Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3463, del 29-03-1999 (1999/1919)

RESOLUCIÓ de 29 de gener de 1999, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, per la qual s'aprova definitivament la modificació número 3 (punts 5, 6, 7, 8, 10, 11 i 12) del Pla General d'Albalat dels Sorells (València).
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3463

Data del DOGV
:   29-03-1999

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   1999/1919


Data del document
:   29-01-1999

Organisme emissor
:   Conselleria d'Obres Públiques,Urbanisme i Transports

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Albalat dels Sorells
    * pla d'urbanisme

RESOLUCIÓ de 29 de gener de 1999, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, per la qual s'aprova definitivament la modificació número 3 (punts 5, 6, 7, 8, 10, 11 i 12) del Pla General d'Albalat dels Sorells (València). [1999/Q1919]
  
Vist l'expedient relatiu a la modificació número 3 (punts 5, 6, 7, 8, 10, 11 i 12) del Pla General d'Albalat dels Sorells (València), i del qual resulten els següents:
  
Antecedents de fet
  
Primer
  
El projecte es va sotmetre a informació pública mitjançant acord del Ple de l'Ajuntament en les sessions dels dies 28 d'octubre de 1996 i 1 de desembre de 1997. Després del pertinent període d'exposició pública, en el qual es van presentar dues al·legacions, es va aprovar provisionalment pel mateix òrgan en data 22 de juny de 1998.
  
Segon
  
El projecte consta de memòria justificativa, normes urbanístiques modificades i plans d'ordenació.
  
Tercer
  
La modificació número 3 del Pla General d'Ordenació Urbana d'Albalat dels Sorells consta de 13 punts, el contingut dels quals es resumeix a continuació:
  
1. Celoberts.
  
Consisteix en permetre celoberts de 2 x 2 metres quan a aquests celoberts ventila un únic habitatge. Aquesta determinació es permet en les Normes d'Habitabilitat i Disseny d'Habitatges a la Comunitat Valenciana (HD-91).
  
2. Volades en zones industrials.
  
Les zones industrials tenen compatibilitat de l'ús residencial i, de fet, s'estan edificant habitatges en la planta superior. La modificació té per objecte permetre volades en aquests casos amb les mateixes característiques que en les zones residencials.
  
3. Altura de cornisa del saló d'actes.
  
Es tracta d'augmentar l'altura de cornisa permesa per al saló d'actes situat al carrer de les escoles, passant de 10 metres a 13 metres, justificat per les condicions acústiques de la sala.
  
4. Altura de cornisa al carrer del molí.
  
Consisteix en donar el tractament de carrer d'ample uniforme al primer tram del carrer del Molí, adoptant l'ample mitjà del carrer. Es justifica per la conveniència d'establir una altura de cornisa uniforme en tot el primer tram del carrer.
  
5. Canvi de qualificació de residencial adossada a bloc d'illa tancada.
  
Consisteix en el canvi de qualificació d'una parcel·la al costat del carrer de Jaume I, que passa de zona d'habitatge unifamiliar adossat a bloc d'illa tancada. Es tracta d'una illa que en el planejament vigent ja estava dividida en dues zones, cadascuna d'elles qualificada amb una de les tipologies anteriorment citades. Es justifica que l'edificació existent en la part qualificada com a illa tancada deixa una mitgera vista amb la parcel·la qualificada inicialment com a unifamiliar que impedeix la construcció de la mencionada parcel·la.
  
6. Canvi de qualificació de residencial adossada a nucli urbà.
  
Consisteix en el canvi de qualificació de vàries parcel·les situades al carrer de Vicente Climent Tamarit, que passen de zona d'habitatge unifamiliar adossat a nucli antic. Es tracta d'unes edificacions construïdes amb anterioritat al Pla General vigent, i que aquest les qualifica -a l'igual que la resta de l'illa- com a habitatge unifamiliar adossat, amb la qual cosa queden fora d'ordenació perquè no compleixen l'ocupació màxima de parcel·la del 60%. S'indica que la finalitat és que, en el cas d'enderrocar i tornar a edificar sobre la parcel·la, poden mantenir l'aprofitament de l'edificació existent i no es veuen obligats a deixar lliure el 40% de la parcel·la.
  
