Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 10043, del 19-02-2025 (2025/1119)

RESOLUCIÓ d'11 de gener de 2025, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig per a la captació d'aigües subterrànies en el polígon 40, parcel·la 65, de la partida de les Voltes, del terme municipal de Vistabella del Maestrat (Castelló). Expedient: (3349286) 190/2023/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   10756

Data del DOGV
:   19-02-2025

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2025/1119

CVE
:   KRCM-S-4916-7337

Data del document
:   11-01-2025

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Vistabella del Maestrat
    * impacte ambiental

«Informe d’impacte ambiental

Expedient: (3349286) 190/2023/AIA.

Títol: Sondeig per a la captació d’aigües subterrànies.

Promotor: María Isabel Villalba Gotor.

Òrgan substantiu: Servici Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló (ASOSUB/2023/72/12).

Localització: Partida de les Voltes, polígon 40, parcel·la 65, Vistabella del Maestrat (Castelló).

Antecedents i tramitació administrativa

El 15.11.2023, el Servici Territorial d’Indústria, Energia i Mines (d’ara en avant, STIEM) de Castelló va traslladar a l’òrgan ambiental l’expedient a fi de sotmetre’l al procediment d’avaluació ambiental simplificada, d’acord amb la Llei 21/2013, de 9 de desembre (d’ara en avant, LAA), i el Reial decret 445/2023, de 13 de juny. L'expedient es va completar amb la documentació remesa el 14.12.2023 i el 26.12.2024 pel STIEM (òrgan substantiu).

En els termes de l'article 46 de la LEA, es formulen consultes en data 30.11.2023 a l'Ajuntament de Vistabella del Maestrat i a la Direcció General de Medi Natural i Animal. En data 01.03.2024 es va formular una consulta idèntica a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX). Transcorregut el termini corresponent, s'ha rebut un informe, de 25.02.2024, del Servici Territorial de Medi Ambient de Castelló, d'avaluació de les repercussions en la Xarxa Natura 2000, de caràcter favorable. La CHX emet un informe, de data 22.04.2024, el qual conclou que, en tot cas, prèviament a l'inici dels treballs en la zona de policia de llit públic, s'haurà de comptar amb l'autorització de l'organisme de conca. D'igual manera, l'informe establix que el dret a l'ús de l'aigua es veu reconegut en l'article 54.2 del text refós de la Llei d'aigües, sempre que es complisquen els requisits establits i no se sobrepasse el volum anual total de 7.000 m³. Per això, la disponibilitat del recurs queda supeditada a un dret que el titular podria adquirir per disposició legal tramitant la inscripció de la captació en el Registre d'aigües. No s'ha rebut contestació per part de l'Ajuntament.

La informació que conté l’expedient aporta elements de juí suficients per a continuar amb el procediment d’avaluació ambiental simplificada.

Criteris ambientals

Característiques del projecte

L'objecte del projecte és la perforació per a la captació d'aigües subterrànies en la parcel·la 65, polígon 40, del terme municipal de Vistabella del Maestrat (Castelló), que compta amb 2.960 m² de superfície. La destinació de l'aigua extreta és el reg d'una plantació d'alzines tofoneres micorrizades cultivades en esta parcel·la. Per a abastir-la es requerix una aportació hídrica anual de 296 m³ aproximadament.

Es pretén realitzar un sondeig de 100 metres de profunditat. La perforació es realitzarà pel sistema de rotopercussió pneumàtica amb martell o tricon en fons de 250 mm de diàmetre. Si el sondeig resulta positiu, s'intubarà definitivament amb una canonada d'acer de 200 mm de diàmetre i 4 mm de grossària, ranurada per al pas de l'aigua. La col·locació de les canonades es realitzarà mitjançant soldadura. S'equiparà amb una bomba submergible per a il·luminar l'aigua a l'exterior. L'espai anul·lar entre la paret del sondeig i la canonada estarà cimentat en el seu tram superior per a aïllar l'aqüífer de possibles contaminacions. Es netejarà el sondeig dels detritus i llots mitjançant aire comprimit, per escombratge de fons, i es procedirà a un aforament de cabals. Es preveu obtindre'n un cabal de 4 l/s. L'explotació de l'aqüífer s'ajustarà a la concessió administrativa d'aigües subterrànies que s'atorgue.

Es durà a terme un seguiment adequat de les obres durant la perforació a fi d'anar completant la informació hidrogeològica de l'obra i poder prendre sobre el terreny les decisions tècniques i de seguretat més adequades en cas d'incidències o imprevistos.

