Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8578, del 26-06-2019 (2019/5881)

RESOLUCIÓ de 27 de maig de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 29/18-EAE Catí.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8578

Data del DOGV
:   26-06-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/5881


Data del document
:   27-05-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Catí
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 27 de maig de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 29/18-EAE Catí. [2019/5881]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 29/18-EAE Catí.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Avaluació ambiental de la modificació puntual núm. 9 de les normes subsidiàries  
Promotor: Ajuntament de Catí  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló  
Localització: municipi de Catí (Castelló)  
Expedient: 029-2018-EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 17 d'abril de 2019, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 9 de les normes subsidiàries de Catí, en els següents termes:  
En data 8 de juny de 2018 es rep de l'Ajuntament de Catí, a través del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 9 de les normes subsidiàries (NS).  
  
Documentació aportada  
En data 8 de juny de 2018 es rep de l'Ajuntament de Catí, a través del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, la següent documentació en format digital: document inicial estratègic i modificació puntual. Aquest últim document és idèntic respecte al seu contingut al primer amb la diferència que en el primer s'adjunten els plans de classificació del vigent planejament, a més dels plans de classificació amb la modificació incorporada, i en el segon document referit, només els plans amb la modificació incorporada.  
  
El Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, en el seu escrit de remissió de la documentació abans indicada, informava que no tenia cap objecció a realitzar, i que en afectar una determinació de l'ordenació estructural l'aprovació definitiva era autonòmica, per aqueix motiu l'òrgan ambiental és la Comissió d'Avaluació Ambiental.  
El 8 d'octubre de 2018 es va rebre de l'Ajuntament de Catí documentació en resposta al requeriment efectuat pel Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica que contenia el document inicial estratègic corregit i esborrany de la modificació.  
  
Planejament vigent  
El municipi de Catí disposa, com a document de planejament urbanístic, de normes subsidiàries aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló el 28 de febrer de 1996. Aquestes compten amb declaració d'impacte ambiental acceptable amb condicions de data 3 de maig de 1995. En aquesta es delimitava el terreny del municipi que havia de ser sòl no urbanitzable de protecció forestal per la seua vocació forestal i l'alt risc d'erosió.  
D'acord amb l'última modificació presentada el vigent planejament estableix el següent:  
Títol II. Normes per a la regulació del sòl no urbanitzable (SNU).  
Capítol segon. Ordenances particulars del sòl no urbanitzable sense protecció.  
Article 13. Ordenança SNU  
«En aquest tipus de sòl, definit en l'art. 12, del text refós de la Llei del sòl, caldrà ajustar-se al que determine el títol I, capítol segon, secció 1r, de la referida Llei i als preceptes de la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat Valenciana, sobre el sòl no urbanitzable, amb la qual cosa estarà subjecte a les següents limitacions:  
- Hauran de respectar-se les incompatibilitats d'usos assenyalades en les normes subsidiàries.  
- No podran realitzar-se altres construccions que les destinades a explotacions agrícoles que guarden relació amb la naturalesa i destinació de la finca i s'ajusten, si escau, als plans o normes del Ministeri d'Agricultura, així com les construccions i instal·lacions vinculades a l'execució, entreteniment i servei d'obres públiques. No obstant això, podran autoritzar-se, seguint el procediment previst en l'article 43 punt 3, edificacions o instal·lacions d'utilitat pública o interés social que hagen d'emplaçar-se al medi rural, així com edificis aïllats destinats a habitatge familiar en llocs en els quals no hi haja possibilitat de formació de nucli de població.  
- Els tipus de construccions hauran de ser adequats a la seua condició aïllada, conforme a les normes, queden prohibides les edificacions característiques de les zones urbanes.  
- En les transferències de propietat, divisions i segregacions de terrenys rústics no podran efectuar-se fraccionaments en contra del que es disposa en la legislació agrària.  
- De forma general, aquesta normativa prohibeix tot tipus d'actuacions que afecten la morfologia del terreny o modifiquen el drenatge natural de les aigües.  
- Habitatge familiar. Art. 8 - apartat I.a), Llei 4/1992.  
Els habitatges en sòl no urbanitzable compliran:  
- Finca mínima: 10.000,00 m².  
- Ocupació màxima: 2 %.  
- Alçària màxima (P.B. + P.P.): 7,00 ml.  
- Separació a les bogues: 3,00 ml.  
- Separació a camins públics: 13,00 ml.  
- No formaran nuclis de població.»  
La normativa estableix una sèrie de condicions en relació a la integració: plantació d'arbratge de repoblació, prohibint-se l'ús d'espècies no autòctones, materials, acabats amb característiques de les zona, etc.  
  
«- Edificació per a ús agropecuari. Art. 8, apartat 1.c9, Llei 4/1992.  
  