7. Canvi de qualificació d'industrial a residencial adossat.
  
Consisteix en el canvi de qualificació de la illa de la nau de la conserva, que passa d'industrial a residencial adossat. Es justifica que la qualificació d'industrial es va atorgar per a mantenir els llocs de treball, però que actualment ja no s'utilitza com a ús industrial i està envoltada de sòl residencial.
  
8. Canvi de qualificació de zona verda a residencial adossada.
  
Es tracta d'un canvi de qualificació d'una parcel·la que passa de zona verda a residencial adossada. Es justifica que es tracta d'una zona verda innecessària per estar situada en el límit de la classificació de sòl urbà i es pretén unificar totes les zones verdes en una sola.
  
9. Canvi de qualificació de zona verda a equipament religiós.
  
Consisteix en el canvi de qualificació de la parcel·la adossada a l'església, que passa de zona verda a equipament religiós. El Pla General vigent pretenia deixar exempta la nau de l'església i per això va qualificar aquesta parcel·la com a zona verda. Tanmateix, no s'ha dut a terme tal actuació, i les edificacions existents en aquesta parcel·la des d'abans de l'aprovació del Pla General es vénen utilitzant per l'església, i es considera necessari mantenir tal ús, per la qual cosa es qualifica la parcel·la com a equipament religiós.
  
10. Canvi de qualificació de zona verda a industrial.
  
Consisteix en el canvi de qualificació d'una parcel·la situada en el límit del terme municipal amb Foios i al costat del ferrocarril, que passa de zona verda a industrial. Es justifica que la ubicació de la zona verda prevista en el Pla vigent no és adequada per estar situada en el límit del terme municipal i envoltada de sòl no urbanitzable del municipi de Foios.
  
11. Canvi de qualificació de zona verda a equipament cultural.
  
Es tracta d'un canvi de qualificació d'una parcel·la situada entre l'ajuntament i les antigues escoles, que passa de zona verda a equipament cultural. Es justifica que es tracta d'una parcel·la de propietat municipal que millorarà l'ús de la zona verda limítrof amb la implantació de l'equipament cultural.
  
12. Qualificació de zona verda en sòl no urbanitzable.
  
Consisteix en la qualificació com a zona verda d'uns terrenys situats entre l'estació del ferrocarril i els equipaments docents i esportius ubicats a l'altre costat de la via. Amb aquesta modificació es pretén unificar les zones verdes anteriorment disperses i perifèriques en una única zona verda emplaçada al costat d'altres dotacions públiques i més pròximes a la població. Aquesta nova zona verda substitueix les zones verdes que s'eliminen en altres punts d'aquesta mateixa modificació i compensa els increments d'aprofitament lucratiu que es generen en altres punts de la modificació.
  
13. Delimitació d'unitats d'execució.
  
S'aporta un pla amb la nova delimitació d'unitats d'execució, i s'explica en un annex a la memòria els canvis introduïts i es justifiquen les raons per a tal canvis.
  
Quart
  
La mercantil Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana ha emés un informe, en data 28 de setembre de 1998, en el qual s'indica que la Comissió Territorial d'Urbanisme arbitre les mesures necessàries perquè el punt número 12 complisca amb el que disposa la norma 75 de Coordinació Metropolitana respecte de la zona de reserva ferroviària. En aquest sentit, la Comissió acorda que en l'execució de la zona verda es deixe lliure la zona de reserva ferroviària establerta en la norma 74 de Coordinació Metropolitana.
  
En data 18 de setembre de 1998, es va sol·licitar un informe a la Direcció General de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, respecte dels punts 9 i 11 de la modificació. El representant de la citada Conselleria en la Comissió Territorial d'Urbanisme manifesta que s'informa favorablement el punt 11 de la modificació, però no s'ha emés encara l'informe respecte del punt 9.
  
