Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6875, del 03-10-2012 (2012/9009)

RESOLUCIÓ de 12 de setembre de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Llombai, Nules i Villena. Expedients número 305/08 AIA i altres.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6875

Data del DOGV
:   03-10-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/9009


Data del document
:   12-09-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Llombai
    * Villena
    * Nules
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 12 de setembre de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Llombai, Nules i Villena. Expedients número 305/08 AIA i altres. [2012/9009]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 305/08 AIA LLombai, 271/08 AIA Nules i 250/08 AIA Villena.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 305/2399-QUC.   
Promotor: Ajuntament de Llombai.   
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.   
Objecte projecte: Pla Especial del Paratge Natural Municipal La Colaita.  
Descripció del projecte   
L'objectiu genèric del projecte del pla especial (PE) és l'establiment de mesures necessàries per a garantir la protecció del paratge La Colaita quant a la conservació i a la millora de la fauna i flora, així com de les singularitats geològiques, paisatgístiques i culturals. Regularà el règim de l'espai natural, els usos i les activitats i l'ús públic d'este.   
El paratge comprén una superfície de 951,076 ha. Es correspon pràcticament en la seua totalitat amb la forest d'utilitat pública Cimarrones que es troba delimitada i la codificació de la qual és V3016V37. Es troba inclòs també dins de la superfície del vedat de caça la titularitat del qual és del club de caçadors de Llombai (V-10.008) que comprén una superfície total de 5.505 ha.   
S'han exclòs dos zones en el límit sud-est: una zona pròxima a la urbanització El Romeral i una altra zona pròxima a la denominada Caseta de Manxano. Queden a més excloses diverses parcel·les de què no s'ha obtingut autorització i que quedaran com a enclavats del paratge. Estes parcel·les es localitzen dins del polígon 10, parcel·les 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 83, 94 i dins del polígon 11, parcel·les 34, 94, 96, 97, 98, 115, 124, 156, 159, 272, 322, 323, 331, 333, 338, 344, 345.   
  
Els límits del paratge són els següents:  
Nord: límit del terme entre els municipis de Llombai i Real.  
  
Est: parcel·les de cultiu del municipi de Llombai.  
Sud: límit de terme entre els municipi de Llombai i Catadau.  
Oest: límit de terme entre els municipis de Llombai i Dos Aguas.   
  
D'acord amb les normes subsidiàries aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme, en la sessió de 23 de febrer de 1982, la classificació i qualificació urbanística actual és de sòl no urbanitzable de protecció forestal i paisatgística. En el Pla General d'Ordenació Urbana que es tramita es manté la dita classificació i qualificació.   
La zona constituïx una única unitat ambiental homogènia quant a topografia, paisatge i vegetació, i que ve definida per llomes i tàlvegs que no tenen vegetació arborada però amb una massa arbustiva característica de la màquia mediterrània. Per la qual cosa el pla especial (PE) l'ha considerada com una única unitat en la zonificació i l'ha denominada Àrea Forestal.   
El PE establix normes per a la protecció dels recursos (fauna, vegetació, patrimoni cultural, recursos hidrològics, etc) i per a la regulació d'activitats i infraestructures en la zona, i prohibix determinats usos i instal·lacions (activitats extractives, industrials, transformacions agrícoles, etc.) i establix condicions de realització per a altres (cinegètics, recreatius, educatius, científics, etc.). Les normes també fomenten la realització de determinades actuacions per a la conservació i millora dels valors naturals de la zona.   
Tramitació administrativa   
Amb data 29 d'octubre de 2008, l'Àrea d'Espais Naturals remet per a la seua tramitació els documents següents:   
- Projecte de pla especial amb estudi d'impacte ambiental.   
- Certificat de 3 de març de 2006, d'aprovació del Protocol de Col·laboració entre la Generalitat Valenciana, a través de la Conselleria de Territori i Habitatge, i l'Ajuntament de Llombai per a la declaració i la gestió del paratge municipal.   
- Certificat de 23 de maig de 2008 de l'acord plenari sobre la declaració paratge natural municipal.   
- Informe de l'arquitecte municipal sobre la qualificació i classificació dels terrenys afectats pel pla especial.   
- Informe de l'Àrea d'Espais Naturals: atorga el criteri de conformitat positiu a la proposta de declaració del paratge natural municipal d'acord amb el que disposa l'article 4 del Decret 161/2004, del Govern Valencià, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals.   
  
- Certificat d'informació pública del projecte (DOCV núm. 5798, de 3 de juliol de 2008) en què s'indica que durant el període d'informació pública es va presentar una al·legació. En la dita al·legació, presentada pel Sr. Salvador Alba Villegas, aportava un inventari botànic, així com dels riscos existents per als endemismes botànics presents per la millora en els camins rurals de la zona.   
Esta al·legació va ser estimada i inclosa en la documentació del pla. Així mateix, es van incloure les modificacions en l'articulat que s'indicaven en l'informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi.   
  
- Amb data 11 de febrer de 2009, es remet l'informe vinculant de la Conselleria de Cultura i Esport en què s'emet un informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1989, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià, sobre el pla especial del paratge.   
  
Consideracions ambientals   
1. Tenint en compte l'àmbit objecte d'estudi per a la implantació del paratge natural es considera acceptable, es recomana que, en un futur, s'estudie per l'administració competent la possibilitat d'incloure, a través de les diferents figures legalment establides, zones que posseïsquen iguals o majors valors ambientals mereixedores, també, de protecció perquè puguen adoptar-se mesures de conservació i protecció corresponents a estes.   
2. El lloc objecte de protecció per mitjà de la figura de paratge natural municipal es troba inclòs en l'àmbit del lloc d'interés comunitari (codi ES5233011) denominat serres de Martés i l'Ave. També es troba inclòs en la zona d'especial protecció per a les aus (codi ES0000212) denominada serres de Martés-Mola de Cortes.   
  
