Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7909, del 03-11-2016 (2016/8139)

RESOLUCIÓ de 7 d'octubre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient número 79/16-AIA Alacant.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7909

Data del DOGV
:   03-11-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/8139


Data del document
:   07-10-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 7 d'octubre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient número 79/16-AIA Alacant. [2016/8139]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 79/16-AIA Alacant.  
  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 79-2016-AIA.  
Títol: Legalització de transformació de finca rústica per a plantació de palmàcies.  
Promotor: Nenúfares Aires Libres - Eugenia Mar Tierra Azul, SL.  
Òrgan substantiu: Secció Forestal de la Direcció Territorial d'Alacant.  
Localització: parcel·les 1, 3, 4, 163, 201, 219 del polígon 23 i 2,3, 4, 5, 10, 11, 110, 153 del polígon 24 d'Alacant (Alacant).  
  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és l'adequació de terrenys situats en la partida l'Alcoraya del terme municipal d'Alacant a fi d'efectuar una plantació de palmàcies.  
Els terrenys afectats tenen una superfície total d'unes 197 ha aproximades de les quals 160 ha estaran dedicades al cultiu agrícola de regadiu i unes 37 ha a altres usos com ara camins, pastos i cases.  
Les fases del projecte són:  
Desbrossament i rompuda.  
Moviments de terra.  
Formació de parcel·les.  
Instal·lació de reg per goteig.  
Plantació de palmàcies.  
La preparació del terreny s'inicia amb l'eliminació de la capa vegetal i la neteja del terreny de roques i pedres. Aqueixes actuacions s'han realitzat per mitjà de buldòzer i pales excavadores que desplacen la terra per capes i les situa en el terreny per a posteriorment realitzar les bancades de cultiu.  
Una vegada retirada la terra vegetal s'instal·la la infraestructura de reg. Per a això es realitzen rases per mitjà de retroexcavadora. Una vegada realitzades les rases es col·loquen les canonades de reg i es tapa.  
  
Com a elements auxiliars a l'activitat es destaca la presència de les naus que contindran els capçals de reg. Aquestes naus seran d'una planta i s'adaptaran al paisatge de la zona.  
A partir de l'any 2008-2009, la zona afectada s'ha plantat amb planta ornamental: palmeres amb marcs de plantació d'1,5 x 2 en la quasi totalitat de la superfície i oliveres (al voltant de 1300) amb marcs de 3 x 1 m.  
En un principi estava prevista la realització de tanques. Fins al moment únicament s'ha tancat la zona d'oliverar.  
  
Afeccions legals.  
- Urbanístiques: sòl no urbanitzable comú i de protecció de domini públic hidràulic.  
- Forestal: sòl forestal (PATFOR).  
- Mitjà hídric: zona de policia de llit públic.  
  
Consideracions ambientals  
Es destaquen els següents aspectes de l'estudi d'impacte ambiental:  
La litoestratigrafia de la zona afectada està composta per materials del triàsic. Predominen els afloraments compostos d'argiles i margues i arenes roges amb calcàries dolomítiques negres i algeps. No existeixen en la zona formacions geològica singulars.  
No existeix en la zona afectada cap tipus de risc geològic (lliscament o despreniment). La zona presenta sismicitat moderada.  
Pel que fa a la vegetació destaquen actualment els cultius ornamentals i les zones forestals.  
La vegetació natural existent en la zona d'actuació es compon d'espècies com ara argilaga (Ulex parviflorus), arç negre (Rhamnus oleoides), Bayón (Osiris lanceolata), llentiscle (Pistacia lentiscus) entre altres.  
Quant a la fauna es troben en la zona espècies com ara l'òbila comuna (Tyto alba), el mussol comú (Athene nocturna), el rabosot (Vulpes vulpes), porc senglar (Sus escofra), llebre (Lepus europaeus), granota comuna (Granota perezi) i dragó rosat (Hemidactylus turcidus).  
Segons el catàleg de béns i espais protegits del pla general d'Alacant hi ha un jaciment arqueològic catalogat com a assentament ibèric inclòs dins de l'àrea d'explotació (Casa de l'Alcoraya).  
  
El paisatge existent en la zona es descriu com un agre sistema molt afectat de manera prolongada per l'activitat humana pel que ha perdut el seu estat original.  
1. Identificació i valoració d'impactes.  
- Atmosfera: es produiran impactes en la fase de moviments de terra per emissió de partícules a l'atmosfera (pols i gasos contaminants de la maquinària) que desapareixeran una vegada finalitzada la fase d'obres i es podran aplicar mesures correctores per a minimitzar els impactes generats.  
- Sòl: durant la conformació del terreny pot produir-se un augment de l'erosió del sòl. La plantació de les superfícies afectades contribuirà a la consolidació del terreny i a la recuperació de la seua fertilitat.  
  