Per a tots els usos següents:  
- Finca mínima: la registrada amb anterioritat a l'aprovació d'aquestes normes subsidiàries.  
- Ocupació màxima: 20 %  
- Alçària màxima: 7,00 ml.  
- Separació mínima als límits: 5,00 ml.  
- Separació a camins públics: 13,00 ml.  
En tot cas hauran de complir-se les condicions higienicosanitàries reglamentades i les determinacions establides per l'Administració en agricultura.  
Les explotacions ramaderes hauran de construir-se a una distància mínima de set-cents cinquanta metres del nucli urbà.  
- Determinacions sobre ús i destinació del sòl i l'edificació.  
- Magatzems: permés, per a ús agrícola.  
- Assistencial: permés, per a ús públic.  
- Comercial: permés, per a ús agrícola.  
- Esportiu: permés, per a ús públic.  
- Docent: permés, en totes les seues categories.  
- Espectacles i recreatius permés per a ús públic.  
- Estacions de servei: permés, en categoria C2.  
- Hoteler: permés, en la seua modalitat de bars i restaurants.  
- Industrial: permés, en totes les seues categories.  
- Oficines: permés, vinculat a l'ús industrial.  
- Religiós: permés.  
- Sales de reunió: permés, per a ús públic.  
- Sanitari: permés, per a ús públic.  
- Serveis d'administració: permés, per a ús públic.  
- Habitatges: permés, en categoria C1.  
- Explotacions agropecuàries: permés.»  
En l'article 24 relatiu a les condicions d'ús s'estableixen els diferents tipus d'ús, categories i situacions dins del sòl urbà, de les quals es destaquen les següents:  
- Estacions de servei, categoria C2: no compatibles amb habitatges.  
  
- Habitatge categoria C1: habitatge unifamiliar.  
- Hoteler categoria C1: fins a 10 dormitoris i no superior a 300 m² de superfície edificada.  
  
En el capítol tercer s'estableixen les ordenances particulars del sòl no urbanitzable amb protecció. D'acord amb la documentació presentada l'article 16 estableix l'ordenança per al sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNU-P/F), i es destaca el relatiu a les proteccions que s'estableixen:  
«Només s'ordenaran les àrees forestals que per conveni entre l'Ajuntament i la Conselleria de Medi Ambient es delimiten, això s'haurà de dur a terme per mitjà de plans especials, de manera que només en aquestes queda establida l'ocupació màxima d'un 10 %.  
En els plans especials es determinaran les condicions i localització d'aquest percentatge d'ocupació, destinat a viaris complementaris, ubicació de serveis i equipaments públics recreatius.  
Aquests documents estan subjectes al procediment d'avaluació de l'impacte ambiental d'acord amb l'annex II, punt 4.c. del Decret 160/1990, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament que regula la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
Totes les condicions de manteniment i millora de la massa forestal, estaran dictades i assessorades per la Conselleria d'Agricultura.  
Mentre no s'aproven els plans especials, queda desautoritzada tota construcció en aquestes zones.  
Els usos tolerats seran del tipus de complements hotelers (C.1, zones de descans, quioscos, berenadors, etc.), i albergs de societats de muntanyisme.  
Es donarà prioritat als promoguts per grups dependents d'organismes públics o associacions recreatives populars, i es prevaldran les iniciatives a la rehabilitació de les edificacions rurals existents.  
Els usos recreatius públics es regularan en els plans especials.  
En totes les vies pecuàries es respectaran les amplàries classificades d'aquestes, segons l'expedient tramitat i aprovat, exceptuant-ne les N 6, 15, 16, 29 i 31, en les quals i dins del sòl urbà, les amplàries s'ajustaran a les que tinguen els carrers actualment.»  
  
  
Imatge I - Qualificació del sòl d'acord amb la informació del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià. Verd fosc sòl no urbanitzable amb protecció forestal (SNU - P/F), verd brillant lineal sòl no urbanitzable protecció de llits (SNU-PC), verd clar sòl no urbanitzable sense protecció (SNU).  
  
Objecte de la modificació  
La modificació té per objecte, d'una banda, modificar la delimitació del sòl no urbanitzable de protecció forestal de manera que una part passaria a ser sòl no urbanitzable sense protecció (passaria a regular-se per l'article 13 de les NS), i per una altra, modificar la regulació d'usos del sòl no urbanitzable de protecció forestal (article 16 de les NS) de manera que s'afigen com a usos tolerats els agrícoles-ramaders vinculats a explotacions tradicionals i masies existents.  
D'aquesta manera, la redelimitació del sòl no urbanitzable de protecció forestal suposarà una requalificació de part del sòl no urbanitzable de protecció forestal a sòl no urbanitzable sense protecció, tal com es mostra en les següents imatges;, d'acord amb la documentació presentada són terrenys que el PATFOR no considera forestals, i en els quals es permetrien usos com l'habitatge unifamiliar aïllat, l'industrial, l'esportiu, les explotacions ramaderes, etc.  
  