L'Àrea d'Espais Naturals va informar favorablement sobre el pla especial, ja que el projecte està relacionat directament amb la gestió i conservació del medi natural i, per tant, es considera que no produirà afeccions negatives indirectes sobre els hàbitats i/o espècies d'interés comunitari presents. S'informava, a més, d'una sèrie de modificacions que havien d'introduir-se en l'articulat de la normativa del pla. Les dites modificacions ja han sigut incorporades pels tècnics redactors en la documentació del PE.   
3. La zona ha sigut afectada pels incendis que van tindre lloc en els anys 1978 i 1993. Atenent el Pla de Selvicultura Preventiva d'Incendis en els Sistemes Forestals de la Comunitat Valenciana, en l'àmbit de l'actuació hi ha un risc potencial d'incendi catalogat com a greu (risc 3-4).   
En relació amb el Pla de prevenció i extinció d'incendis que es preveu puga elaborar-se, es considera que haurà d'obtindre informe favorable previ per part del departament encarregat d'esta matèria d'esta Conselleria.   
El clima mediterrani i el substrat calcari han condicionat que la formació vegetal predominant siga la màquia i la garriga. Els incendis reiterats han impedit en part el desenrotllament de l'estrat arbori. Enclavades dins d'esta es localitzen també parcel·les agrícoles, principalment de garrofera i olivera. S'apunta a l'estat d'abandó en què es troben algunes d'estes parcel·les.   
En l'àmbit del paratge es troben presents hàbitats naturals com són els matolls termomediterranis i preestèpics i les zones subestèpiques de gramínies i altres espècies anuals.   
S'ha constatat la presència d'endemismes iberollevantins com ara Aster willkommii, Verbascum fontqueri, Paronchia aretioides, Gensita valentina i Odontites viscosa sub. australis. Així mateix, es destaca la presència, en el barranc dels Roures, dels últims exemplars de roure valencià (Quercus faginea) que hi ha  
en el terme municipal.   
4. Al nord del paratge, fora dels límits establits per a este, pròxima a la lloma del barranc Perenne es troba la microreserva de flora Lloma de la Coca. A este respecte s'indica en la documentació del PE que, si bé la microreserva es troba fora dels límits del paratge, els hàbitats naturals que van motivar l'esmentada declaració també es troben presents en la zona on s'ubica el paratge.   
Les espècies prioritàries presents en dita microreserva són: Verbascum fontqueri, Sideritis incana, Thymus piperella, Arbutus unedo, Chamaerops humilis, Anacamptis pyramidalis. Unitats de vegetació prioritàries: matoll termomediterrani preestèpic Phillyreo angustifoliae-Rhamnetum angustifoliae (Codi Natura 2000: 5330) i pastius anuals de la Thero-Brachypodietea (Codi Natura 2000: 6220\*).   
La declaració d'esta microreserva (Orde de 22 d'octubre de 2002, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren 22 microreserves vegetals a la província de València) establix una sèrie de limitacions i prohibicions en els usos. Entre les limitacions s'indica que s'ha de respectar un radi mínim de 100 metres al voltant del perímetre de la microreserva, que afecta l'àmbit del Paratge segons la cartografia, en la qual les activitats selvícoles no previstes en les actuacions de conservació han d'estar sensiblement atenuades.   
5. Les espècies de fauna presents són les associades als ecosistemes garriga i màquia. S'indica la presència de la fagina i cabra salvatge. S'apunta la presència d'esta última per una dispersió procedent de la reserva de la Mola de Cortes.   
La zona representa un hàbitat idoni per a la nidificació d'espècies de xicotetes aus com ara busqueretes, bitxacs o enganyapastors. També és zona de campejar i caça d'espècies rapaces com l'àguila de panxa blanca, l'àguila serpera o el gran duc. S'apunta la possible presència de quiròpters catalogats de perill d'extinció.   
6. En data 16 de febrer de 2009, es remet informe del Servici de Patrimoni Arquitectònic que emet informe favorable als efectes patrimonials. S'hi indica que dins de l'àmbit territorial del paratge natural municipal no hi ha cap jaciment catalogat per l'Àrea de Patrimoni Cultural de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. Situat fora de l'espai protegit, a escassos metres del límit oriental, hi ha dos jaciments arqueològics: La Foieta i Alt de la Malà. Quant als béns d'interés cultural no se n'ha identificat cap. Pel que fa als béns etnològics es constata l'existència d'un antic aljub situat en el vessant sud del barranc del Llop, denominat Aljub d'Amadeo.   
  
7. Pel que fa a les infraestructures existents en la zona. Dins del paratge no hi ha nuclis urbanitzats. Hi ha una línia elèctrica d'alta tensió (400 kV) que travessa el paratge en direcció SE-NO i que intersecta amb una altra línia (132 kV) en el punt on confluïxen els límits dels termes municipals de Llombai, Dos Aguas, Montroi i Real. No s'indica si les dites infraestructures lineals disposen de dispositius adequats per a reduir els riscos d'electrocució i col·lisió per a l'avifauna com els que recull el Reial Decret 263/2008, de 22 de febrer, pel qual s'establixen mesures de caràcter tècnic en línies elèctriques d'alta tensió, a fi de protegir l'avifauna.   
  
Es considera que, atés que la presència en la zona de determinades espècies d'aus és un dels valors ambientals per la qual es redacta este PE i tenint en compte, a més, que el paratge es troba en l'àmbit de la ZEPA serres de Martés-Mola de Cortes, s'haurà de dotar les línies d'estos dispositius.   
Dins de l'àmbit del paratge discorre, en direcció nord sud, la sendera del Molló Blanc l'amplària legal de la qual és de 20 m. Es destaca la importància d'una altra via pecuària, la sendera de Los Colmeneros d'amplària legal de 20 m, que es troba fora dels límits del paratge però de la qual partixen la majoria de camins i pistes que hi donen accés.   
S'indica l'estat de deteriorament dels camins existents dins dels límits del paratge per les pluges torrencials i la falta de conservació d'estos el que ha provocat l'existència de talls en els vials, afonaments en talussos i cunetes. Donat el risc d'erosió existent es considera fonamental la restauració d'estos vials i l'aplicació de mesures adequades per a la seua estabilització.   
La legislació vigent en la matèria establix l'obligació de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental la construcció de nous camins (apartat i, de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental) o la seua ampliació (article 63 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana) quan estos discórreguen per terreny naturals, seminaturales o incultes.   
Per la qual cosa prèviament a l'execució del projecte de restauració dels camins existents en el paratge, s'hauria de realitzar consulta a l'Àrea d'Avaluació d'Impacte Ambiental que determinarà la necessitat de sotmetre el dit projecte al procediment indicat. En tot cas, el projecte de restauració d'estos, haurà de tindre el vistiplau de la conselleria competent en matèria de medi ambient.   
Dins dels límits del paratge hi ha nombrosos barrancs. L'orientació dels llits principals és oest-est.   
8. S'indica que l'ús principal que té lloc dins dels límits és el cinegètic. L'espai es troba inclòs dins d'un vedat de caça la titularitat del qual recau en el club de caçadors de Llombai (V-10.008). La superfície del vedat comprén les tres forests d'utilitat pública existents en el municipi, així com una part del terme municipal, la superfície total que abasta és de 5.505 ha. L'ajuntament vol promoure el senderisme dins del paratge com a activitat d'oci i esportiva.   
  
9. Hi ha un risc d'esllavissada identificat d'alt en els vessants nord del Buxcarró i de la Lloma del Gos, situades en el sector sud-occidental del paratge. El risc d'erosió potencial està considerat de molt alt en tot el paratge.   
El risc a la contaminació d'aqüífers es considera mitjà en tot l'àmbit. Segons s'indica, en l'aqüífer sobre el qual es troba el Paratge s'aprecia un augment en el contingut en nitrats.   
En tot el municipi de Llombai és obligatori el compliment del programa establit en l'Orde de 12 de desembre de 2008, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'establix el Programa d'Actuació sobre Zones Vulnerables designades en la Comunitat Valenciana, ja que el municipi de Llombai està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, de la Comunitat Valenciana, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
  
Si bé es considera que, tant per la superfície que suposa com pel sistema d'explotació que es du a terme, l'activitat agrícola no té efectes significatius sobre el medi, s'ha de vetlar pel compliment de les especificacions establides en el dit programa, en especial, pel que fa a l'aplicació de fertilitzants nitrogenats.   
10. També en referència a l'activitat agrícola, la normativa del pla indica en l'article 35, la necessitat de vetlar pel compliment de la normativa d'aplicació de productes fitosanitaris, encara que l'article només es referix a les parcel·les limítrofes al paratge. Per la qual cosa es considera que hauria de corregir-se de manera que s'aclarisca que la dita vigilància es realitzarà també en les parcel·les en què continue realitzant-se l'activitat agrícola i es troben en l'àmbit del paratge.   
11. Segons les normes urbanístiques vigents (Normes Subsidiàries) la classificació i qualificació urbanística dels terrenys afectats és la de sòl no urbanitzable de protecció forestal i paisatgística. El present pla especial manté la classificació i qualificació actual del sòl. Actualment, es tramita l'aprovació del Pla General d'Ordenació Urbana de Llombai en les quals es manté la dita classificació i qualificació.   
  
