Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6312, del 16-07-2010 (2010/8076)

RESOLUCIÓ de 8 de juliol de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Sant Joan de Moró, Massalavés, Onda, Castellfort, Cinctorres i Portell de Morella.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6312

Data del DOGV
:   16-07-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/8076


Data del document
:   08-07-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Massalavés
    * Castellfort
    * Onda
    * Cinctorres
    * Portell de Morella
    * Sant Joan de Moró
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 8 de juliol de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Sant Joan de Moró, Massalavés, Onda, Castellfort, Cinctorres i Portell de Morella. [2010/8076]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 165/07-AIA Sant Joan de Moró, 166/06-AIA Massalavés, 200/07-AIA Onda, i 204/07-AIA Castellfort, Cinctorres, Portell de Morella.  
València, 8 de juliol de 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 165/2007 - AIA  
Títol: indústria ceràmica  
Promotor: Azulejos y Pavimentos, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental  
Localització: Carretera CV-160 km 7,5. Sant Joan de Moró (Castelló)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Azulejos y Pavimentos, SA, és una indústria dedicada a la fabricació de productes ceràmics. Es tracta d'una planta existent i en funcionament situada a Sant Joan de Moró, a Castelló, que presenta el projecte amb la finalitat d'obtenir l'autorització ambiental integrada.   
Es produiran modificacions en les instal·lacions, si bé això no derivarà en un augment de la capacitat de producció de la planta. L'empresa disposa de quatre forns autoritzats, la recent posada en funcionament del tercer forn produirà una modificació de les instal·lacions de manera immediata (instal·lació immediata). En un futur, quan siga posat en funcionament el quart forn, haurà de produir-se una nova modificació de les instal·lacions (instal·lació futura).  
L'empresa sol·licita l'autorització ambiental integrada per al conjunt de les fases descrites en el paràgraf anterior.   
La indústria se situa al municipi de Sant Joan de Moró, a Castelló, a la carretera CV-160 al km 7,5, en sòl qualificat com a industrial pel Pla general d'ordenació urbana, i compleix les determinacions que el pla general preveu respecte d'això, segons l'informe favorable de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de Sant Joan de Moró.   
L'accés a les instal·lacions es realitza directament des de la carretera CV-160. Disposa de subministrament d'energia elèctrica i gas natural. El proveïment d'aigua es realitza des de pou propi per a l'ús industrial i des de la xarxa general per a l'ús humà. No hi ha xarxa de drenatge ni de sanejament en les voltants de l'empresa.  
Característiques més rellevants de l'activitat  
El procés productiu dut a terme és la fabricació de revestiments ceràmics per bicocció. Partint d'argiles atomitzades adquirides a l'exterior es realitzen els processos de premsatge, assecatge, esmaltatge, cocció en dues fases, classificació i envasament del producte acabat.  
Fins a l'actualitat s'ha utilitzat el procés de bicocció, en un futur hi ha la possibilitat que es canvie al procés de monococció. A l'hora d'avaluar seran tingudes en compte les dues situacions i es considerarà la instal·lació futura.  
La capacitat actual de producció de la planta és de 3.795.000 m²/any (6.500 m²/dia, considerant 330 dies de treball anual) si el procés es realitza mitjançant bicocció; si es produïra mitjançant monococció, la capacitat actual de producció seria de 6.624.420 m²/any. La capacitat total de la planta considerant la instal·lació futura és de 4.950.000 m²/any en el cas de produir mitjançant bicocció, i de 9.166.740 m²/any si el procediment emprat és la monococció.  
Les matèries primeres del procés i el consum estimat d'aquestes per a la instal·lació futura que es pretén legalitzar són:  
  
Consideracions ambientals  
Azulejos y Pavimentos, SA, és una empresa que es troba en funcionament en l'actualitat, com ja s'ha explicat anteriorment. En un futur es posarà en funcionament un quart forn per la qual cosa, l'avaluació es realitza sobre les dades estimades per a la instal·lació futura.  
Derivats dels processos i les instal·lacions propis de la fabricació de productes ceràmics es generen una sèrie d'afeccions ambientals com ara emissions a l'atmosfera, sorolls i vibracions, abocaments, producció de residus, contaminació del sòl, consum de matèries i energia.  
La qualitat de l'aire és un dels factors ambientals que pot veure's més afectat, sobretot tenint en compte la concentració d'empreses del mateix tipus a la zona. La indústria s'inclou en el grup B de l'annex II, del Decret 833/1975, com a potencialment contaminant de l'ambient atmosfèric. Les emissions a l'atmosfera es generaran en un total de 47 focus previstos, en l'actualitat 29 es troben en funcionament, la major part d'aquests són aspiracions, forns de fusió i assecadores. Aquestes emissions són expulsades a l'atmosfera a través de xemeneies si bé prèviament s'hi apliquen diverses mesures per a disminuir-ne la incidència ambiental.  
Com a mesura preventiva emprada per a minimitzar emissions la indústria esmenta la neteja interior i exterior i el manteniment adequat de la maquinària.  
Com a mesures correctores s'apliquen sistemes d'aspiració de partícules de pols i esmalt, cabines per a l'aplicació de l'esmalt i filtres de mànegues a les instal·lacions de captació de pols. A més s'assenyala la utilització de gas natural amb excés d'aire com a combustible, es garanteix d'aquesta manera la combustió completa i s'hi evita la contaminació.  
En els càlculs de l'alçària de les xemeneies, es prenen com a dades de concentracions els valors límit proposats en el projecte, aquests són:  
  
El resultat dels càlculs indica que no es compleix l'existència de l'impuls vertical convectiu mínim necessari per a tots els contaminants, de manera que tots els focus de la indústria (existents i nous) han disposar de xemeneia amb tir forçat.  
Així mateix s'indica que la situació de la indústria, allunyada d'edificis de gran alçària i amb un gran radi lliure a l'entorn d'aquesta, l'alçària real de les xemeneies i el tir forçat que hi ha a totes garanteix la correcta dispersió dels contaminants.   
En la documentació presentada no queda clarament descrit quins elements estan en l'actualitat instal·lats, ja que diferencia entre quatre situacions possibles. En els plànols de focus d'emissió es detecta que el focus 18 es grafia com a element d'instal·lació immediata, mentre que en els resultats de l'estudi d'emissions realitzats per una OCA, es preveu la mesura en l'esmentat focus, la qual cosa indica que en l'actualitat ja està instal·lat.  
L'empresa disposa de dues torres de refrigeració que estan donades d'alta com a instal·lacions generadores d'aerosols amb emissions a l'exterior. S'hi afigen alguns certificats de neteges i desinfeccions químiques dutes a terme al circuit de refrigeració de les premses, a l'aljub i la xarxa d'aigua sanitària.  
El soroll i les vibracions constitueixen una altra de les accions derivades del procés de fabricació que augmenten la contaminació atmosfèrica. Contribueix a la producció d'aquests el fet que l'activitat es trobe qualificada com a molesta en grau 2-3 en el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses. Els focus principals es localitzen en la maquinària, i s'identifiquen com a més conflictius els que es troben situats en un vial interior per afectar l'empresa limítrofa. Per a evitar aquesta afecció, l'empresa declara haver instal·lat les mesures correctores necessàries perquè els nivells de recepció externs es troben per sota dels establits en la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica.  
D'acord amb el que estipula aquesta llei, s'ha realitzat una auditoria acústica per part d'una entitat col·laboradora, el resultat d'aquesta, segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, ha sigut favorable.  
L'aigua consumida a la indústria prové de dues fonts: la destinada a l'ús humà procedeix de la xarxa general de proveïment, la destinada a l'ús industrial prové d'un pou amb autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX) per a l'extracció de fins a 6.600 m³/any. L'aigua procedent del pou s'acumula en un dipòsit i se subministra a la planta mitjançant bombament.  
S'ha sol·licitat la concessió d'un volum màxim anual de 371.052 m³/any a la CHX, l'expedient es troba en tramitació en l'actualitat. El volum màxim estimat necessari per a la instal·lació futura en el cas més desfavorable (monococció) és de 264.801 m³/any, per la qual cosa serà necessària l'ampliació de la concessió. En l'actualitat s'està extraient un volum superior al concedit.  
En referència a l'abocament d'aigües, no es disposa de connexió amb xarxa de cap sanejament, de manera que les aigües pluvials són abocades a llit públic (barranc de la Regina i barranc del Manyo) i les residuals tenen distinta destinació segons la procedència d'aquestes. S'indica que no hi ha abassegaments de materials pulverulents en exterior per la qual cosa no es produeixen arrossegaments. No es presenta autorització d'abocament.  
Les aigües residuals sanitàries, de característiques assimilables a les domèstiques, són abocades en dues fosses sèptiques existents. Els llots provinents de les fosses són traslladats per un gestor autoritzat a una EDAR. L'aigua s'acumula en un dipòsit d'aigües residuals industrials i és traslladada, mitjançant un gestor autoritzat, a una planta d'atomitzatge, juntament amb les aigües de neteja dels elements de procés.   