  
Imatge II - Qualificació del sòl d'amb la modificació del planejament proposada. Zona nord. En blanc SNU P/ F, en gris SNU sense protecció i en negre sòl no urbanitzable sense protecció (SNU comú).  
  
  
  
Imatge III - Qualificació del sòl d'amb la modificació del planejament proposada. Zona sud. En blanc SNU- P/F, en gris SNU sense protecció i en negre sòl no urbanitzable comú (SNU comú).  
D'altra banda, el canvi de la regulació d'usos en el sòl no urbanitzable de protecció forestal modificaria, en l'article 16 de les vigents normes subsidiàries, únicament el següent paràgraf que quedaria redactat de la següent manera:  
«Els usos tolerats seran del tipus de complements hotelers (C.1, zones de descans, quioscos, berenadors, etc.), albergues de societats de muntanyisme i usos agrícola-ramaders vinculats a explotacions tradicionals i masies existents.»  
Cal puntualitzar que d'acord amb el contingut, l'article que es modifica segons les normes subsidiàries incloses en el sistema d'informació urbanística de la pàgina de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori no és l'article 16, sinó l'article 17.  
  
  
Justificació de la modificació  
Es pretén la redelimitació del sòl no urbanitzable de protecció forestal, excloent-ne determinats terrenys que d'acord amb el que s'estableix en el PATFOR (article 19) no tindrien la consideració de forestal amb la intenció de poder satisfer la demanda social d'usos. Es tracta de parcel·les destinades a sembres o plantacions de cultius agrícoles i fins i tot preexisteixen en les mateixes explotacions ramaderes. En conseqüència resulta impossible informar favorablement sobre les sol·licituds de legalització de construccions destinades a explotacions agrícoles que guarden relació amb la naturalesa i destinació de la finca.  
D'altra banda, es pretén modificar la regulació d'usos del sòl no urbanitzable de protecció forestal de manera que es permeten els usos agrícola i ramader vinculats a explotacions tradicionals i masies existents de manera que no es coarte el desenvolupament de l'economia local basada en el sector primari (agricultura i ramaderia), així com evitar, en la mesura que siga possible, el despoblament, principal problema del medi rural.  
  
Consultes realitzades  
Per part d'aquesta direcció general s'ha sotmés a consultes la documentació inicial remesa, conforme al que es disposa en l'article 51 de la LOTUP, amb la finalitat de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII d'aquesta llei.  
Per això, tenint en consideració les característiques de la modificació presentada i els aspectes ambientals en els quals pot incidir, es consulta les següents administracions:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
08/11/18 15/04/19 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
  
08/11/18 Servei d'Ordenació del Territori, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. (PATRICOVA)  
  
08/11/18 14/12/18 Sub. General de Medi Natural: Servei de Vida Silvestre. (Xarxa Natura 2000).  
08/11/18 Sub. General de Medi Natural: Servei d'Ordenació i Gestió Forestal.  
08/11/18 14/12/18 Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències.  
08/11/18 04/01/19 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
08/11/18 Direcció General de Patrimoni Cultural  
08/11/18 29/11/18 Servei Territorial d'Agricultura de Castelló  
 05/06/18 Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
  
  
Els informes rebuts juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic es publicaran en la següent pàgina web: www.agroambient.gva.es/eae  
  
- Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló (05.06.2018): indica que no té cap objecció a efectuar.  
  
- Direcció Territorial de Castelló, Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (29.11.2018): informa favorablement i indica que les modificacions preteses són encertades en el seu contingut i objectius. Són concordes amb la realitat socioeconòmica del municipi i poden contribuir al manteniment i fins i tot al desenvolupament de l'activitat agrària.  
- Agencia Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències (14.12.2018): es destaca de l'informe el següent:  
· Risc d'inundacions: s'haurà d'assumir en les zones afectades per aquest risc, els condicionants i limitacions que estableixen a aquest efecte el PATRICOVA i la resta de legislació.  
· Risc d'incendis forestals: caldrà incorporar el següent:  
  