12. En relació amb el programa de vigilància ambiental, s'hi establix la necessitat d'elaborar un informe o memòria anual per part de l'Ajuntament que es presentarà davant de la Conselleria de Medi Ambient la qual avaluarà el correcte compliment de les mesures protectores proposades en l'estudi i en la declaració d'impacte ambiental.   
A este respecte es considera que l'avaluació d'este informe ha de correspondre a l'Àrea d'Espais Naturals d'esta conselleria o departament competent en espais naturals.   
Consideracions jurídiques   
El projecte es troba sotmés al procediment de Declaració d'Impacte Ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.   
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.   
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.   
L'article 16.2 m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
Per tot això, i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer   
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de Pla Especial del Paratge Natural Municipal La Colaita en el terme municipal de Llombai promogut per l'Ajuntament de Llombai, sense perjuí de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen necessàries, així com el compliment del que establix la documentació aportada, en especial les mesures correctores i protectores de l'estudi d'impacte ambiental, i el que disposa l'apartat segon de la present declaració.   
  
  
Segon   
1. La normativa de regulació del paratge s'haurà d'adaptar, si és el cas, a les normes que s'elaboren i aproven per a la gestió del lloc d'importància comunitària serra de Martes i l'Ave i de la zona d'especial protecció per a les aus serra de Martés- Mola de Cortes.   
2. Es consideraran compatibles les activitats agràries registrades quan siguen compatibles amb el planejament en vigor en eixe moment i disposen de les autoritzacions que corresponguen. Esta consideració haurà d'incloure's en l'article 33 de la normativa del pla especial.   
Les pràctiques agrícoles que es permeten en l'àmbit del paratge haurien d'estar d'acord amb els objectius de protecció, conservació i millora proposats per a este. Per la qual cosa es considera que no hauria d'autoritzar-se l'ús de cap producte fitosanitari convencional i s'hauria de fomentar l'ús de tractaments més respectuosos com els que proposa l'agricultura integrada.   
3. En referència a l'article 35 de la normativa del pla. El dit article ha de fer referència, a més, a les parcel·les situades dins dels límits del paratge en què es continue exercint l'activitat agrícola.   
4. S'haurà de vetlar pel compliment de l'Orde de 12 de desembre de 2008, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'establix el programa d'actuació sobre zones vulnerables designades en la Comunitat Valenciana.   
5. Pel que fa a les obres de millora dels camins existents, s'haurà de realitzar consulta a l'organisme competent en matèria d'avaluació d'impacte ambiental que determinarà la necessitat de sotmetre el dit projecte al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.   
En tot cas, els projecte de restauració o condicionament d'estos hauran de tindre el vistiplau de la conselleria competent en matèria de medi ambient.   
6. S'hauran de respectar les limitacions establides per a la microreserva Lloma de la Coca pròxima a l'àmbit del paratge. En tot cas qualsevol actuació que puga afectar, de forma directa o indirecta, la dita zona, haurà de tindre el vistiplau del Servici de Biodiversitat d'esta Conselleria.   
7. Respecte del pla de prevenció i extinció d'incendis este haurà d'obtindre, si s'elabora, informe previ favorable del departament competent en la matèria de la Conselleria de Medi Ambient.   
  
8. Qualsevol actuació que puga afectar els béns etnològics de l'àmbit del paratge haurà d'obtindre informe favorable previ de la Conselleria de Cultura.   
Respecte al descobriment d'elements del patrimoni cultural valencià en les actuacions que puguen desenrotllar-se en l'àmbit del paratge, se seguirà el que establix la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.   
  
9. Pel que fa a les línies elèctriques existents en el paratge, s'instarà la instal·lació dels dispositius adequats, si no en tenen, per a reduir els riscos d'electrocució i col·lisió per a l'avifauna arreplegats en el Reial Decret 263/2008, de 22 de febrer, pel qual s'establixen mesures de caràcter tècnic en línies elèctriques d'alta tensió, a fi de protegir l'avifauna.  
  
Tercer   
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Quart   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 6 de maig de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno».  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 271/5378-AAM.  
Títol: Pla Especial del Paratge Natural Municipal l'Estany, en el terme municipal de Nules.  
Promotor: Ajuntament de Nules (Castelló).  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Localització: el paratge limita al nord amb el camí del Cabeçol i avinguda del Cabeçol; al sud, amb el canal i el camí del Canal; a l'oest, amb la marjal de Nules, i per l'est, amb l'avinguda del Nord.   
Descripció del projecte   
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
L'objecte del present pla especial és l'establiment de les mesures per a garantir la protecció del paratge natural municipal l'Estany quant a la conservació i millora dels seus recursos naturals, així com les singularitats paisatgístiques i culturals que presenta. El pla especial constituïx, per tant, el marc que regularà el règim de l'espai natural, els usos i activitats i el seu ús públic.   
El Paratge Natural Municipal, localitzat al costat de la platja de Nules, té una superfície de 2,744 hectàrees, i s'establix una zonificació de l'espai en dos zones: àrea de la llacuna (2,420 hectàrees) i l'àrea d'ús públic (0,324 hectàrees).   
La llacuna de l'Estany, d'important interés ambiental, presenta destacats valors ecològics, paisatgístics educatius, recreatius i d'esbarjo; per la qual cosa es pretén preservar els processos ecològics i la qualitat del paisatge, així com fomentar les activitats lligades al gaudi ordenat i a l'ensenyança dels valors ambientals i culturals d'este espai natural.   
L'àmbit territorial del paratge queda definit per les parcel·les cadastrals següents del terme municipal de Nules: parcel·la 303 del polígon 20, i parcel·la 1 del polígon 33. Concretament, els límits del paratge són els següents:  
- Pel nord: camí del Cabeçol i avinguda del Cabeçol.  
- A l'est: avinguda del Nord  
- En el sud: canal i camí del Canal.  
- Per l'oest: marjal de Nules.  
Els límits del pla especial es corresponen amb els del paratge natural municipal l'Estany, declarat per Acord de 3 de desembre de 2004, del Consell de la Generalitat, i estan en consonància amb el que disposa l'apartat quint de l'esmentat Acord i la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.   
El planejament urbanístic vigent en l'àmbit del pla especial és el Pla General d'Ordenació Urbana de Nules, l'aprovació del qual per la Comissió Territorial d'Urbanisme es va publicar en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló, el 29 de setembre de 1992.   
D'acord amb l'informe relatiu a la classificació i qualificació del sòl, emés en data 15 de juny de 2004, pels servicis tècnics i urbanístics municipals de l'Ajuntament de Nules l'àmbit del pla especial es troba classificat com a sòl no urbanitzable. El present pla especial, als efectes urbanístics, qualifica la totalitat de l'àmbit afectat per este, de sòl no urbanitzable protegit Parc l'Estany.   
  
Als efectes de particularitzar les normes protectores establides per mitjà del present pla especial, la zonificació de l'espai s'ha establit amb l'objecte de permetre la integració dels criteris de conservació i ús públic a la realitat territorial de l'àmbit del pla; i es diferencien, des del punt de vista de l'ordenació dos àrees: àrea d'ús públic i àrea de la llacuna. Per mitjà d'esta zonificació de l'àmbit del pla, que establix poques categories de protecció, s'evita l'atomització en àrees de xicoteta superfície amb distint tractament, la qual cosa, suposaria major dificultat en la gestió. La zonificació s'ha realitzat atenent les particularitats, les característiques del paratge (ocupat majoritàriament per una làmina d'aigua), els usos que actualment hi tenen lloc, així com els usos que està previst que es desenrotllen en un futur, i s'ha procurat establir un tractament específic per a cada una de les àrees diferenciades.   
  