Les aigües utilitzades en el procés de poliment i rectificació són tractades en una depuradora fisicoquímica i recirculades per al mateix ús. La depuradora disposa de dipòsits de decantació i una bassa en què s'acumula l'aigua procedent de la decantació.  
En la declaració anual d'aigües residuals es descriu un punt d'abocament d'aigües residuals situat al magatzem que no es descriu en la memòria de l'estudi d'impacte ambiental. No coincideixen, doncs, ni el nombre de punts ni el tractament indicat.  
Les possibilitats de contaminació del sòl són, bé per abocaments directes, bé per ruptures de la xarxa de sanejament de l'empresa, bé per fuites en els emmagatzemaments d'aigües residuals.  
Les basses i els dipòsits que contenen aigües residuals s'han construït de manera que garanteixen l'estanquitat i impedeixen filtracions d'aigua. La superfície ocupada per l'activitat és de 198.869 m². D'aquesta, aproximadament un 88% està pavimentada. A les zones sense pavimentar no se situen activitats potencialment contaminants del sòl. Les aigües residuals es recullen mitjançant una xarxa estanca de col·lectors que recolzen al subsòl sobre una xicoteta quantitat de formigó i recoberts de llast natural .   
Cal destacar que, si bé a la major part de la parcel·la la vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és baixa, a la part septentrional de la parcel·la, la zona coincident amb els barrancs i amb la major superfície sense pavimentar, presenta un risc elevat.  
L'empresa es troba inscrita en el Registre de Petits Productors de Residus Tòxics i Perillosos de la Comunitat Valenciana. Es classifiquen, els residus generats, en perillosos i no perillosos, perillosos es declaren 14 tipus i no perillosos 10. Els residus generats en les diverses seccions de la indústria es classifiquen, separen i s'emmagatzemen a l'espera de la corresponent gestió. El temps que els residus romanen a l'empresa no supera els 2 anys en el cas de residus no perillosos i els 6 mesos en el cas de residus perillosos.  
Els aspectes ambientals més destacables de la ubicació de la indústria són la proximitat d'aquesta als barrancs de la Regina i del Manyo, la inexistència de xarxa de sanejament i la sensibilitat del medi receptor pel que fa a emissions atmosfèriques.   
S'observa en els plànols i en l'ortofoto l'existència d'una o mé naus amb la mateixa raó social situades entre el barranc de la Regina i el barranc del Manyo. En cap moment s'indica en la documentació presentada que aquestes naus es troben incloses en l'autorització sol·licitada, la qual cosa comporta que no s'han tingut en compte per a l'avaluació ambiental en aspectes importants com ara abocaments o possibles afeccions a llits  
En les conclusions de la valoració s'indica que amb l'ampliació prevista es pretén, d'una banda, augmentar la capacitat de producció de la planta, i de l'altra actualitzar la maquinària que s'ha quedat obsoleta.  
Atés que en cap moment es parla d'ampliar la superfície de la indústria, no s'inclouen en aquesta declaració les esmentades naus adjuntes.  
Programa de vigilància ambiental  
S'indica que el programa està constituït per un conjunt de controls, mesuraments i anàlisi dels paràmetres que permeten conéixer l'impacte que està suportant el medi i, per tant, la bondat de les previsions efectuades.  
La majoria dels controls relacionats es limiten al compliment de la legislació aplicable. No s'estableixen els mètodes de control, ni els llindars o indicadors de referència, ni les accions derivades de l'obtenció de resultats desfavorables.  
Tramitació administrativa  
Amb data 19 de juliol de 2007 es va rebre escrit de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental, en què se sol·licita l'avaluació ambiental del projecte, a instàncies de l'empresa Azulejos y Pavimentos, SA; el 31 de juliol de 2007 es va obrir expedient d'avaluació d'impacte ambiental, al qual es va incorporar la documentació que constava en l'expedient 51/1880-GOL i la documentació addicional aportada per l'òrgan. Aquesta es compon de:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annexos.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Certificat del tràmit d'informació pública de l'expedient, sense que s'hi hagen rebut al·legacions a aquest.   
- Documentació complementària.  
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...) de l'annex I. La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Altres afeccions considerades són:  
- La fabricació de taulellets i taulells de ceràmica està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener.   
- La fabricació de productes d'argila per a la construcció està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, del Decret 833/1975.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i residus d'envasos.  
- Queda sotmesa així mateix a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental (fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada).  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada Llei.   
L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com per particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'una indústria ceràmica, promoguda per Azulejos y Pavimentos, SA, situada a la carretera CV-160, km 7,5, terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló), sempre que s'ajuste a la documentació presentada i als condicionants del punt segon.  
Segon  
Se supedita l'autorització de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'ha de disposar de les autoritzacions exigides per la legislació sectorial, en particular:  
1.1. Autorització d'abocament a domini públic hidràulic per a l'abocament de les aigües pluvials.  
1.2. Concessió d'aprofitament d'aigua de pou el volum mínim del qual serà el volum requerit amb la capacitat de producció total màxima prevista.  
2. S'ha de presentar la documentació següent:  
2.1. Certificat d'impermeabilitat de la bassa d'abocament d'aigües industrials i de les conduccions.  
3. S'han d'emmagatzemar els esmalts i qualsevol altre tipus de matèries primeres que pogueren generar vessaments en zones preparades, que en permeten la recollida i eviten que puguen ser arrossegades per les aigües de neteja en cas d'abocament.  
4. Les accions derivades del compliment del programa han de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes, tal com s'hi indica.  
5. En el moment en què s'instal·le nova maquinària i es trobe equilibrat el funcionament d'aquesta, ja siga en la instal·lació immediata prevista o en la futura, s'ha de realitzar un control de les emissions atmosfèriques i acústiques amb la finalitat de verificar que es continuen complint els límits establits en la legislació vigent o d'adoptar les corresponents mesures respecte d'això. A l'any de funcionament s'ha de realitzar un mesurament d'autocontrol.  
6. S'han d'aplicar tots els condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que haurà d'establir, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
És tot el que la tècnica que subscriu ha d'informar de la documentació analitzada.   
València, 4 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 166/1826-ZQH  
Títol: Pla parcial modificatiu del sector núm. 5, sòl urbanitzable industrial de Massalavés   
Promotor: Ajuntament de Massalavés  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Massalavés i DTTH  
Localització: terme municipal de Massalavés  
Descripció del projecte   
Objecte de projecte  
Aquest pla parcial modificatiu pretén canviar la classificació d'un àmbit actualment classificat com a sòl urbanitzable d'ús residencial i no urbanitzable de protecció agrícola en l'homologació global de les normes subsidiàries de Massalavés, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en el 1997, a sòl urbanitzable d'ús industrial, amb ús compatible de magatzems, tot això sense modificar el sòl dotacional previst en el planejament vigent.  
Es defineix una única unitat d'execució que comprén la totalitat de l'àmbit proposat, amb una superfície de 141.985,84 m², situats al nord del municipi, amb els límits del sector següents:  
  
\* \* \* \* \* \* \* \*  
- Al sud, element de xarxa primària, parc i cementeri municipal.  
- Al nord, vial Conchita Ferrer i sector de sòl urbanitzable d'ús terciari.  
- A l'est, antiga carretera N-340 (revertida a l'Ajuntament de Massalavés) o camí Real a Madrid.  
- A l'oest, vial Camí de la Veritat, i sector de sòl urbanitzable d'ús industrial.  
El promotor justifica la ubicació triada per la proximitat d'aquesta amb àrees dedicades a l'habitació o a l'exercici d'activitats industrials, ja que la presència de xarxes de comunicacions viàries comporta necessàriament la connexió directa a les xarxes de subministrament i serveis, i elimina els impactes sobrevinguts de la construcció d'aquestes que caracteritzen els projectes que es realitzen de manera autònoma o aïllada de la resta de desenvolupaments urbans.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El sector industrial sotmés a estudi d'impacte ambiental es localitza al terme municipal de Massalavés, al vessant meridional de la província de València, a 38 km de la capital i a 2 d'Alberic. Es troba a una altitud de 28 metres sobre el nivell del mar i el perímetre municipal d'aquest limita pel nord amb Montortal, pel sud amb Alberic, per l'est amb Guadassuar i per l'oest amb la secció denominada la Garrofera i amb el despoblat de Ressalany.  
El sector que s'ha d'estudiar es troba situat al nord del municipi, i topogràficament es pot descriure com a pràcticament pla, amb un lleu pendent d'aproximadament 1,5 m entre el límit oest i est.  