- En la possible construcció d'edificacions en l'entorn forestal s'hauran d'assumir les mesures establides en el document bàsic de seguretat en cas d'incendi, secció SI 5, del Codi Tècnic d'Edificació i respecte al risc d'incendis en la interfase urbana-forestal s'haurà d'assumir el que indica l'article 32 del Decret 58/2013, de 3 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana.  
- Totes les actuacions que es realitzen en les zones forestals, així com en els seus voltants, hauran de complir el que indica el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
- Servei de Vida Silvestre (14.12.2018): s'indica que no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000, i que no tindrà efectes apreciables sobre aquesta. No es produeixen afeccions a espècies i hàbitats d'interés comunitari.  
L'àmbit de la modificació està inclòs en el lloc d'importància comunitària (LIC) denominat l'Alt Maestrat i en menor mesura en la Zona d'Especial Protecció d'Aus (ZEPA) l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (04.01.2019): informa favorablement.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (15.04.2019).  
  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Conforme al que s'estipula en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
Descripció i valoració de l'àmbit  
La proposta efectuada part de la següent premissa: als terrenys que no són considerats forestals en el PATFOR se'ls assigna directament la qualificació de sòl no urbanitzable comú o sense protecció i la normativa d'usos que el planejament vigent estableix per a aquest.  
  
Des del punt de vista ambiental, aquesta premissa és incorrecta per insuficient, ja que el valor de cada porció del territori no pot realitzar-se considerant només l'ús actual sinó que han de tindre's en compte, almenys, les següents dimensions: valor ecològic, valor funcional, valor paisatgístic, valor productiu i valor científic i cultural. D'altra banda, en l'assignació d'usos no solament ha de tindre's en compte el valor natural sinó també els recursos territorials de tota mena, les oportunitats de localització, els riscos naturals o induïts existents, en definitiva tots els aspectes que determinen la capacitat d'acolliment del territori, és a dir, les possibilitats d'utilització del territori d'acord amb els criteris de sostenibilitat.  
Es procedeix per tant a analitzar la proposta de redelimitació de la qualificació del sòl no urbanitzable i per tant la resignació d'usos en els àmbits afectats per la modificació en aquests termes. Per a això, en primer lloc s'estima necessari diferenciar les grans unitats ambientals del terme municipal:  
1. Vall de direcció nord-est - sud-oest constituït per materials al·luvial-col·luvials Quaternaris situat entre els relleus muntanyencs que el delimiten a est i oest, i que al seu torn constitueixen les altres dues unitats ambientals.  
Són terrenys de relleu ondulat dedicats fonamentalment a l'agricultura de secà (ametlers, pasturatges), amb algunes zones forestals intercalades, fonamentalment carrasques (Quercus rotundifolia), en els quals se situa el nucli urbà principal, i travessats de nord-est a sud-oest per la carretera CV-128.  
Part d'aquesta zona està inclosa en el lloc d'importància comunitària (LIC) denominat l'Alt Maestrat i en menor mesura en la zona d'especial protecció d'aus (ZEPA) l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana.  
Són sòls amb una capacitat d'ús agrícola moderada, on es concentra la major activitat humana: agricultura, explotacions ramaderes intensives, nucli principal de població, etc.  
És la zona que presenta una major capacitat d'acolliment per als usos que poden tindre una major repercussió ambiental, tant pel seu valor ambiental com per la seua aptitud d'ús, i d'acord amb això són els sòls qualificats majoritàriament com a sòl no urbanitzable sense protecció en el vigent planejament urbanístic i en els quals es permeten els usos amb major repercussió ambiental.  
2. Relleus muntanyencs situats a l'oest i nord del municipi. Són relleus abruptes constituïts per materials calcaris Juràssics i calcari margosos Cretàcics. Són terrenys considerats forestals d'acord amb la cartografia PATFOR quasi íntegrament, les formacions arbrades ocupen una part important de la superfície, dominant els carrascars meso-supramediterranis (Quercus rotundifolia), i en algunes zones rouredes (Quercus faginea) i pinedes de pi negral (Pinus nigra). També hi ha superfícies importants de coscollars (Quercus coccifera), matolls i pasturatges.  
  
Es tracta d'una zona amb algunes masies i pasturatges, però sense quasi terreny agrícola d'acord amb el PATFOR i amb una capacitat agrícola molt baixa (classe E).  
En aquesta zona es troba el santuari de l'Avellà qualificat de zona urbanitzada nucli històric.  
Es tracta d'una zona en gran part dins de l'àmbit de dos llocs d'importància comunitària (LIC), denominats respectivament, la Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana, i l'Alt Maestrat, i en menor mesura afectada per la zona d'especial protecció d'aus (ZEPA) l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana.  
Els usos actuals són forestals, ramaderia extensiva i cinegètic, està qualificat de sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
La capacitat d'acolliment d'aquesta zona per a usos no forestals intensius com ara indústria, habitatges unifamiliars cada 10.000 m², etc., és en general molt baixa, tant pel seu valor ambiental com per l'aptitud del terreny (pendents acusats, difícil accessibilitat). L'orientació d'ús és la conservació compatible amb l'aprofitament forestal sostenible i amb usos tradicionals agrícoles i ramaders existents en la zona.  
  