L'àrea de la llacuna és una zona d'alt valor natural, on la làmina d'aigua i la vegetació associada proporcionen un lloc idoni per al refugi d'un ampli espectre d'espècies faunístiques d'interés ecològic. La diferenciació d'esta zona de la resta del paratge es justifica per coincidir amb el sector en què es troba la llacuna i perquè es desenrotllen usos totalment diferents dels de la resta de l'espai. En esta zona de la llacuna es permeten totes aquelles actuacions destinades a afavorir la conservació i potenciació dels seus valors naturals, així com el manteniment dels processos ecològics essencials i la diversitat biològica present en esta. Paral·lelament, s'autoritzen els treballs de manteniment i substitució de les infraestructures destinades a la regulació del sistema hidrològic de la llacuna, els de control de les poblacions de fauna presents, així com la realització de cens destinats a la seua gestió. També es permet l'activitat piscícola, encara que fomentant-se la sostenibilitat d'este aprofitament i la seua compatibilitat amb altres usos.   
  
L'àrea d'ús públic comprén el sector nord-oriental del paratge, localitzat al llarg del límit de l'avinguda del Cabeçol i en la confluència d'esta amb l'avinguda del Nord. Es tracta de l'àrea del paratge en què hi ha terra ferma (a excepció de l'illot central de la llacuna), i és l'única zona de lliure accés al públic, i que es troba separada de la làmina d'aigua per una palissada de fusta. En esta zona es troben en l'actualitat diversos conjunts de taules i bancs de fusta; s'han millorat les condicions d'accessibilitat a l'àrea per a minusvàlids per mitjà de l'habilitació de rampes d'entrada. Constituïx un espai que, per la seua particular ubicació i característiques, complix a més, en l'actualitat, funcions didacticonaturalistes i d'oci.   
  
En l'àrea d'ús públic es permet l'ús recreatiu associat al gaudi de la naturalesa, més concretament, es troba autoritzat la utilització de les àrees de picnic i la col·locació d'elements de mobiliari urbà com ara palissades, bancs, taules i papereres, així com indicadors de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic del paratge i la seua gestió. També es permet la instal·lació d'infraestructures d'ús públic que puguen preveure's com a equipament públic o que estiguen destinades a servicis públics relacionats amb la gestió del paratge o amb les activitats de gestió dels recursos ambientals. No obstant això, al contrari, queden prohibits usos i activitats que comporten un impacte paisatgístic o ecològic sobre l'espai, l'ús del foc, l'acampada i pernoctació dins de l'àrea, entre altres.   
  
El pla especial consta d'una primera part introductòria on se'n descriu la naturalesa i justificació, una segona part descriptiva i justificativa en la qual s'aporta una completa descripció del medi físic o natural i del socioeconòmic i cultural de l'àmbit del pla, una tercera part en què es descriu el règim de protecció de l'espai natural i en la qual es redacten les normes sobre protecció dels recursos naturals i culturals, sobre la regulació dels usos i activitats, les normes sobre la regulació de l'ús públic i la proposta de zonificació i gestió per a cada zona proposada.   
  
Tramitació administrativa   
En data 16 de setembre de 2008, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, va remetre a l'Àrea d'Avaluació Ambiental el present projecte i es va incloure l'estudi d'impacte ambiental corresponent, el projecte de pla especial i l'expedient administratiu, i es va incoar l'expedient d'avaluació ambiental pertinent.   
D'acord amb el certificat municipal de 25 de novembre de 2008, subscrit per la secretària de l'Ajuntament de Nules i l'alcalde de la dita localitat, el procediment d'exposició al públic del present projecte de pla especial s'ha efectuat per mitjà de la inserció de l'edicte corresponent en el DOCV número 5755, de 5 de maig de 2008, i en el tauler d'edictes de l'Ajuntament el 28 de març d'eixe mateix any; sense que s'haja presentat cap al·legació respecte d'això.   
  
El paratge natural municipal l'Estany va ser declarat, amb data 3 de desembre de 2004, i es va tramitar d'acord amb el Decret 109/1998, de 29 de juliol, del Govern Valencià, pel qual es regula la Declaració de Paratges Naturals Municipals i les relacions de cooperació entre la Generalitat Valenciana i els municipis per a la seua gestió. En este decret s'establia un termini per a l'aprovació dels plans especials després de la declaració dels paratges, i són competents per a l'aprovació d'estos, les comissions territorials d'Urbanisme corresponents.   
  
La Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, ha emés criteri de conformitat positiu amb data 28 de juliol de 2004, en el qual es resol informar favorablement sobre la iniciativa de l'Ajuntament per a la declaració de paratge natural municipal de l'espai referit, d'acord amb el que disposa l'article 4 del Decret 161/2004, del Govern Valencià, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals; d'acord amb l'informe tècnic del Servici de Parcs Naturals, de 27 de juliol de 2004, en el qual s'emet un informe favorable sobre la dita iniciativa, ja que esta complix els preceptes de l'article 3 del Decret 161/2004, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals i presentar l'enclavament especials valors naturals d'interés local que en justifiquen la protecció, a l'empara del que establix l'article 9 de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana; i s'estima igualment, en este, que la delimitació territorial de l'espai proposat és adequat per a garantir la protecció del dit paratge.   
  
Sol·licitud d'informes o documentació complementària   
- En data 14 d'octubre de 2008, d'acord amb el que establix l'article 18 del Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental (aprovat pel Decret 162/1990, de 15 d'octubre), s'efectua consulta a l'Àrea d'Espais Naturals, Servici de Biodiversitat (es reitera la sol·licitud d'informe el 23 de desembre de 2008), Servici de Gestió Forestal i a la Direcció General del Paisatge, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge en relació amb els impactes ambientals que poden derivar-se del mencionat projecte, i se sol·licita informe en què es presenten totes les propostes o consideracions, que en matèria de la seua competència, els esmentats organismes estimen convenient efectuar per a una major defensa i protecció del medi ambient.   
- El 27 d'octubre de 2008, es remet requeriment de documentació al Servici Territorial d'Ordenació del Territori de Castelló, així com una còpia d'este a l'Ajuntament de Nules, pel qual es comunica la necessitat de presentar els informes i la documentació complementària que a continuació s'indiquen, a fi de poder continuar la tramitació de la corresponent avaluació d'impacte ambiental del projecte:  
  
1. Certificat municipal en què es concrete les dates en què es va realitzar el procediment d'informació pública i els mitjans en què es va publicar l'edicte corresponent, així com el certificat relatiu a les al·legacions presentades i, si és el cas, resolució d'estes.   
2. Informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià. No obstant això, prèviament a l'obtenció, es remetrà justificant que s'ha fet la dita sol·licitud, així com un justificant de la remissió de l'estudi arqueològic a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.   
  
- El 3 de novembre de 2008, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori de Castelló remet una còpia de l'expedient administratiu municipal.   
- El 4 de novembre de 2008, l'Àrea d'Espais Naturals remet a l'Àrea d'Avaluació Ambiental un informe del Servici de Parcs Naturals, de 31 d'octubre de 2008, el contingut del qual s'especifica en l'apartat relatiu a informes sectorials, de la present declaració d'impacte ambiental.   
  