- Planejament proposat  
La fitxa urbanística de la unitat d'execució és la següent:  
Alternatives  
No s'han presentat alternatives del projecte. L'estudi d'impacte ambiental comenta que l'estudi d'alternatives ha observat, entre altres aspectes rellevants, que la comunicació amb altres ciutats pròximes és directa mitjançant les carreteres N-340 i la A-7, que el connecten amb Montortal, Alberic, Guadassuar, Ressalany i la resta de municipis fins a la capital. D'altra banda, es diu que es resolen les connexions viàries amb la xarxa que hi ha i per tant es manté i millora el viari estructural definit per a aquest sector. Per tant, segons el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, en l'estudi d'alternatives no s'han tingut en compte les variables ambientals.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 9 de maig de 2006 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació del Territori de València va remetre una còpia del document d'estudi d'impacte ambiental, expedient administratiu i projecte relatiu al Pla parcial modificatiu del sector núm. 5 sòl urbanitzable industrial de Massalavés, i s'incoà el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Las Provincias, de data 26 de desembre de 2005, i en el DOGV núm. 5161, de 23 de desembre de 2005, amb posterior correcció d'errades inserida en el DOGV núm. 5165, del dia 29 de desembre de 2005.  
3. Resum de les al·legacions  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en els certificats emesos per la secretària general de l'Ajuntament del Massalavés, acompanyat en l'expedient administratiu pel certificat d'aprovació provisional per acord del Ple de data 30 de gener de 2006.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 26 de juny de 2006 s'emet un requeriment de documentació a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:  
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques a l'entorn de l'actuació, ha d'obtenir-se un informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
- Ha de presentar informe realitzat per l'empresa EPSAR sobre la viabilitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR d'Alberic per a assumir els cabals generats per l'actuació.   
- Ha de presentar certificat favorable de l'empresa encarregada de la recollida de residus sòlids urbans per a assumir l'increment generat per l'actuació.  
- D'acord amb el punt 4.4 de l'annex A.5 de l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental, descripció de les activitats que s'han de desenvolupar en el sector 5 i la classificació d'aquestes d'acord amb les categories o graus d'intensitat relacionats en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, en compliment del que estableix l'article 1r de la Llei 3/1989, de 2 de maig, sobre activitats qualificades.  
- Ha de presentar autorització de l'empresa Iberdrola Distribución, SAU, com a empresa dedicada a la distribució i transport d'energia elèctrica, per al soterrament i adequació de les línies de mitjana tensió que travessen el sector.  
En contestació a aquest requeriment de documentació, l'Ajuntament de Massalavés, com a promotor de l'actuació, presenta en data 31 de juliol de 2006 la documentació següent:  
- Escrit de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, datat el 7 de desembre de 2005, en el qual s'expressa que després de la prospecció arqueològica realitzada dins de l'àmbit del sector núm. 5 de Massalavés no s'han localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic, i és nul·la la incidència sobre el patrimoni paleontològic, etnològic i arquitectònic.  
- Els dos informes sol·licitats a l'empresa EPSAR sobre la viabilitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR d'Alberic per a assumir els cabals de l'actuació han sigut remesos al servei de planejament que instrueix l'expedient d'aprovació del pla.  
- Còpia de la sol·licitud de certificat favorable de l'empresa GIRSA encarregada de la recollida dels residus sòlids urbans. Quan es reba la contestació a l'esmentada sol·licitud es remetrà aquesta.  
- S'adjunta còpia de la fitxa de zona i el text de l'article 12 de les normes subsidiàries referides als usos permesos, compatibles i prohibits.  
En data 9 d'agost de 2006, l'Ajuntament de Massalavés remet informe emés per GIRSA relatiu al Pla parcial sector núm. 5 sòl urbanitzable industrial de Massalavés, per a la unió d'aquest a la documentació de l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 14 de setembre de 2006 s'emet el segon requeriment de documentació a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:  
- D'acord amb l'article 18 del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), ha de presentar estudi d'inundabilitat aprovat per la Conselleria competent en matèria d'ordenació del territori, amb un informe previ de l'organisme de conca competent.  
- L'esmentat estudi d'inundabilitat ha d'analitzar la incidència que poden tenir les conques subsidiàries del Xúquer que poden afectar l'àmbit d'actuació, fet que, d'altra banda, sí recull el PATRICOVA.  
- En l'estudi hauran de preveure's totes les infraestructures que hi ha i justificar que amb l'actuació urbanística no es produeix un increment significatiu del risc d'inundació que poguera afectar tercers aliens al desenvolupament previst.  
En data 22 de setembre de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València remet informe emés per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR) relatiu al Pla parcial modificatiu del sector 5 de sòl urbanitzable industrial de Massalavés, per a la unió d'aquest a l'estudi d'impacte ambiental  
En data 2 d'abril de 2007 l'Ajuntament rep l'Estudi de concreció del risc d'inundació al sector industrial núm. 5 de Massalavés.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els següents informes sol·licitats durant la tramitació del pla parcial:  
1. El Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, de 21 de juliol de 2006, emet un informe amb relació al risc d'inundació del Pla parcial modificatiu del sector industrial núm. 5 de Massalavés (València), el qual informa del següent:  
«Vista la documentació aportada pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, s'emet el següent informe:  
- L'homologació global del municipi classifica el sòl inclòs en el sector com urbanitzable d'ús residencial i com a no urbanitzable de protecció agrícola.  
- L'àmbit d'actuació urbanística es troba afectat per risc d'inundació 5 del PATRICOVA.  
- L'article 22.1 de la normativa del PATRICOVA estableix que el sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no pot ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable.  
- L'estudi elaborat pel CEDEX per encàrrec de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer es basa en el Pla global enfront de les inundacions a la ribera del Xúquer, està fet a escala 1:2000, delimitant amb més precisió la zona de risc que la realitzada en el PATRICOVA, i tal com ho estableix l'article 15 de la normativa del Pla, els riscos d'inundació s'han de determinar a partir d'estudis oficials i plans aprovats per la Generalitat o per un organisme de conca.  
- Convé precisar que l'estudi del CEDEX, encara que sí que ha tingut en compte els cabals de barrancs i rius afluents, com ara el barranc de Benimodo, riu Verd i riu Magre, per a la determinació del risc, no ha previst en la cartografia els riscos de les conques subsidiàries del Xúquer, per la qual cosa el Pla parcial modificatiu del sector industrial núm. 5 ha d'analitzar en el preceptiu estudi d'inundabilitat les conques que, com les esmentades, poden afectar l'àmbit del sector.»  
2. El Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, de 14 de desembre de 2006, que emet 2n informe en relació amb el risc d'inundació del Pla parcial modificatiu del sector industrial núm. 5 de Massalavés (València), el qual informa del següent:  
«Vist el primer informe emés pel Servei d'Ordenació Territorial el 21 de juliol de 2006, a petició del Servei d'Avaluació Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, en el qual es fan les observacions següents:  
- L'homologació global del municipi classifica el sòl inclòs en el sector com a urbanitzable d'ús residencial i com a no urbanitzable de protecció agrícola.  
- L'àmbit de l'actuació urbanística es troba afectat per risc d'inundació 5 del PATRICOVA.  
- L'article 22.1 de la normativa del PATRICOVA estableix que el sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no pot ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable.  
- L'estudi elaborat pel CEDEX per encàrrec de la Cartografia Hidrogràfica del Xúquer es basa en el Pla global enfront de les inundacions a la ribera del Xúquer; està fet a escala 1:2000; delimita amb més precisió la zona de risc que la realitzada en el PATRICOVA, i tal com estableix l'article 15 de la normativa del pla, els riscos d'inundació s'han de determinar a partir d'estudis oficials i plans aprovats per la Generalitat o per un organisme de conca.  
- Convé precisar que l'estudi del CEDEX, encara que sí que ha tingut en compte els cabals de barrancs i rius afluents, com ara el barranc de Benimodo, riu Verd i riu Magre, per a la determinació del risc, no ha previst en la cartografia d'aquest els riscos de les conques subsidiàries del Xúquer, per la qual cosa el Pla parcial modificatiu del sector industrial 5 ha d'analitzar en el preceptiu estudi d'inundabilitat d'aquelles conques que, com les mencionades, poden afectar l'àmbit del sector.  
Vist l'escrit remés el 23 de novembre de 2006 per l'Ajuntament de Massalavés en contestació a l'escrit del Servei d'Avaluació Ambiental, en el qual justifica la innecessarietat de realitzar un estudi d'inundabilitat.  
Vist que el risc d'inundabilidad del sector desapareix en la cartografia elaborada pel CEDEX i que la petició d'un estudi d'inundabilitat, per les raons exposades en l'anterior informe, només seran aplicables en el supòsit de continuar mantenint el sector o part d'aquest la condició d'inundable, estimem, per tot això, que ha d'aplicar-se el que estableix l'article 15 de la normativa del pla, per la qual cosa l'àmbit del sector industrial núm. 5 de Massalavés no té la condició d'inundable als efectes del PATRICOVA.»  
3. La directora general d'Ordenació del Territori, de data 2 d'octubre de 2007, emet el 3r informe amb relació a l'estudi d'inundabilitat del Pla parcial modificatiu del sector industrial núm. 5 de Massalavés (València), en el qual resol el següent:  
«... Aprovar l'estudi d'inundabilitat per al desenvolupament del Pla parcial modificatiu del sector industrial núm. 5 de Massalavés, en considerar-se suficientment complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).»  