No obstant això, en aquesta zona, en l'extrem nord, hi ha alguns sòls amb una major capacitat d'acolliment per a determinats usos, puntualment situats en zona de vall i amb accessibilitat, entorn del barranc de Salvassòria i de la rambla Cervera. En aquestes zones puntuals podrien ser compatibles amb l'entorn forestal la ramaderia intensiva, depenent entre altres factors de la magnitud, el pendent, l'accessibilitat, i igualment es considera compatible amb l'ús principal l'ús residencial en les masies existents així com allotjament turístic rural en aquestes, sempre depenent de l'anàlisi i valoració en la fase de projecte.  
  
3. Relleus muntanyencs abruptes situats a l'est del municipi constituïts per materials calcari margosos Cretàcics.  
Són terrenys considerats en la seua major part forestals d'acord amb la cartografia PATFOR, les formacions arbustives ocupen una part important de la superfície, dominant els coscollars. També hi ha zones importants amb formacions arbrades, fonamentalment carrascars, i en menor mesurada rouredes. Es tracta d'una zona de menor altura que l'anterior, i una major termicitat, i amb una major superfície de terreny dedicada a l'agricultura de secà.  
Els usos actuals són forestals, ramaderia extensiva i cinegètic, i puntualment agrícola, està qualificat de sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
La capacitat d'acolliment d'aquesta zona per a usos no forestals intensius com ara indústria, habitatges unifamiliars cada 10.000 m², etc., és baixa, tant pel seu valor ambiental com per l'aptitud del terreny. L'orientació d'ús és la conservació compatible amb l'aprofitament forestal sostenible i amb usos agrícoles i ramaders vinculats a explotacions tradicionals i masies existents en la zona.  
Les característiques de la zona, l'existència en aquesta de masies en ús amb zones agrícoles i amb camins d'accés, proporciona una major capacitat d'acolliment per a determinats usos en determinades zones que podrien ser compatibles en aqueixos casos amb l'entorn forestal com la ramaderia intensiva, depenent entre altres, de la magnitud, el pendent, l'accessibilitat, i igualment permetria l'ús de les masies existents com a allotjament turístic rural, sempre depenent de l'anàlisi i valoració en la fase de projecte..  
En el municipi existeix risc d'inundació 6 i geomorfològic d'acord amb el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), que afecta els sòls de la modificació, fonamentalment el risc geomorfològic.  
En el planejament municipal, com a sòl no urbanitzable de protecció arqueològica o etnològica, figuren en els plans d'ordenació 24 jaciments arqueològics (SNUP-AQ) i 6 elements etnològics (SNUP-ET), igualment figuren sòls no urbanitzables de protecció del patrimoni arquitectònic rural (SNUP-PA). D'acord amb la pàgina web de la Direcció General de Patrimoni Cultural, en altres inventaris sectorials no inclosos en l'inventari general del patrimoni cultural valencià, hi ha 10 jaciments arqueològics i 61 elements etnològics en el municipi, dels quals gran part no figuren en els plans d'ordenació del vigent planejament urbanístic.  
  
Anàlisi  
La modificació proposada en el sòl no urbanitzable de protecció forestal afecta una gran superfície en el municipi, però mantindria la qualificació urbanística i l'ús forestal, permetent uns usos, agrícoles i ramaders, vinculats a explotacions tradicionals i masies existents, que són compatibles amb la conservació dels valors que pretenen protegir-se.  
Es mantindria el model territorial, i, a escala de pla, els efectes en l'àrea afectada es consideren no significatius, en tots dos casos s'entén que aquests usos existeixen actualment. El present IATE considera per a aquests sòls que els usos agrícoles i les edificacions associades a aquests podran desenvolupar-se en terrenys no forestals d'acord amb el PATFOR, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions i informes sectorials que pertoquen.  
L'ús ramader en aquest sòl té actualment caràcter extensiu. El present IATE considera que les instal·lacions tradicionals per a ramaderia extensiva se situaran preferentment en terrenys no forestals PATFOR, no obstant això, podrà afectar excepcionalment terrenys forestals en cas de no ser possible l'anterior opció justificadament, obtenint prèviament les autoritzacions dels òrgans forestals competents, així com la resta d'autoritzacions o informes sectorials que es requerisquen, si escau (per exemple Xarxa Natura 2000). Així mateix es considera compatible l'ús residencial en masies existents.  
Es considera necessari efectuar les precisions abans indicades en la modificació de l'SNU-PF. Amb aquestes condicions s'estima que no s'ocasionaran, a escala de pla, efectes negatius significatius sobre fauna, flora i ecosistemes, igualment en tractar-se d'activitats d'ús tradicional en la zona, ja existents, a escala de pla s'estima que no s'ocasionaran efectes negatius significatius en el paisatge.  
En relació amb la desqualificació de sòl no urbanitzable de protecció forestal a sòl no urbanitzable sense protecció, i d'acord amb la descripció i valoració abans efectuada, es distingeixen tres situacions, depenent de les característiques i ubicació dels terrenys proposats:  
  
