunicar a la Junta de Govern el dit nomenament, amb l'acompanyament de l'acceptació del mateix per part de l'interessat. El defensor assistirà a totes les diligències proposades per l'instructor i podrà proposar la pràctica d'altres en nom del seu defés.
  
Així mateix, l'expedientat podrà acudir assistit de lletrat.
  
6. Competix a l'Instructor disposar l'aportació dels antecedents que estime necessaris i ordenar la pràctica de quantes proves i actuacions conduïsquen a l'esclariment dels fets o a determinar les responsabilitats susceptibles de sanció.
  
7. L'instructor notificarà als expedientats en forma escrita el plec de càrrecs, en el que constaran amb precisió els que contra ells es deduïsquen, concedint-los un termini improrrogable de huit dies a partir de la notificació, perquè ho contesten i proposen els medis de prova que estimen oportuns. En la notificació s'advertirà l'interessat que, de no efectuar al·legacions sobre el contingut de la iniciació del procediment, el plec de càrrecs podrà ser considerat proposta de resolució.
  
8. Contestat el plec de càrrecs, l'instructor admetrà o rebutjarà de forma motivada les proves propostes, acordant la pràctica de les admeses i quantes altres actuacions considere convenients per al millor esclariment dels fets.
  
9. Acabades les actuacions, l'instructor formularà proposta de resolució, que haurà de notificar per còpia literal a l'expedientat, que disposarà d'un període de huit dies des del rebut de la notificació per a examinar l'expedient i presentar escrit d'al·legacions.
  
10. De la proposta de resolució i, si és procedent, les al·legacions de l'imputat, es donarà trasllat a la Junta de Govern perquè dicte la resolució apropiada.
  
11. La decisió per què es pose fi a l'expedient sancionador, haurà de ser motivada, i en ella no es podran acceptar fets ni fonaments distints dels que van servir de base al plec de càrrecs i a la proposta de resolució, sense perjuí de la seua distinta valoració.
  
12. Contra la resolució que pose fi a l'expedient podrà l'interessat interposar recurs de reposició davant de la Junta de Govern en el termini d'un mes des de la notificació de la mateixa. La interposició de l'anomenat recurs suspendrà l'execució de l'acord recorregut. Esta suspensió s'alçarà una vegada es resolga el recurs.
  
13. Contra la resolució del recurs de reposició, que esgota la via administrativa, podrà interposar-se recurs contenciós'administratiu davant de la jurisdicció contenciosa - administrativa.
  
Article 60. Sancions
  
Les sancions que poden aplicar-se són les següents:
  
1. Per faltes lleus:
  
a) Amonestació verbal.
  
b) Amonestació escrita.
  
2. Per faltes greus:
  
a) Amonestació escrita amb advertència de suspensió.
  
b) Suspensió de la condició de col·legiat i en l'exercici de la professió per un període no superior a tres mesos.
  
c) Suspensió per a l'acompliment de càrrecs col·legials, per un termini no superior a 6 mesos.
  
3. Per faltes molt greus:
  
a) Suspensió de la condició de col·legiat i de l'exercici de la professió per un termini superior a tres mesos i no superior a un any.
  
b) Expulsió del Col·legi.
  
c) Suspensió o inhabilitació per a l'acompliment de càrrecs col·legials per un termini no superior a 1 any.
  
Article 61. Prescripció
  
1. Les faltes lleus prescriuen als sis mesos, les greus als dos anys, i les molt greus als tres anys.
  
2. El termini de prescripció de les infraccions començarà a computar-se des de la comissió dels fets constitutius de les mateixes, interrompent-se els mateixos per qualsevol actuació o diligència que es practique en esbrinament dels fets amb coneixement de l'interessat. El termini tornarà a computar-se si el procediment disciplinari romanguera paralitzat durant més d'un mes per causa no imputable al col·legiat inculpat.
  
3. Les sancions per falta lleu prescriuen a l'any, per falta greu als dos anys i per falta molt greu als tres anys. El termini de prescripció de les sancions començarà a comptar des de l'endemà a aquell en què adquirisca fermesa la resolució per què s'imposa la sanció. Interromprà la prescripció la iniciació, amb coneixement de l'interessat, del procediment d'execució, tornant a transcórrer el termini si aquell està paralitzat durant més d'un mes per causa no imputable a l'infractor.
  
Article 62. Cancel·lació
  
Una vegada complida la sanció imposada per la Junta de Govern i transcorreguts sis mesos en el supòsit de faltes lleus i un any en el supòsit de faltes greus i molt greus, es cancel·larà la nota de l'expedient personal del col·legiat, notificant-li per escrit a l'interessat este extrem.
  
TÍTOL VIII
  
Del règim jurídic
  
Article 63. Presumpció de validesa
  
Els actes dictats pels òrgans col·legials es presumixen vàlids i assortiran els efectes que els corresponguen des de la data del seu acord o notificació, si en ells no es disposa una altra cosa. La interposició del recurs de reposició no suspendrà l'execució de l'acte impugnat, excepte en el cas que l'anomenada execució poguera causar perjuís d'impossible o difícil reparació o es tracte de la imposició de sancions col·legials. En este últim cas la suspensió es produirà de forma automàtica per la simple interposició del recurs potestatiu de reposició.
  