S'estima un volum de generació de residus de perforació de 5 m³, que es reutilitzaran íntegrament en la mateixa parcel·la, ja que la calcària triturada, producte de la perforació, és adequada per al cultiu de les alzines.

Ubicació del projecte

El sondeig es projecta en la partida de les Voltes, parcel·la 65, polígon 40, en el terme municipal de Vistabella del Maestrat (Castelló). El punt de perforació es localitza en les coordenades UTM (ETRS89; fus 30): X = 729.066 m, Y = 4.465.467 m i Z = 1.141 m. L'accés es realitzarà per la CV-728, utilitzant la xarxa bàsica de carreteres de la Comunitat Valenciana.

El projecte es localitza a l'interior d'un espai protegit de la Xarxa Natura 2000, per la qual cosa, en compliment de les competències en matèria d'avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, el Servici Territorial de Medi Ambient de Castelló va emetre un informe ambiental en relació amb els impactes ambientals significatius que l'execució del projecte pot generar sobre els espais protegits de la Xarxa Natura 2000, del qual es desprén el següent:

– La parcel·la on està previst el sondeig i posterior perforació se situa dins de la ZEPA ES5223004 Penyagolosa, definida en l'Acord de 5 de juny de 2009, del Consell, d'ampliació de la Xarxa de Zones d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) de la Comunitat Valenciana. La zona alberga importants poblacions d'aus rapaces: àguila serpera (*Circaetus gallicus*), àguila reial (*Aquila chrysaetos*), àguila cuabarrada (*Aquila fasciata*), àguila calçada (*Hieraaetus pennatus*), falcó pelegrí (*Falque peregrinus*), brúfol (*Bubo bubo*) i altres. Inclou, aproximadament, el 9 % de les parelles nidificants i el 9 % de les colònies de voltor (*Gyps fulvus*) en la Comunitat Valenciana. També destaca la presència de còlbit negre (*Oenanthe leucura*) i gralla de bec roig (*Pyrrhocorax pyrrhocorax*).

– També es localitza dins del LIC ES5223004 Penyagolosa declarat per l'Acord de 25 d'abril de 2014, del Consell, pel qual s'adeqüen els espais protegits de la Xarxa Natura 2000 marins i maritimoterrestres al repartiment de competències en el medi marí establit en la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat. L'espai protegit inclou el massís de més de 1.800 metres d'altitud que fa de divisòria entre les serres de Gúdar i Javalambre i les muntanyes ibèriques prelitorals. Alberga endemismes compartits amb les serres esmentades, així com restes de flora eurosiberiana, presència de micromamífers i rèptils molt escassos en el territori per la seua distribució al nord.

– Consultat el Banc de dades de biodiversitat de la Generalitat, les espècies de fauna prioritària (\*) i/o catalogades en el Llistat d'espècies silvestres en règim de protecció especial presents en la zona d'actuació són les següents: *Caprimulgus europaeus*  (\*) (enganyapastor), *Athene noctua*  (mussol comú), *Otus scops*  (xot) i *Strix aluco*  (caro). Totes estes espècies d'aus són de comportament principalment nocturn i, en conseqüència, no és previsible l'afecció directa als seus exemplars pel desenrotllament de les obres mentres s'executen en període diürn. L'època de festeig i reproducció se situa a partir de març o abril en la majoria dels casos, i exhibix un marcat caràcter territorial especialment en el cas del caro i el xot.

– L'actuació es projecta en àrea de protecció paisatgística de la zona d'influència establida pel PORN del Massís del Penyagolosa, on estan permesos, sense més condicionants que els establits per les respectives normatives sectorials i planejaments urbanístics municipals, tots aquells usos i activitats que en les normes generals del PORN no figuren expressament com a prohibits o condicionats per a esta subzona d'ordenació, o bé per a la zona d'influència (ZI) en el conjunt. En este sentit, el volum d'aigües a extraure de la captació projectada no ha d'alterar o dificultar la disponibilitat de recursos hídrics subterranis, a més de ser compatible amb el manteniment de la qualitat de les aigües freàtiques i dels cabals d'eixida adequats per al proveïment actual de les necessitats de l'entorn.