1. Terrenys confrontants amb l'actual sòl no urbanitzable sense protecció que formen part de la unitat de vall amb una capacitat d'acolliment d'usos major a la de l'SNU-PF i en la qual es considera que els usos del sòl no urbanitzable sense protecció, regulats en la normativa del planejament vigent, no ocasionaran efectes adversos significatius en el paisatge, fauna i vegetació. Es tracta d'una redelimitació de l'SNU sense protecció que per les seues característiques (pendent, caràcter no forestal, morfologia) i per ser d'àmbit reduït és acceptable des d'un punt de vista ambiental.  
2. Terrenys que majoritàriament no confronten amb l'actual sòl no urbanitzable sense protecció. Considerant la seua localització, accessibilitat, topografies i usos presenten una capacitat d'acolliment major que la de terrenys qualificats d'SNU-PF encara que significativament menor que la dels terrenys qualificats d'SNU sense protecció. Per això s'estimen compatibles alguns usos addicionals als de l'SNU-PF però no tots els que s'inclouen en l'SNU sense protecció. La introducció d'aquests usos es considera una modificació menor.  
En aquest tipus de terrenys a més dels usos proposats per a l'SNU-PF en la present modificació, això és, usos agrícoles i ramaders, vinculats a explotacions tradicionals i masies existents amb les matisacions abans indicades, es considera compatible l'allotjament turístic rural en masies existents, així com l'ús residencial en les masies existents, i les explotacions de ramaderia intensiva, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions o informes sectorials que, si escau, es requerisquen, sempre depenent de l'anàlisi i valoració en la fase de projecte.  
  
La desqualificació proposada, admetent tots els usos que poden donar-se en el sòl no urbanitzable sense protecció, no és acceptable ambientalment, ja que s'ocasionarien efectes adversos significatius a escala de paisatge i també podrien ocasionar-se en els ecosistemes (fauna i vegetació): alteració del caràcter del paisatge, molèsties a la fauna, alteració de la vegetació, etc. No obstant això, es podrien admetre alguns usos addicionals als proposats en SNU-PF com abans s'ha indicat, a l'ésser d'una menor intensitat: edificacions existents, i aquells usos rurals compatibles en determinades circumstàncies (dimensions, accessibilitat) amb els usos forestals dominants com la ramaderia intensiva.  
3. Terrenys a vegades directament confrontants a l'actual sòl no urbanitzable sense protecció i a vegades no, que per les seues característiques: superfície, major pendent, menor accessibilitat, visibilitat, es considera que la seua capacitat d'acolliment és menor i els usos han de ser els proposats per al SNU-PF en la present modificació, però no els corresponents al sòl no urbanitzable sense protecció que es proposen. La desqualificació proposada en aquest cas ocasionaria efectes negatius significatius en paisatge, fauna, flora i vegetació, i la possibilitat abans indicada (apartat 2) tampoc seria acceptable per les seues característiques de major pendent, menor accessibilitat i visibilitat.  
  
  
Imatge IV. Pla d'ordenació zona sud. S'hi adjunten les figures dels plans d'ordenació presentats amb la modificació de l'SNU-PF en fosc que passaria a SNU sense protecció, i sobre els quals s'han representat gràficament aquells terrenys que es considera que poden ser SNU sense protecció (cercle roig), aquells terrenys que poden ser SNU-PF1 (cercle verd), i aquells sense marcar (en fosc) que hauran de continuar sent SNU-PF. D'aquells que estan parcialment afectats per cercle roig o verd i marcats amb numeració zones 1 a 9 s'hi adjunten imatges de detall per a delimitar amb precisió la seua pertinença a l'un o l'altre sòl.  
  
Imatge V. Pla d'ordenació zona nord.  
  
S'adjunten imatges de detall (ortofotografies) de les diferents zones en les quals s'ha proposat la desqualificació d'SNU-PF a SNU sense protecció i es considera que part d'elles han de romandre com a SNU-PF o SNU-PF1 (polígon roig i verd respectivament). Es poden observar aquestes en els plans d'ordenació generals amb les numeracions d'1 a 9 (zones).  
  
  
Imatge VI. Detall zona 1. A l'oest de la línia roja SNU i a l'est SNU-PF en la zona 1 proposada en el pla d'ordenació zona sud.  
Imatge VII. Detall zona 2. A l'oest de la línia roja SNU, a cota inferior, i a l'est SNU-PF en la zona 2 del pla d'ordenació zona sud. En la part superior de la imatge al nord-est de la línia roja SNU i al sud a cota superior SNU-PF.  
  