Article 64. Esgotament de la via administrativa i recurs potestatiu de reposició
  
Els actes dels òrgans col·legials esgoten la via administrativa i contra els mateixos podrà interposar-se recurs contenciós - administratiu conforme a la llei jurisdiccional. També podrà interposar-se recurs potestatiu de reposició en el termini d'un mes i contra la resolució del mateix, que haurà de produir-se en el mateix termini, es podrà interposar recurs contenciós'administratiu.
  
Els actes col·legials que no estiguen subjectes al dret administratiu es regiran pel dret privat, sense perjuí de l'observança de les normes sobre la formació de la voluntat dels òrgans col·legials previstes en estos Estatuts.
  
Article 65. Nul·litat de ple dret dels actes dels òrgans col·legials
  
Es consideren nuls de ple dret els actes dels òrgans col·legials en els casos següents:
  
a) Els que lesionen el contingut dels drets i llibertats susceptibles d'empara constitucional.
  
b) Els adoptats amb manifesta incompetència per raó de la matèria o del territori.
  
c) Els que tinguen un contingut impossible.
  
d) Els que siguen constitutius d'una infracció penal o es dicten com a conseqüència d'esta.
  
e) Els dictats prescindint totalment i absolutament del procediment legalment establit o de les normes que conté les regles essencials per a la formació de la voluntat dels Òrgans de Govern del Col·legi.
  
f) Els actes expressos o presumptes contraris a l'ordenament jurídic, pels que s'adquirixen facultats o drets quan es manque dels requisits essencials per a la seua adquisició.
  
De la mateixa manera es consideren nuls de ple dret, aquells acords o actes col·legials, que siguen manifestament contraris a la constitució, les lleis o altres disposicions administratives de rang superior, i les que impliquen la retroactivitat de disposicions sancionadores no favorables o restrictives de drets individuals.
  
Els acords emanats dels òrgans col·legials, en quant subjectes al dret administratiu, una vegada esgotats els recursos corporatius, podran ser recorreguts a la via contenciosa - administrativa.
  
TÍTOL IX
  
Fusió, absorció, segregació i dissolució
  
Article 66. Fusió, absorció, segregació i dissolució
  
1. La segregació o, si és procedent, fusió o absorció requerirà previ acord adoptat en Assemblea General Extraordinària expressament convocada a l'efecte, a la que haurà de concórrer un nombre de col·legiats no inferior a la meitat més un dels membres del cens. Per a la seua aprovació s'haurà d'obtindre la meitat més u dels presents, complint els restants requisits que establix l'article 8 de la Llei 6/1997 de 4 de desembre de la Generalitat Valenciana de Col·legis Professionals.
  
2. El Col·legi Oficial d'Enginyers en Informàtica de la Comunitat Valenciana podrà dissoldre's quan així ho impose directament la Llei, o per mitjà d'acord adoptat en Assemblea General Extraordinària, expressament convocada a l'efecte, a la que haurà de concórrer un nombre de col·legiats no inferior al setanta per cent dels membres del cens, i s'aprove per la meitat més un dels presents, complint els restants requisits que establix l'article 8 de la Llei 6/1997 de 4 de desembre de la Generalitat Valenciana de Col·legis Professionals.
  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES
  
Primera
  
Es consideren amb caràcter general membres del Col·legi Oficial d'Enginyers en Informàtica de la Comunitat Valenciana, sense necessitat de nova col·legiació, els qui s'hagen incorporat efectivament al Col·legi d'acord amb els Estatuts provisionals, sempre que hagueren fet efectiva la quota d'ingrés i sense perjuí de la deducció que si és procedent procedisca conforme a la Disposició transitòria dels anomenats Estatuts.
  
Segona
  
La Comissió Gestora presentarà a la Junta de Govern electa en l'Assemblea Constituent l'estat de comptes resultants de les despeses i ingressos produïts durant el procés constituent, alçant-se un acta que serà subscrita conjuntament pels presidents i secretaris de les mateixes, on es podran fer constar les observacions que estimen pertinents.
  
Tercera
  
Mentre no es constituïsca un altre Col·legi Oficial d'Enginyers en Informàtica a la Comunitat Valenciana, el Col·legi ostentarà les funcions i competències que correspondrien al Consell Valencià de Col·legis d'Enginyers en Informàtica.
  
Quarta
  
Fins a l'aprovació per l'Assemblea General del reglament de règim intern, s'autoritza a la Junta de Govern a dictar aquelles normes provisionals que siguen imprescindibles per a l'aplicació dels presents Estatuts. Estes normes seran posteriorment referendades per l'Assemblea General Ordinària, sense menyscabament del funcionament intern del Col·legi fins a què s'aproven de les mateixes.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
Primera
  
S'autoritza a la Junta de Govern a dictar els Reglaments de Règim Intern per al desenrotllament dels presents Estatuts.
  
Segona
  
En les qüestions no previstes expressament en els presents Estatuts, s'estarà a allò que s'ha disposat en la Llei de Col·legis Professionals de 1974 i la Llei de 4 de desembre de 1997 de la Comunitat Valenciana que regula els Consells i Col·legis professionals.