– L'actuació es localitza en un entorn de cultius de plantacions de carrasca tofonera, tant agrícoles com de plantacions forestals temporals, a una distància d'entre 300 i 500 metres de sòl forestal ordinari, d'acord amb el PATFOR. No hi ha afecció a vies pecuàries, forests públiques, microreserves de flora, reserves de fauna, ni a sòls afectats per incendis forestals.

Atesa la classificació segons el Pla hidrològic 2022-2027 de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, el sondeig captarà aigües de la massa d'aigua subterrània denominada Mosquerola, amb codi 080.104, de tipus permeable, en bon estat quantitatiu, qualitatiu (químic) i global.

Consultat el Visor de Cartografia de la Generalitat Valenciana, el sondeig es projecta en sòl rural comú, en un entorn ondulat litològicament format per arenes i llims. La permeabilitat del sòl és molt alta. L'accessibilitat als aqüífers és mitjana i també és mitjana la vulnerabilitat dels aqüífers a la contaminació de les aigües subterrànies per activitats urbanístiques. Pel que fa a la recàrrega dels aqüífers, es considera una àrea estratègica de tipus 1, en les quals és convenient mantindre el volum de recàrrega dels aqüífers i no introduir-hi noves fonts de contaminació que pogueren afectar-ne la qualitat.

La parcel·la se situa en l'endorreisme de Vistabella, zona afectada de perillositat d'inundació de nivell 6, és a dir, freqüència baixa (període de retorn en 100 i 500 anys) i calat baix (inferior a 0.8 m), amb risc d'inundació molt baix, segons el Pla d'acció territorial sobre prevenció d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Consultada la cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables, de major escala que la del PATRICOVA, en períodes de retorn de fins a 500 anys, no s'observa perillositat d'inundació ni risc a la població, a activitats econòmiques o a àrees d'importància mediambiental.

Característiques de l’impacte potencial

El document ambiental analitza, segons el Pla de seguiment de 2022-2027 de la CHX, les característiques i balanços entre recursos i pressions de la massa d'aigua objecte de l'extracció. Conclou que la massa d'aigua de Mosquerola té un nivell d'explotació baixa que justifica la viabilitat del projecte. La captació de l'aigua proveirà regs d'una superfície de cultiu inferior a una hectàrea que no produiran impactes ambientals negatius a causa dels excedents de la massa d'aigua que es pretén explotar. No existixen pous de captació o llits a una distància inferior a 100 metres ni es planteja l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l’ús i el consum de recursos naturals (aigua) entren en les competències directes de l’organisme de conca. De conformitat amb el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s’aprova el text refós de la Llei d’aigües, no es pot iniciar la construcció d’una obra hidràulica que comporte la concessió de nous usos de l’aigua sense que, prèviament, s’obtinga o es declare la concessió, l’autorització o la reserva demanials corresponents (article 123).

En relació amb l'emissió de pols a l'atmosfera i el seu impacte sobre l'aire, flora i fauna (impactes valorats com a compatibles), es dotarà la infraestructura de perforació de captadors de pols. En relació amb les aigües subterrànies, es dissenyarà una embocadura per a la perforació del sondeig que impedisca l'abocament de substàncies contaminants a les aigües subterrànies, els fluids que s'utilitzen durant la perforació per al sosteniment de les parets del sondeig i la refrigeració de la ferramenta de perforació seran biodegradables, l'explotació de l'aqüífer s'ajustarà a la concessió administrativa d'aigües subterrànies que s'atorgue i el segellament de la captació en la fase d'abandó serà objecte d'un projecte específic que haurà de comunicar-se a l'organisme de conca en el qual s'utilitzaran materials inerts per a evitar la contaminació d'estes aigües.

S'hi inclou un annex a fi d'establir les normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que han d'observar-se en l'execució del sondeig projectat per a garantir una adequada conservació dels terrenys forestals. Així mateix, s'hi inclou un estudi de seguretat i salut en el qual s'identifiquen i avaluen els riscos als quals estaran exposats els treballadors.

El programa de vigilància ambiental contempla l'aplicació del pla de seguretat i salut aprovat per la direcció d'obra, així com el compliment de la normativa en matèria de seguretat en prevenció d'incendis forestals. Durant la fase d'explotació de l'aqüífer, el sondeig quedarà habilitat amb una sonda que permeta controlar periòdicament l'evolució del nivell piezomètric i la qualitat de les aigües.

Segons es desprén de l'Informe d'afeccions a espais de la Xarxa Natura 2000 que consta en l'expedient, «els principals impactes que l'execució del projecte pot causar sobre els valors ambientals i naturals que justifiquen la protecció de l'espai natural protegit on es projecten els treballs són respecte de les espècies de fauna i flora prioritària i/o catalogada present en la zona.