- Vegetació: s'ha produït una disminució de la coberta vegetal a causa dels desbrossaments realitzats i de la conformació dels bancals. A causa de l'escàs interés de la vegetació afectada atés que es tractava majoritàriament de cultius abandonats, l'impacte es considera moderat.  
  
- Fauna: es veurà afectada en la fase d'obres pels sorolls generats, moment en què es produirà una desaparició momentània de l'hàbitat. La realització de les plantacions contribuirà a la recuperació de les zones aptes per al desenvolupament de la fauna.  
- Paisatge: sobre el paisatge es donarà una afecció permanent en les àrees de treball. La realització de plantacions modificarà el paisatge que en tot cas podrà recuperar-se al cessament de l'activitat.  
De l'estudi d'integració paisatgística es destaca el següent: l'activitat realitzada s'ha adequat a la topografia de la zona intervenint en aquesta el mínim possible. La vegetació natural i arbratge existent no ha sigut modificada pel projecte.  
La zona de l'Alcoraya està constituïda per zones agrícoles en ús i abandonades amb habitatges dispersos. Part de l'actuació serà visible des de l'AP-7 i des de la línia AVE Alacant-Madrid.  
En general la valoració de la qualitat del paisatge es considera baixa, l'explotació no impedirà la visualització de cap recurs paisatgístic, i no suposa una alteració significativa atés que la zona afectada va estar en temps anterior cultivada.  
- Població i socioeconomia: durant la fase d'obres es produiran impactes de signe negatiu sobre la població a causa de l'emissió de sorolls. Durant la fase de funcionament de l'activitat es produiran efectes beneficiosos per la creació d'ocupació.  
2. Establiment de mesures preventives, correctores i compensatòries: es proposen les següents:  
- Mesures preventives: es revisarà l'adequat manteniment de la maquinària d'obra, els canvis d'oli es realitzaran en llocs aptes per a això i fora de l'explotació.  
Es jalonaran les zones d'obra per a restringir el moviment de maquinària a fi d'evitar afeccions innecessàries al sòl. El sòl retirat es recollirà degudament per a la seua utilització en la formació de les zones de cultiu.  
Es procedirà a la retirada dels possibles residus d'obra.  
En el cas d'aparició de restes integrants de patrimoni cultural, es modificarà el disseny de l'obra i es notificarà als organismes competents.  
- Mesures correctores: a fi de minimitzar l'emissió de pols a l'atmosfera es regaran les zones d'obra, es cobriran els depòsits de materials, es controlarà la descàrrega i càrrega de materials i es restringirà la velocitat de circulació dels camions el que contribuirà també a la reducció del soroll.  
Es minimitzarà l'afecció a la fauna evitant la realització d'obres en període nocturn. Quant a la vegetació s'evitarà el depòsit de zones d'aplec de materials on hi ha vegetació natural i es restringirà el pas de maquinària per aquestes zones.  
Per a disminuir l'impacte paisatgístic de l'activitat es procedirà a la retirada de la terra vegetal per a estendre's en les zones destinades a la plantació mentre que la resta de materials procedents de l'excavació es localitzarà de forma controlada en parcel·les evitant modificacions topogràfiques substancials. A la terminació de les obres es procedirà a la restauració de les superfícies d'ocupació temporal.  
El color de les edificacions s'adequarà als colors de la zona.  
- Mesures compensatòries: després del cessament de les obres es restaurarà la morfologia de la zona afectada.  
3. Programa de vigilància ambiental: es controlarà de forma periòdica la correcta execució de les mesures preventives i correctores proposades així com la seua eficàcia.  
En l'acta de recepció d'obra es realitzarà un informe sobre les mesures de protecció de sòl, fauna, soroll, recuperació ambiental i integració paisatgística de l'activitat.  
Durant els tres anys següents a la recepció de l'obra es realitzaran informes semestrals sobre l'eficàcia de les mesures de protecció. Es realitzaran informes quan es done una situació excepcional que tinga com a conseqüència l'aparició de signes d'erosió o despreniments.  
  
  
Tramitació administrativa. Informes sectorials  
1. El 15 de juny de 2011 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació de l'expedient de rompuda de terrenys forestals a fi d'iniciar la tramitació ambiental del projecte.  
  
