Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5529, del 07-06-2007 (2007/7440)

RESOLUCIÓ de 21 de maig de 2007, de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'atorga a l'empresa SAGGAS SA, l'autorització ambiental integrada per a l'ampliació de la planta de regasificació de gas natural liquat en el terme municipal de Sagunt (València).
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5529

Data del DOGV
:   07-06-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2007/7440


Data del document
:   21-05-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Sagunt
    * gas
    * empresa privada

RESOLUCIÓ de 21 de maig de 2007, de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'atorga a l'empresa SAGGAS SA, l'autorització ambiental integrada per a l'ampliació de la planta de regasificació de gas natural liquat en el terme municipal de Sagunt (València). [2007/7440]  
Vistos els documents que es troben en poder de l'expedient AAIII/2006/1/46, instruït a instàncies de l'empresa Planta de Regasificación de Sagunto, SA (SAGGAS), a fi d'obtindre l'autorització ambiental integrada per a la planta de regasificació de gas natural liquat i la seua ampliació (Fase II), s'emet la present resolució de conformitat amb els següents,   
Antecedents de fet  
Primer. Amb data 14 d'agost del 2006, Santiago Álvarez Fernández, en nom de la Planta de Regasificación de Sagunto, SA (SAGGAS), amb CIF A-83150060 i domicili a Orense núm. 81, 1r de Madrid, presenta en els Serveis Territorials de la conselleria de Territori i Habitatge, la sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a una ampliació d'una planta de regasificació de gas natural liquat a Sagunt, com es detalla en l'annex II.  
A la sol·licitud s'acompanya la petició d'informe de compatibilitat urbanística a l'Ajuntament de Sagunt.   
Segon. Una vegada admesa a tràmit la sol·licitud, la conselleria remet l'expedient a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que han d'intervindre en la resolució de l'autorització ambiental integrada, a fi que informen sobre la idoneïtat de la documentació que acompanya la sol·licitud. Apareixen en l'expedient els informes sobre la idoneïtat de la documentació presentada emesos pel Servei de Residus Industrials, pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, pel Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de la conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència i per l'Ajuntament de Sagunt.  
Tercer. Amb data 19 d'octubre del 2006 va entrar l'informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Sagunt, segons el que establix l'article 25 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, indicant respecte de l'activitat d'ampliació de la planta de regasificació de gas natural liquat, que s'ha d'ubicar en l'ampliació sud del port marítim de Sagunt, que l'ús globalment considerat és compatible amb el planejament urbanístic i, si és el cas, amb les ordenances municipals relatives a aquest.  
Quart. Amb data 14 de desembre del 2006, la conselleria de Territori i Habitatge requerix la documentació necessària per a completar la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, aquesta es presenta amb data 21 de desembre del 2006.  
Cinqué. Amb data 4 de gener del 2007 se sotmet a informació pública l'expedient de referència, durant un període de 30 dies hàbils, d'acord amb el que establix l'article 28 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, publicant anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (núm. 5421).   
Durant el qual no es presenten al·legacions al projecte, ni en aquesta conselleria ni a l'Ajuntament de Sagunt, constant en l'expedient certificat de la informació pública.  
Sisé. Transcorregut el termini d'informació pública, se sol·licita un nou informe a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que han d'intervindre en la resolució de l'autorització ambiental integrada sobre l'adequació del projecte a tots aquells aspectes que siguen de la seua competència.  
S'adjunta a l'expedient la declaració d'impacte ambiental aprovada mitjançant una Resolució de 15 d'octubre del 2002 de la Secretaria General de Medi Ambient del Ministeri de Medi Ambient, en la qual ja s'incloïa l'ampliació objecte de l'expedient.  
Així mateix s'han incorporat a l'expedient els informes d'adequació del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, del Servei de Residus Urbans i del Servei de Residus Industrials.  
Seté. Amb data 30 de novembre del 2006 el Servei de Qualitat de les Aigües de la conselleria de Territori i Habitatge emet un informe en què manifesta que l'autorització ambiental integrada de l'ampliació de la planta de regasificació inclourà la vigent autorització d'abocament al mar en els mateixos termes en què es va resoldre en data 10 de juny del 2003.  
Huité. Amb data 16 de febrer del 2007, l'Autoritat Portuària de València emet un informe condicionat.  
Nou. Amb data 6 de març del 2007 la conselleria de Justícia, Interior i Administracions Públiques emet un informe en relació amb la documentació presentada per l'empresa sobre accidents greus, quant als aspectes regulats en el Reial decret 1254/1999 que són competència d'aquest organisme. Manifesta que la documentació es considera adequada per a efectuar l'autorització ambiental integrada, condicionat als informes del departament competent en matèria de Seguretat Industrial, de Capitania Marítima de València, de l'Autoritat Portuària de València, de l'òrgan competent en matèria d'Ordenació del Territori i a l'informe de l'Ajuntament de Sagunt.  
Deu. Amb data 20 de març del 2007, la Capitania Marítima de Sagunt emet un informe condicionat.  
Onze. Amb data 30 de març del 2007, el Servei Territorial d'Ordenació del Territori de la conselleria de Territori i Habitatge emet un informe favorable.  
Dotze. Amb data 25 d'abril del 2007, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de la conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència emet un informe favorable.  
Tretze. Amb data 10 de maig del 2007, l'Ajuntament de Sagunt emet un informe favorable.  
Catorze. Amb data 2 de maig del 2007, es realitza el tràmit d'audiència a l'interessat, que compareix en data 27 de desembre del 2006 sense presentar al·legacions.  
Als anteriors fets s'apliquen els següents,  
Fonaments de dret  
Primer. D'acord amb l'article 20 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, les activitats que apareixen en l'annex II de la d'aquesta llei, estan subjectes a autorització ambiental integrada.  
La instal·lació de referència està inclosa en l'epígraf 3.2 de l'annex II de la Llei 2/2006.  
Segon. La tramitació de l'expedient s'ha realitzat segons el que preveu els articles 27 i següents de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.  
Tercer. L'òrgan competent per a atorgar l'autorització ambiental integrada quan es tracte d'instal·lacions en què s'exercisquen activitats de l'annex II, és la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge, d'acord amb l'article 24 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental i el Decret 8/2004, de 3 de setembre, del president de la Generalitat, pel qual s'assignen competències a la Presidència de la Generalitat i a les conselleries amb competències executives.  