- El 15 de desembre de 2008, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori remet la documentació presentada per l'Ajuntament de Nules que contesta parcialment el contingut dels requeriments de 20 d'octubre i 3 de novembre de 2008, respectivament.   
- El 16 de desembre de 2008, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori remet una còpia de l'informe patrimonial favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de 24 de novembre de 2008.   
- El 5 de març de 2009, l'Ajuntament de Nules remet al Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica un exemplar en suport paper i en suport digital de la normativa del Pla Especial del Paratge Natural Municipal esmenada segons les indicacions assenyalades en l'informe elaborat pel Servici de Biodiversitat de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, de 29 de gener de 2009.   
Informes sectorials   
1. Informe del Servici de Parcs Naturals, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de 31 d'octubre de 2008, on s'establixen algunes de les consideracions que a continuació es transcriuen:   
a) El projecte relatiu al Pla Especial del Paratge Natural Municipal afecta els següents àmbits territorials:  
- Zona humida catalogada «marjal de Nules-Borriana», inclosa dins del grup d'albuferes i marjals litorals, correspon a la zona humida catalogada núm. 3, aprovada per Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana.   
- Zona LIC «la marjal de Nules» (lloc d'importància comunitària), Codi Comunitari ÉS5222004. Forma part de la Xarxa Natura 2000.  
  
b) Respecte de les disposicions generals del títol I, s'ha de fer una nova redacció de l'apartat 3r de l'article 5 (Tramitació, vigència i revisió), que seria:   
«3. La revisió o modificació de les determinacions del pla podran realitzar-se en qualsevol moment i seguiran els mateixos tràmits que hagen servit per a la seua aprovació i, per tant, estarà sotmesa al procediment d'avaluació ambiental.  
4. L'alteració dels límits del paratge es considera una modificació del pla especial.»  
En l'article 9 (autoritzacions i informes previs) s'inclourà un apartat que diga: «A l'estar inclòs l'àmbit del Pla Especial en la Zona Humida Catalogada «marjal de Nules-Borriana» i en l'àmbit del LIC «la marjal de Nules», totes les actuacions o activitats estan supeditades a l'informe preceptiu i vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient».   
Amb l'objectiu que quede especificat que per a qualsevol actuació o activitat que es realitze en l'àmbit del PE, per estar afectat per l'àmbit territorial de la ZHC i del LIC, es requerix informe preceptiu i vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient.   
  
c) Quant a les Normes generals de regulació d'usos i activitats, del títol II, respecte a l'article 13, referent als abocaments, s'ha d'afegir un apartat, amb la redacció següent: «excepcionalment, es podrà abocar els efluents que prèviament reben el tractament adequat per a garantir la seua innocuïtat. A més, el terme municipal de Nules es qualifica de zona vulnerable de la Comunitat Valenciana a la contaminació de les aigües per nitrats, en virtut del que establix el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de les fonts agràries».  
  
En matèria de protecció dels sòls, l'article 15 (Moviments de terra i extracció d'àrids) canvia la rúbrica al precepte «Moviment i extracció de terres i torbes». A més, cal eliminar l'apartat 2n del precepte relatiu a l'extracció d'àrids, ja que no és un ús que es realitze en una zona humida litoral.   
Així mateix, s'ha d'afegir a l'article 16 (conservació de la coberta vegetal) un nou apartat 4t: «4. Qualsevol actuació a dur a terme sobre la vegetació al·lòctona es realitzarà amb un informe previ preceptiu i favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient».   
  
Així mateix, a l'article 17 (Pràctiques de conservació dels sòls), en l'apartat 1r se li donarà una nova redacció: «1. Es prohibix amb caràcter general la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre que posen en perill l'estabilitat del límit de la llacuna». D'altra banda, els apartats 2 i 3 pareixen més propis d'una zona forestal que no d'una zona humida del litoral amb pendent, per tant, hauria de donar-se una nova redacció als apartats citats.   
Pel que fa a la normativa en matèria d'activitats agràries, l'article 34 (Productes fitosanitaris) s'hi addicionarà: «l'ús de productes fitosanitaris s'haurà d'ajustar a les normes i plans sectorials que s'hagen d'aplicar, d'acord amb els períodes, limitacions, dosi i condicions establits pels organismes competents. En tot cas, queda prohibit l'ús de productes fitosanitaris en l'àmbit d'este pla, es limitarà als inclosos en les categories toxicològiques A o B, tal com s'assenyala en l'Orde del Ministeri d'Agricultura, de 4 de desembre de 1975, per la qual es reglamenta l'ús de productes fitosanitaris per a previndre danys a la fauna terrestre i aqüícola en les zones humides».   
  
S'ha d'afegir un nou article, amb la rúbrica «Altres aprofitaments, usos i activitats», la redacció del qual serà: «La realització de qualsevol actuació o activitat en l'àmbit del paratge natural municipal no arreplegada explícitament tant en les normes generals com en les normes específiques, necessitarà d'informe previ vinculant o autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient, sempre que les dites actuacions puguen suposar una degradació de la zona humida».   
  
d) Quant a les normes particulars de regulació d'usos i activitats del títol III, respecte de l'article 62, referent als usos prohibits en l'àrea de la llacuna, se n'haurà de realitzar una enumeració detallada perquè se li pot afegir un apartat més a l'esmentat precepte, i es redactarà de la manera següent:  
«Queden específicament prohibits:  
- Actuacions o activitats relacionades amb l'extracció de terres i torba.  
- No es permet la destrucció i el deteriorament de poblacions d'espècies animals silvestres o dels seus hàbitats. Es prohibix la repoblació i solta de qualsevol espècie animal i flora exòtica.   
- La instal·lació de suports de publicitat exterior de qualsevol tipus, així com qualsevol forma de publicitat, excepte indicadors de caràcter institucional destinats a proporcionar informació sobre la zona, sense que suposen deteriorament del paisatge.   
- L'abocament de residus sòlids i líquids de qualsevol tipus que puguen contribuir a deteriorar la qualitat de les aigües, el sòl o paisatge.»  
En l'article 66 (Usos prohibits en l'àrea d'ús públic), s'haurien d'afegir als usos específicament prohibits, els següents:  
- «Actuacions o activitats relacionades amb l'extracció de terres i torba.  
- No es permet la destrucció i el deteriorament de poblacions d'espècies animals silvestres o dels seus hàbitats. Es prohibix la repoblació i solta de qualsevol espècie animal i flora exòtica.   
- Construcció d'instal·lacions industrials i residencials de qualsevol tipus.  
- La construcció i la instal·lació d'obres relacionades amb l'explotació agropecuària.  
- Es prohibix l'activitat agrària.  
- Es prohibix l'activitat ramadera.   
- Es prohibixen els càmping i campaments públics i privats; així com l'acampada lliure.  
- Instal·lacions esportives de qualsevol tipus, així com activitats esportives que poden comportar degradació del medi natural, particularment les que impliquen utilització de vehicles de motor.   
- Queda prohibida la construcció d'edificacions de nova planta, excepte les permeses en l'article 51.  
- L'abocament de residus sòlids i líquids de qualsevol tipus que puguen contribuir a deteriorar la qualitat de les aigües, el sòl o paisatge.   
- Queda prohibit l'establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu que afavorisca l'absorció pel terreny d'aigües residuals.  
  
- Queden prohibides les obertures de pous o captacions d'aigua.»   
  
2. Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de 24 de novembre de 2008, pel qual s'informa favorablement als efectes patrimonials sobre el present pla especial, i s'indica a continuació la condició d'índole etnològica assenyalada en este.  
«Des de la consideració del patrimoni etnològic s'hauran de documentar els mecanismes que permeten regular l'eixida de les aigües per mitjà de comportes al mar, per a poder valorar els seus possibles valors patrimonials, que recomanarien, si és el cas, la seua conservació o preservació».   
3. Informe del Servici de Biodiversitat de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, de 30 d'octubre de 2008, en el qual s'establixen les consideracions següents:   
«S'havien d'haver inclòs en el pla especial, almenys les qüestions següents:   
- En primer lloc, la justificació de la delimitació del paratge natural:  
D'una banda, en la documentació hi ha referència a dos cadastres diferents, però d'acord amb les dades d'esta Conselleria, l'àmbit proposat comprén tres parcel·les cadastrals, segons pareix totes municipals, i una part d'una altra la propietat de la qual desconeixem. Hi ha altres xicotetes parcel·les en l'àmbit de l'Estany que no s'han inclòs en la delimitació, sense que es justifique el motiu.   
D'altra banda, en una zona com esta dependent d'aportacions externes, hauria de justificar-se almenys la inclusió en l'àmbit protegit de les infraestructures que controlen la gestió hídrica de l'espai i, sobretot, les aportacions externes.  
- En segon lloc, la gestió hídrica:  
En una zona humida, el punt més important a considerar a l'hora d'abordar la seua planificació és la gestió que es realitza i/o hauria de realitzar-se de l'aigua. No obstant això, este punt no s'aborda en la documentació elaborada.   
El pla especial hauria d'estudiar tant la quantitat com la qualitat de l'aigua que s'aporta a la zona i la regulació que se'n fa, tant de l'entrada com dels fluxos interns i de la seua eixida i estudiar les possibilitats de millorar esta gestió.   
- En tercer lloc, un tema que es menciona en la memòria del pla, sense entrar a regular-lo adequadament; el de les espècies exòtiques invasores introduïdes en l'Estany. No sols la gambúsia i el carranc americà, també la carpa i la perca americana són espècies exòtiques introduïdes l'impacte de les quals sobre l'ecosistema s'hauria d'avaluar i s'hauria de valorar les possibilitats de la seua eliminació. No es mencionen els programes d'eliminació de tortugues exòtiques duts a terme en la zona ni els resultats, ni la necessitat de la seua continuació. Tampoc la captura d'ànecs exòtics i/o esguerrats.   
Si bé la normativa del pla prohibix la solta d'espècies exòtiques (tal com està prohibit en l'àmbit autonòmic i estatal), no queda clara la normativa respecte a les espècies ja introduïdes, ni les mesures a prendre per a evitar les soltes il·legals. L'ordenació piscícola no s'aborda en este pla, si bé es permet el manteniment d'esta activitat, la qual cosa possiblement condicionarà el manteniment de poblacions exòtiques. També podrien estudiar-se mesures per a previndre l'entrada natural o artificial d'espècies vegetals aquàtiques exòtiques, algunes d'estes ja existents en la marjal circumdant.  
Quant a les actuacions previstes en la zona, com segons pareix la substitució de les infraestructures de maneig hídric de l'Estany, ni es descriuen, ni es justifica la seua necessitat, ni es detallen els seus efectes.»   
Posteriorment, davant de les modificacions efectuades per l'Ajuntament de Nules en la documentació inicialment presentada, derivades del que s'ha exposat en l'informe anteriorment descrit, el Servici de Biodiversitat, amb data 29 de gener de 2009, emet un segon informe respecte d'això:   
- «Es considera suficient la informació complementària aportada per l'Ajuntament, si bé, atenent la consideració que l'Estany està inclòs en una zona humida designada així mateix com a LIC, els articles del pla especial la redacció dels quals es proposa modificar haurien d'incloure una referència a esta situació, per exemple:   
- Article 15. L'Ajuntament de Nules redactarà un pla de gestió hídrica del paratge natural municipal, el qual haurà de ser aprovat per la conselleria competent en matèria de medi ambient, a fi de la seua adequació al futur pla de gestió de l'espai designat com a lloc d'interés comunitari i zona humida catalogada, així com serà responsable del compliment d'allò que s'ha disposat en el dit pla, sota la supervisió de la Conselleria.   
- Així mateix, serien adequades algunes correccions respecte a la normativa de protecció de fauna silvestre: Article 22. Modificar el títol «Destrucció de la fauna silvestre».  
Quant a la normativa establida per a la protecció de la fauna silvestre, es considera preferible fer referència a la legislació vigent en la matèria que establir normes que puguen crear confusió, ja que les espècies silvestres gaudixen de diferents nivells de protecció amb normativa i sancions aplicables diferents segons estos nivells. La normativa o bé hauria de copiar literalment el que establix la legislació o bé fer referència a esta. En qualsevol altre cas podria resultar complicat l'aplicació del règim d'infraccions i sancions de la llei.»   
  
4. Informe de 2 d'abril de 2009, del Servici de Gestió Forestal, en el qual s'establix el que a continuació, se cita textualment:   
  
«Es recomana que en l'apartat 6.1.e) Regeneració i conservació de la vegetació autòctona de l'estudi d'impacte ambiental i en els articles 19 i 20 de les disposicions generals del pla especial s'explicite clarament la possibilitat/necessitat d'acudir a treballs selvícoles com a ferramenta per a la millora, el manteniment i la consecució, si és el cas, de la vegetació desitjada. Les intervencions selvícoles ben projectades i executades en temps i forma són el millor instrument enfront d'actuacions pal·liatives/curatives/preventives enfront d'incendis, plagues i malalties.   
La redacció d'un programa selvícola, ben estudiat, evitaria actuacions curatives o pal·liatives i s'avançaria a efectes no desitjats de la pròpia dinàmica de la vegetació i el medi».   
Consideracions ambientals   
1. En l'estudi d'impacte ambiental s'ha fet una descripció dels principals elements del medi existents en la zona d'estudi, algunes de les característiques del qual s'indiquen a continuació:  
- Les associacions vegetals que apareixen en l'Estany es poden classificar en tres grans grups segons si viuen dins de l'aigua, arrelades en l'aigua i amb part aèria fora d'esta, o si es desenrotllen fora de l'aigua. S'ha fet una descripció i enumeració detallada d'estes, en l'estudi d'impacte ambiental.  
- Segons el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades de Fauna (Decret 32/2004, de 27 de febrer) en la zona d'estudi es presenten espècies pertanyents a les categories següents:  
- Espècies catalogades en perill d'extinció: el samaruc i el fartet, hui en dia es troben desapareguts en l'àmbit del paratge (segons s'indica en l'EIA).  
- Espècies protegides: renoc i granota comuna.   
- Per l'àmbit del paratge no discorre cap via pecuària  
- No hi ha risc potencial d'incendis forestals.  
- En la resta de l'àmbit d'estudi no s'observa l'existència de risc d'esllavissada ni despreniment.   
- El grau d'erosió actual i potencial és baix en tot l'àmbit del paratge.  
- Pràcticament la totalitat del paratge presentaria una vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies mitjana.  
- Segons el Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial sobre el Risc d'Inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), dins de l'àmbit d'estudi hi ha un risc d'inundació de nivell 3; la qual cosa indica una probabilitat d'inundació alta en un període de recurrència menor de 25 anys, i el calat és inferior a 80 centímetres.   
2. Dins de l'àmbit territorial del pla especial no s'ha identificat cap element catalogat per l'Àrea de Patrimoni Cultural de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, dins de l'apartat de Béns Immobles de la Comunitat Valenciana en les distintes categories: jaciments arqueològics i Béns d'Interés Cultural.   
  