L'expedient inclou informe de la Secció Forestal de 9 de juny de 2011 en què s'indica que es tracta d'una rompuda ja realitzada sobre la qual se sol·licita la seua legalització, si és procedent tractant-se d'un supòsit de l'annex I del Decret 162/1990 pel qual l'actuació ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. El 5 d'agost de 2011 i després de consultar a les administracions públiques afectades, la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial emet un informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental amb el fi principal que el promotor elabore la documentació d'acord amb la legislació vigent en matèria d'avaluació d'impacte ambiental, descriga els aspectes més significatius del projecte i justifique aspectes com ara la no afecció a llits i la disponibilitat d'aigua. La documentació que es remeta haurà de contindre l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998 del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Després de l'emissió de l'informe d'abast, es rep el 26 de setembre de 2011 informe del Servei de Paisatge en què s'indica que d'acord amb l'article 48 del reglament del paisatge de la Comunitat Valenciana, els projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental han d'anar acompanyats d'un estudi d'integració paisatgística.  
  
3. L'11 d'abril de 2012 la Secció Forestal remitent de documentació sol·licita informe sobre la seua adequació a l'informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental a fi de realitzar el tràmit d'informació pública.  
La documentació conté (entre altres):  
- Informe de Compatibilitat Urbanística de l'Ajuntament d'Alacant de 5 de març de 2012: segons aquest informe les rompudes efectuades es troben en sòl no urbanitzable comú (SNUC), categoria de rústic i sòl no urbanitzable comú, categoria de rambles tenint en la zona est de la finca una xicoteta part classificada com a sòl no urbanitzable protegit, categoria paratges.  
Els usos permesos són:  
- SNUC-rústic: té com a ús predominant l'agropecuari i la seua destinació primordial és el manteniment del medi rural.  
- SNUP-rambles: els usos permesos són els agropecuaris sense possibilitat d'erigir edificació, obra o instal·lació de cap tipus excepte les de canalització i els xicotets magatzems d'eines de superfície no superior a 20 m² a fi de no alterar les condicions normals de drenatge.  
  
- SNUP-paratges: els usos admesos són els agropecuaris i forestals, oci i esplai i les acampades. Es prohibeix l'ús d'habitatge, excepte per al guarda de les instal·lacions.  
En el desenvolupament dels usos i activitats admesos en aquest tipus de sòl no es realitzaran moviments de terra que desfiguren el perfil del terreny i s'entenen com a tals els que originen desnivells majors d'1,00 m. Tampoc es podran realitzar tales d'arbratge.  
L'informe conclou indicant que el 31 de maig de 2010 es va iniciar l'aprovació provisional de la revisió del pla general d'Alacant.  
Tal revisió inclou les parcel·les amb la qualificació següent:  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció paisatgística.  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció per llits i rambles.  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció, risc d'inundació.  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal - sòl no urbanitzable comú general, tipus A.  
Les normes urbanístiques estableixen el següent:  
En sòls de protecció paisatgística l'ús agrícola es restringeix a les explotacions existents en producció.  
En sòls d'especial protecció per llits i rambles i per risc d'inundació la producció agrícola s'estableix com a ús característic.  
  
En sòls d'especial protecció forestal l'ús característic és la protecció forestal i vegetal existent i estableix com a ús limitat compatible la reforestació.  
En sòl no urbanitzable comú general tipus A es permeten els usos agrícoles davall les condicions establides en aquest article (no se citen).  
  