D'altra banda, de conformitat amb l'article 24 de l'Ordre de 15 de febrer del 2007, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, aprovat pel Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, correspon al Servei Territorial de Medi Ambient, exercir les competències en matèria de la contaminació.  
Vist tot el que antecedix, a proposta de la Unitat del Control Integrat de la Contaminació, amb el vistiplau del cap del Servei Territorial de Medi Ambient, fent ús de les atribucions que em conferix el Reglament orgànic i funcional de la conselleria Territori i Habitatge, resolc:  
Primer  
Concedir a SAGGAS, SA l'autorització ambiental integrada per a l'ampliació de la planta de regasificació de gas natural liquat a Sagunt (València), referent al Projecte bàsic per a la sol·licitud d'autorització ambiental integrada d'ampliació de la planta de regasificació SAGGAS de data agost del 2006 i subscrit per Santiago Mena Paz, quedant inscrita en el Registre General d'Instal·lacions AAI de la Comunitat Valenciana amb el número 075/07/AAI/CV, condicionada al compliment dels requisits següents:  
1. Valors límit d'emissió  
1.1. Emissions atmosfèriques  
1.1.1. Emissions canalitzades  
S'inclouen en la present autorització els següents focus d'emissió:  
Nombre fonts d'emissió Descripció  
1 Vaporitzadors de combustió submergida  
2 Torxa  
3 Generador d'emergència  
4 Bomba contra incendis motoritzada  
Els valors límit d'emissió i la periodicitat de controls per ECMCA seran els establits en la declaració d'impacte ambiental aprovada mitjançant una resolució de 15 d'octubre del 2002 de la Secretaria General de Medi Ambient del Ministeri de Medi Ambient.  
La indústria ha de comptar amb un pla de vigilància i control de l'atmosfera tal com indica la DIA, i un llibre de registre on es realitze un autocontrol dels gasos i partícules emesos pels focus, tal com indica l'article 33 de l'Ordre de 18 d'octubre del 1976 sobre prevenció i control de la contaminació industrial de l'atmosfera. La periodicitat del mesurament d'autocontrol ha de ser l'establida en aquesta ordre.  
1.1.2. Emissions sonores  
S'adoptaran les mesures necessàries en la instal·lació per a evitar que es transmeten a l'entorn nivells superiors als establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, o en l'ordenança municipal corresponent, en cas de ser més restrictius.  
En particular, els límits sonors establits en la Llei 7/2002 per a zones d'ús industrial són:  
Diürn Nocturn  
70 dB(A) 60 dB(A)  
1.2. Abocaments  
Amb data 10 de juny del 2003, la directora general d'Educació i Qualitat Ambiental, emet la resolució que autoritza l'abocament al mar procedent de la planta de regasificació, per un termini de deu anys, prorrogables.  
Condicions generals   
1a. La present autorització d'abocament, que no implica cessió del domini públic, ni de les facultats dominicals de l'Estat, s'atorga amb subjecció al que disposa la Llei 22/1988 de 28 de juliol, de costes i disposicions que la despleguen.  
2a. La conselleria de Medi Ambient, a través de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental, pot inspeccionar en tot moment l'execució de les obres per a comprovar si aquestes s'ajusten a la documentació que ha servit de base a la present autorització.  
En cas de produir-se incidències en les obres, o modificacions d'aquestes que constituïsquen variació sensible de la finalitat de les obres autoritzades, s'ha de proposar la modificació a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental. Les obres s'executaran pel peticionari sota el seu exclusiu risc i responsabilitat, i ha de designar per a la seua direcció un tècnic que, d'acord amb la legislació vigent, tinga el títol adequat a la naturalesa d'aquestes.  
3a. Si el peticionari incomplix alguna de les obligacions establides, o si transcorregut el termini assenyalat per al començament de les obres en les condicions particulars, aquestes no s'hagen iniciat i no s'haja obtingut la pròrroga d'aquest, l'administració declararà resolta l'autorització i la concessió.  
4a. No es poden destinar les instal·lacions executades a usos diferents dels autoritzats. Especialment queda prohibit al beneficiari: abocar residus de naturalesa diferent de la que s'ha tingut en compte per a atorgar aquesta autorització.  
5a. La falta d'utilització, durant el període d'un any des de l'inici del còmput de l'autorització d'abocament, de la instal·lació d'abocament i dels béns de domini públic atorgats, serà motiu de caducitat de l'autorització d'abocament, llevat que obeïsquen a justa causa. Correspon a l'administració, en cada cas concret, qualificar les causes al·legades pel beneficiari, per a justificar el no ús de les instal·lacions de l'abocament. Respecte d'això, l'interessat queda obligat, abans que transcórrega l'any, a informar a l'administració les circumstàncies que motiven la falta d'utilització de les instal·lacions d'abocament. Si l'administració considera inadequades les causes al·legades pel peticionari, incoarà expedient de caducitat de l'autorització de l'abocament.  
6a. L'Administració, per a protegir el medi ambient com també per a complir futures disposicions en matèria d'abocament d'aigües residuals, pot acordar, unilateralment, en qualsevol moment la modificació de les condicions de l'autorització incloses la modificació de les conduccions de desaigüe i altres obres, sense dret a indemnització, concedint un termini adequat per a la seua execució, segons la magnitud d'aquestes i la seua compatibilitat amb la seguretat, l'explotació i el manteniment de la planta.  
En aquests casos el peticionari queda obligat a realitzar les actuacions corresponents en el termini que a l'efecte li assenyale l'administració. La no-realització d'aquestes en el termini assenyalat, pot considerar-se causa de revocació de l'autorització d'abocament, prèvia instrucció del corresponent expedient, amb audiència al peticionari.  
7a. Les autoritzacions poden ser revocades unilateralment per l'administració en qualsevol moment, sense dret a indemnització, quan resulten incompatibles amb la normativa aprovada amb posterioritat, produïsquen danys en el domini públic, impedisquen la seua utilització per a activitats de major interés públic o menyscaben l'ús públic.   
8a. L'administració competent pot modificar les condicions de les autoritzacions de l'abocament, sense dret a indemnització, quan les circumstàncies que van motivar el seu atorgament s'hagen alterat o bé sobrevingueren altres que, si hagueren existit anteriorment, haurien justificat la denegació o l'atorgament en termes distints. Si l'administració ho considera necessari podrà suspendre els efectes de l'autorització fins que es complisquen les noves condicions establides.  
En el cas que el titular de l'autorització no realitze les modificacions en el termini que a l'efecte li assenyale l'administració competent, aquesta podrà declarar la caducitat de l'autorització d'abocament, d'acord amb el procediment reglamentàriament previst sense perjudici de la imposició de les sancions oportunes.  
9a. L'extinció de l'autorització d'abocament, siga quina siga la causa, portarà implícita la de la inherent concessió d'ocupació del domini públic maritimoterrestre.  
10a. L'administració competent podrà efectuar totes les anàlisis i inspeccions que estime convenients per a comprovar les característiques de l'abocament i contrastar, si és el cas, el compliment de les condicions imposades en l'autorització de l'abocament.  
11a. Les despeses que s'originen pel replantejament i el reconeixement de les obres, com també per la inspecció i la vigilància d'aquestes, instal·lacions i abocament, seran a compte del peticionari.  
12a. L'atorgament d'aquesta autorització d'abocament no eximix el seu titular de l'obtenció de les llicències, permisos i la resta d'autoritzacions que legalment siguen procedents.  
13a. El peticionari estarà obligat a satisfer a la Generalitat Valenciana un cànon d'abocament segons s'establisca reglamentàriament, segons la càrrega contaminant, en aplicació de l'article 85 de la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes.  
14a. Sense perjudici del que disposa la condició general 3a, que el peticionari incomplisca qualsevol de les condicions establides en la present resolució per a l'autorització d'abocament, serà causa de caducitat d'aquesta.  
Condicions particulars   
1a. Aquesta autorització d'abocament s'atorga per un termini de deu anys, prorrogable fins a l'extinció de la concessió administrativa per a l'ocupació d'una superfície de terrenys del port de Sagunt, atorgada pel Consell d'Administració de l'Autoritat Portuària de València i en tot cas no superior a trenta anys. El còmput d'aquest termini s'iniciarà l'endemà de la data de la firma de l'acta de reconeixement final de les obres. Es podrà concedir nova autorització d'abocament a domini públic maritimoterrestre de les instal·lacions llavors ja existents, a petició del titular i sempre que es donen les circumstàncies previstes per la llei de ports vigent.  
2a. Les obres es realitzaran d'acord amb els documents que apareixen en l'expedient, especialment:  
- «Projecte autorització d'abocaments terra a mar de la planta de regasificació de Sagunt» de data març del 2002.  
3a. El peticionari començarà les obres d'abocament en el termini de sis mesos, comptadors des de l'endemà a aquell en què tinga lloc la notificació de la resolució d'aquesta autorització. Han de finalitzar-se en un termini inferior a trenta-sis mesos des del començament de les obres, d'acord amb el document Planificació circuit de presa i abocament, inclòs en el Projecte d'autorització.  
4a. Al replantejament de l'inici de les obres d'abocament serà convocat un representant de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental de la conselleria de Medi Ambient, que ha de subscriure l'acta i plànol que s'alcen, bé de conformitat o, si és el cas amb les observacions que estime pertinents. Un exemplar d'aquesta acta i plànol, una vegada aprovats, han de remetre's a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental.  
L'atorgant es reserva el fet d'assistir als replantejaments parcials o intermedis que puguen produir-se en les distintes seqüències de construcció de les obres d'abocament.  
5a. Al reconeixement final de les obres d'abocament serà convocat un representant de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental de la conselleria de Medi Ambient, que ha de subscriure l'acta i el plànol que s'alcen, bé de conformitat o, si és el cas, amb inconvenients. Un exemplar d'aquesta acta i plànol, una vegada aprovats, ha de remetre's a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental.  
6a. Es facilitaran a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental les coordenades UTM del punt d'abocament, com també les dels punts de mostratge.  
7a. Es comunicarà el començament i la finalització de les obres, i la situació definitiva, a l'Institut Hidrològic de la Marina, per a la seua difusió per avisos a navegants i en publicacions nàutiques.  
8a. L'efluent final que aboca al mar disposarà d'un únic punt d'abocament, en el qual confluiran totes les aigües residuals i pluvials de la planta regasificadora.  
Prescripcions de l'autorització d'abocament  
A) L'abocament ha de complir la normativa establida en la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes i el seu reglament, en el Reial decret 258/1989, de 10 de març, pel qual s'establix la normativa general sobre abocaments de substàncies al mar i en l'Ordre de 13 de juliol de 1993 per la qual s'establix la instrucció per al projecte de conduccions d'abocament des de terra al mar, així com altra normativa aplicable.  
B) Es mesurarà el cabal, en continu, en la impulsió de les bombes i s'instal·laran reixes i filtres en l'entrada d'aigua per a impedir el pas a la fauna marina, així mateix es mesurarà en continu el cabal d'abocament.  
C) Efluent final. Els volums d'abocament i els paràmetres de qualitat de les aigües que s'abocaran al mar no han de sobrepassar els límits següents:  
 Concentració màxima  
Nitrogen total (mg/l) 15  
Fòsfor total (mg/l) 2  
Coliformes totals 10.000 ufc/100ml  
Coliformes fecals 2.000 ufc/100ml  
Concentració de clor residual (mg/l) 0,1  
Descens tèrmic respecte a l'aigua del mar   
en el punt d'abocament (ºC) 5\*  
Cabal sense pluvials (Hm³/any) 245,3  
\* La variació tèrmica no superarà els 3 ºC a 1 metre de profunditat i 200 metres de distància des del punt d'abocament.  
La mostra es prendrà en l'arqueta de control de la conducció no havent-hi altres aportacions d'abocament després d'aquesta.  
Al seu torn l'efluent final està format per la mescla de diversos efluents, com ara l'aigua residual sanitària depurada, l'efluent del circuit de vaporització amb aigua de mar, la porga d'aigua de vaporitzadors de combustió submergida, el vessament d'aigua de pluja, les aigües de pràctiques contra incendis potencialment contaminades i depurades, i l'aigua de pluja neta, dels quals es realitzaran mostratges per al seu control parcial.  
D) Efluents parcials. S'establixen els següents límits per a aquests efluents:  
Aigües residuals sanitàries:  
- Cabal: 10 m³/d  
- Volum anual: 3.650 m³  
- Límit de paràmetres en l'efluent després del tractament:  
 Concentració màxima  
DBO5 (mg/l) 25  
DQO (mg/l) 125\*  
Sòlids en suspensió (mg/l) 35  
pH (mg/l) 5,5-9,5  
Nitrogen total (mg/l) 15  
Fòsfor total (mg/l) 2  
Coliformes totals 10.000 ufc/100ml  
Coliformes fecals 2.000 ufc/100ml  
\* Si DQO>125 s'analitzarà el COT que ha de ser <40  
Efluent del circuit de vaporització amb aigua de mar:  
- Cabal: 28.000 m³/h  
- Volum anual: 245,3 Hm³  
- La variació tèrmica del medi receptor no superarà els 3 ºC a 1 metre de profunditat, a 200 m de distància des del punt d'abocament.  
- Límit de paràmetres en l'efluent:  
 Límit  
Descens tèrmic respecte a l'aigua del mar   
en el punt d'abocament (ºC) 5  
Concentració de clor residual (mg/l) 0,1  
Porga d'aigua de vaporitzadors de combustió submergida:  
- Cabal: 7 m³/h  
Escorrenties d'aigües de pluja i pràctiques contra incendis potencialment contaminades:  
 Límit  
Olis i greixos (mg/l) 15  
La presa de mostres es realitzarà segons l'annex 1 de la Directiva del Consell d'Europa 91/271 de 21 de maig de 1991.  
E) El programa de vigilància i control d'abocaments de la planta inclourà els aspectes següents:  
Vigilància ambiental  
- Control d'efluents.  
- Control de les aigües receptores.  
- Control de sediments i organismes.  
Vigilància estructural de les conduccions  
1. Vigilància ambiental  
La vigilància es realitzarà per mitjà de controls de l'efluent i del medi receptor efectuats conjuntament. El mostratge es realitzarà d'una manera sistemàtica, a fi de reduir com més possible la variació entre resultats individuals, mantenint constant els punts de mostratge i la periodicitat i períodes de mostratge.  
En cas de sobrepassar-se els valors límit definits per a cada un dels paràmetres es notificarà aquest fet en la presentació dels informes a aquesta conselleria de Territori i Habitatge, especialment dels mesuraments en continu, en l'apartat d'incidències.  
1.1. Control captació  
Es disposarà d'una mesura de cabal en les instal·lacions de captació en la impulsió de les bombes de captació. En els informes es notificarà el volum anual captat, com també el cabal instantani en la realització de les mostres del Pla de vigilància i control ambiental.  
1.2. Control d'efluents  
Per al mostratge dels efluents tant parcials com els finals, les conduccions comptaran en les respectives arquetes situades en l'últim punt del tram d'aquesta on no hi ha aportacions o tractament, sense cap dilució. Disposarà dels dispositius específics per a un accés fàcil tant per a l'obtenció de mostres, com per a la determinació del cabal en el moment del mostratge. Ha de disposar de mitjans per a la mesura dels cabals dels efluents parcials en el moment de mostratge.  
1.2.1. Pla de mostratge  
Amb l'objecte d'assegurar el control i el seguiment de la qualitat de l'efluent abocat es dissenyarà un pla de mostratge que inclourà els apartats següents:  
- Definició dels punts de mostratge: S'establirà una xarxa de punts de mostratge prou representativa per a calibrar la qualitat de l'efluent. Aquests punts estaran adequadament senyalitzats amb l'objecte que siguen utilitzats cada vegada que es realitze el mostratge.  
- Periodicitat de mostratge: Els mostratges es realitzaran amb caràcter general, en l'últim punt on no hi ha aportacions o tractament, sense detriment que l'autoritat competent sol·licite la realització de mostratges a l'eixida de la conducció. Així mateix, es definirà la periodicitat òptima i més representativa per a la presa de mostres.  
1.2.2. Aigües residuals sanitàries  
Es controlarà que totes les aigües sanitàries aboquen en la fossa sèptica i es revisarà l'estat d'aquesta amb periodicitat anual.  
Respecte a l'efluent resultant del tractament biològic de la fracció aquosa de les aigües residuals sanitàries es durà a terme una anàlisi simplificada d'almenys els paràmetres següents:  
- Cabal (m³/h)  
- Demanda biològica d'oxigen (mg/l)  
- Demanda química d'oxigen (mg/l)  
- Sòlids sedimentables (mg/l)  
- pH  
- Fòsfor total (mg/l)  
- Nitrogen total (mg/l)  
- Coliformes totals (u.f.c./100 ml)  
- Coliformes fecals (u.f.c./100 ml)  
- Estreptococs fecals (u.f.c./100 ml)  
- Salmonel·la (u.f.c./100 ml)  
La periodicitat serà:  
- Mensual el primer trimestre.  
- Semestral durant el primer any.  
- Anual la resta dels anys.  
1.2.3. Efluent procedent del circuit de vaporització amb aigua de mar  
Es prestarà especial atenció al control en continu del procés de descloració. Els paràmetres bàsics que s'han de considerar en el control i seguiment d'aquest sistema són els següents:  
- Dosificació adequada de l'agent desclorant: es procedirà a un control amperomètric que mesure en continu la concentració de clor combinat.  
- Mescla completa en el punt d'aplicació de l'agent desclorant: s'ubicarà el punt d'addició de reactiu de manera que es garantisca una mescla ràpida i eficaç amb el clor en el mateix punt d'aplicació.  
- Es controlarà que les propietats fisicoquímiques de les aigües de refrigeració es mantenen dins dels valors esperats i sempre d'acord amb el que disposa la normativa vigent en matèria de qualitat d'aigua. Els controls es realitzaran en l'arqueta d'abocament. Es contemplaran almenys els valors de:  
- Cabal (m³/h)  
- Temperatura (ºC)  
- pH  
- Clor (mg/l)  
- Terbolesa  
- Sulfats (mg/l)  
La periodicitat serà mensual.  
1.2.4. Porga d'aigua dels vaporitzadors de combustió submergida.  
La presa de mostres es durà a terme sempre que el temps de funcionament dels vaporitzadors de combustió submergida siga prou representatiu com per a permetre una presa de mostres, començant després de la posada en marxa de la instal·lació els paràmetres següents:  
- Nitrogen Kjeldahl (mg/l).  
- Nitrats (mg/l).  
- Nitrits (mg/l).  
- Cabal (m³/h).  
- Volum anual abocament (m³/any).  
La periodicitat serà mensual, addicionalment, els paràmetres mesurats en continu per a aquest efluent seran el cabal, els sulfats (per mitjà de correlació amb mitjana de conductivitat) i el pH.  
1.2.5. Escorrenties d'aigües de pluja i pràctiques contra incendis potencialment contaminades  
Es realitzarà una anàlisi anual del contingut d'hidrocarburs després del seu pas pel separador d'olis.  
1.2.6. Efluent final  
En el punt de control de l'abocament final, es disposarà d'una mesura de cabal, un mesurador en continu de clor residual i temperatura.  
Es realitzarà una anàlisi sobre una mostra presa en l'arqueta per a determinar els paràmetres següents:  
- Demanda biològica d'oxigen (mg/l)  
- Demanda química d'oxigen (mg/l)  
- Sòlids sedimentables (mg/l)  
- pH  
- Fòsfor total (mg/l)  
- Nitrogen total (mg/l)  
- Nitrats (mg/l)  
- Amoni (mg/l)  
- Coliformes totals (u.f.c./100 ml)  
- Coliformes fecals (u.f.c./100 ml)  
- Estreptococs fecals (u.f.c./100 ml)  
- Olis i greixos (mg/l)  
- Clor (mg/l)  
A més s'aportaran les dades següents: cabal que s'està abocant en el moment del mostratge, volum total setmanal de l'aigua abocada i cabal punta setmanal.  
La periodicitat serà mensual. Addicionalment, els paràmetres mesurats en continu per a aquest efluent seran el cabal, la temperatura i el clor.  
Anualment es realitzarà una analítica en què es determinaran les substàncies de l'annex de la Directiva 76/464/CEE.  
1.3. Control de les aigües receptores  
1.3.1. Pla de mostratge  
Amb l'objecte d'assegurar el control i seguiment de la qualitat de les aigües receptores.  
- Punts de mostratge: Se seleccionaran set punts de mostratge amb coordenades UTM/GPA. Sis que siguen prou representatives de la possible influència de l'abocament tèrmic estant distribuïdes dos a dos, en tres radis de centre el punt d'abocament a una distància de 200 i 500 metres respectivament segons els corrents predominants, i una estació addicional que servirà de referència i que per tant es trobarà fora de l'àrea d'influència de l'abocament tèrmic.  
Se sotmetrà a l'aprovació d'aquesta direcció, amb caràcter previ a la realització de l'estudi previ, la distribució dels punts de mostratge.  
- S'indicaran observacions referents a la climatologia procedents de l'estació meteorològica de la planta en el moment de la presa de mostres (vent, pluviometria, etc.).  
1.3.2. Estudi previ  
Amb anterioritat a l'entrada en funcionament de la planta regasificadora i una vegada finalitzades les obres de l'ampliació del port, es realitzarà un estudi que tindrà com a objectiu determinar els nivells dels possibles paràmetres indicadors de contaminació i descriptors de la qualitat fisicoquímica i biològica del medi, de manera que permeta establir comparacions amb la situació futura.  
L'estudi inclourà:  
- Estudi de temperatures, per mitjà de perfils termohalí, transsectes i obtenció d'isotermes.  
- Anàlisi de la columna d'aigua en els punts de mostratge establits.  
Informe que reculla una caracterització bionòmica i valoració ecològica de les comunitats bentòniques, nectòniques i planctòniques, com també la caracterització hidrològica i sedimentològica, de la zona susceptible de veure's afectada per l'abocament de les noves instal·lacions.  
Els objectius d'aquest informe seran:  
1. La descripció de les principals comunitats planctòniques.   
2. Determinació i quantificació, on calga, de les distintes espècies trobades.  
3. Caracterització de les biocenosis presents.  
4. Caracterització fisicoquímica del medi sedimentari.  
5. Cartografia i zonificació de les diferents comunitats.  
6. Caracterització de les distintes variables hidrològiques.  
7. Determinació i localització d'espècies d'interés i protegides.  
8. Valoració ecològica del medi, atenent diversos paràmetres biològics com diversitat, abundància, espècies d'interés, bioindicadors, etcètera.  
9. Identificació dels principals efectes derivats de l'actuació.  
10. Valoració de la susceptibilitat de les comunitats davant de l'impacte.  
Els valors límit definits per als paràmetres considerats s'establiran a partir dels resultats d'un mostratge inicial en cada un dels punts assenyalats que definisca la qualitat de l'aigua marina corresponent a la situació preoperacional, aquests valors límit a falta de normativa específica sobre la matèria, seran els següents:  
- pH: descens de no més de 0.2.  
- Terbolesa: increment de no més d'un 15%.  
- Clor: en cap cas la concentració de clor sobrepassarà un nivell que provoque efectes nocius sobre el medi biològic de la zona afectada per l'abocament.  
- Oxigen dissolt: descens de no més d'un 10%.  
- Sulfats: increment de no més d'un 25%.  
1.3.3. Control de la qualitat del medi receptor  
Es realitzaran anàlisis d'aigua en les estacions establides en el punt 1.2.1. Les mostres es prendran a uns 30 cm de profunditat. De cada mostra s'analitzarà:  
- Demanda biològica d'oxigen (mg/l)  
- Demanda química d'oxigen (mg/l)  
- Sòlids en suspensió (mg/l)  
- pH  
- Fòsfor total (mg/l)  
- Nitrogen total (mg/l)  
- Nitrats (mg/l)  
- Amoni (mg/l)  
- Coliformes totals (u.f.c./100 ml)  
- Coliformes fecals (u.f.d./100 ml)  
- Estreptococs fecals (u.f.c./100 ml)  
- Salmonel·la (u.f.c./100 ml)  
- Olis i greixos (mg/l)  
- Clor (mg/l)  
- Color (Pt/Co)  
- Terbolesa  
- Temperatura (ºC)  
- Salinitat (p.s.u.)  
- Oxigen dissolt (mg/l)  
- Clorofil·la A (mg/l)  
- Sulfats (mg/l)  
Es realitzaran mostratges d'aigua marina amb la periodicitat exposada a continuació, sempre que es demostre la seua adequació als límits establits:  
- Setmanal durant la posada en marxa de la instal·lació, estimant-se la duració de la fase de posada en marxa en un mes.  
- Mensual la resta d'anys.  
Així mateix, es tindrà en compte per a cada mesura l'estat de la mar i la direcció dels corrents marins superficials i subsuperficials.  
1.3.4. Control de la temperatura del medi receptor  
Mensualment es realitzaran perfils continus de temperatura, salinitat i oxigen dissolt en la columna d'aigua en tots els punts de mostratge establits en el punt 1.3.1.  
Semestralment, es realitzaran 3 transsectes amb sonda multiparamètrica, emprant una embarcació i utilitzant en l'ajuda de la posició un GPS. Els transsectes partiran del punt d'abocament i seguiran les direccions dels tres radis que s'establixen per a les estacions de mostratge i amb la distància suficient fins que s'obtinga el valor de la temperatura natural de l'aigua. La distribució vertical serà el primer punt en superfície, després cada 5 metres de profunditat; l'últim punt estarà situat a un metre per damunt del fons marí. S'obtindran les isotermes per mitjà de les dades obtingudes i utilitzant per a aquestes el programa SURFER (versió 5.0) de Surface Mapping System o un altre de semblants característiques, indicant la temperatura natural de l'aigua en el moment del mostratge.  
1.4. Control de sediments  
- Es realitzarà una prospecció anual en què es prendran cinc mostres de sediments per a la seua anàlisi granulomètrica. S'empraran espècies indicadores sempre que siga possible per a detectar alteracions ambientals significatives. Un bon indicador de l'augment de l'eutrofització seria la proliferació de clorifícies en els pisos supra i mesolitoral o de rodofícies filamentoses en l'infralitoral.  
- Per al control de sediments s'han de seleccionar els punts de mostratge en l'àrea d'influència de la conducció de desaigüe, on el sediment tendix a acumular-se, i en llocs on es troben poblacions abundants d'organismes representatius de la zona  
- S'efectuaran assajos sobre mostres de sediments recollides en cada prospecció per a determinar: matèria orgànica (%), pH, potencial Redox (en vint segons), Clostridium sulfit-reductor i Beggiatoa sp.  
1.5. Control de biocenosi  
1.5.1. Semestralment es realitzarà un informe que reculla una caracterització bionòmica i valoració ecològica de les comunitats planctòniques (procurant fer coincidir un mostratge entre els mesos de maig i setembre).  
1.5.2. Anualment es realitzarà un reconeixement de les comunitats bentòniques, principalment per mitjà de l'estudi de les comunitats infaunals (mol·luscos i poliquets)  
1.5.3. Els resultats es representaran gràficament, per mitjà d'un mapa de les poblacions bentòniques, presentant-se conjuntament amb els informes, en els mateixos termes que l'estudi previ de l'apartat 1.3.2., a fi de poder comparar l'evolució respecte als informes previs, amb periodicitat anual.  
2. Vigilància estructural  
S'elaboraran procediments i es dotarà dels mitjans necessaris per a la inspecció i el manteniment preventiu dels elements estructurals de la conducció de desaigüe.  
Com a part del Programa de vigilància i control s'inclourà la inspecció de tota la longitud de la conducció i dels seus principals elements.  
El programa d'inspecció i manteniment preventiu dels elements estructurals de la conducció de desaigüe duran a terme, almenys, els apartats següents:  
- Programació del pla de manteniment: El manteniment ha de ser programat durant els períodes de parades o interrupcions del servei i durant els períodes de mínima emissió.  
- Aïllament dels equips: Abans de procedir al manteniment dels distints components d'un equip o de les línies associades s'ha de tindre especial atenció a aïllar, despressuritzar i porgar el contingut d'hidrocarburs i compostos semblants per a no generar residus i contaminar el sòl o les aigües. En qualsevol cas sempre que es duguen a terme operacions de manteniment s'utilitzaran sistemes de protecció i contenció de possibles fugues i vessaments de substàncies tòxiques (safates o cubetes de retenció, sistemes de recollida de líquids, etc.)  
F) Transcorreguts un mínim de dos anys des de l'inici del Pla de vigilància i control ambiental, el peticionari pot proposar-ne la modificació, que ha d'estar justificada tècnicament.  
G) Totes les anàlisis es realitzaran segons mètodes recollits en les normes UNE o, si no n'hi ha, segons Standard methods for examination of water and waste water de l'American Public Health Association, American Water Works Association i Water Pollution Control Federation.  
H) La conducció de desaigüe final disposarà d'una arqueta de control i registre de fàcil accés, preparada per a l'extracció de mostres per part del personal de la conselleria de Medi Ambient.  
I) El beneficiari assumirà el compromís de corregir o depurar les aigües abocades per al cas que la solució tècnica preconitzada en projecte no aconseguisca evitar efectes nocius motivats per la composició de la càrrega contaminant. En especial, en el cas que els càlculs efectuats en la documentació presentada i els percentatges d'eficiència indicats no es compliren s'haurà de corregir o substituir el sistema utilitzat.  
J) La utilització del desaigüe per a abocaments diferents d'aquells que han sigut la base del projecte que acompanya la petició no pot realitzar-se sense la sol·lictud prèvia a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental, i una vegada obtinguda l'autorització corresponent.  
K) Els resultats analítics, obtinguts de l'execució del Programa de vigilància i control ambiental seran traslladats trimestralment a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental, qui segons aquests, indicaran les correccions necessàries de l'efluent o de la instal·lació d'abocament que el beneficiari estarà obligat a efectuar. Els resultats analítics seran públics. En qualsevol moment la conselleria de Territori i Habitatge pot efectuar preses de mostres contradictòries per a comprovar la correcta execució d'aquest programa. Seran recopilades en un informe firmat per un tècnic adequadament qualificat en el qual conste:  
- Data, hora i circumstàncies dels mostratges.  
- Resultats de les anàlisis.  
- Plànol amb situació dels punts de mostratge (control d'aigües receptores) i de les zones observades en l'exploració de l'entorn bentònic.  
- Resultats del pla de vigilància estructural.  
- Incidències.  
L) Les despeses originades per la posada en pràctica del que s'ha especificat en les prescripcions anteriors seran per compte del beneficiari, d'acord amb el que establix la condició general 11a.  
M) Si davall una situació d'emergència s'incomplia algun dels condicionants establits en aquesta resolució, s'ha de comunicar immediatament a la conselleria de Medi Ambient aquesta situació per a adoptar les mesures oportunes. En el termini de 10 dies el beneficiari remetrà a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental un informe detallat de l'accident en què s'indicarà l'abast i les mesures correctores adoptades.  
N) L'incompliment de les prescripcions anteriors serà també causa de caducitat, conforme establix la condició general 14ª.  
2. Protecció del sòl i de les aigües subterrànies  
No es realitzarà cap abocament que puga afectar el sòl o a les aigües subterrànies.  
No es poden executar pous, rases, galeries o qualsevol altre dispositiu destinat a facilitar l'absorció de les aigües residuals pel terreny.  
L'empresa ha acomplit l'informe preliminar de situació del sòl d'acord amb el que establix el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'establix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
3. Procediments i mètodes de gestió de residus  
L'activitat està subjecta als requisits establits en la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, en la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, i en el Reial decret 833/1988, de 20 de juliol, sobre el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, modificat pel Reial decret 952/1997.  
3.1. Producció de residus  
El mencionat centre productiu queda inscrit en el Registre de Xicotets Productors de Residus Perillosos de la Comunitat Valenciana, des del 20/06/2006 amb el número d'inscripció 46/14.406, conforme establix l'article 46 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, i que ha de figurar en els documents de control i seguiment i la resta de documentació que ho necessite. Així mateix ha d'acreditar el pagament de la taxa administrativa corresponent a la pràctica d'inscripció en registres oficials.  
De la mateixa manera, si durant el període autoritzat hi haguera variacions en la tipologia dels residus especificats en el projecte, o es produïren residus no inclosos en l'autorització, aquest aspecte ha de ser notificat a l'efecte d'incloure aquests residus en l'autorització.  
Els residus no perillosos s'entregaran a gestor autoritzat per a aquesta activitat, tal com consta en el projecte.  
4. Sistemes i procediments per al tractament d'emissions i residus, amb especificació de la metodologia de mesurament, la seua freqüència i els procediments per a avaluar els mesuraments  
4.1. Control d'emissions atmosfèriques  
La freqüència dels mesuraments de les emissions serà la indicada en l'apartat 1.1 de la present autorització.  
Ha de notificar a la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge, una vegada a l'any, les dades sobre les emissions a l'aire de la instal·lació, per mitjà del Registre d'Emissions de la Comunitat Valenciana, d'acord amb l'article 6 del Decret127/2006.  
4.2. Control d'abocaments  
Ha de complir el que establix l'apartat 1.2 d'aquesta resolució.  
Ha de notificar a la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge, una vegada a l'any, les dades sobre les emissions a l'aire de la instal·lació, per mitjà del Registre d'Emissions de la Comunitat Valenciana, d'acord amb l'article 6 del Decret127/2006.  
4.3. Control de residus  
Entregarà els residus a gestors que disposen de la corresponent autorització administrativa per a la gestió d'aquests residus.  
Els residus no perillosos, a excepció dels que es gestionen en la mateixa empresa, s'entregaran a gestor autoritzat per a aquesta activitat, tal com consta en el projecte.  
Els residus poden ser emmagatzemats durant un període igual o inferior a sis mesos, en el cas de perillosos, i en el cas de residus no perillosos poden emmagatzemar-se per un període d'un any quan la destinació final siga l'eliminació i de dos anys quan la seua destinació final siga la valorització, i han de ser entregats a gestor autoritzat transcorregut aquest període. Aquest emmagatzemament temporal de residus perillosos es realitzarà segregat per tipus de residu, ha d'estar convenientment senyalitzat i es realitzarà en un lloc amb teulada, amb sòl impermeable i sistemes de recollida de vessaments accidentals, com ara arqueta cega no connectada a la xarxa de clavegueram i safates de recollida.  
L'envasament i l'etiquetatge dels residus serà d'acord amb el que han exposat els articles 13 i 14 del Reial Decret 833/1988, Reglament de residus tòxics i perillosos. Així mateix disposarà d'un registre on conste la quantitat, naturalesa, identificació, origen i data de generació i entrega a gestor autoritzat, com també el número de document de control i seguiment utilitzat, si és el cas, i el gestor a qui s'entrega el residu.  
Entregarà els residus a gestors que disposen de la corresponent autorització administrativa per a la gestió d'aquests residus.  
4.4. Control de soroll  
Respecte el nivell de sorolls transmesos a l'exterior, ha de complir-se el que establix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.   
En un termini inferior a tres mesos després de la posada en marxa de l'ampliació projectada i almenys cada cinc anys, s'ha de realitzar una auditoria acústica, a fi de comprovar que no se superen els nivells sonors en els punts on se situa el receptor més pròxim, és a dir, en el perímetre de la instal·lació. Per a això es realitzaran mesures del nivell de soroll en un nombre de punts representatius del perímetre, tant amb l'activitat en funcionament com parada (nivell de fons). Aquesta auditoria ha de ser realitzada per una entitat col·laboradora en matèria de contaminació acústica d'acord amb el que establix el Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i es crea i regula el seu registre.  
El titular ha de disposar del llibre de control, que estarà constituït pels certificats dels resultats obtinguts de les auditories acústiques, i dels informes complets d'aquestes.  
5. Mesures que s'han d'adoptar en situacions diferents de les normals que puguen afectar el medi ambient  
Es duran a terme totes les mesures necessàries perquè quede garantida la protecció del medi ambient i la salut de les persones davant de qualsevol situació fora de la normalitat quant al funcionament de les instal·lacions.  
Així mateix, quan es determine el cessament d'alguna de les unitats, es desmantellaran les instal·lacions, d'acord amb la normativa vigent, de manera que el terreny quede en les mateixes condicions que abans d'iniciar aquesta activitat i no es produïsca cap dany sobre el sòl i el seu entorn.  
6. Declaració d'impacte ambiental  
Es compliran les condicions establides en la declaració d'impacte ambiental aprovada mitjançant una resolució de 15 d'octubre del 2002 de la Secretaria General de Medi Ambient del Ministeri de Medi Ambient (BOE núm. 274, 15/11/2002).  
7. Accidents greus  
Ha de regir el que disposa el Reial decret 1254/1999, de 16 de juliol, pel qual s'aproven les mesures de control dels riscos inherents als accidents greus en què intervinguen substàncies perilloses, així com en el Reial decret 948/2005, de 29 de juliol, que modifica l'anterior.  
8. Qualificació de l'activitat  
Estimar suficient la garantia i l'eficàcia dels sistemes correctors proposats per l'interessat i el seu grau de seguretat, d'acord amb la qualificació de:  
Molesta (Ind.baix-M3), insalubre (Ind.baix-B1), nociva (Ind.baix-B2), perillosa (Ind.alt-A5) que ha merescut, segons les característiques intrínseques de l'activitat.  
9. Altres condicions  
Cal ajustar-se al que disposa el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'establixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi.  
Ha de complir el que disposa la Llei 11/1997, d'envasos i residus d'envasos i el Reial decret 782/1998, de 30 d'abril, pel qual es desplega el Reglament per al desenvolupament de l'esmentada llei.  
La indústria i les seues instal·lacions s'ajustaran a les condicions indicades en el projecte tècnic en els aspectes no fixats en aquesta resolució.  
Es compliran totes les disposicions aplicables per a garantir la protecció de la salut de les persones.  
Es comprovarà en el control inicial que s'han realitzat les mesures previstes en el projecte.  
Segon  
L'autorització ambiental integrada es renovarà, en els aspectes mediambientals, en el termini màxim de 8 anys, llevat que es produïsquen abans d'aquest termini modificacions substancials que obliguen a la tramitació d'una nova autorització o que s'incórrega en algun dels supòsits de modificació d'ofici recollits en l'article 59 de la Llei 2/2006, de 5 de maig.  
La renovació ha de sol·licitar-se amb una antelació mínima de huit mesos abans del venciment del termini de vigència de l'autorització ambiental integrada.  
Tercer  
En relació amb el certificat d'adequació del projecte i la seua ampliació, el titular donarà compte de l'adaptació i les ampliacions de l'activitat i de les instal·lacions al Servei Territorial de Medi Ambient a l'efecte del reconeixement corresponent, presentant-se prèviament un certificat, emés per tècnic competent i visat, en el qual s'acredite que les instal·lacions i l'activitat s'ajusten al projecte presentat i autoritzat o als seus reformats posteriors també autoritzats, i que s'han efectuat tots els controls, mesuraments, anàlisis i comprovacions amb resultat satisfactori, que es determinen en l'esmentat projecte, els seus reformats o en les normatives que li siguen aplicables, com també aquells altres certificats previstos en les disposicions que s'hagen integrat.  
Quart  
Aquesta autorització queda condicionada a la visita de comprovació i a l'obtenció de l'informe favorable corresponent al compliment dels requisits establits en la present resolució. Es realitzarà a la posada en marxa de les instal·lacions i per personal de la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge.  
Cinqué  
L'Administració deixarà sense efecte la present resolució en el moment en què observe qualsevol incompliment de les condicions imposades en aquesta, amb audiència prèvia de l'interessat.  
Sisé  
El titular de les instal·lacions objecte de la present resolució, a més de les obligacions que amb caràcter general establix la Llei 2/2006, ha de:  
1. Complir les obligacions de control i subministrament d'informació previstes per la legislació sectorial aplicable i per la mateixa autorització ambiental integrada.  
2. Comunicar a la conselleria de Territori i Habitatge qualsevol modificació, substancial o no, que es propose realitzar en la instal·lació, la transmissió de la seua titularitat o qualsevol incident o accident que puga afectar el medi ambient.  
3. Prestar l'assistència i la col·laboració necessàries als qui realitzen les actuacions de vigilància, inspecció i control.  
Seté  
En tot el no especificat en aquesta resolució, cal ajustar-se a totes i cada una de les condicions estipulades per la normativa vigent en matèria de residus, abocaments, contaminació atmosfèrica, acústica, impacte ambiental i accidents greus, com també qualsevol altra que puga dictar l'administració en l'exercici de l'activitat en matèria de protecció ambiental.  
València, 21 de maig de 2007. El director territorial: Manuel I. Prieto Honorato.  
ANNEX I  
CARACTERÍSTIQUES DEL PROJECTE  
La planta de regasificació SAGGAS, SA és una instal·lació ubicada en els terrenys situats dins del port de Sagunt a Sagunt (València), dedicada a la recepció, l'emmagatzemament i la regasificació de gas natural liquat (GNL) que pretén ampliar un tercer tanc de 150.000 m³ la capacitat d'emmagatzemament i incrementar la capacitat d'emissió a la xarxa bàsica de gasoductes fins a 1.000.000 Nm³/h. També s'instal·larà un nou vaporitzador.  
En l'ampliació projectada la capacitat d'emmagatzemament total és de 193.500 t anuals.  
El GNL arriba a Sagunt per mitjà de vaixells metaners. El GNL es descarrega de forma líquida del vaixell metaner per mitjà dels braços de descàrrega i el braç híbrid, fins als tancs d'emmagatzemament. Durant la descàrrega del vaixell hi ha un retorn de vapor des dels tancs cap al vaixell únicament per diferència de pressió.  
La línia de descàrrega es manté freda per mitjà de la recirculació de GNL.  
El GNL una vegada descarregat, és emmagatzemat en els tancs que té la planta. Els tancs tenen una paret exterior i sostre de formigó i un tanc interior d'acer amb 9% de níquel.  
Els tancs d'emmagatzemament són de 150.000 m³ cadascun. La capacitat representa el volum útil, excloent el nivell mínim de líquid per a mantindre submergida la bomba i una altura addicional requerida per l'alarma d'alt nivell i per a evitar el vessament en cas de terratrèmol.  
La pèrdua de calor de cada tanc d'emmagatzemament produïx boil-off (gas evaporat) de 0,05% en pes per dia del total de líquid en el tanc basat en 100% metà.  
Les bombes primàries, localitzades en els seus respectius tancs d'emmagatzemament de GNL, impulsen el líquid a través del col·lector d'enviament fins al recondensador. D'ací s'envia cap als vaporitzadors, que utilitzen l'aigua de mar com a fluid tèrmic.  
El sistema d'aigua de mar consistix en una bassa de captació d'aigua de mar, unes bombes d'aigua de mar, un sistema de canonades i una bassa d'abocament, connectada al mar per canonades.  
El GNL es gasifica en els vaporitzadors. El gas ix d'aquests a una temperatura pròxima als 0ºC.  
El gas produït en els vaporitzadors s'exporta a la xarxa general bàsica. Prèviament el gas natural passa per una estació de regulació i mesura i li donen olor, ja que en estat natural el gas natural és inodor, per mitjà de l'addició de THT (tetrahidrotiofé).  
Hi ha dos estacions de càrrega de GNL a camions criogènics per a la seua distribució a instal·lacions satèl·lits de GNL.