4. El Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de 22 de desembre de 2006, emet informe sobre l'estudi de paisatge del Pla parcial modificatiu del sector 5 sòl urbanitzable industrial de Massalavés (València), el qual conclou el següent:  
«...En conclusió, cal informar que: l'objecte d'aquest informe és el Pla parcial modificatiu del sector 5 sòl urbanitzable industrial del terme municipal de Massalavés, el tràmit d'informació pública del qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, per tant, de conformitat amb l'anteriorment assenyalat, no li és exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjudici que, tal com s'ha indicat anteriorment, el paisatge ha d'actuar com a criteri condicionant.  
Per això, s'emet aquest informe en contestació a la sol·licitud d'aqueix Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, i s'assenyala que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal emetre un informe respecte d'això per aquest Servei.»  
5. Informe de la mercantil Gestión Integral de Residuos Sólidos, SA (GIRSA), que actualment gestiona la recollida i tractament dels residus generats a Massalavés, sobre la disponibilitat del servei de recollida de RSU per al sector 5, sòl urbanitzable industrial de Massalavés, de data 27 de juliol de 2006. En el qual s'emet el certificat de suficiència i capacitat de la gestió de residus sòlids urbans (codi CER 20 03 01) de Massalavés, com a direcció facultativa de la planta de tractament que rep els RSU procedents de la localitat de referència. L'informe afig que «els residus seran tractats a la planta de tractament de Guadassuar fins que entre en funcionament el pla zonal X, XI i XII a què pertany el municipi de Massalavés, moment en el qual tots els RSU seran rebuts i tractats a la instal·lació de gestió corresponent a l'esmentat pla zonal.»  
6. Informe de l'Empresa General Valenciana del Agua, SA (Egevasa), com a empresa concessionària del servei domiciliari d'aigua potable, sobre la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos al sector 5, urbanitzable industrial de Massalavés, de data 22 de maig de 2006, en el qual s'informa que:  
«A la vista de la correcció realitzada pel promotor sobre els cabals necessaris per a proveir les noves zones industrials, aquests queden de la manera següent:  
Sector núm. 5 ............0, 047 l/s equivalents a .......... 4, 06 m³/dia  
Sector núm. 6.............0, 066 l/s equivalents a .......... 5, 70 m³/dia  
Suma . ........ 9, 76 m³/dia   
Aquest increment previst de cabal sí que és perfectament assumible pel proveïment en alta a Massalavés, sempre que s'adeqüen, en cas de ser necessari, les xarxes actuals amb els augments de diàmetres i esteses per a arribar a les noves zones urbanístiques.»  
7. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, EPSAR, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Alberic-Massalavés-Benimuslem per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per sector industrial núm. 5 del municipi de Massalavés, de data 12 de juliol de 2006, el qual conclou el següent:  
«Pel que assenyala anteriorment, i per al cas en què l'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic decidisca no resoldre el sanejament i la depuració de les aigües residuals generades per les seues actuacions mitjançant la construcció d'una EDAR pròpia i haja de sol·licitar, en un futur, la connexió a un sistema públic de sanejament i depuració, aquesta Entitat de Sanejament d'Aigües informa la viabilitat del tractament en l'EDAR d'Alberic-Massalavés-Benimuslem de les aigües residuals generades pel sector industrial núm. 5 de Massalavés (València) sempre que es complisquen els condicionants següents:...»  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i els estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
2. PATRICOVA  
Després de consultar la cartografia temàtica d'ordenació del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), l'àmbit de l'actuació es veu afectat parcialment per risc d'inundació nivell 5 la qual cosa comporta una freqüència d'aparició d'entre 100 i 500 anys i un calat superior a 0, 8 m.   
3. Llits o barrancs  
Dins de l'àmbit d'actuació del pla parcial, no hi ha llits o barrancs entesos com a tals que es pugen entendre subjectes al que disposa la Llei 25/1998, de 2 d'agost, d'aigües, i el Reial decret 1849/1986, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic.  
4. Infraestructures de transport   
El sector es veu afectat pel transcurs del vial Camí de la Veritat i l'antiga carretera nacional N-340 (revertida a l'Ajuntament). Han de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposats en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
5. Infraestructures de tranport energètic  
Hi ha una línia aèria d'alta tensió de 220 kV, que travessa el sector de manera transversal a la part nord i una altra línia aèria de mitjana tensió 20 kV que es pretén soterrar al marge nord del sector, amb la qual cosa s'ha d'aplicar el que estableix la Llei 54/1997, de 27 de novembre, del sector elèctric i el Reial decret 3151/68, de 28 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'alta tensió, com també l'Ordre de 27 de març de 1991, sobre extensió de xarxes elèctriques.  
6. Camins ramaders  
Dels quatre camins ramaders que travessen el municipi cap es troba dins de l'àmbit d'actuació.   
7. Patrimoni  
No consta en l'expedient l'informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
1. La unitat de paisatge concreta en la qual s'engloba l'actuació es defineix com un paisatge agrícola, altament antropitzat, que conforma la transició entre la unitat de paisatge agrícola i la unitat de paisatge antropizat definit pel mateix nucli urbà de Massalavés.  
Aquesta unitat es caracteritza per presentar una estructura vegetal de caràcter antròpic, composta principalment per camps de cítrics, i s'intercalen entre aquests alguns espais dedicats al cultiu d'espècies típiques d'horta. La vegetació que acompanya aquests cultius formen comunitats edàfiques de caràcter nitròfil. Les activitats d'adobament d'aquests cultius afavoreixen la proliferació d'espècies vegetals que posseeixen una afinitat per aquests medis, i constitueixen comunitats arvenses de males herbes associades.  
La fauna que hi ha a la zona consisteix bàsicament en avifauna i xicotets rosegadors i rèptils. Es tracta d'espècies associades a cultius, amb una marcat caràcter antropòfil.   
La zona d'actuació es troba sobre sòls fluvisols formats per materials detrítics quaternaris d'origen al·luvial, concretament llims d'inundació, dipòsits formats històricament per les crescudes del riu Xúquer. Els sòls es caracteritzen per ser de grossària alta, pedregositat mitjana o baixa. Aquestes característiques confereixen a aquests terrenys una vulnerabilitat a la contaminació de l'aqüífer alta, per la qual cosa s'ha de tenir especial atenció al sistema de depuració de les aigües del sector, com també a les mesures de protecció contra abocaments accidentals i incontrolats al sòl o subsòl que es puguen produir.  
Es determina el clima de la zona com a mesomediterrani, concretament pertanyent al clima litoral septentrional amb temperatures suaus i una precipitació mitjana anual al voltant dels 600 mm.  
Segons la cartografia del COPUT, el risc de l'erosió actual en l'àmbit d'estudi és molt baix i no hi ha cap risc de lliscament.   
Pel que fa a la qualitat de l'ambient atmosfèric a la zona, el sector es troba en un entorn d'ús industrial i s'envolta d'espais d'ús terciari i industrial, amb la qual cosa, la interacció de les activitats que s'han d'implantar no ha de comportar un increment dels nivells acústics capaços d'afectar els esmentats espais limítrofs.  
Les zones verdes se situen als extrems nord i sud, en contacte amb la xarxa primària que hi ha, i es crea un filtre entre el sòl urbà i el nou sector, una ampliació del parc de la xarxa primària del municipi que hi ha a la vora del cementeri municipal.  
2. L'àmbit de l'actuació es veu afectat parcialment per risc d'inundació nivell 5, derivat de la influència del riu Xúquer, segons la consulta realitzada a la cartografia temàtica d'ordenació del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).   
En l'informe, citat anteriorment, de la directora general d'Ordenació del Territori, de data 2 d'octubre de 2007, es fa constar l'existència d'informe de la Divisió de Recursos Hidràulics de la Conselleria d'Infraestructures i Transports sobre l'estudi d'inundabilidad referenciat, en el qual s'emet informe favorable l'estudi d'inundabilitat, a l'efecte de reclassificació urbanística del sòl en l'àmbit del sector. També consta l'existència d'informe de l'organisme de conca competent en què es considera exempta de risc la major part del terme municipal, i que conclou amb una taca d'inundació de menor extensió que l'obtinguda en el PATRICOVA.  
Del resultat de l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat es dedueix la inexistència de risc d'inundació en l'àmbit del sector 5.  
El drenatge de les aigües pluvials ha de complir l'article 34 de la normativa del PATRICOVA.  
La ubicació del sector proposat és limítrofa pel sud amb el cementiri municipal, la qual cosa comporta l'obtenció d'informe de la Conselleria de Sanitat, ja que la nova ordenació afecta directament les condicions d'emplaçament del cementiri, tot això, de conformitat amb l'article 45 del Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
3. Explotació dels recursos naturals  
Proveïment d'aigua potable   
L'àmbit d'actuació es troba pròxim a una zona consolidada del municipi i disposa de la majoria de serveis i infraestructures de proveïment, encara que molts d'aquests s'han d'adaptar i completar al nou ús.  