- Informe de disponibilitat d'aigua de 30 de setembre de 2011 emés per la comunitat de regants d'Alacant nord en què indica que Eugenia Mar Tierra Azul és soci de la comunitat de regants Alacant nord amb una superfície de 78,96 ha (658 tafulles). S'adjunta pla que conté el total de les parcel·les propietat d'Eugenia Tierra Azul i Nenúfares Aires Libres en què s'indica que cadascuna d'aquestes és propietària de 658 tafulles (en total 1316).  
4. El 25 d'abril de 2012 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet a la Secció Forestal informe en què indica que, encara que hi ha certes deficiències en la documentació, pot iniciar-se el període d'informació pública.  
5. El 27 d'abril de 2012 s'inicia nou tràmit de consulta a les administracions públiques afectades per la realització del projecte adjuntant la documentació remesa en data d'11 d'abril de 2012.  
Els informes emesos van ser:  
- El 9 de maig de 2012 es rep en el Servei d'Avaluació informe favorable del Servei de Paisatge que indica que l'actuació ha d'adaptar-se a la topografia del terreny, han d'integrar-se paisatgísticament les futures tanques i han de complir-se les mesures d'integració paisatgística fixats en l'estudi d'integració paisatgística.  
- El 20 de juny de 2012 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe sobre els punts següents:  
Afecció a domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia: en la zona d'actuació hi ha tres llits (un d'aquests denominat rambla de l'Alabastre). L'actuació suposa l'ocupació de zona de policia d'uns quants llits «sense poder determinar si s'afecta o no a la zona de servitud».  
«Tal com s'estableix en els articles 2 i 6 del Text Refós de la Llei d'Aigües, pertanyen al Domini Públic Hidràulic els llits de corrents naturals, ja siguen contínues o discontínues. Aquests llits es troben protegits per una faixa lateral de 5 metres d'amplària, que constitueix la zona de servitud i per una faixa lateral de 100 metres d'amplària, que conforma la zona de policia.»  
L'esmentada zona de servitud s'ha de mantindre expedita per a ús públic (article 7 del Reglament del Domini Públic Hidràulic Reial Decret 849/1986) i queda supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca (article 9 del Reglament del Domini Públic Hidràulic Reial Decret 849/1986).  
L'informe recorda la prohibició general d'abocament directe o indirecte d'aigües i productes residuals que puguen contaminar qualsevol element del domini públic hidràulic.  
Incidència en el règim de corrents: s'indica que per les característiques de l'actuació i la morfologia dels terrenys afectats i sent que el PATRICOVA (pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana) no indica risc d'inundació, es considera que l'actuació no suposa incidència en el règim de corrents.  
«No obstant això, es recorda que, d'acord amb el que disposa l'article 9 del Reglament del Domini Públic Hidràulic (Reial Decret 849/1986), en la zona de flux preferent dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables davant de les avingudes ni activitats que suposen una reducció significativa de la capacitat de desaigüe de l'esmentada zona de flux preferent».  
Disponibilitat de recursos hídrics: «en la documentació presentada no s'estableix el volum anual de recursos hídrics que requereix l'actuació.  
L'origen de l'aigua amb què es pretén satisfer l'increment de demanda previst per l'actuació és a través de la comunitat de regants Alacant nord. Respecte d'això es comprova que cap de les parcel·les objecte de l'actuació figura en aquest organisme com que pertany a aquesta comunitat de regants ni a cap altra comunitat de regants ni tampoc disposen de drets propis, per la qual cosa no està acreditat el dret a l'ús de l'aigua de les esmentades parcel·les».  
L'informe conclou desfavorable al no poder acreditar la disponibilitat de recursos hídrics.  
- El 25 de juny de 2012 el Servei d'Espais Naturals i Biodiversitat emet un informe en què s'indica que consultat el banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana no s'han localitzat espècies de fauna i flora prioritàries que puguen veure's afectades pel projecte.  
  
Quant als hàbitats protegits pel Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació, sí que apareix en la zona l'hàbitat 1520 (Gypsophiletàlia) vegetació gipsícola ibèrica que és a més hàbitat prioritari segons Directiva 92/43.  
  
Existeixen en la transformació realitzada unes 44 ha susceptibles d'estar ocupades per hàbitats gipsòfils. Aquests hàbitats es localitzen en les parcel·les 4 i 163 (recintes SIGPAC 73, 77, 91, 176) del polígon 23 i en les parcel·les 3 (recintes SIGPAC 21, 41), 4 (recinte SIGPAC 10) parcel·la 10 (recintes SIGPAC 15 i 19) del polígon 24.  
Atenent que l'article 19.2 del Decret 70/2009 considera objecte de tutela aquests hàbitats, han de cartografiar-se aquests hàbitats per a determinar les zones on ha de preservar-se.  
6. Dels informes sectorials emesos es desprén que la documentació remesa no respon a allò que s'ha sol·licitat en l'informe d'abast o és incompleta, per la qual cosa el 29 de juny de 2012 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet al Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant informe en què indica els aspectes que han de millorar-se en la documentació ambiental o els aspectes que han de justificar-se com ara la legalitat de l'ús de l'aigua.  
7. Davant de la possible paralització del procediment, el 6 de març de 2013 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita al Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant informació sobre la tramitació de l'expedient en què indica aquest servei per mitjà de remissió del 4 d'abril de 2013 que l'expedient està paralitzat havent advertit d'això al promotor del projecte.  
8. El 8 de maig de 2014 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita indicació sobre si és procedent el tancament de l'expedient al Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant i es reitera la petició d'informe el 10 de febrer de 2015 al Servei d'Ordenació i Gestió Forestal a què s'ha remés l'expedient des del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant a fi de procedir a la seua finalització.  
  