3. Respecte de l'aprofitament cinegètic, l'espai està inclòs dins del vedat de caça CS-10.169, la titularitat del qual és del Club Esportiu de Caça Nules-Villavieja. No obstant això, com a conseqüència del que establix l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de Caça de la Comunitat Valenciana, tot l'àmbit del paratge natural municipal té la consideració de «zona de seguretat», i hi queda prohibit tant l'ús com la possessió d'armes carregades, així com disparar cap a la zona de seguretat quan els projectils puguen arribar-hi.   
  
4. Respecte de l'aprofitament piscícola, en l'actualitat, segons la vigent orde de Vedes, l'Estany de Nules té la condició de zona lliure. No obstant això, tota la finca és propietat de l'Ajuntament de Nules i el llac té, des del punt de vista legal, la consideració d'»aigües privades». Per este motiu l'Ajuntament té la intenció de sol·licitar a la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, el seu reconeixement formal com a «aigües privades« i la seua declaració de «zona de pesca en règim especial» acte que es produirà juntament amb l'aprovació d'un projecte d'ordenació piscícola presentat pel mateix Ajuntament. Este projecte d'ordenació constituirà l'instrument pel qual es regularà l'activitat piscícola dins de l'àmbit del paratge natural municipal, juntament amb les altres determinacions establides en la legislació sectorial en la matèria.   
  
5. Tenint en compte que l'àmbit objecte d'estudi per a la implantació del paratge natural es considera acceptable, es recomana que, en un futur, s'estudie, per l'Administració competent, la possibilitat d'incloure, a través de les diferents figures legalment establides, zones que posseïsquen iguals o majors valors ambientals mereixedores, també, de protecció perquè puguen adoptar-se mesures de conservació i protecció corresponents a estes.   
Consideracions jurídiques   
1. El projecte es troba sotmés al procediment de Declaració d'Impacte Ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.   
2. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.   
3. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.   
4. L'article quint del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique esta Llei.   
5. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pel particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tant, basant-se en tot l'anteriorment exposat i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer   
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Pla Especial del Paratge Natural Municipal l'Estany, en el terme municipal de Nules (Castelló), sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i el projecte de pla especial presentats, així com els condicionants i modificacions establits en l'apartat segon de la present declaració.   
  
  
Segon   
Se supedita l'execució del present projecte al compliment dels condicionants següents:   
1. Es modificarà la normativa del pla especial i s'incorporaran les consideracions descrites en els informes del Servici de Parcs Naturals (31 d'octubre de 2008), Servici de Gestió Forestal (2 d'abril de 2009) i del Servici de Biodiversitat (29 de gener de 2009), de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. La normativa resultant de la inclusió dels apartats descrits en els esmentats informes serà remesa al Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica i, posteriorment, objecte de resolució per part de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.   
2. Es complirà la condició d'índole etnològica indicada en l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de 24 de novembre de 2008, relativa a la «necessitat de documentar els mecanismes que permeten regular l'eixida de les aigües per mitjà de comportes al mar, per a poder valorar els possibles valors patrimonials, que recomanarien, si és el cas, la seua conservació o preservació»; i s'haurà d'obtindre, posteriorment a l'ampliació de documentació referida, l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià respecte d'això; i se'n remetrà una còpia a la Comissió Territorial d'Urbanisme.   
  
3. S'haurà de revisar la redacció de l'article 4 del pla especial i procedir-ne a la modificació, de manera que es complisca el que establix la vigent legislació d'impacte ambiental en relació a:  
«Estaran sotmesos a avaluació ambiental els plans generals i les seues revisions, en tot cas. Igualment se sotmetran a declaració d'impacte ambiental les modificacions del pla general quan afecten sòl classificat com a no urbanitzable, i els plans parcials i plans especials, incloent-hi les seues modificacions. En conseqüència, es consideraran també revisions i modificacions del pla especial i, per tant, sotmeses a declaració d'impacte ambiental, les alteracions dels límits de les zones de protecció assenyalades en este que puga introduir el planejament que s'aprove amb posterioritat, inclús encara que suposen un augment de les condicions de protecció o un increment de la superfície protegida.»   
  
4. L'informe o memòria anual que ha de realitzar l'Ajuntament, es presentarà davant de l'Àrea d'Espais Naturals d'esta Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.   
5. A més del que establix el pla especial, se sotmetran a avaluació d'impacte ambiental tots els projectes, plans i actuacions quan així ho determine la legislació vigent en eixe moment, tant estatal com autonòmica.   
6. D'acord amb el que disposa l'article 35 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental: «La vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades per l'Agència del Medi Ambient correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals».   
  
  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.   
  
Quart   
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 11 de maig de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno».  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 250/ 4259-EKH.  
Promotor: Mijorpas, SL.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial. Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència (Alacant).  
Objecte del projecte: explotació de recursos de la Secció A), denominada Cuatro Caminos.  
Localització: parcel·la núm. 5 del polígon núm. 40 del terme municipal de Villena (Alacant).  
Paratge: Cabreras.   
Descripció del projecte:  
Antecedents administratius:  
Al novembre de 2002 el Servici Territorial de Indústria i Energia d'Alacant sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental de l'activitat referida, i adjunta l'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant EIA) i el projecte de restauració. Se'ls assigna en el Servici d'Impacte Ambiental el número d'expedient 399/9881-JHL.  
Al febrer de 2003, avaluada la documentació rebuda i en resposta a esta sol·licitud, es resol arxivar l'expedient, basant-se en l'article 24 apartat 5 del Decret 162/1990, ja que s'estima que de l'examen de la documentació rebuda no s'han tingut elements de juí suficients per a prendre una decisió respecte a l'actuació projectada.  
  
Al juny de 2003 es rep de nou per part del Servici Territorial d'Indústria d'Alacant la documentació del projecte de referència, i se sol·licita el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental. Se li assigna un nou número d'expedient el 332/5343-XRW.  
Revisada la documentació, i comprovat que els errors i les llacunes d'informació d'esta persistixen, així com les contradiccions en la descripció del medi físic i la restauració proposada, es torna la documentació.  
Com a contestació a esta devolució, es rep nova documentació al setembre de 2003. Avaluada esta documentació, s'emet declaració d'impacte ambiental negativa al març de 2004, on es constata que la documentació rebuda no ha esmenat les deficiències posades de manifest en les reiterades devolucions que ha patit el dit projecte i resulta que la proposta en la documentació existent és inviable des del punt de vista ambiental.  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'activitat objecte de l'avaluació es localitza en la parcel'la núm. 5 del polígon núm. 40, en el terme municipal de Villena, en el paratge conegut com a Cabreras. Es projecta l'extracció de graves i arenes destinades a l'abastiment d'àrids en projectes d'infraestructura.  
Segons el projecte, la superfície a afectar seria d'aproximadament 7 hectàrees, es projecta extraure 500.000 m³ de material, equivalent a 800.000 tones, en un període de 2 anys.  
Hi ha múltiples contradiccions i llacunes d'informació en la documentació presentada respecte a la descripció dels treballs. Entre altres: no s'explica en quin moment i per on començaran les labors de restauració, ni la seua duració; on es localitzaran els amuntegaments de terra vegetal, no queda clar les dimensions dels talussos; no es considera necessari el disseny d'una xarxa de drenatge, ni el condicionament dels camins d'accés; no es descriu cap fase; no s'ha presentat un calendari. També es parla d'algunes zones restaurades, encara que es desconeix quines.  
2. Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada.  
L'EIA no presenta un estudi d'alternatives. Justifiquen succintament l'elecció de l'emplaçament, basant-se principalment en l'existència de recurs i en el fet que està allunyat de qualsevol nucli urbà.  
3. Informes sectorials:  
Informe de l'Àrea d'Espais Naturals de 17.03.2009, respecte a l'afecció al LIC denominat serra de Salinas, en el qual es recomana buscar una ubicació alternativa per al projecte:  
«En conclusió, es preveu que el projecte, que consistix en l'explotació d'àrids i graves, podria causar afeccions negatives significatives sobre els hàbitats prioritaris pròxims: vegetació gipsícola ibèrica (1520\*) i zones subestèpiques de gramínies i anuals Thero Brachypodietea (6620\*), així com espècies d'avifauna d'interés comunitari existent en el LIC serra de Salinas. Per tant, es recomana buscar una ubicació alternativa per al projecte».  
Tramitació administrativa:  
1. Remissió de l'expedient   
El 08.08.2008 es rep del Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant la documentació de l'expedient de referència en què sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental. Juntament amb la documentació tècnica de l'expedient: EIA i el seu document de síntesi, pla de restauració i projecte d'explotació, s'aporten els informes següents:  
  