Per al subministrament d'aigua al sector, el projecte planteja realitzar la connexió amb la xarxa d'infraestructura de proveïment que hi ha, i és de fàcil accés pel viari perimetral que hi ha i que disposa d'aquests serveis. La xarxa de reg també connectarà la xarxa d'aigua potable.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental el proveïment d'aigua potable a la localitat de Massalavés està gestionat per l'empresa Egevasa. Segons les dades extretes de l'informe de l'esmentada mercantil, el cabal necessari per a proveir la nova zona industrial és de 4,06 m³/dia, i indica que l'esmentat increment previst és perfectament assumible pel proveïment en alta a Massalavés, sempre que s'adeqüen, si cal, les actuals xarxes amb els augments de diàmetres i esteses.  
No obstant això, cal ajustar-se al que indica el preceptiu informe de Confederació Hidrogràfica del Xúquer regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
Aigües residuals  
La xarxa de clavegueram municipal que hi ha circula limítrofa al sector per l'oest mitjançant el carrer de la Veritat i pel nord per l'avinguda Conchita Ferrer. El sector projectat disposarà d'una xarxa de clavegueram a la qual totes les indústries han d'estar connectades i que connectarà, al seu torn, amb la xarxa municipal, per al posterior tractament d'aquesta a l'EDAR d'Alberic. Segons l'informe de l'EPSAR de data 11 d'abril de 2006, l'esmentada EDAR té capacitat suficient per a assumir els increments generats per l'actuació existent, que s'estimen en 142 m³/dia.  
A fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent, l'urbanitzador ha d'instal·lar, abans del punt de connexió, una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments editat per l'EPSAR, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
Residus  
Els residus sòlids urbans generats per la població de Massalavés són recollits i gestionats per l'empresa GIRSA. Aquesta empresa emet un informe en el qual comunica que tractarà els residus sòlid urbans generats a la planta de tractament de Guadassuar, amb capacitat suficient per a aquest fi, fins que entre en funcionament el pla zonal X, XI i XII al qual pertany el municipi de Massalavés, moment en el qual tots els RSU seran rebuts i tractats a la instal·lació de gestió corresponent a l'esmentat pla zonal.  
4. En la documentació presentada s'adjunta estudi del paisatge, estudi acústic i estudi arqueològic  
Respecte a l'estudi del paisatge, la conclusió que s'extrau de la valoració de l'impacte que la proposta produirà respecte a la qualitat del paisatge i respecte a la fragilitat visual és que l'espai que s'ha d'ocupar es troba alterat en origen, i mostra una qualitat estètica i un fons escènic degradat pels usos prèviament instal·lats a l'entorn i per l'alta densitat d'infraestructures de comunicacions que hi ha. Les condicions de fragilitat no limiten la implantació de l'ús projectat. S'estimen adequades les valoracions obtingudes en l'estudi del paisatge per al projecte referenciat.  
Respecte als resultats de l'estudi acústic obtinguts mitjançant la realització d'una sèrie d'anàlisis determinats pel Decret 266/2004, estableixen una avaluació de la influència previsible del pla parcial i s'estima que no generarà afeccions de caràcter acústic i tampoc amb caràcter extern a aquest; únicament en la fase d'execució de les obres d'urbanització es poden produir afeccions de caràcter temporal. En la fase de funcionament, les mesures proposades estan encaminades a la limitació estricta de la velocitat entre 30 i 50 km/hora, bé mitjançant la instal·lació de passos o guals bé amb l'adequació del paviment en instal·lar solucions d'alta absorció acústica. S'estimen oportunes les valoracions i les mesures plantejades en l'estudi acústic del projecte referenciat.  
Respecte a l'estudi d'impacte arqueològic, conclou dient que no s'hi han localitzat restes d'entitat, per la qual cosa no es pot especificar cap afecció sobre el patrimoni arqueològic o etnològic. No obstant això, serà l'informe d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, el que determine la no-afecció del projecte.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla parcial modificatiu del sector núm. 5, sòl urbanitzable industrial de Massalavés, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques a l'entorn de l'actuació, ha d'obtenir-se un informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. L'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic ha de garantir l'aplicació dels paràmetres d'abocament que estableix el model d'ordenances d'abocament de l'entitat de sanejament, respecte als abocaments de les aigües residuals de les indústries que s'instal·len al polígon industrial abans de realitzar connexió amb la xarxa pública de sanejament i depuració. S'han d'assumir, a més, els condicionants més restrictius que s'hi hagen establit per al bon funcionament de l'EDAR d'Alberic.  
3. A fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent, l'urbanitzador ha d'instal·lar, abans del punt de connexió, una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments editat per l'EPSAR, dotada, a més, de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
4. Les edificacions han d'adoptar les mesures reflectides en els articles 27, 26.5 i 34 del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
5. L'Ajuntament ha d'exigir a l'agent urbanitzador, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
6. La xarxa d'aigües pluvials ha de travessar un separador de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.   
7. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg, serà necessària la reposició. S'ha de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions ha de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual determinarà la manera en què s'han de dur a terme les actuacions proposades.   
8. Cal atenir-se a les limitacions dels usos del sòl i activitats a les zones contigües a la carretera N-340, com també a la servitud, afecció i línia de limitació a l'edificació, que s'estableixen en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana.  
9. Durant la fase d'execució, s'ha de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra, i indicar, si és el cas, el lloc on s'han de dur a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat, s'ha d'exigir a les empreses els certificats que acrediten el lliurament dels residus generats a empreses gestores autoritzades.  
10. Durant la fase d'execució, s'ha de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i s'ha d'evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
11. Per a l'adequació de la zona verda s'ha d'utilitzar terra adequada, en cap cas residus, i espècies vegetals autòctones que no requerisquen gran quantitat d'aigua per a la subsistència. Les esmentades espècies han d'emprar-se igualment en la restauració dels possibles talussos naturals que s'executen amb motiu de la urbanització.  
12. En el cas que els cultius limítrofs es vegen afectats durant les obres d'edificació, s'han de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'aquests.  
13. Per a les línies elèctriques que creuen el sector, haurà d'atendre's, pel que fa a les distàncies mínimes a edificacions, construccions i zones urbanes, al que disposa la Llei 54/1997, de 27 novembre, del sector elèctric, com també al Reglament de línies elèctriques d'alta tensió i a la resta de legislació que hi siga d'aplicació.  
Haurà d'estudiar-se la possibilitat de desviar o soterrar aquestes línies elèctriques al pas d'aquestes per la zona d'estudi.  
14. En el pla de vigilància s'ha d'establir que no es donaran noves llicències d'activitat si això comporta:  
- Una demanda d'aigua potable tal que supere els volums d'aigua que garanteix, en data de hui, el proveïment, sempre que no s'aporte, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, mitjançant informe favorable de l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos previstos en l'ordenació del pla parcial, segons les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos que hi ha legalment implantats.  
- El cabal previst d'aigües residuals siga superior a la capacitat de l'EDAR d'Alberic.  
15. De conformitat amb l'article 45 del Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, ha d'obtenir informe de la Conselleria de Sanitat relatiu a la ubicació del sector respecte a l'emplaçament del cementeri.  
16. Es prohibeix, explícitament, la instal·lació d'indústries previstes en l'annex I del Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la llista d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
Tercer  
Es notifica a les personess interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
València, 18 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 200/07-AIA  
Promotor: Atomix, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge  
Objecte del projecte: autorització ambiental integrada per a la fabricació d'argiles atomitzades  
Localització: carrer Navarra, núm. 4, polígon industrial el Colador, Onda (Castelló)  
Ref. òrgan substantiu: 274/06 IPPC SClCo/VCP  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques del projecte  
Les instal·lacions d'Atomix, SA, se situen al carrer Navarra, núm. 4 del polígon industrial el Colador, al municipi d'Onda (Castelló). Produeixen argiles atomitzades per a la indústria ceràmica.  
La fabricació d'argiles atomitzades és una activitat sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, ja que està catalogada en l'annex I, grup 4, lletra l, de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental.  
La superfície del terreny construït és de 16.380 m², sobre un solar de 81.760 m². La qualificació urbanística del sòl és d'ús industrial.   
Les matèries primeres que intervenen són les argiles procedents de les explotacions mineres, els additius minerals (feldespats, arenes, carbonats i caolí) i l'aigua.   
Una part de l'aigua que es consumeix procedeix de dos pous d'aigua subterrània situats dins del recinte, que disposen d'una concessió de cabal total màxim anual de 237.600 m³; la resta són entrades d'aigües residuals industrials procedents d'altres societats (compostes per aigua i llots en suspensió) que es dediquen a la fabricació de paviments ceràmics, de les quals, Atomix, SA n'és el gestor autoritzat.  
Procés industrial de fabricació  
El procés de fabricació s'inicia amb la recepció dels camions que transporten argiles des de les pedreres fins a la zona d'abassegaments, on es descarreguen agrupades en piles segons les propietats d'aquestes.  
Les argiles es carreguen de les diverses piles en les proporcions adequades i alimenten els molins, on es molen per via humida. El producte que s'obté és una suspensió aquosa de les argiles, denominada barbotina.  