El 19 de febrer de 2015 el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal remet documentació en què s'inclou escrit del promotor del projecte en què s'indica que la rompuda està acabada i no es cultivarà més superfície. S'adjunta el pla del total transformat grafiant els llits amb les seues zones de servitud i de policia però sense indicar si d'acord amb els plans ha existit afecció a aquestes zones.  
  
A la vista de l'escrit del promotor del projecte, el 25 de febrer de 2015 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita informe el Servei de Vida Silvestre (anteriorment Servei d'Espais Naturals i Biodiversitat). El 12 de març de 2015 aquest servei informa que a la vista que la rompuda està finalitzada i que l'afecció produïda seria anterior al Decret 70/2009, no existiria nova afecció a hàbitats ni espècies prioritàries.  
9. El 6 de novembre de 2015 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental còpia de l'informe del cap d'Àrea de Gestió del Domini Públic Hidràulic en què indica que en l'assumpte de modificació de característiques de la concessió d'aigües depurades procedents de l'EDAR Racó de Lleó per a la seua reutilització en el terme municipal de Sant Vicent del Raspeig (Alacant), amb destinació a reg d'una superfície de 7073,33 ha situades en els termes municipals de Monforte del Cid, Agost, Alacant i Sant Vicent del Raspeig i ús recreatiu amb un volum màxim anual de 6.745.000 m3/any i un cabal màxim instantani de 400 l/s, inscrit en el Registre d'Aigües [?] consten com a socis de la CR Alacant Nord [?] les mercantils Nenúfares Aires Libres, SL, i Eugenia Mar Tierra Azul amb una superfície en tafulles per a cadascuna d'aquestes de 658 el que suposa un total de 1.316 tafulles.  
10. Informació pública: la informació pública es va realitzar per mitjà de publicació d'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'11 de febrer de 2016. Durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
11. El 8 de juny de 2016 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental informe de la Secció Forestal d'Alacant en què s'indica que la major part de terrenys romputs actualment ja no figuren com a forestals i únicament s'aprecia afecció actual en aquest sentit en les parcel·les 3 i 24 del polígon 24 d'Alacant.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
Les actuacions realitzades han sigut la posada en cultiu de terreny forestal (natural, seminatural i inculte) així com la realització de les infraestructures necessàries per a la posada del terreny en regadiu (consultades les dades històriques del SIGPAC no consta la presència de regadiu en les parcel·les ressenyades. Actualment tampoc consten els terrenys com de regadiu).  
Es tracta d'avaluar un projecte executat de què es pretén la seua legalització. Cal indicar que la documentació tècnica elaborada és escassa i no inclou la descripció detallada de totes les infraestructures realitzades tal com pot comprovar-se en l'apartat de descripció del projecte.  
En l'apartat de tramitació administrativa pot comprovar-se la seua llarga i dificultosa tramitació. Atés que hi ha suficients elements de juí per a resoldre des del punt de vista ambiental i atés que l'actuació ja està finalitzada i pot consultar-se en la cartografia existent el traçat de les infraestructures més importants, es considera que no ha de demorar-se la resolució de l'expedient a fi de promoure el respecte a la legalitat de les actuacions i evitar nous impactes ambientals i es consideren suficients els elements de juí obtinguts al llarg de la tramitació de l'expedient.  
  
1. Evolució del paratge de l'Alcoraya: per a valorar el canvi que s'ha produït en la zona per l'execució del projecte s'ha hagut d'acudir a la cartografia històrica.  
En els fotogrames realitzats en els vols dels anys 1973 a 1985 l'Alcoraya és una zona on predomina en el paisatge la rambla de l'Alabastre al nord, la Serra de la Venda i els Áligues (també denominada les Àguiles) a l'oest. En direcció es pot observar-se una zona de mosaic formada per xicotetes elevacions com el Tossal de Capella i algunes llomes alternant amb xicotetes zones en cultiu que es corresponen majoritàriament amb les zones que el planejament vigent d'Alacant classifica com de protecció de rambles.  
Aquestes zones són zones de canalització d'escolaments i de recàrrega d'aqüífers per la qual cosa la seua conservació és d'interés.  
La zona tradicionalment cultivada de l'Alcoraya va adquirint al llarg d'anys successius característiques de seminaturalitat. En les ortofotos de l'any 2005 s'observa que la zona ha tornat a posar-se en cultiu i s'ha eliminat la vegetació seminatural i forestal existent i s'ha ampliat la superfície de cultiu en zona forestal.  
Han quedat preservades de les actuacions realitzades els barrancs, tossals i llomes. La resta de superfície ha quedat transformada en la seua totalitat amb eliminació completa de la vegetació forestal i seminatural, conformació de banquetes o zones de cultiu i disposició d'elements de reg.  
2. Característiques ambientals de la zona transformada: tal com s'ha indicat, en la zona objecte del projecte destaca la presència de barrancs i zones d'escolament d'aigües, i l'alternança amb llomes i tossals que formen un paisatge irregular. La zona de cultiu ocupa els espais «de vall» entre aquestes zones i forma un mosaic irregular de zones naturals i cultivades per cultiu ornamental.  
El paisatge de les zones no cultivades es correspon amb l'àrid alacantí amb escassa i esclarissada vegetació i la presència en les llomes de vegetació dispersa arborada forestal amb Pinus halepensis i espartar. També es localitzen zones de vegetació natural en tàlvegs i barrancs.  
  