Cinqué
  
El municipi d'Albalat dels Sorells té un Pla General aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 24 de juny de 1991.
  
Sisé
  
La Comissió Informativa de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en sessió realitzada el 24 de setembre de 1998 va emetre un informe relatiu al projecte que ens ocupa, complint així el que preceptua l'article 11 del Decret 77/1996, de 16 d'abril, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament dels Òrgans Urbanístics de la Generalitat Valenciana.
  
Seté
  
En data 28 de setembre de 1998 es va presentar documentació complementària en què es corregeix una contradicció en el punt 12 respecte de la classificació com a sòl urbà i es justifiquen les modificacions introduïdes en la redelimitació d'unitats d'execució efectuada en el punt 13.
  
Vuité
  
La Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en sessió realitzada el dia 29 de setembre de 1998, va adoptar, entre altres, en relació amb la modificació número 3 relativa a diferents punts d'Albalat dels Sorells, l'acord següent:
  
"1. Aprovar definitivament els punts 1, 2, 3, 4 i 13 de la modificació.
  
2. Informar favorablement els punts 5, 6, 7, 8, 10, 11 i 12 de la modificació, ja que estan afectats per modificacions de zones verdes i
  
3. Suspendre l'aprovació definitiva del punt 9 de la modificació, per la necessitat d'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència."
  
Nové
  
Aquesta Conselleria amb data 14 d'octubre de 1998 va informar favorablement els punts 5, 6, 7, 8, 10, 11 i 12 d'aquesta modificació número 3 del Pla General d'Albalat dels Sorells.
  
Desé
  
El Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana va emetre dictamen el dia 21 de gener de 1999.
  
Fonaments de dret
  
Primer
  
Respecte del procediment, en el cas present s'han observat les prescripcions legalment establides per a les modificacions de Planejament General d'aquesta índole, que estan constituïdes pels articles 38 i 39 per remissió de 51.1 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, Reguladora de l'Activitat Urbanística (a partir d'ara LRAU). I la documentació està completa als efectes del que preceptua l'article 27 de la citada llei.
  
Segon
  
Constitueix l'objecte d'aquesta resolució els punts 5, 6, 7, 8, 10, 11 i 12 integrants de la modificació número 3 del Pla General d'Ordenació Urbana d'Albalat dels Sorells, que comporten diferent qualificació o ús urbanístic de les zones verdes anteriorment previstes; ja que la resta de punts inclosos en aquesta han estat resolts en els termes acordats per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València en la reunió de 29 de setembre de 1998.
  
Respecte d'això en la memòria del projecte s'analitzen expressament les modificacions de superfícies de zones verdes que contenen alguns punts de la modificació, així com les compensacions amb noves zones verdes dels increments d'aprofitament lucratiu que es generen en altres punts de la modificació, tal com estableix l'article 55.3 de la LRAU. En el quadre següent es resumeixen aquests paràmetres:
  
D'aquesta manera, queda justificat que la nova zona verda compensa, no solament les supressions de zones verdes que impliquen alguns punts de la modificació, sinó també els increments d'aprofitament lucratiu que es produeixen en altres punts, resultant globalment un saldo positiu de 2.249 metres quadrats de zones verdes públiques.
  
El Consell Jurídic Consultiu en el dictamen facultatiu de 21 de gener de 1999, ha qüestionat la viabilitat legal d'aquesta modificació ja que al seu parer s'hauria prèviament de formular i tramitar el corresponent instrument urbanístic amb declaració d'impacte ambiental que permetera canviar la classificació del sòl no urbanitzable on es pretén ubicar la zona verda prevista, compensant així degudament la supressió de les citades zones verdes en sòl urbà i els increments d'aprofitament lucratiu que comporta la modificació.
  