La barbotina es polvoritza en xicotetes gotes dins d'un corrent de gasos calents generats per la combustió del gas natural, les gotetes en suspensió perden aigua fins a convertir-se en partícules d'argila d'humitat adequada; aquest tipus d'assecatge es denomina atomització.  
L'energia del gas natural cremat s'empra per a generar energia elèctrica en una turbina.  
Les emissions atmosfèriques ixen a l'exterior per 8 xemeneies, procedeixen de la combustió del gas natural i gasoil i, a més, de l'aspiració de la zona de descàrrega de les sitges, de la zona de mòlta i dels atomitzadors 1 i 2.  
Els residus procedents de la mòlta, la neteja de les instal·lacions, les bombes de barbotina, els atomitzadors i els filtres de via humida es condueixen fins a basses amb agitadors, on es mesclen amb aigües residuals industrials procedents de clients que fabriquen revestiments ceràmics; una vegada homogeneïtzats, es bomben als molins per a ser reutilitzats en la producció d'argiles atomitzades. No es produeixen abocaments d'aigües residuals industrials, ja que es reutilitzen en el procés productiu.   
Les aigües residuals sanitàries s'aboquen directament a la xarxa municipal de clavegueram.   
Els residus urbans es dipositen en contenidors i són recollits per un gestor autoritzat; estan compostos per restes de menjar, envasos de begudes, etc.   
Els residus no perillosos estan constituïts pels rebutjos de la mòlta de l'argila, ferralla, contenidors flexibles no contaminats, paper i cartó no contaminats, cables, guies, fusta, rodaments de plàstic, teflons, espàtules, goma, corretges i PVC. S'emmagatzemen en contenidors específics i són retirats per un gestor autoritzat.  
Els residus tòxics i perillosos estan formats per bateries de plom, filtres usats, envasos metàl·lics, ceres i greixos usats, tubs fluorescents i làmpades de mercuri i aerosols.  
Les aigües pluvials de les cobertes s'escampen pel sòl i, juntament amb l'escorriment de la resta del solar, desguassen cap a les cunetes dels vials.   
Alternatives ambientals  
Com que es tracta d'una fàbrica establida i en funcionament des de fa anys, no procedeix analitzar les alternatives ambientals de l'emplaçament actual.  
El titular fabrica els productes amb les millors tècniques disponibles, per la qual cosa tampoc es plantegen alternatives a aquest aspecte.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
En data 28 de març de 2007 l'Àrea de Qualitat Ambiental remet l'estudi d'impacte ambiental, projecte bàsic i document de síntesi; sol·licita que se l'informe sobre la idoneïtat de la documentació.  
El 8 de maig de 2007 s'emet l'informe d'idoneïtat a l'Àrea de Qualitat Ambiental.  
En data 4 d'octubre de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental aporta el resultat del tràmit d'informació pública.  
2. Informació pública  
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions ni a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge ni a l'Ajuntament d'Onda.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'han realitzat peticions d'informació complementària.  
Informes sectorials  
No s'hi han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals ambientals   
Les instal·lacions se situen en terrenys de l'àmbit de la zona d'influència antròpica de la zona d'esmorteïment d'impactes, del Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de la Serra d'Espadà. Segons estableix l'article 70 de l'esmentat PORN, en aquests terrenys es considera compatible l'activitat, amb la qual cosa estableix el planejament urbanístic per al sòl no urbanitzable d'ús agrícola.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat   
La fabricació d'argiles atomitzades és una activitat que genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera, que en el cas d'Atomix, SA és l'impacte més important. També es produeixen xicotetes quantitats de residus, vibracions i contaminació acústica, però aquestes últimes es troben per sota dels llindars legals corresponents.  
Les aigües pluvials precipitades sobre les cobertes de les instal·lacions se sumen a la precipitació directa sobre la resta de la finca, i tot el conjunt discorre com un escorriment que desguassa a les cunetes dels vials.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer prohibeix l'abocament d'aigües i productes residuals a Atomix, SA de manera directa i indirecta sobre els llits públics i canals, sobre el terreny o en el subsòl, siga mitjançant evacuació, injecció o dipòsit.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut, generalment, identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental, excepte l'impacte causat per l'escorriment de la finca cap als vials.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Hi ha 22 basses subterrànies que contenen barbotina, tres basses d'aigües residuals industrials subterrànies que es generen a les instal·lacions i quatre dipòsits metàl·lics aeris per a emmagatzemar les aigües residuals industrials de clients. Les basses han sigut certificades per tècnics competents com a impermeables, estanques i estables estructuralment; no constitueixen un focus de contaminació per a les aigües subterrànies. No es produeixen abocaments d'aigües residuals industrials, ja que es reutilitzen en el procés de fabricació de l'argila atomitzada.  
El titular es compromet a controlar diàriament els nivells d'ompliment de les basses, setmanalment revisarà i mantindrà tots els elements de les basses i revisarà anualment les impermeabilitzacions.   
Els residus tòxics i perillosos se segreguen i emmagatzemen en palets, bidons metàl·lics de 200 litres, ecobidons de 1.000 litres i contenidors de cartó. Es classifiquen per tipus, s'emmagatzemen sota coberta sobre solera impermeable i són recollits per un gestor autoritzat abans de sis mesos. No s'han vist cubetes de protecció a les zones d'agrupació de residus desproveïdes de canaleta de seguretat.  
Atomix, SA, proposa un pla de vigilància ambiental setmanal consistent a inspeccionar visualment l'estat de tots els filtres i les xemeneies. Cada tres mesos s'inspeccionarà l'estat dels filtres i es greixaran i verificaran els components d'aquests. Es realitzaran mesuraments d'autocontrol anuals de les emissions procedents dels filtres pels quals passe un cabal comprés entre 10.000 i 30.000 m³N/h; cada tres anys es realitzaran mesuraments d'autocontrol de tots els focus potencialment contaminants.  
El titular s'obliga a complir l'article 33, de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, ja que portarà al dia el llibre de registre d'emissions amb el mesurament d'aquestes en cada un dels focus emissors de contaminants segons el model de l'annex lV. Els mesuraments els realitzarà un organisme de control autoritzat, que verificarà que els nivells són inferiors als llindars legals establits en el punt 27 de l'annex IV, del Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció de l'ambient atmosfèric. L'últim control l'ha realitzat una OCA l'any 2005, i els resultats indiquen que els contaminants analitzats compleixen els límits permesos per la legislació vigent.  
L'alçària de les xemeneies dels focus 5 i 6, calculada d'acord amb l'annex II, de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, donen valors que són majors que l'alçària real d'aquestes.  
El titular disposa del permís municipal per a l'abocament de les aigües residuals sanitàries a la xarxa de clavegueram públic.  
Atomix, SA disposa de l'autorització administrativa per a realitzar operacions de valoració del residus amb els codis LER següents: 08 02 02 llots aquosos que contenen materials ceràmics; 08 02 03 suspensions aquoses que contenen materials ceràmics; 10 12 01 residus de la preparació de mescles abans del procés de cocció, i 10 12 03 partícules i pols.  
El titular acredita la reutilització dels envasos de silicats i derivats que li subministra el seu proveïdor.  
Les aigües pluvials de tot el solar es concentren per escorriment a les cunetes dels vials perifèrics, i tendeix a concentrar-se l'escorriment dels abassegaments a la cuneta del vial situat a l'est. No hi ha mesura correctora per a recollir l'aigua i eliminar les argiles en suspensió.  
Les emissions acústiques diürnes i nocturnes no sobrepassen els nivells de recepció externs de l'annex II, taula 1, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Els mesuraments els realitza un organisme de control autoritzat, l'últim el va realitzar l'any 2006.   
Les instal·lacions disposen de tres equips de transferència de massa d'aigua en corrent d'aire, amb producció d'aerosols, la qual cosa implica un risc de producció de legionel·losi. El titular adjunta certificats de neteja i desinfecció química realitzats al mes de novembre de 2006 i es compromet a controlar la Legionella pneumophila, segons el que estipula el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control d'aquesta.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I, grup 4, lletra l, de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell; segons es desprén de l'article 1, punt 1, de la Llei 6/2001, de 8 de maig.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que hi siguen preceptives, el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada de la societat Atomix, SA, sempre que el projecte es desenvolupe segons les mesures correctores i altres prescripcions establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'han de complir les condicions següents:  
1. En el termini màxim d'un any des de l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, Atomix, SA ha de presentar a la Direcció General per al Canvi Climàtic d'aquesta Conselleria un pla d'adaptació dels abassegaments, perquè les operacions realitzades en aquests tinguen lloc en naus tancades i en depressió.  
2. S'han de construir dues rases a les proximitats del límit oriental de la finca, ambdues aniran orientades paral·lelament al vial que uneix els carrers Navarra i camí del Colador, i discorreran al llarg del límit dels abassegaments. Les dues rases s'han de construir a distinta cota i la profunditat aproximada d'aquestes serà d'uns 70 centímetres, amb una amplària mínima d'un metre. S'han de netejar els sediments acumulats a les dues rases per a preservar-ne el funcionament.   