Els elements fonamentals del paisatge i per això a preservar són les fites topogràfiques i els barrancs que han de funcionar com a elements d'interconnexió o corredors ecològics que interconnecten els espais naturals o forestals.  
Quants als pendents, la consulta al SIGPAC de cadascuna de les parcel·les que entren a formar part de l'explotació, tenen distints pendents. En general, la mitjana és del 5 a l'11 % si bé a causa de la presència d'elevacions en el territori, es poden trobar subparcel·les amb pendents majors al 20 %.  
Atenent a les corbes de nivell, el pendent mitja en sentit longitudinal per al conjunt de tota l'explotació seria del 4-5 %.  
  
Pel que fa als hàbitats i vegetació, no ha pogut determinar-se el seu grau d'afecció si bé podria haver estat present en la zona d'actuació l'hàbitat 1520 vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletàlia). La preservació de tossals i llomes així com els espais de més dificultat orogràfica dins de l'explotació es consideren d'interés per a la preservació o regeneració d'aquest hàbitat, per poder incloure, en coherència amb allò que s'ha exposat per l'òrgan competent en matèria de biodiversitat, aquests hàbitats.  
Pel que fa a la fauna, no s'han pogut localitzar espècies de fauna prioritàries en l'àmbit d'actuació si bé aquesta zona és susceptible de ser utilitzada com a àrea de campeig de l'espècie prioritària «àguila de panxa blanca».  
3. Afeccions ambientals i legals:  
- Domini públic hidràulic: segons l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, existeixen en l'àmbit d'actuació 3 llits sobre els quals no pot determinar-se l'afecció a zona de servitud però sí a la zona de policia. La documentació remesa pel promotor assenyala aquestes afeccions sobre ortofoto.  
Respecte a la zona de servitud, no sembla que hi haja hagut afecció si bé haurà de recordar-se al promotor del projecte les obligacions legals que se'n deriven. Respecte a la zona de policia hi ha hagut afecció i encara que els usos no són necessàriament incompatibles, haurà de sol·licitar-se el corresponent permís o autorització administrativa davant de l'organisme de conca.  
Respecte a la resta de zones que poden no ser considerades com a domini públic però que constitueixen barrancs o zones d'evacuació d'escolaments haurà d'impedir-se que qualsevol actuació puga afectar la normal evacuació d'escolaments.  
Ha de recordar-se l'article 5 del Text Refós de la Llei d'Aigües que indica que el domini privat dels llits no autoritza la realització d'obres que puguen variar o alterar el curs natural de les aigües.  
  
- Terreny forestal/natural seminatural o inculte: ha sigut necessària la consulta als fotogrames i cartografia històrica del Ministeri d'Agricultura per a determinar el grau d'afecció de les actuacions realitzades. De la seua consulta així com de la consulta al SIOSE pot constatar-se que hi ha hagut una afecció a terreny forestal (segons l'inventari forestal vigent en l'època d'afecció així com en la cartografia del pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana) i seminatural amb afecció a vegetació pròpia del semiàrid alacantí.  
Forest d'utilitat pública: l'actuació en un principi no ha afectat aquesta figura de protecció en matèria de muntanyes però limita en part de la zona E i amb la muntanya Lloma Negra i Pla dels Llops.  
La presència de terreny natural i forestal en l'àmbit de l'actuació i en els seus voltants fa necessari l'adopció de mesures de prevenció.  
  