Durant la fase d'execució de les obres els principals impactes previstos sobre la fauna seran l'emissió de pols i partícules a l'atmosfera, així com la generació de sorolls i vibracions a causa de l'ús de màquina perforadora per a rotopercussió amb martell en fons i compressor d'aire comprimit. D'acord amb la memòria del projecte en relació amb les mesures de caràcter preventiu, no s'indica que el compressor a utilitzar dispose de silenciador homologat, element que permetria reduir el potencial impacte acústic previst.

La superfície afectada serà l'ocupada pels equips de perforació, canonada i maquinària auxiliar. Tampoc es fa referència a la previsió d'instal·lació de bassa de recollida de llots procedents de la perforació, amb un volum estimat de 5 m³.

Estos impactes incidiran, puntualment i temporalment, sobre la fauna i biodiversitat de l'entorn, més tenint en compte la proximitat de l'època de reproducció de certes aus presents en la zona. No obstant això, i a causa de la reduïda extensió i duració de les obres (màxim dos mesos i mig) seran de caràcter mínim i reversibles si es realitzen amb mesures que permeten reduir els potencials impactes ambientals, especialment si es prenen mesures de reducció de l'impacte acústic previst, com ara el silenciador del compressor i la bassa impermeabilitzada per a la recollida temporal dels llots procedents de la perforació.

Així mateix, poden provocar-se abocaments accidentals, procedent dels olis i carburants de la mateixa maquinària, que afecten el sòl, i puntualment, l'aqüífer subjacent.»

Este informe ambiental conclou que «l'execució del projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 d'acord amb el que s'establix en l'article 46.4 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i la biodiversitat.» En conseqüència, i d'acord amb el que establixen els articles 6 i 7 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, es considera que l'actuació sol·licitada no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000, sempre que es complisquen els condicionants següents:

a. Pel fet de situar-se l'actuació en zona ZEPA, els treballs de perforació es realitzaran preferiblement fora del període general de nidificació de les aus, que va de març a juliol, els dos inclusivament. En qualsevol cas, es procurarà la generació del soroll mínim indispensable per a la realització dels treballs i durant el menor temps possible, requerint autorització expressa d'esta conselleria si els treballs hagueren de realitzar-se dins del període esmentat.

b. Durant l'execució dels treballs s'evitarà qualsevol acció que provoque o puga provocar la contaminació de sòls i subsols amb risc per a hàbitats i espècies. Serà incompatible tot tipus d'abocament sòlid o líquid potencialment contaminant sobre estos elements, o la seua incorporació al subsol mitjançant qualsevol procediment.

c. El corresponent instrument d'intervenció ambiental haurà de preveure l'adopció de mesures destinades a reduir, en la mesura que siga possible i d'acord amb la vigent normativa de contaminació acústica, l'emissió de sorolls i pertorbacions a l'entorn, així com mesures destinades a l'emmagatzematge dels llots en condicions de seguretat.

d. L'aprofitament d'aigües haurà de disposar de la corresponent concessió d'aigües subterrànies emesa per l'oficina de planificació hidrològica de l'organisme de conca competent, on conste el volum màxim anual (en m³/any), el cabal màxim instantani (en l/s) i les característiques tècniques de la captació.

e. En cas d'incompliment dels condicionants indicats, no es podrà garantir l'exclusió d'afecció en pròxims projectes de prospecció d'aigües subterrànies i, per tant, estos quedaran sotmesos a una detallada i adequada avaluació de repercussions sobre espais de la Xarxa Natura 2000, d'acord amb l'article 6 i següents del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell.

Conclusió

En els termes previstos en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, i considerant els criteris de l'apartat a de l'annex III d'esta, es pot concloure que el projecte no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requerix avaluació d'impacte ambiental ordinària.

Consideracions jurídiques

El projecte d'ampliació de l'activitat constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2 de la LEA, en concordança amb el grup 3, epígraf a) 3r del seu annex II. L’expedient ha seguit el tràmit d’avaluació d’impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2, del títol II de la LEA.

L'article 129 del Decret 173/2024, de 3 de desembre, del Consell, pel qual establix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, establix que la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori exercix les funcions en matèria d'avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.