3. Els vials pavimentats de les instal·lacions s'han de mantenir lliures de pols durant la jornada laboral.  
4. Atomix, SA, ha d'incrementar l'alçària de les xemeneies dels focus 5 i 6 (situades als atomitzadors 2 i 3 respectivament), perquè siga major que l'alçària teòrica calculada d'acord amb l'annex II de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, del Ministeri d'Indústria, sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial.  
5. La cota màxima dels abassebaments s'ha de mantenir en tot moment tres metres per sota de l'altura de les pantalles tallavents pròximes.  
6. A l'eixida dels abassegaments s'ha d'instal·lar un sistema per via humida per a netejar els pneumàtics i els baixos dels camions. L'esplanada d'entrada a les instal·lacions ha d'estar permanentment neta d'argiles.  
7. Els dipòsits d'oli situats a la nau de les pales carregadores han d'emprar cubetes de seguretat o, si no n'hi ha, s'ha de construir una xicoteta canaleta perimetral. Els dipòsits d'oli situats a l'entrada del taller han de col·locar-se sobre cubetes col·lectores de vessaments.  
8. Els dipòsits de residus han de disposar d'etiquetes o rètols on se n'explique el contingut.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 25 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 204/3905-NDF  
Títol: Pla especial del Paratge Natural Municipal Rambla de Sellumbres   
Promotor: Ajuntaments de Castellfort, Cinctorres i Portell de Morella  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana  
Localització: termes municipals de Castellfort, Cinctorres i Portell de Morella (Castelló)  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte del pla especial és el de conservar, protegir i millorar l'estat dels recursos naturals, els ecosistemes i les espècies que hi ha en aquest, alhora que es respon a la necessitat de dotar la població, des de la perspectiva del desenvolupament sostenible, del coneixement i el gaudi de la naturalesa, d'una àrea que reuneix notables valors ecològics, paisatgístics i culturals.   
L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal Rambla de Sellumbres, amb una superfície de 1.194,4 hectàrees, es correspon amb les forests d'utilitat pública Pinaret, Rambla de Sellumbres, Serra Simona, Clot d'Avellaners, el Bovalar de Castellfort, Mas de Falcó i Sellumbres, a excepció de la parcel·la 123 b del terme municipal de Portell de Morella, situada a la forest Rambla de Sellumbres; els límits del paratge natural els constitueixen els que es detallen a continuació:   
- Al nord, la delimitació del paratge coincideix aproximadament amb els límits dels termes municipals de Portell i Castellfort; no obstant això, s'inclou una part de la forest d'utilitat pública Sellumbres (CS-25) del terme municipal de Cinctorres.   
- Per l'est, a la part més meridional, el límit se situa a la partida de les Cometes; mentre que a la part central d'aquest el límit del paratge discorre pròxim al llit del barranc del Molar i, a la part septentrional, el límit, en gran part, coincideix amb el barranc de la Rambleta.   
- Al sud, el límit arriba fins la partida de Serra Simona.   
- Cap a l'oest el límit se situa a les vessants d'exposició est, les quals, desguassen a la Rambla de Sellumbres.   
A efecte urbanístic, el pla especial manté la qualificació dels sòls de la totalitat del paratge natural municipal, d'acord amb els tres plans urbanístics vigents; concretament i d'acord amb els informes tècnics municipals:  
- Al terme municipal de Castellfort, les parcel·les es troben classificades com a sòl no urbanitzable, amb la qualificació d'especialment protegit per l'interés paisatgístic, i sòl no urbanitzable protegit per afecció de llits, riberes i embassaments.   
- Al municipi de Cinctorres la qualificació dels terrenys es correspon amb sòl no urbanitzable de protecció de llits i barrancs, i sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal.   
- Al terme municipal del Portell de Morella, els terrenys municipals inclosos en l'àmbit del paratge, es classifiquen com a sòl no urbanitzable.   
El pla especial desenvolupa una sèrie de determinacions relatives als usos i activitats com també a la gestió del paratge; es distingeixen dues zones dins d'aquest, una àrea forestal i una àrea d'ús públic; cosa que permet integrar criteris de conservació i ús públic a la totalitat de l'àmbit considerat. Exposat de manera molt general, pot destacar-se que en l'àrea forestal es permeten tots aquells usos destinats a afavorir la conservació i potenciació dels valors naturals, com també el manteniment en tot moment dels diversos processos ecològics que es desenvolupen i la diversitat ecològica que hi haja al paratge. Pel que fa a l'àrea d'ús públic, s'estableix el manteniment de l'ús social, com també el gaudi de la naturalesa que en l'actualitat es desenvolupa en l'entorn on se situa el refugi forestal Mas de Falcó.   
Pel que fa al contingut de la normativa reguladora dels usos i de la gestió del paratge, s'hi estableixen dos apartats fonamentals. En el primer s'estableixen les normes generals per a la protecció de recursos generals i la regulació de determinades activitats susceptibles d'incidir en el medi natural; i en el segon apartat normatiu s'estableixen normes específiques dirigides a la protecció dels espais en funció dels valors que presenten.  
Tramitació administrativa  
En data 4 d'octubre de 2007, el Servei de Parcs Naturals, de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, va remetre aquest projecte, i s'hi inclogué el corresponent estudi d'impacte ambiental, projecte de pla especial i expedient administratiu, constituït pels certificats i informes que a continuació es detallen:   
- Certificat municipal de data 3 d'octubre de 2007, subscrit per la secretària de l'Ajuntament de Castellfort i l'alcalde de l'esmentada localitat, en el qual s'exposa que el procediment d'exposició al públic d'aquest projecte de pla especial s'ha efectuat mitjançant la inserció del corresponent edicte en el DOCV número 5587, de data 29 d'agost de 2007; sense que s'hi haja presentat cap al·legació respecte d'això.   
- Certificat municipal de data 15 de maig de 2007, subscrit pel secretari-interventor de l'OFISAM de Morella i l'alcalde de la localitat de Castellfort, en el qual s'exposa l'acord adoptat pel Ple en la sessió celebrada el 14 de maig de 2007, relatiu a l'aprovació del projecte i consegüentment la decisió d'iniciar la tramitació de la declaració com a Paratge Natural Municipal Rambla de Sellumbres situada als termes municipals de Castellfort, Cinctorres i Portell de Morella. Així mateix, també s'hi adjunten els corresponents certificats dels acords plenaris relatius a l'aprovació del paratge natural municipal i l'inici de la tramitació d'aquest, dels Ajuntaments de Portell i Cinctorres, de dates 9 de maig i 8 de maig de 2007, respectivament.   
- Certificat de l'Ajuntament de Cinctorres, de data 30 de març de 2007, respecte a la titularitat pública i a la qualificació urbanística dels terrenys inclosos en l'àmbit d'aquest pla especial, en el qual se subscriu el que a continuació es transcriu:   
«Els terrenys del paratge Rambla de Sellumbres són de propietat municipal i es disposa de les autoritzacions i concessions administratives que són necessàries per a la declaració de paratge natural, i no hi ha en aquest moment servituds elèctriques ni de telefònica, ni cap altra que impedisca la disponibilitat immediata dels terrenys, de conformitat amb el que disposa l'article 7.3 del Reial decret 665/90, de 25 de maig.»  
«Segons el Pla general d'ordenació urbana de Cinctorres, el paratge de la Rambla de Sellumbres té la següent qualificació urbanística:  
- Sòl no urbanitzable de protecció de llits i barrancs; les condicions específiques per a aquest tipus de sòl són les que determina la Llei 29/1985, d'aigües, i el Reglament de domini públic hidràulic.  
- Sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal.»  
- Certificat de l'Ajuntament de Castellfort, de data 15 de març de 2007, en el qual se subscriu que:  
a) D'acord amb el Pla general d'ordenació urbana de l'esmentat terme municipal, la totalitat de les parcel·les que formaran part del paratge natural es troben situades en sòl classificat com no urbanitzable, amb la qualificació d'especialment protegit per l'interés paisatgístic d'aquestes i per afecció de llits, riberes i embassaments.   
b) Figuren a nom de l'Ajuntament de Castellfort les parcel·les següents:  
- Parcel·les 18 i 9041 del polígon 12 (Serra Simona i CM Portell-Vilafranca)  
- Parcel·la 2 del polígon 13 (Serra Simona)  
- Parcel·les 1, 3, 31 i 9021 del polígon 15 (Mas de Segura, Serra Simona i CM. Castellfort-Portell)  
- Parcel·la 1 del polígon 16 (Clot d'Avellaners)  
Figura com a bé comunal la parcel·la 41 del polígon 15 (Mas de Segura).  
- Certificat de l'Ajuntament de Portell, de data 13 de març de 2007, en el qual s'acredita que segons les normes urbanístiques municipals, els terrenys objecte de la declaració i gestió de paratge natural municipal es troben en sòl no urbanitzable.   