Imatge VIII. Detall zona 3. A l'oest de la línia roja SNU i a l'est SNU-PF en la zona 3 en el pla d'ordenació zona sud.  
  
Imatge IX. Detall zona 4. A l'oest de la línia roja SNU i a l'est SNU-PF en la zona 4 en el pla d'ordenació zona nord.  
  
  
Imatge X. Detall zona 5. A l'oest de la línia roja SNU i a l'est SNU-PF en la zona 5 en el pla d'ordenació zona nord.  
Imatge XI. Detall Zona 6. Al sud de la línia verda SNU-PF1 i al nord SNU-PF en la zona 6 en el pla d'ordenació zona nord.  
  
Imatge XII. Detall Zones 7 i 8. A l'oest de la línia roja SNU i a l'est SNU-PF en les zones 7 i 8 en el pla d'ordenació zona nord.  
Imatge XIII. Detall Zona 9. Al nord de la línia roja, a cota inferior, SNU i al sud, a cota superior, SNU-PF en la zona 9 en el pla d'ordenació zona nord.  
  
Des del punt de vista paisatgístic i d'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge els usos acceptables i les zones en les quals poden dur-se a terme coincideixen amb les analitzades i valorades en el present IATE, sempre que en l'SNU-PF responguen a tipus i tractaments constructius propis del medi rural on s'enclaven.  
  
D'acord amb el visor de l'Institut Cartogràfic Valencià algunes zones es veuen afectades per perillositat d'inundació 6 i per perillositat d'inundació geomorfològica, i en el Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), s'estableixen una sèrie de limitacions i prohibicions en sòl no urbanitzable:  
  
  
«Article 18. Limitacions en sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació  
[...]  
2. En sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació de nivell 2, 3, 4 o 5, o per perillositat geomorfològica, es prohibeixen els següents usos i activitats: habitatges; estables, granges i granges d'animals; estacions de subministrament de carburants; activitats industrials; establiments hotelers i campaments de turisme; centres hípics i parcs zoològics; serveis funeraris i cementeris; depòsits d'emmagatzematge de residus i abocadors, a excepció dels destinats a residus de la construcció i demolició (RCD); plantes de valorització; equipaments estratègics, com ara centres d'emergència, parcs de bombers, casernes, centres escolars i sanitaris, i pavellons esportius coberts. Les infraestructures puntuals estratègiques, com ara plantes potabilitzadores i centres de producció, transformació i emmagatzematge d'energia, queden prohibides, llevat que, per requeriments de funcionament, queden avalades per l'administració competent per a la seua autorització, i es garantisca l'adopció de mesures que disminuïsquen o eliminen el risc per inundació. La relació d'activitats indicada no és tancada, de manera que es consideren incloses en aquest apartat les activitats similars a les expressament indicades i, amb caràcter general, les que suposen una elevada concentració de persones.  
  
3. En sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació de nivell 6 es prohibeixen els mateixos usos i activitats assenyalats en l'apartat anterior, excepte els habitatges i els establiments hotelers, que sí que són autoritzables, amb l'adopció prèvia de les mesures d'adequació de l'edificació que s'imposen, i complint, com a mínim, els condicionants generals d'adequació de les edificacions inclosos en l'annex I d'aquesta normativa.  
4. En sòl no urbanitzable afectat per perillositat geomorfològica es pot eximir justificadament de la prohibició d'algun dels usos regulats en l'apartat 2, sempre que, mitjançant un estudi específic i detallat de la zona, es justifique l'escassa incidència del risc d'inundació en relació amb l'activitat a implantar.»  
  
Tenint en compte les característiques de les modificacions plantejades, en les quals, per exemple, en el sòl no urbanitzable sense protecció són possibles les explotacions agropecuàries, així com els habitatges familiars i les indústries, i atés que d'acord amb el PATRICOVA algunes d'aquestes activitats o actuacions estan, en les zones amb perillositat abans indicades, subjectes a limitacions o prohibides, s'estima necessari adoptar una mesura preventiva a escala de pla, per a aplicar a escala de projecte: prèviament a la concessió d'autorització o llicències per a activitats o edificacions i construccions que es desenvolupen en zones afectades per risc d'inundació hauran de sotmetre's a informe d'afecció de risc d'inundació, i per tant, a la valoració de compatibilitat, del servei competent en aquesta matèria (actualment el Servei d'Ordenació del Territori de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori).  
En relació amb el risc d'incendis forestals s'incorporarà a la modificació els condicionants indicats per l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències en el seu informe de data relatius al risc d'incendis forestals.  
En relació amb l'afecció al patrimoni cultural, tenint en compte que determinats elements del patrimoni cultural que figuren en la pàgina web de la Direcció General de Patrimoni Cultural no apareixen indicats en el planejament urbanístic vigent, s'estima necessari per a evitar efectes negatius significatius obtindre prèviament a l'aprovació definitiva de la modificació informe favorable de la Conselleria de Cultura, i s'hauran d'incorporar a aquesta les mesures que en l'informe s'indiquen.  
  
Les modificacions introduïdes, tenint en compte les seues característiques i ubicació, i amb les mesures indicades adoptar, s'estima que podran ocasionar un efecte positiu en la població, que permetrà mantindre-la, la qual cosa contribuirà a la conservació del paisatge i dels ecosistemes.  
Tenint en compte les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada, així com de les característiques de la modificació, no es considera que es produiran efectes negatius significatius sobre el medi ambient a escala de pla sempre que s'adopten les mesures correctores indicades en la part dispositiva d'aquest acord.  
  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
  
  
Proposta d'acord  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació a la modificació puntual núm. 9 de les normes subsidiàries del municipi de Catí (Castelló), d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, ja que no té incidència en el model territorial, no produeix un increment significatiu en el consum de recursos, ni afecta negativament el patrimoni ambiental, i tenint en compte les consultes realitzades i l'anàlisi efectuada, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la referida modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la seua tramitació conforme al capítol III del títol III de la LOTUP, sempre que s'ajuste als següents condicionants:  
  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva de la modificació:  
1.1. S'efectuaran les següents modificacions:  
a. Respecte a la modificació en sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNU-PF), s'afegirà a més del que s'ha proposat, el següent: aquests usos agrícoles i les edificacions associades a ells només es podran desenvolupar en terrenys no forestals d'acord amb el PATFOR, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions i informes sectorials que es requerisquen, si escau, sempre depenent de l'anàlisi i valoració en la fase de projecte.  
L'ús ramader serà extensiu i les edificacions lligades a aquests (mallades) se situaran en terreny no forestal segons el PATFOR, no obstant això, podrà afectar excepcionalment i justificadament terrenys forestals en cas de no ser possible l'anterior opció, i obtenint prèviament les autoritzacions dels òrgans forestals competents, així com la resta d'autoritzacions o informes sectorials que es requerisquen, si escau (per exemple Xarxa Natura 2000), sempre depenent de l'anàlisi i valoració en la fase de projecte.  
S'admetrà l'ús residencial en masies existents.  
Tot això, sempre que responguen a tipus i tractaments constructius propis del medi rural on s'enclaven.  
b. Respecte a les requalificacions de sòl no urbanitzable de protecció forestal a sòl no urbanitzable sense protecció (SNU):  
- Es considera acceptable ambientalment la requalificació a SNU sense protecció dels àmbits de modificació proposats inclosos en els cercles rojos en els plans d'ordenació nord i sud annexos al present acord, juntament amb les imatges de detall aclaridores.  
- Els àmbits de modificació que s'inclouen en els cercles verds en els plans d'ordenació nord i sud annexos al present acord, juntament amb les imatges de detall aclaridores, mantindran la qualificació d'SNUPF, encara que conformaran àmbits concrets, diferenciats gràficament i normativament en els següents termes: s'admetrà també l'ús d'allotjament turístic rural en masies existents i les explotacions de ramaderia intensiva, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions o informes sectorials que, si escau, es requerisquen, encara que això quedarà supeditat a l'anàlisi i valoració en la fase de projecte.  
  
Tot això, sempre que responguen a tipus i tractaments constructius propis del medi rural on s'enclaven.  
- Aquells terrenys que s'han proposat passar d'SNU-PF a SNU sense protecció i que no estan envoltats per cercle roig o verd en les figures adjuntes a aquest IATE, es quedaran com a SNU-PF a diferència dels anteriors.  
1.2. S'introduirà en la normativa urbanística: prèviament a la concessió d'autorització o llicències per a activitats o edificacions i construccions que es desenvolupen en zones afectades per risc d'inundació hauran de sotmetre's a informe d'afecció de risc d'inundació, i per tant, a la valoració de compatibilitat del servei competent en aquesta matèria (actualment el Servei d'Ordenació del Territori de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori).  
  
1.3. En relació amb el risc d'incendis forestals s'incorporarà a la modificació els condicionants indicats per l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències en el seu informe de data relatius al risc d'incendis forestals.  
2. S'obtindrà informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural, i hauran d'incorporar-se a la modificació les mesures que en aquest s'indiquen.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació de la modificació en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
  
A la vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 9 de les normes subsidiàries de Catí, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
  
El que es notifica perquè se'n prenga coneixement i als efectes oportuns.  
  
El que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 24 d'abril de 2019. El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 27 de maig de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.