- Patrimoni cultural: Dins de l'àmbit d'actuació s'ha localitzat el jaciment de Casa de l'Alcoraya d'adscripció ibèrica, romana i medieval. Consultades les bases de dades disponibles, no sembla que hi haja hagut afecció sobre el jaciment si bé haurà de ser l'òrgan competent en matèria de cultura el que comprove aquest aspecte i impose, en cas necessari, les mesures preventives o correctores a adoptar.  
- Zona de protecció d'avifauna per esteses elèctriques: l'àrea afectada s'inclou en l'àrea prioritària Monforte del Cid-Tabayal on és d'aplicació el Reial Decret 1432/2008 pel qual s'estableixen mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió.  
En el cas que les esteses elèctriques existents en l'àmbit de l'explotació i que pertanyen a la societat limitada revisten les característiques d'aquest Reial Decret, hauran de revisar les característiques d'aquestes línies a fi de complir amb les mesures de prevenció contra l'electrocució.  
- Zona d'afecció per perillositat geomorfològica: coincideix amb les zones protegides establides en l'actual planejament municipal. L'actual Decret 201/2015 pel qual s'aprova el pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana no considera l'ús agrícola com incompatible sobre aquestes zones.  
4. Ús sostenible de l'aigua: si bé en un principi l'informe de l'òrgan de conca va determinar que les parcel·les objecte del projecte no disposaven d'ús d'aigua, en informe de 2012 s'indica que la societat promotora del projecte disposa d'una concessió d'aigües depurades la dotació de la qual per hectàrea estaria al voltant de 953 m³.  
Si es considera que cada tafulla equival a 0,1118 ha, segons informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer existirien drets de reg per a 147,12 ha i han quedat 12,88 ha sense justificació legal de drets de reg.  
  
El promotor haurà d'adaptar cabals i superfície al legalment concedit sense que la falta d'ús per altres usuaris puga ser motiu per a un major ús de cabals o per a disposar de major superfície que l'autoritzada.  
5. Valoració global: la nova posada en cultiu s'ha realitzat en un terreny sense excessius pendents, s'ha respectat zones naturals així com en principi tàlvegs i barrancs.  
No queda clar en les actuacions realitzades si s'ha tingut en compte l'evacuació d'escolaments. Encara que en general els pendents de les zones de cultiu no són elevades i les formes adoptades per a les banquetes de cultiu tendeixen a trencar la força erosiva de l'aigua, ha d'introduir-se en el programa de vigilància ambiental mesures de seguiment així com procurar en tot moment que les aigües es reconduïsquen cap als seus llits naturals o s'infiltren adequadament en el terreny.  
  
No ha pogut comprovar-se si va existir afecció a hàbitats gipsícoles prioritaris. Si bé l'àmbit legal de protecció es va establir després de la realització de les rompudes, hi ha zones rompudes que podrien haver sigut ocupades pels esmentats hàbitats per això es proposaran mesures de compensació ambiental.  
La protecció del paisatge, les zones residuals forestals, la protecció dels hàbitats i l'establiment de corredors ecològics motiven la protecció dins de l'explotació de les zones naturals que encara no han sigut rompudes.  
Pel que fa a la transformació de secà en regadiu haurà de justificar-se l'adaptació dels cabals mitjans disponibles, habilitar mesuradors i comptadors d'aigua en l'explotació i justificar l'adequació de les hectàrees regables dins del perímetre regable al legalment concedit.  
  
Quant a l'execució de tanques, haurà de respectar-se la normativa en la matèria i restringir-se a l'imprescindible a fi de no crear barreres a la fauna.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén del Reial Decret Legislatiu 1/2008 pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Impacte Ambiental de Projectes i annex I.a.2 i annex I.b del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental de la Comunitat Valenciana.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el, Reial Decret Legislatiu 1/2008 i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015,de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribuïx a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot l'anterior es resol:  
  
Resolució  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, sempre que el mateix es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. En el termini de 6 mesos des de la notificació d'aquesta declaració d'impacte ambiental es remetrà al Servei d'Ordenació i Gestió Forestal i al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació que acredite el següent:  
a) L'adaptació de superfície i dotacions de reg al legalment concedit (consums màxims o estacionals, freqüències de reg, elements de control d'ús d'aigua, etc.) i especialment pel que fa a la superfície que pot ser regada en l'àmbit de l'explotació segons allò que s'ha exposat en el punt 4 (ús sostenible de l'aigua) de l'apartat «consideracions de l'òrgan ambiental».  
En el cas que la superfície regada siga major a la legalment concedida es procedirà a delimitar en pla la zona que no es regarà i les actuacions que es duran a terme per a garantir aquesta adaptació de superfície al legalment concedit.  
b) Es justificarà la legalitat de les infraestructures realitzades (naus de reg, de guarda de maquinària i eines o altres) per mitjà de la sol·licitud d'informe en matèria de sòl no urbanitzable realitzat davant de la direcció territorial de l'òrgan competent en agricultura.  
c) Es presentarà justificant de la sol·licitud d'informe de legalització de les obres realitzades a l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural.  
d) Es presentarà documentació justificativa del traçat i característiques de les línies elèctriques existents en l'àmbit de l'explotació que indiquen si compleixen amb el que estableix el Reial Decret 1432/2008 sobre protecció de l'avifauna. En cas negatiu es realitzarà projecte d'adequació de les línies al que estableix el Reial Decret 1432/2008.  
  