Tanmateix, respecte d'això, convé tenir present que l'article 11 de la LRAU estableix que: "Els plans podran preveure i ordenar reserves de sòl dotacional en sòl no urbanitzable quan siga convenient per al millor servei públic, però l'execució d'infraestructures de finalitat urbanitzadora, aquesta classe de sòl, quedarà restringida als casos previstos per la Llei del Sòl No Urbanitzable de la Generalitat i subjecta als requisits que s'hi estableixen". A l'empara del citat precepte aquesta Conselleria considera que l'emplaçament proposat per l'Ajuntament d'Albalat dels Sorells per a la referida dotació pública destinada a zona verda i situada al costat dels equipaments ja existents (escoles, poliesportiu, piscina municipal, camp de futbol i centre d'assistència sanitària) satisfa racionalment l'interés públic autoritzat per la llei en reservar una zona verda pública de 8.140 metres quadrats de superfície per al millor ús i espargiment de la població. A més, els usos que per a cada reserva de sòl dotacional públic especifique l'article 58.4 de LRAU són admissibles amb caràcter general per a totes les classes de sòl (urbà, urbanitzable i no urbanitzable). Així doncs res no impedeix que els plans justificadament i raonablement poden establir reserves dotacionals fora del sòl estrictament urbà, en cas de no ser així el sòl urbanitzable mancaria de les dotacions públiques que exigeix l'annex del Reglament de Planejament i en el sòl no urbanitzable d'aquelles que es consideren més convenients per a la prestació del millor servei públic; com ocorre en el cas present en estimar-se que l'agrupació de residuals zones verdes en sòl urbà i la seua agrupació en una zona verda de nova creació amb major superfície en sòl no urbanitzable juntament amb els equipaments existents redunda en benefici de l'interés general per a la prestació del millor servei públic a tota la població d'Albalat dels Sorells, sense que necessàriament es requerisca prèviament reclassificar el sòl com a urbà i, per tant, li siga aplicable el que disposa l'article 43.2 de la LRAU. Per un altre costat, atés que el projecte considera les mesures compensatòries que exigeix l'article 55.4 de la LRAU i l'expedient s'ha ajustat al procediment legalment establit aquesta Conselleria no observa cap inconvenient des del punt de vista urbanístic perquè es procedisca a la seua aprovació definitiva. Això, sense perjudici de demorar l'eficàcia del punt 11 de la modificació -que va ser informat favorablement in voce pel representant de la Direcció General de Patrimoni Artístic en la reunió de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València de 29 de setembre de 1998- fins que s'incorpore a l'expedient informe emés per la Direcció General de Patrimoni Artístic i que el punt 9 de la mencionada modificació continue suspés d'aprovació conforme l'acordat per la citada Comissió Territorial, també per falta del citat informe.
  
Tercer
  
El conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, és competent per a la resolució d'aquest expedient en virtut del que estableix l'article 39.1 de la Llei 6/1994, Reguladora de l'Activitat Urbanística, de la Generalitat Valenciana, en relació amb l'article 6.d del Reglament dels Òrgans Urbanístics de la Generalitat Valenciana, aprovat per Decret 77/1996, de 16 d'abril, del Govern Valencià.
  
Vistos els preceptes legals citats i altres de general i pertinent aplicació, oït el Consell Jurídic Consultiu, resolc:
  
Aprovar definitivament els punts 5, 6, 7, 8, 10, 11 i 12 de la modificació número 3 del Pla General d'Ordenació Urbana de Albalat dels Sorells, tenint en compte el següent:
  
1. L'eficàcia del punt 11 queda demorada fins que s'incorpore a l'expedient informe favorable de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.
  
2. El projecte d'execució de la zona verda prevista en el punt 12 de la modificació haurà de deixar lliure la zona de reserva viària en compliment del que disposa la norma 74 de Coordinació Metropolitana, conforme amb l'acordat per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València.
  
Aquesta resolució entrarà en vigor el mateix dia en què es publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. Aquesta publicació excusa la notificació individualitzada.
  
Contra aquesta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar recurs contenciós administratiu, davant la Sala Contenciosa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos, comptadors des de l'endemà de la notificació o publicació d'aquesta, de conformitat amb el que estableix l'article 10 i 46 de la Llei Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, de 13 de juliol de 1998. Tot això, sense perjudici que puga exercitar qualsevol altre recurs que estime oportú.