- Autorització d'extracció d'àrids en finca ubicada en zona de policia del llit de la rambla del Búho situada en el terme municipal de Villena, de 9 de juliol de 2003, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Informe tècnic de l'Ajuntament de Villena, de 13.03.2008, on se certifica la classificació de la parcel·la afectada com a sòl no urbanitzable comú.  
El 13.02.2008 es rep del Servici Territorial d'Indústria i Innovació d'Alacant una còpia de l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià favorable als efectes patrimonials del projecte de referència, segons l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.   
2. Informació pública:  
La documentació va estar sotmesa a informació pública i transcorregut el termini de 30 dies hàbils no es van presentar al·legacions. L'anunci de la sol·licitud es va publicar en el DOCV núm. 5786 de 17.06.2008.  
Consideracions ambientals:  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
Analitzada la documentació aportada en l'EIA s'aprecia que l'estudi del medi realitzat és molt pobre, no s'aborden totes les variables i la descripció de les que si que s'aborden està basada quasi únicament en referències bibliogràfiques. No s'ha realitzat una anàlisi de l'entorn i s'ha omés que la dita parcel·la està dins de la zona catalogada com LIC de serra de Salinas, per la qual cosa no s'ha tingut en compte les mesures correctores necessàries per a protegir el dit entorn.  
A continuació, de manera resumida s'aporten algunes dades de l'entorn en què es localitza la parcel·la:   
Per a accedir a la zona de l'explotació es prendrà la carretera CV-813 des de Villena cap al Pinós. Aproximadament a uns 6,5 km trobarem un encreuament de camins, on prendrem un camí cap a l'esquerra i a uns 2,5 km trobem la parcel·la objecte d'estudi.  
La zona d'estudi està situada al peu de la serra de Salinas (formació que s'enquadra dins del sistema prebètic) rodejada per parcel·les agrícoles, així com de la mateixa serra. Els materials procedixen de la sedimentació fluvial del riu Vinalopó, així com de l'erosió de la serra. Presenten una estructura detrítica, compostos per arenes i graves.  
  
El clima de la zona és mesomediterrani sec.   
La vegetació i fauna és l'associada al LIC serra de Salinas on es troba. Per un altre costat esta vegetació natural s'entremescla amb cultius agrícoles pròxims.   
A l'est de la parcel·la una rambla de desaigüe de la serra de Salinas, anomenada la rambla del Búho. D'altra banda, el curs d'aigua més important és el riu Vinalopó que discorre a uns 3 km a l'est de la zona d'estudi.  
2. Afeccions legals:  
- L'informe tècnic de l'Ajuntament de Villena, de 13.03.2008, indica:  
«Per tractar-se d'una activitat subjecta a declaració d'interés comunitari ubicada en una parcel·la situada en sòl qualificat de no urbanitzable de tipus comú, es tractaria en principi d'una actuació compatible amb el planejament vigent, sense perjuí que s'obtinguen totes les autoritzacions pertinents per a la implantació d'esta...  
...No obstant això, cal indicar que la parcel·la es troba inclosa dins de l'àmbit del LIC corresponent a la serra de Salinas, segons la proposta realitzada per la Conselleria de Medi Ambient per a la constitució de la Xarxa Natura 2000, d'acord amb la previsions de la Directiva 92/43/CEE, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres per la qual cosa el tècnic que subscriu establix, basant-se en el que estipula la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que els usos que allí s'implanten hauran de ser coherents amb la protecció, conservació i regeneració d'eixe medi natural i es garantirà el manteniment de l'equilibri ecològic.»  
- L'informe de la Conselleria de Cultura i Esport, de 23.01.2009, indica el següent:  
«...de conformitat amb els servicis tècnics, s'emet un informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià...»L'activitat es localitza en la zona de policia d'una rambla pròxima, que discorre a l'oest de la parcel·la, denominada rambla del Búho.  
El projecte es localitza dins de l'àmbit territorial del LIC denominat serra de Salinas. L'explotació de la pedrera implicaria l'eliminació de la coberta vegetal de la poca zona sense afectar encara, la emissió de partícules en suspensió, emissió de sorolls i vibracions i augment del trànsit de vehicles pesats. L'execució del projecte podria causar afeccions negatives significatives sobre hàbitats prioritaris i espècies d'interés comunitari existents en el LIC serra de Salinas. En l'EIA no apareix cap referència a este fet. L'informe emés per l'Àrea d'Espais Naturals conclou: «es recomana buscar una ubicació alternativa per al projecte, preferiblement fora de l'àmbit territorial del LIC»  
  
3. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores i consideracions sobre estes  
Els efectes ambientals més destacables derivats d'esta activitat serien:  
Destrucció del sòl i vegetació associada, increment dels processos erosius, discontinuïtat en el paisatge i canvi de color, modificació del relleu, possibilitat d'afectar la rambla que discorre prop de la parcel·la i de modificar els drenatges superficials, increment de trànsit rodat i producció de pols i soroll en l'àrea d'explotació i contornada, afecció d'hàbitats i espècies d'interés existents en el LIC serra de Salinas, de camins i carreteres d'accés a la parcel·la i dels cultius pròxims.  
  
El programa de vigilància ambiental, així com les mesures protectores i correctores descrites en la documentació, no comprén totes les afeccions negatives de l'activitat en el medi. Les que sí que estan plantejades, es descriuen d'una manera vaga i molt general. La restauració plantejada es presenta més com una idea general que com un disseny propi d'un projecte.  
D'altra banda, cal destacar que la documentació està molt allunyada dels mínims en qualitat i contingut exigibles per a una correcta avaluació d'impacte ambiental. La documentació presenta múltiples deficiències tècniques que dificulten la compressió i avaluació de les solucions plantejades per a contrarestar les afeccions produïdes per l'activitat.  
   
Finalment la documentació persistix en la majoria dels errors ja reflectits en les anteriors avaluacions d'impacte ambiental citades en els antecedents administratius.  
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els quals és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual es va aprovar el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
A la vista de l'anterior i de la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent  
  
Primer  
Estimar desfavorable, només als efectes ambientals, el projecte d'obertura de l'explotació de recursos de la secció A) denominat Cuatro Caminos, en el terme municipal de Villena (Alacant), promogut per Mijorpas, SL, per no garantir la correcta restauració de l'àrea afectada per l'explotació i la seua integració en l'entorn i per les afeccions negatives que es produirien sobre el LIC serra de Salinas.   
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, ja que és un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs, sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Tercer  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
  
València, 13 de maig de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno».  
  
València, 12 de setembre de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.