- Certificat de l'acord plenari d'aprovació del protocol de col·laboració entre la Generalitat Valenciana i l'Ajuntament de Cinctorres, de data 20 de febrer de 2007, per a la declaració del paratge natural.  
- Sol·licitud d'informe de l'Ajuntament de Castellfort a la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre, de data 22 de juny de 2007; no obstant això, no consta en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, en data de hui, que s'haja remés l'esmentat informe.   
- Informe subscrit pel Cap d'Àrea d'Indústria i Mines, de data 18 de juliol de 2007, en el qual se certifica que no hi ha constància de cap dret miner que quede afectat per aquest pla especial.   
- Criteri de conformitat positiu, emés per la Direcció General d'Ordenació del Territori, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de 23 de maig de 2007, en el qual es resol informar favorablement la iniciativa dels ajuntaments per a la declaració de paratge natural municipal de l'espai referit, d'acord amb el que disposa l'article 4 del Decret 161/2004, del Govern valencià, de regulació dels paratges naturals municipals.   
Consideracions ambientals  
1. El paratge, a nivell geomorfològic, es caracteritza per presentar una topografia abrupta en què predominen els afloraments de materials calcaris; són destacables els elevats pendents del llit de la Rambla de Sellumbres.   
2. Respecte a la vegetació que hi ha en aquest, es consideren com a formacions més rellevants i predominants les de carrascars i els pinars de pi negre; i en menor grau les formacions de rouredes de Quercus faginea, ja que es presenten exemplars de forma més aïllada, sense arribar a constituir masses de major entitat.   
En matèria de flora endèmica, rara o amenaçada, tal com consta en l'estudi d'impacte ambiental presentat, s'han identificat al paratge set espècies protegides per l'Ordre de 20 de novembre de 1985, de la Comunitat Valenciana; i presenten un major grau de protecció el grèvol (Ilex aquifolium), en prohibir-se'n la recol·lecció, tala, desarrelament, i la comercialització de les parts i llavors d'aquest.   
3. Pel que fa a les espècies animals que hi ha al paratge natural municipal, s'ha destacat en estudi presentat, l'abundància de l'ornitofauna; s'incloen diverses espècies que requereixen de l'adopció de mesures de protecció i conservació, en presentar un alt grau d'amenaça.  
4. Tant en l'estudi d'impacte ambiental com en el projecte de pla especial, s'inclou un apartat relatiu a la descripció dels jaciments arqueològics localitzats en l'àmbit del paratge, com també la normativa corresponent a la protecció del patrimoni cultural (secció sisena del capítol 1, normes sobre protecció de recursos de domini públic, del títol II, normes generals de regulació d'usos i activitats).   
S'ha realitzat una descripció dels jaciments arqueològics inclosos al paratge; que són els que s'enumeren a continuació:  
- Mas de Falcó (Castellfort)  
- Fossar dels Moros (Cinctorres)  
- Costa de l'Albardó (Cinctorres)  
- Turó de la Barcella (Portell de Morella)  
- Abric del Turó de la Barcella (Portell de Morella)  
Encara que als tres municipis hi ha una gran varietat de béns declarats d'interés cultural, i béns etnològics, cap d'aquests es troba inclòs dins dels límits del paratge.  
5. L'activitat cinegètica es practica en tot l'àmbit del paratge ja que coincideix amb tres vedats de caça; cada un d'ells està regulat pel corresponent pla tècnic d'activitat cinegètica.   
6. Respecte a la pràctica del senderisme, al paratge es troben la senda PR-CV-308 i el PR-CV-332. El primer d'aquests constitueix una senda homologada que uneix el municipi de Castellfort amb el mas d'en Costa, de Cinctorres; mentre que el PR-CV-332 és una senda de xicotet recorregut que travessa les forests Rambla de Sellumbres i Serra Simona en l'itinerari d'aquestes des de Portell de Morella a Castellfort.   
7. Respecte a les infraestructures per a la generació d'energia eòlica, d'acord amb la zonificació establida pel Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, l'àmbit del paratge està considerat com a zona no apta per a l'aprofitament eòlic pels valors naturals que alberga.   
8. Al terme municipal de Castellfort, el paratge està afectat pels camins ramaders denominats assegador del Planiol, assegador del Tossal d'Aguilar, assegador del Barranc d'Avellaners, assegador de Cinctorres i assegador del Barranc dels Serradors. Discorren pel municipi de Portell de Morella l'assegador de l'Albereda, l'assegador del Camí de Castellfort, l'assegador de les Artigues al Mas de Ferrers, l'assegador del camí del Mas de Blai, l'assegador de les Socarrades i l'assegador de la Caldereta.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
3. En l'expedient s'han observat els tramites previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
4. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
5. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com per particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
Basant-me en tot l'anteriorment exposat i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la següent :  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla especial del Paratge Natural Municipal Rambla de Sellumbres, als termes municipals de Castellfort, Cinctorres i Portell de Morella (Castelló), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental presentat i els condicionants i modificacions establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.   
Segon  
Se supedita l'execució d'aquest projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Respecte a l'àmbit del paratge natural municipal, aquest es considera acceptable sense perjudici que hi ha altres zones al municipi amb igual o major valor que reben o poden rebre mesures de conservació i protecció iguals o superiors a les proposades en aquest pla a través de diversos mitjans legalment establits.  
2. S'ha d'incorporar a la normativa del pla especial totes aquelles consideracions que s'establisquen en el corresponent informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre.   
3. S'ha de revisar el que estableixen els diversos subapartats integrants de l'article 4 del pla especial (efectes d'aquest) per a evitar possibles contradiccions entre aquests, o puguen originar-se confusions pel que fa a la interpretació. Per això, ha de quedar prou clar, i prevaler, tal com s'estableix en l'article 4.3, la determinació fonamentada en la idea que el planejament municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'aquest pla especial ha d'ajustar-se a les determinacions protectores hi contingudes, i assignar les classificacions i qualificacions del sòl d'acord amb les normes i criteris establits en el pla especial, de manera que s'hi respecten les limitacions d'ús imposades.  
4. Ha de revisar-se la redacció de l'article 5 del pla especial i modificar-lo, de manera que es complisca el que estableix la vigent legislació d'impacte ambiental quant a:  
- Estaran sotmesos a declaració d'impacte ambiental els plans generals i les revisions d'aquests, en tot cas. Igualment s'han de sotmetre a declaració d'impacte ambiental les modificacions del pla general només quan afecten sòl classificat com a no urbanitzable, i els plans parcials i plans especials, incloent-ne les modificacions. En conseqüència s'han de considerar també revisions i modificacions del pla especial, i per tant sotmeses a declaració d'impacte ambiental, les alteracions dels límits de les zones de protecció assenyalades en aquest que puga introduir el planejament que s'aprove amb posterioritat, fins i tot encara que comporten un augment de les condicions de protecció o un increment de la superfície protegida.  
5. Respecte a les activitats d'urbanització i edificació de la secció vuitena de la normativa del pla especial s'ha de tenir en compte que a l'efecte urbanístic el pla especial qualifica els terrenys com a sòl no urbanitzable de protecció, i respecte a l'edificació, pel que fa a les excepcions per a equipament públic estaran permeses les de nova planta sempre que no en siga possible la instal·lació en un altre tipus de sòl fora de l'àmbit del paratge. Així mateix, respecte a la rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents en l'àmbit del paratge, aquestes estaran permeses sempre que l'ús a què es destinen aquestes estiga permés per la normativa del pla especial en funció de la zona que es tracte, i hauran d'obtenir, en tot cas, informe favorable del Servei de Parcs Naturals.  
6. Respecte a l'ús públic del paratge, aquest ha de ser d'acord amb els usos permesos en sòls protegits, en especial amb les activitats recreatives i esportives que puguen dur-se a terme en l'àmbit del paratge.  
En l'apartat B de la secció setena es fa menció a allotjament turístic i altres activitats hostaleres i recreatives vinculades a construccions; concretament, en l'article 45 es fa referència a activitats recreatives i d'esplai vinculades a construccions, i no es defineix de quin tipus d'activitats es tracta. Per la qual cosa ha de concretar-se en la normativa que les activitats recreatives han de ser exclusivament les pròpies d'aquests espais protegits.   
7. Prèviament a qualsevol actuació que puga afectar jaciments arqueològics inclosos en l'àmbit del paratge, ha d'obtenir-se informe favorable de la Conselleria de Cultura. Igualment, es considera que les rehabilitacions i actuacions sobre construccions tradicionals que hi ha en l'àmbit del pla especial han de ser en tots els casos prèviament informades per l'òrgan amb competència substantiva en la matèria.  
8. Respecte a les activitats agràries a les quals s'al·ludeix en l'article 31.1 (tipus de cultius i incompatibilitats) ha de corregir-se'n la redacció en el sentit següent: s'han de considerar compatibles en l'àmbit del pla el manteniment de les activitats agràries que es registren en el moment de l'aprovació d'aquest, sempre que siguen compatibles amb el planejament en vigor i hagen obtingut les autoritzacions corresponents, com també l'avaluació d'impacte ambiental favorable si cal.   
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 22 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.