e) Hauran de quedar expedites les zones de servitud de llit. Es remetrà la sol·licitud del permís a l'òrgan de conca de plantació en zona de policia i quedarà supeditada la legalitat d'aquestes plantacions al pronunciament positiu de l'òrgan de conca.  
2. A fi de preservar els terrenys de l'erosió haurà de realitzar-se un estudi de les zones de cultiu on hauran d'aplicar-se mesures preventives. Es presentarà davant del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i juntament amb la documentació sol·licitada en el punt 1, plànol en què es detalle les zones on és més probable que es generen excés d'escolaments. La documentació que es remeta haurà de tindre en compte que almenys en les zones de cultiu de major pendent i major longitud hauran d'habilitar-se cunetes que dirigiran l'excés d'escolaments cap a la xarxa de barrancs existents.  
En aquest mateix sentit les zones de perillositat geomorfològica establides en el PATRICOVA i qualificades com a protegides per l'actual planejament hauran de preservar-se de la realització de qualsevol construcció que puga interferir en el normal règim d'escolaments.  
3. A fi de preservar el paisatge i els seus hàbitats no podrà seguir-se transformat terreny en l'àmbit dels terrenys de la societat. Hauran de preservar-se obligatòriament els tossals, llomes, elevacions o zones forestals o qualsevol terreny en l'àmbit de l'explotació no transformades actualment, la seua vegetació i fisonomia.  
4. En cap moment podrà alterar-se la xarxa de barrancs existents, procedir a la seua ocupació o retirar la vegetació existent excepte autorització de l'òrgan de conca.  
5. L'òrgan competent en matèria forestal en la resolució del procediment indicarà les mesures de prevenció en matèria forestal que han d'adoptar-se, les mesures de protecció legal de la forest d'utilitat pública. En qualsevol cas en la resolució de l'expedient s'inclourà la prohibició de la realització de foc en l'explotació havent d'establir-se, com a alternativa a l'eliminació de restes vegetals, la trituració de les restes i la seua incorporació al terreny, la seua retirada per a compostatge o altres.  
  
6. El programa de vigilància ambiental inclourà un calendari de vigilància de les distintes zones de cultiu. Després de cada pluja d'importància haurà de vigilar-se la correcta evacuació de les aigües de manera que es comprove l'adequat funcionament de la xarxa d'evacuació d'escolaments.  
7. Es portaran bones pràctiques ambientals en l'àmbit de l'explotació cuidant la fertilitat del terreny aportant almenys després de cada cicle de cultiu matèria orgànica, evitant excés de fertilitzants i procurant mantindre el cultiu en bones condicions fitosanitàries per mitjà de pràctiques respectuoses amb el medi ambient.  
Es tindrà especial atenció en la correcta gestió dels residus procedents de tractaments fitosanitaris que hauran de gestionar-se per mitjà de gestor autoritzat i altres tipus de residus com ara plàstics que hauran de gestionar-se de forma adequada evitant el seu abandó en el medi.  
  
8. Com a mesura de compensació ambiental el promotor, en àrees actualment cultivades (no podrà afectar-se terreny actualment natural) el podrà adoptar alguna o totes de les següents mesures de compensació: creació de tolla per a amfibis, abeurador per a fauna, creació d'una zona de recreació d'hàbitat gipsícola, creació de bosquet arbrat amb espècies pròpies de la zona.  
El promotor tindrà un termini de 6 mesos per a optar per mitjà de justificació escrita que es farà arribar al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental juntament amb la resta de documentació sol·licitada en els punts 1 i 2, per alguna o diverses de les compensacions proposades i tindrà un termini de dos anys per a dur-la a terme.  
9. La instal·lació de tanques es limitarà a l'imprescindible per a garantir la protecció de les infraestructures. Es tindrà en compte que pot ser aplicat el Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les condicions de les tanques en el medi natural i dels tancaments cinegètics.  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjuí que, si és el cas, procedisquen en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989 d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013 d'Avaluació Ambiental.  
  
València, 5 de setembre de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 7 d'octubre de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.