Per tot el que s’ha exposat, a proposta del Servici d’Avaluació d’Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general d’Avaluació Ambiental i Paisatge, fent ús de les atribucions que tinc, formule la següent

RESOLUCIÓ

*Primer*

Estimar que el projecte de sondeig de captació d'aigües subterrànies en la parcel·la 65, polígon 40, de Vistabella del Maestrat (Castelló), promogut per María Isabel Villalba Gotor, sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requerix una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte i del document ambiental, i als termes de l'informe, en particular:

1. No es podran iniciar els treballs per a l'execució del sondeig mentres no s'haja obtingut de l'organisme de conca la concessió o l'autorització prèvies, o se li haja comunicat.

2. Pel fet de situar-se l'actuació en zona ZEPA, els treballs de perforació es realitzaran preferiblement fora del període general de nidificació de les aus, que va de març a juliol, els dos inclusivament. En qualsevol cas, s'adoptaran mesures per a minimitzar els nivells de soroll. Els treballs es realitzaran durant el menor temps possible i es requerirà autorització expressa d'esta conselleria si els treballs han de realitzar-se dins del període esmentat.

3. Durant el temps que dure l’assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l’aigua extreta s’abocarà a llits naturals, directament o a través d’un sistema d’evacuació que, mitjançant la laminació de cabals o dissipadors d’energia, resulte efectiu per a evitar l’erosió i els possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si se’n produïxen, el promotor de l’obra haurà de reparar els desperfectes i, si és el cas, indemnitzar els afectats pels perjuís ocasionats.

4. El contractista haurà de construir al costat de la perforació una bassa de llots d’unes dimensions suficients per a albergar la totalitat dels detritus, llots i additius generats durant la perforació, tenint en compte l’esponjament que es produïx després de l’extracció del material perforat.

5. Els materials extrets de la perforació i els de l’excavació de la bassa de llots són de naturalesa molt semblant, i els dos són inerts i innocus. Els detritus del sondeig tenen el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el material extret de la bassa, el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Els materials d’excavació disposen d’una regulació i gestió específica segons l’Orde APM/1007/2017, que regula les normes de valorització de materials excavats per a usar-los en obres i operacions de rebliment diferents del lloc a on es van generar. També resultaria aplicable el Decret 200/2004, del Consell de la Generalitat, que regula l’ús de residus inerts en obres de restauració i rebliment (article 3.1.a). No obstant això, pel que fa als detritus del sondeig, s’aplicaria el Decret 200/2004, ja que l’Orde APM/1007/2007 només s’aplica a materials classificats amb el codi 17 05 04. En qualsevol cas, el terreny s’haurà de restaurar perquè es quede amb la morfologia inicial.

6. Està totalment prohibit realitzar qualsevol tipus d'abocament no autoritzat directament a llits d'aigua o al sòl i, en particular, els produïts pel proveïment de carburant i manteniment de la maquinària, que s'han de dur a terme en tallers externs o bé el contractista establir els mitjans necessaris per a garantir el compliment de la legislació vigent en matèria de residus. Els residus generats s'emmagatzemaran convenientment per a entregar-los a gestors autoritzats.

7. Si durant l’execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de l’òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata i adoptar les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d’11 de juny, del patrimoni cultural valencià.

8. Per a preservar la integritat de l’aqüífer i protegir les aigües subterrànies de l’entrada de contaminants, tant en la construcció de la captació d’aigua com en el segellament i la clausura del pou, s’hauran de complir les instruccions bàsiques de protecció que establix el Reglament de domini públic hidràulic.

9. Es compliran les mesures preventives i correctores establides en el document ambiental, sempre que no siguen contradictòries amb les de la present resolució. Es farà la vigilància ambiental d’acord amb el pla de vigilància i seguiment ambiental inclòs en el document ambiental, i s’adaptarà i ampliarà a les determinacions d’este condicionat, de manera que es concrete el seguiment efectiu de totes les mesures preventives i correctores plantejades; es definisca el responsable, el mètode i la periodicitat dels controls i informes, i el mètode i la forma per a corregir les desviacions produïdes.

*Segon*

De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la LEA:

A. L’informe d’impacte ambiental es publicarà en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, sense perjuí de la seua publicació en la seu electrònica de l’òrgan ambiental.

B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s'ha procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.

C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en la via administrativa o judicial enfront de l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.

*Tercer*

L’òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d’autoritzar o denegar el projecte, en els termes que preveu l’article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.»

  

València, 11 de gener de 2025

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental