Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4914, del 30-12-2004 (2004/12095)

RESOLUCIÓ d'1 de desembre de 2004 del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4914

Data del DOGV
:   30-12-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/12233


Data del document
:   01-12-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Cheste
    * Benassal
    * Onda
    * Vilafranca
    * Vall d'Uixó, la
    * Sollana
    * Almenara
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'1 de desembre de 2004 del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/X12644]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a 458/02-AIA, 073/02-AIA, 116/01-AIA, 136/03-AIA i 324/01-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 1 de desembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 458/02-AIA
  
Títol: Urbanització de l'Av. de la Constitució i prolongació de la zona d'equipaments municipals a Sollana
  
Promotor: Ajuntament de Sollana
  
Autoritat substantiva Ajuntament de Sollana
  
Objecte: Ampliació d'equipaments
  
Localització: Terme municipal de Sollana
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la creació d'una zona de dotacions municipals on es preveu la construcció d'un centre educatiu, un centre poliesportiu i un centre de dia per a la tercera edat.
  
La superfície total sobre la qual es realitza l'estudi és d'aproximadament 3 hectàrees de sòl qualificat com a no urbanitzable amb ús equipaments i vials.
  
La zona es generarà com a conseqüència de l'obertura i urbanització dels eixos viaris corresponents a la ronda de circumval·lació entre la zona urbanitzada de l'av. de la Constitució i la glorieta d'accés a Sollana pel nord a través de la carretera CN-332.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 27 de febrer de 2002 l'Ajuntament d'Onda va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a la urbanització de l'Av. de la Constitució i la prolongació de la zona d'equipaments municipals a Sollana.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la urbanització de l'Av. de la Constitució i prolongació zona d'equipaments municipals a Sollana, ha sigut sotmés a informació pública des del 5 de març de 2002 fins a l'11 de maig de 2002, per mitjà d'anunci publicat en el tauler d'anuncis de la casa consistorial, i en el periòdic Diario de Valencia el dia 22 de març de 2002, i en el DOGV núm. 4221, el dia 4 d'abril de 2002, sense que s'hagen formulat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental podria existir una possible afecció al Parc Natural de l'Albufera, pels abocaments accidentals de substàncies perilloses procedents del manteniment de la maquinària, que podrien danyar les aigües subterrànies que desemboquen en l'Albufera.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important per l'actuació
  
La zona que ens ocupa està completament antropitzada, ocupada en la seua totalitat per cultius de regadiu, en particular per camps de taronger i horta.
  
La fauna està formada per espècies antropòfiles que han sabut adaptar-se als canvis introduïts per l'home. No existeix una riquesa faunística destacable, no obstant, la zona es troba pròxima a l'àrea d'influència del Parc Natural de l'Albufera, un dels principals valors ambientals del qual és la varietat de fauna avícola existent, i que, per la seua mobilitat, la podrem trobar a la zona en rares ocasions.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Les operacions de rebuig i desbrossament provocaran una eliminació de la coberta vegetal que afectarà la fauna edàfica i generarà partícules sòlides en suspensió en l'aire.
  
Atés que no hi ha llits permanents a la zona, no hi ha la possibilitat que s'hi produïsquen abocaments. Si hi ha nombroses sèquies de reg i la canalització del barranc dels Tramussers, la qual cosa obliga a prestar atenció perquè no es produïsca cap tipus d'abocament, principalment durant la construcció i l'asfaltat dels vials. L'únic abocament serà el produït per la xarxa de pluvials que desguassa en la canalització del barranc. Respecte de la xarxa de sanejament aquesta entroncarà amb la xarxa municipal existent.
  
El risc de contaminació de les aigües subterrànies és elevat, existeixen concentracions de nitrats i sulfats per damunt dels aconsellats, a causa de l'alta permeabilitat de l'aqüífer per tractar-se de materials granulars.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Com a mesures protectores i correctores que eviten o minimitzen els efectes negatius causats, cal destacar:
  
- Es comprovarà si hi ha algun exemplar que es pot aprofitar en la posterior revegetació, es conserve en condicions adequades per al seu posterior ús, i la resta poden ser utilitzats per empreses dedicades a la venda de llenya o a la reutilització de residus forestals.
  
- Per a evitar la pèrdua de qualitat de l'aire s'han de mantenir regats els camins per mitjà de l'ús de camions cisterna, i mantenir tapats els bolquets dels camions.
  
- S'han de revegetar i enjardinar les zones que es preveuen i respectar les espècies recomanades per a la zona i els edificis han d'integrar-se el més respectuosament possible amb l'entorn.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, la urbanització de l'av. de la Constitució i prolongació de la zona d'equipaments municipals a Sollana, promogut per l'Ajuntament de Sollana, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Respecte del barranc dels Tramussers, s'ha de tenir en compte la zona de servitud de cinc metres d'amplària per a ús públic, i de cent metres d'amplària en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que es desenvolupen, segons l'art.6.1, de la Llei d'aigües. També es prohibeix tota edificació sobre terrenys provinents de llits, fins a vint metres de la seua aresta exterior, segons l'art. 69 de la Llei 6/1989, d'ordenació del territori de la Comunitat Valenciana.
  
2. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la seua posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'arreplegaran en munts, amb una forma que garantisca el manteniment de les propietats naturals. D'igual forma, en finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subsolat de tots els terrenys que s'hagen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquesta.
  
3. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i resta de restes d'obra que hagen sigut dipositades, abocades o abandonades en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
4. També es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat a la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, han de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
5. S'ha d'elaborar un programa de vigilància ambiental, el qual tindrà per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. Per a això es proposen els següents controls:
  
- Control de pols sobre la vegetació adjacent.
  
- Control de l'aparició de processos erosius.
  
- Control dels abocaments de residus d'obres, plantacions, etc.
  
- Control de nivells sonors en edifici habitat més pròxim.
  
- Control dels nivells de les emissions de gasos i partícules dels motors de combustió interna utilitzats en les obres.
  
- Control del compliment de les ordenances i normatives urbanístiques.
  
- Control de les espècies arbòries i arbustives utilitzades en la constitució de la zona verda, com també del seu correcte transport i manipulat amb la presa de mesures oportunes per a la major supervivència.
  
6. Si durant l'execució de les obres es produïra qualsevol troballa arqueològica, el fet es posarà en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 17 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 073/1640PDQ
  
Promotor: Conselleria d'Infrastructures i Transports
  
Autoritat substantiva: Ajuntaments de Vilafranca i Benasal
  
Objecte projecte: Equipament de sondejos, dipòsits i conduccions d'aigua potable
  
Localització: En els termes municipals de Vilafranca i Benasal (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és solucionar els problemes d'abastament d'aigua a les poblacions de Vilafranca i Benasal que es produeixen en èpoques de prolongada sequera. Es pretén solucionar el problema amb l'aigua procedent d'un nou sondeig realitzat en la zona de les Llergueres al barranc del riu Sec, on s'ha localitzat un gran aqüífer regional.
  
Descripció de les obres: totes les conduccions d'aigua aniran soterrades en rases, es protegiran amb formigó en els encreuaments de barrancs.
  
1. Equipaments comuns:
  
- Equipament del sondeig de les Llergueres calculat per a un cabal de 20 l/s.
  
- Accés rodat fins a dipòsit regulador per mitjà de camí de nova construcció.
  
- Connexió per a subministrament energètic: per mitjà de línia aèria de mitjana tensió fins al pou, connectada amb una altra existent a 1 km de distància. A més, la conducció de Vilafranca requereix subministrament d'energia, prolongant la línia referida fins al dipòsit intermedi.
  
- Dipòsit regulador de capçalera del pou, amb les següents característiques: dimensions 10x 10 x 3,5 m. Capacitat: 330 m3.
  
2. Conducció d'abastament a Benasal:
  
- Conducció d'impulsió des del dipòsit de capçalera fins al dipòsit de ruptura. Canonada de polietilé de 140 mm de diàmetre.
  
- Conducció de gravetat des del dipòsit de ruptura fins al dipòsit existent de regulació de Benasal. Canonada de polietilé de 200 mm de diàmetre.
  
- Arqueta de ruptura de 10 x 5 x 3,75 m.
  
3. Conducció d'abastament a Vilafranca:
  
- Conducció d'impulsió des del dipòsit de capçalera fins a dipòsit intermedi. Canonada de fosa dúctil per als trams que treballen a pressions superiors a 25 atmosferes i de polietilé d'alta densitat per a la resta. Els diàmetres aniran de 150 mm a 200 mm.
  
- Dipòsit intermedi de 150 m3. Dimensions: 7,40 x 7,40 x 3,5 m.
  
- Dipòsit de ruptura-regulació de 520 m3 de capacitat. Dimensions de 15 x 10,50 x 3,5 m.
  
- Conducció de gravetat des d'aquest últim dipòsit fins a la xarxa de distribució existent a Vilafranca. Canonada de polietilé de 200 mm de diàmetre.
  
Tramitació administrativa, resum dels informes rebuts i al·legacions
  
La Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre amb data 18 de febrer de 2002 el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i el certificat d'informació pública emesos pels secretaris dels ajuntaments afectats. En el certificat de Vilafranca s'indica que no s'hi han presentat al·legacions i en el de Benasal s'indica que s'ha presentat una al·legació.
  
L'al·legació presentada per Celestino Tena Beltrán es resumeix a continuació:
  
- Afecció al brollador Font del Marqués.
  
- La conducció discorre per la seua finca innecessàriament, però pot continuar en recte per camí ramadera.
  
- Impossibilitat que el bestiar pasture en la seua finca durant totes les obres.
  
- Possibilitat d'afecció a roures centenaris en travessar la seua finca.
  
- Proposa un traçat alternatiu.
  
Es van efectuar consultes amb data 9 d'abril de 2002 als següents organismes:
  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer: en relació amb l'aprofitament dels recursos hídrics es recorda la necessitat de disposar de la corresponent concessió d'aigües. En relació amb els aspectes generals de l'obra es realitzen una sèrie de recomanacions.
  
- Direcció Territorial de Castelló d'aquesta Conselleria: amb data 3 de juliol de 2002 es va remetre informe en què es ressaltaven l'existència de problemàtiques ambientals importants, que la proposta rebuda no resolia satisfactòriament: el traçat de la pista de descens des de la masia les Llergueres i la baixada de les conduccions al lloc del sondeig.
  
- Direcció General d'Interior: amb data 17 de maig de 2002 s'informa en el sentit que ha d'estudiar-se amb més detall el risc geològic de la ubicació del dipòsit de capçalera i el camí d'accés.
  
- Direcció General de Patrimoni Artístic: emet informe desfavorable amb data 8 de juliol de 2002 ja que l'estudi no preveu la incidència sobre el patrimoni arqueològic, arquitectònic i etnològic.
  
Es va sol·licitar ampliació al promotor amb data 16 d'abril de 2002 d'una sèrie de punts de l'estudi d'impacte ambiental. Amb data 10 de juliol de 2002 es va remetre escrit per part del promotor, responent satisfactòriament des del punt de vista ambiental només parcialment.
  
Amb data 31 de maig de 2002 es va remetre al promotor l'informe de la Direcció General d'Interior com a continuació a la sol·licitud d'ampliació de l'estudi. Respecte a aquest punt el promotor va remetre resposta amb data 18 de novembre de 2002, amb informe tècnic en el qual s'indicava que el risc de lliscament es concentrava en la zona d'ubicació del dipòsit regulador i inici del camí. És suficient desplaçar el dipòsit cap al SE 10 m per a evitar la forma lobulada de lliscament existent.
  
Amb data 2 d'octubre de 2003, començades les obres i en un estat prou avançat, es va remetre, a sol·licitud del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental, informe sobre les modificacions de traçat que s'havien portat a terme. Analitzades aquestes modificacions s'ha comprovat que part coincideixen amb les sol·licituds realitzades pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental en el seu requeriment d'ampliació de l'estudi i que no havien sigut satisfetes, i altres, encara que no havien sigut requerides, responen a necessitats i inconvenients sorgits des del plantejament inicial. En qualsevol cas són ambientalment acceptables. Un dels canvis comporta atendre l'al·legació presentada relativa a preservar l'entorn natural a la lloma del Saulonar.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb l'informe de la Direcció Territorial s'afectarien els següents camins ramaders:
  
- Carrerada de Mosqueruela o dels Serrans.
  
- Carrerada de la Font de l'Orseta.
  
- Carrerada de la Font de Santa Bàrbara (Vilafranca)
  
El projecte afecta el domini públic hidràulic i la zona de servitud del barranc riu Sec, i aprofita recursos hidràulics d'aqüífer regional.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
Com assenyala l'informe dels serveis tècnics de la nostra Direcció Territorial el medi natural afectat per l'actuació té un gran valor des del punt de vista paisatgístic i ecològic, i en l'estudi no es fa cap descripció detallada. En l'ampliació la informació aportada continua sent superficial.
  
No obstant això, aquest punt s'ha pogut completar amb la informació disponible en aquesta Conselleria i els informes i visites dels tècnics del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental i de la Direcció Territorial.
  
Les obres es troben molt avançades, destaquen els impactes sobre els següents elements: paisatge, sòl i vegetació. La zona travessada pel traçat de les conduccions té un elevat valor ambiental: pinars madurs de pinassa (Pinus nigra), carrascars densos (Quercus rotundifolia), zones agrícoles tradicionals entremesclades amb zones amb vegetació forestal tant arborada com de matoll, que discorre, no obstant això, majoritàriament per camins o afectant a terrenys naturals amb menor valor ambiental.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
L'afecció del projecte a les aigües subterrànies s'aclareix en l'ampliació de l'estudi: tenint en compte el cabal d'extracció previst es considera que la repercussió de l'extracció sobre altres pous serà inexistent donada l'elevada distància del les Llergueres amb la resta, i igualment la influència sobre brolladors.
  
La major part del traçat de les conduccions discorre per camins existents sense afectar a penes a les formacions vegetals de major valor (pinars i carrascars). En aquests casos s'han ocasionat alguns danys a exemplars arboris en ser colpejats per la maquinària que discorria pel camí. En altres casos, en traçar la conducció i camins d'accés nou a través de terrenys naturals s'han afectat a alguns exemplars de carrasques de port arbustiu (per exemple en la lloma del Saulonar).
  
L'obertura de nous camins comporta en les zones de major pendent un risc d'erosió rellevant que pot repercutir tant en el nou camí com en el terreny adjacent, i poden, no obstant això, adoptar-se mesures correctores senzilles i eficaces.
  
Des del punt de vista paisatgístic i d'afecció al sòl, l'impacte més rellevant és l'ocasionat pel camí d'accés i traçat de conduccions al barranc del riu Sec, que descriu un traçat en zig zag visible des de lluny, sobre una vessant amb pendent transversal elevada i una coberta vegetal de matoll tipus argelagar'romer, com també el que ocasionarà el dipòsit sobre aquesta vessant. El traçat finalment executat i la possible nova ubicació del dipòsit ambientalment són millors que els inicialment plantejats, ja que requereixen desmunts i terraplens de menor entitat i eviten afectar la zona de lliscament amb forma lobulada.
  
L'impacte ambiental ocasionat per l'obra es pot qualificar de moderat en línies generals, i de sever puntualment, amb l'admissió de mesures correctores eficaces. Els canvis introduïts en l'execució de l'obra respecte a la proposta inicial són ambientalment acceptables, i en general han suposat una millora ambiental respecte al que proposa inicialment, com és el cas del tram del barranc del riu Sec o el comprés entre la masia Rubert i la masia Coll d'Uvol.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
S'estima necessari fonamentalment adoptar mesures correctores per a evitar l'aparició de fenòmens erosius en els trams de major pendent dels camins i pistes de treball oberts, i per a facilitar la colonització per la vegetació natural d'aquelles pistes de treball que no hagen de quedar com a camins permanents.
  
Respecte al tram del riu Sec s'adoptaran les mesures oportunes en el camí d'accés al dipòsit per a prevenir l'aparició de fenòmens de lliscament.
  
En relació amb l'impacte sobre el patrimoni arqueològic i etnològic, en no preveure's en l'estudi, haurà d'obtenir-se un informe favorable de la Conselleria de Cultura.
  
En no haver avaluat l'impacte de les línies de subministrament d'energia en l'estudi presentat hauran de sotmetre's a avaluació a part.
  
Dins del programa de vigilància ambiental ha d'establir-se un seguiment de les pistes i camins oberts, almenys un any després d'acabades totes les obres, per a determinar si és cal adoptar mesures addicionals de control de l'erosió o revegetació.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què se s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003 de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte d'equipament de sondejos, dipòsits i conduccions d'aigua potable sítia als termes municipals de Vilafranca i Benasal (Castelló), el promotor dels quals és la Conselleria d'Infrastructures i Transports, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
  
Segon
  
1. Els materials procedents de les obertures de les rases, com també dels camins que no puguen reutilitzar-se en el farciment d'aquestes o en la formació dels terraplens, es retiraran a un abocador controlat.
  
2. Els materials procedents del desbrossament, en la mesura que es puga, s'estendran sobre els terraplens de major envergadura dels camins o sobre les pistes de treball que no hagen de quedar com a camins.
  
3. Es reconstruiran els marges de pedra afectats.
  
4. Les pistes de treball que no hagen de quedar-se com a camins permanents se descompactaran superficialment, i en els trams de major pendent es crearan cavallons transversals a l'eix d'aquestes.
  
5. En aquelles pistes que es queden com a camins permanents i en els camins nous, en els trams de major pendent, es crearan cunetes de desguàs al peu dels desmunts i cavallons transversals a l'eix de les pistes. L'amplària dels camins no serà superior a 3 metres.
  
En el camí d'accés al dipòsit de capçalera i sondeig s'adoptaran les mesures oportunes per a evitar l'aparició de fenòmens de lliscament.
  
6. Amb caràcter general els perfils dels desmunts dels camins es deixaran amb una superfície irregular de manera que faciliten la colonització vegetal.
  
7. En relació amb la ubicació del dipòsit de capçalera en el barranc del riu Sec, s'estima ambientalment acceptable la nova proposta situada en la marge esquerra, no obstant això, si finalment s'ubica on inicialment es tenia previst, en la marge dreta, l'emplaçament haurà de desplaçar-se aigües baix del lloc previst per a evitar la zona de risc de lliscament.
  
8. Els exemplars de pins i carrasques amb branques afectades per colps de la maquinària al costat dels camins hauran de podar-se adequadament.
  
9. Es recomana la plantació amb espècies autòctones entorn als dipòsits del projecte. S'hauria de desestimar la pintura d'aquests per a la integració paisatgística. Es recomanen les següents espècies: Juniperus phoenicea (savina comuna), Juniperus oxycedrus (càdec), Quercus rotundifolia (carrasca) i Hedera helix (hedra).
  
10. S'efectuarà un seguiment de l'aparició de fenòmens erosius i colonització vegetal natural un any després d'acabades totes les obres, per a determinar si cal adoptar mesures addicionals en aquest sentit.
  
11. S'obtindrà informe favorable de la Conselleria de Cultura.
  
12. Les línies elèctriques de subministrament d'energia s'hauran de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 22 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 116/01-AIA
  
Títol: Ampliació pedrera d'àrids Peñarroya. Secció A)
  
Promotor: PAVASAL EMPRESA CONSTRUCTORA, SA
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia de València. Conselleria d'Innovació i Competitivitat.
  
Localització: Diverses parcel·les del polígon 23 del terme municipal de Cheste (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és l'ampliació de la pedrera d'àrids Peñarroya núm. 1105 tramitada com a recurs de la secció A de la Llei de mines. L'explotació es dedica a l'extracció, trituració i classificació d'àrids destinats per part del titular a treballs de construcció i obres públiques.
  
L'ampliació proposada comporta tant l'increment de la superfície ocupada, com el descens de la cota base d'explotació, la qual ampliarà part de les reserves explotables i millorarà el resultat final de la restauració amb un perfil final menys discordant amb l'entorn.
  
La superfície ocupada actualment i que disposa de llicència d'activitat és de 215.880 m2 mentre que l'ampliació sol·licitada suposa l'ocupació d'un total de 330.350 m2 amb un volum d'extracció previst en unes 31.861.082 t i una vida útil de 50 anys aproximadament.
  
L'explotació i la restauració de la pedrera queda definida per mitjà de fases de treball, ambdues tasques es realitzaran simultàniament tan prompte com l'avanç dels fronts d'explotació ho permeta. D'acord amb les previsions d'explotació, aquesta s'inicia en els nivells superiors i es realitza en sentit descendent. L'avanç general dels fronts dels diferents nivells en general en sentit oest- est.
  
El disseny d'explotació i restauració proposat en el projecte i els annexos, pretén integrar la pedrera als terrenys confrontants i salvar els desnivells existents per mitjà de talussos dels fronts d'explotació deixant fronts de restauració de 6 m d'alçada amb una inclinació respecte de l'horitzontal de 40º i bermes intermèdies de 6 m la qual cosa configura un talús general de pendent mitjana no superior als 25º d'inclinació respecte de l'horitzontal.
  
La revegetació de talussos i bermes intermèdies, com també la de la plaça de la pedrera queda definit en l'últim annex presentat a l'octubre de 2003, per mitjà de projecte de reforestació.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
Al març de 2001 el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València, remet la documentació d'ampliació de la pedrera d'àrids Peñarroya núm. 1105 al terme municipal de Cheste (València) formada per l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració.
  
En data 21 de juny de 2001 el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet el certificat del resultat d'informació pública de l'expedient, indicant que publicat en el BOP núm. 82 de 6 d'abril de 2001, no han sigut presentades al·legacions al projecte.
  
Amb la documentació disponible es consulta la Direcció Territorial de Medi Ambient, Ajuntament de Cheste i Direcció General de Patrimoni Artístic, i es reben en les dates que s'indica els informes següents:
  
Direcció Territorial de Medi Ambient (febrer de 2002). Es reben tres informes, en els quals s'indica,
  
Que la pedrera es troba enclavada en un entorn agrícola i l'ampliació sol·licitada no afecta forest d'utilitat pública ni forest consorciada gestionada per Secció Forestal.
  
Que examinada la documentació aportada, es constata que l'ampliació sol·licitada pot afectar el camí ramader assagador de Castella, classificat per Ordre Ministerial de data 15.10.74, i BOP de 9.11.74. Qualsevol actuació ha de donar-se fora d'aquest sòl de domini públic propietat de la Generalitat Valenciana i que té la consideració de sòl no urbanitzable de protecció especial.
  
Que la pedrera es troba dins de l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals de l'Albufera. El projecte proposat suposa l'ampliació d'una pedrera en explotació que constitueix un entorn profundament transformat i degradat que necessita l'execució d'un pla de restauració. L'entorn de la pedrera presenta algun retall de pinar i matoll amb espècies característiques com brucs, arç, coscollar, margalló, etc.
  
Direcció General de Patrimoni Artístic. S'informa favorablement sobre el projecte d'ampliació. Es recorda que qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica que es produïra en el curs de les obres s'ha de comunicat immediatament a aquesta administració.
  
Revisada la documentació tramitada, se sol·licita a l'empresa promotora ampliació de la documentació (05.03.01) pel que fa a:
  
- Assenyalar parcel·les i polígon que s'afecten per l'ampliació.
  
- Desenvolupar Pla d'explotació-restauració per fases o etapes de treball reflectint-les gràficament en plànol adjunt.
  
- Reducció de l'angle de talús i ampliació de bermes intermèdies. Garantir la revegetació dels límits d'explotació i donar un aspecte més naturalitzat a la zona.
  
- Revegetar forestalment la zona amb espècies arbustives i arbòries de la zona i especificar el nombre de plançons, espècies seleccionades, densitat.
  
- Valorar la possible afecció del projecte sobre el camí ramader assagador de Castella-
  
En data 26 de novembre de 2002, la Direcció Territorial de Medi Ambient, remet informe complementari de la Unitat de Camins Ramaders en el qual s'informa que l'ampliació sol·licitada no afecta el camí ramader; això es comprova en plànols de detall.
  
En data 21 de maig de 2003, el Servei Territorial d'Indústria i Energia, remet l'ampliació de documentació sol·licitada (annexos complementaris, plànols i reportatge fotogràfic).
  
Al juliol de 2003, es requereix a l'empresa promotora l'ampliació de l'annex IV, restauració forestal. La documentació requerida s'aporta a l'octubre de 2003.
  
2. Antecedents
  
Segons projecte l'autorització inicial d'explotació va ser atorgada en data 28/05/1982.
  
Posteriorment amb data 20/11/90 va ser sol·licitada una primera ampliació. La corresponent declaració d'impacte ambiental va ser dictada pel director de l'Agència de Medi Ambient amb data 27 de maig de 1991 i autoritzada l'ampliació pel cap del Servei Territorial de Mines en data 14 de febrer de 1992 a favor de Pavimentos de Asfalto i Alquitrán, SA, actual PAVASAL Empresa Constructora, SA.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte d'activitat.
  
L'accés a l'explotació es realitza des de l'autovia València - Madrid; per l'eixida en direcció a Riba-roja de Túria i posteriorment la desviació cap a Cheste, una vegada creuat el pas sobre la via del ferrocarril es continua pel camí asfaltat fins a la pedrera.
  
A l'entrada a la pedrera al costat del camí d'accés, es troben les instal·lacions de tractament i classificació d'àrids, planta asfàltica i recollides de material disposats a ser carregats.
  
La pedrera s'emplaça en una zona d'influència antròpica, però allunyada de zones habitades. L'explotació s'ubica sobre un turó que es troba pràcticament explotat i rodejat per un entorn agrícola amb vinyes, finques d'ametllers i garrofers i alguna transformació agrícola amb tarongers.
  
També es pot apreciar en llomes pròximes restes de vegetació natural on es troben alguns exemplars de pins i matoll amb espècies característiques com brucs, arç, coscoll, margalló, etc.
  
Des del punt de vista geològic els materials que constitueixen la lloma Peñarroya objecte d'explotació són calcàries dolomítiques del Muschelkalk.
  
L'explotació no intercepta cap llit d'aigües superficials ni afecta les aigües subterrànies, ja que el nivell piezomètric es troba molt per davall de la cota màxima d'explotació.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
L'ampliació proposada en la documentació tramitada no suposa la generació de nous impactes, únicament dilata en el temps els hui en dia existents.
  
Aquests són, la destrucció del sòl i vegetació associada, increment dels processos erosius, discontinuïtat en el paisatge i canvi de color, modificació del relleu, possibilitat de contaminar les aigües superficials, modificació dels drenatges, producció de pols i soroll, acumulació de recollides de material de gran volum al costat del camí d'accés i caigudes de fragments de roca causades per les detonacions.
  
En principi, atés que la pedrera es troba allunyada de les vies de comunicació importants i d'habitatges rurals, les afeccions més importants derivades de l'explotació i l'ampliació proposada són l'alçament de pols generada per l'arrancada, la càrrega i el tractament de material que afecta directament els camps confrontants.
  
D'altra banda, cal destacar el risc que suposa la ubicació de recollides de material de gran volum al costat del camí d'accés ja que aquestes a causa de fenòmens erosius poden afonar-se cap al camí i afectar els vehicles que transiten per allí.
  
En conjunt, els impactes derivats de l'explotació poden considerar-se moderats i reversibles a curt - mitjà termini. La recuperació de les condicions del medi es produirà una vegada executades cadascuna de les fases d'explotació - restauració de la pedrera. Així quedarà un relleu d'acord amb l'entorn.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
Com a mesures correctores, l'estudi proposa i desenvolupa una restauració que consisteix en el remodelat de la topografia alterada per l'explotació, i ajustar-la en la mesura que es puga a la topografia natural del terreny. La restauració es porta a terme de forma descendent quan s'esgoten els bancs d'explotació, es configuren bancs de 6 m d'alçada amb un pendent de talús del 40º respecte de l'horitzontal i bermes intermèdies de 6 m d'amplària que donen al talús final una inclinació del 25º respecte de l'horitzontal.
  
Es realitzarà un esponjament dels talussos seguint les corbes de nivell i s'aportarà terra vegetal en la mesura que siga necessari per a assegurar la revegetació. S'ha desenvolupat un projecte de revegetació forestal on s'indica el nombre de plançons que s'han d'utilitzar, les espècies seleccionades i la densitat d'aquestes.
  
L'estudi planteja la reubicació de la planta de tractament d'àrids, i la situa a la vora sud-est de la zona d'explotació.
  
Finalitzada l'explotació es procedirà al desmuntatge de l'esmentada planta i de les seues instal·lacions complementàries.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la present,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte d'ampliació de la pedrera anomenada Peñarroya núm. 1105, al terme municipal de Cheste, promogut per PAVASAL Empresa Constructora SL, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació inicialment tramitada i els annexos posteriors com també els condicionants establerts en el següent apartat.
  
Segon
  
Com a condicions que s'han de complir en l'execució de l'esmentat projecte s'estableixen les següents:
  
1. Celeritat amb l'explotació del sector oest. Una vegada abastada la cota final d'explotació es condicionarà la plaça de pedrera i s'ubicaran les instal·lacions de tractament i classificació d'àrids com també les recollides de material.
  
2. S'hauran de prendre totes aquelles mesures que s'estimen oportunes per a mitigar la pols generada durant les labors d'extracció, arrencada, càrrega i tractament del material.
  
3. Cap als límits laterals de l'explotació, els talussos dels bancs i les bermes del perfil de restauració han d'adaptar-se progressivament i suaument a la topografia del terreny circumdant, sense ocasionar formes ni contrasts excessivament geomètriques i sense superar els angles de pendent màxima establerts per als esmentats bancs.
  
4. La plaça de la pedrera es dotarà d'un lleuger pendent a fi de drenar les aigües cap al desguàs natural situat a la part sud-est. Si fóra necessari i a fi de minimitzar l'erosió del sòl, el desnivell de la plaça se salvaria amb bermes intermèdies amb una lleugera contrapendent i d'alçada no superior als 2 m.
  
5. Les bermes intermèdies dels talussos de restauració es dotaran d'una contrapendent del 2%, i una inclinació segons el drenatge dissenyat, que reconduirà les aigües de desguàs de cadascuna de les terrasses fins al canal de desguàs principal, aquest al mateix temps les conduirà a l'exterior de la plaça de la pedrera.
  
6. La densitat total de plançons que s'han d'utilitzar en la restitució de la cobertura vegetal d'acord amb el projecte, haurà d'incrementar-se fins a un mínim de 2500 exemplars per hectàrea.
  
7. El promotor està obligat a presentar davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en dos exemplars, on es reculla el balanç i l'estat actual de l'activitat en relació amb els volums extrets i aprofitables, amb els farciments realitzats i amb l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració - estudi d'impacte ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència de caràcter mediambiental sorgida al llarg de l'activitat. Aquest servei haurà de remetre una de les còpies a aquesta Direcció General.
  
Tercer
  
Es notificarà a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 23 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 136/03-AIA
  
Títol: Ampliació del pla parcial sector sud-11, sector oest
  
Promotor: Ajuntament d'Onda
  
Autoritat substantiva Ajuntament d'Onda
  
Objecte: Ampliació de la superfície del Pla parcial
  
Localització: Terme municipal d'Onda
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és l'ampliació del sector sud-11 en 11.000 m2, classificats com a sòl no urbanitzable comú, per a convertir-los en sòl urbanitzable residencial, amb la qual cosa s'aconseguiria que el col·lector d'aigües residuals dissenyat entrara dins del procés urbanitzador i els costos foren assumits per l'agent urbanitzador del sector.
  
La qualificació detallada del sòl, que resulta de l'ordenació efectuada per mitjà del pla parcial, és la següent:
  
- Sòl residencial: 79.495 m2
  
- Vials i aparcament: 48.981 m2
  
- Zones verdes: 15.796 m2
  
- Equipaments: 11.927 m2
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 9 d'abril de 2003 l'Ajuntament d'Onda va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a l'ampliació del pla parcial sector sud-11, sector oest.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de l'ampliació del pla parcial sector sud-11, sector oest, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el DOGV núm. 4410, de data 2 de gener de 2003, i en el Levante de Castelló, de data 14 de desembre de 2003, com també per mitjà d'avís individualitzat als propietaris i titulars dels drets del sector, sense que s'hagueren presentat al·legacions pels interessats.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important per l'actuació
  
L'àrea de sòl que ens ocupa presenta una estructura de bancals, adaptats per la mà de l'home per a l'explotació agrícola, en una primera etapa per a garroferes i posteriorment per a cultiu de cítrics. Actualment hi ha xicotetes hortes i zones degradades per la proximitat al nucli urbà.
  
La zona presenta una baixa varietat vegetal i animal, i no existeixen biotops rellevants per la seua singularitat o unicitat.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
La morfologia del terreny és un dels aspectes que més directament es veu impactat, a causa dels moviments de terres necessaris per a la urbanització dels terrenys.
  
La hidrologia superficial, podria vore's afectada com a conseqüència de la retirada de la coberta vegetal, i la seua substitució per una superfície llisa, la qual cosa augmentaria la vessament superficial.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Com a mesures protectores i correctores que eviten o minimitzen els efectes negatius causats, cal destacar:
  
- Per a reduir l'emissió de pols a l'atmosfera es procedirà a l'envelat de camions.
  
- Seria recomanable dotar les zones verdes de sistemes de reg que facilitaren la supervivència de les noves plantacions.
  
- Remodelació de talussos i terraplens perquè s'adapten de manera més natural al terreny existent.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, l'ampliació del pla parcial sector sud-11, sector oest, promogut per l'Ajuntament d'Onda, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Respecte del llit del riu Sonella, s'ha de tenir en compte la zona de servitud de cinc metres d'amplària per a ús públic, i de cent metres d'amplària en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que es desenvolupen, segons l'art. 6.1 de la Llei d'aigües. També es prohibeix tota edificació sobre terrenys provinents de llits, fins a vint metres de la seua aresta exterior, segons l'art. 69 de la Llei 6/1989 d'ordenació del territori de la Comunitat Valenciana.
  
2. S'ha de comprovar per mitjà de certificat emés per l'entitat gestora del servei de depuració d'aigües residuals del municipi, la capacitat d'aquest servei per a l'eliminació de les aigües residuals generades en el sector en compliment dels requisits establerts en la legislació vigent.
  
3. També s'ha de comprovar per mitjà de certificat remés per la companyia que gestione el subministrament d'aigua, que es pot assegurar el consum en tota la zona objecte d'ampliació sense perjudicar la resta de la població.
  
4. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la seua posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'arreplegaran en munts, de forma que es garantisca el manteniment de les propietats naturals. D'igual forma, en finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subsòl de tots els terrenys que s'hagen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquestes.
  
5. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de restes d'obra que hagen sigut dipositades, abocades o abandonades en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
6. També es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat a la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, han de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
7. S'ha d'elaborar un programa de vigilància ambiental, el qual tindrà per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. Per a això es proposen els següents controls:
  
- Control de pols sobre la vegetació adjacent.
  
- Control de l'aparició de processos erosius.
  
- Control dels abocaments de residus d'obres, plantacions, etc.
  
- Control de nivells sonors en edifici habitat més pròxim.
  
- Control dels nivells de les emissions de gasos i partícules dels motors de combustió interna utilitzats en les obres.
  
- Control del compliment de les ordenances i normatives urbanístiques.
  
- Control de les espècies arbòries i arbustives utilitzades en la constitució de la zona verda, com també del seu correcte transport i manipulat prenent les mesures oportunes per a la major supervivència.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 23 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 324/01-AIA
  
Promotor: Readymix Asland SA (Lafarge Asland SA)
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia - Mines (Castelló)
  
Objecte del projecte: Explotació de la pedrera Almenara núm. 2732
  
Localització: Termes municipals d'Almenara i la Vall d'Uixó
  
Descripció del projecte
  
El present projecte proposa l'ampliació d'una pedrera existent denominada Salt del Cavall, ubicada entre els termes municipals d'Almenara i la Vall d'Uixó. L'esmentada ampliació es realitza per mitjà d'atorgament del PI denominat Almenara, en la secció C del qual se sol·licita que passe a explotació derivada l'esmentat permís d'investigació. L'actual pedrera, autoritzada per la Direcció Territorial d'Indústria, presenta un important buit el farciment del qual s'ha proposat restaurar-lo topogràficament per mitjà d'un abocador de residus inerts derivats de la construcció.
  
En data de 3 d'agost de 2001 es va presentar la documentació corresponent a l'ampliació de la pedrera, l'expedient de la qual en el Servei d'Impacte Ambiental correspon al 324/01-AIA. La concessió derivada del permís d'investigació consta de sis quadrícules mineres, de les quals l'explotació proposada ocuparà una superfície de 36.5 ha distribuïdes en tres zones distintes denominades A, B i C. L'explotació de la denominada zona A constitueix l'explotació de la pedrera Salt del Cavall, i en la qual es proposa la restauració per mitjà de desplegament dels talussos, fins a la cota 124 i revegetació d'aquests i farcit del buit fins a la cota 124 del buit existent per mitjà d'abocador inert.
  
El projecte d'abocador inert es va presentar posteriorment i es va integrar dins del mateix expedient administratiu.
  
L'accés principal es pot realitzar des de la carretera CV-10 entre Almenara i la Vall d'Uixó. Després de recórrer 1,3 km en direcció nord es pren una altra carretera en direcció nord-oest i després d'avançar 2,5 km s'arriba a una bifurcació. Es pren la direcció cap al nord i després de recórrer uns 200 m es pren un altre camí en direcció nord-oest i a uns 300 m ens trobem en l'explotació.
  
Alternatives
  
En l'estudi d'impacte ambiental de la pedrera no es presenten alternatives, es realitza una comparació entre la situació actual i la futura, s'assumeix que els efectes negatius sobre el medi ambient es reduiran amb les mesures correctores, però que finalitzada l'explotació i la restauració aquest espai quedarà harmonitzat amb el medi circumdant.
  
En l'estudi d'impacte ambiental de l'abocador es justifica l'alternativa elegida com a millor solució per a restituir el buit miner generat a partir dels estèrils generats en l'activitat extractiva.
  
Tramitació administrativa
  
La documentació corresponent a l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració i el projecte per a l'obertura de la pedrera Almenara ha sigut remesa pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, secció de mines, de Castelló en data de 3 d'agost de 2001.
  
En data de 7 de maig de 2002, es va sol·licitar ampliació de la documentació original presentada i el promotor va informar que la restauració proposada comporta un altre tràmit administratiu amb el procediment d'impacte ambiental, el d'abocador inert, i que, per tant, ha de presentar-se per a la corresponent estimació d'impacte ambiental el projecte de construcció de l'abocador, l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració d'aquest integrat en la restauració conjunta de l'ampliació de la pedrera. Com també altres aspectes de l'explotació de pedrera i de la seua restauració.
  
En data de 16 de juliol de 2002 es va rebre un annex a l'estudi d'impacte ambiental que havia de corregir alguns dels aspectes motiu de l'ampliació sol·licitada. D'altra banda, informava que es trobava en redacció el projecte i l'estudi d'impacte ambiental de l'abocador.
  
En data de 7 d'octubre de 2002 es va rebre la documentació corresponent al projecte d'abocador inert i a l'estudi d'impacte ambiental d'aquest. Es van aportar dues còpies de cadascun dels documents.
  
En data de 25 de novembre de 2002 es va rebre de nou la documentació original tramitada per la Conselleria d'Indústria i Energia, secció de mines, per a sol·licitar el tràmit de declaració d'impacte ambiental, atés que ha canviat de titularitat, passant de Readymix Asland, SA, a Lafarge Asland, SA.
  
En data de 7 de febrer de 2003 es va sol·licitar ampliació de la documentació corresponent a l'abocador per a esmenar deficiències en el projecte observades pel Servei de Gestió de Residus.
  
En data de 7 de març de 2003, el promotor va presentar la documentació requerida per a esmenar el projecte de residus.
  
En data de 8 de juliol de 2003 es va sol·licitar una nova ampliació de la documentació com a conseqüència de l'emissió d'informe de l'Àrea de Gestió de Residus de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental, a més es va adjuntar còpia de l'informe municipal de la Vall d'Uixó per mitjà del qual se suggeria la no-utilització d'espècies fruiteres per a la revegetació en nom a la millora de la vegetació potencial de la zona, per la qual cosa s'adjunten aquests dos informes perquè es presente la documentació requerida que modifica el projecte original.
  
Així mateix, es recorda que segons l'informe de l'Àrea de Gestió de Residus, l'abocador no pot ser farcit amb els materials proposats en el projecte i que si no hi ha, es limita a un altre tipus de residus generats per l'obra civil procedent d'excavacions i sobrants de grans obres, per la qual cosa no és necessària l'autorització d'abocador i se sol·licita justificant de disponibilitat de l'esmentat material procedent d'obres per a justificar la restauració proposada.
  
En data de 18 de juliol de 2003, es va presentar annex de documentació per a la sol·licitud d'ampliació de documentació d'eixida de 8 de juliol de 2003. En l'esmentada documentació s'aporta un justificant que demostra que els estèrils generats en l'explotació de la pedrera són uns 708.885 m3 i d'altra banda s'aporta un annex en el qual s'informa que el rebliment del buit previst per mitjà d'abocament inert es procedirà per mitjà del rebliment dels estèrils de l'extracció juntament amb els materials procedents de grans obres. D'altra banda s'ha adaptat el pla de revegetació, encara que no s'han eliminat les espècies fruiteres com es va indicar ni tampoc la restauració topogràfica segons els volums d'estèrils que es disposen.
  
En data de 9 de setembre de 2003 es va tornar la documentació corresponent a l'estudi d'impacte ambiental i projecte d'abocador atés que la Direcció General de Qualitat Ambiental no ha considerat l'esmentada activitat com a abocador.
  
Informes sectorials
  
Després de les consultes realitzades s'han rebut els següents informes referents a l'explotació de la pedrera Almenara:
  
Ajuntament d'Almenara
  
En data de 17 d'octubre de 2001 es va rebre informe municipal referent al projecte d'ampliació de pedrera pel que fa al terme municipal d'Almenara. Segons informa el tècnic, atés que al terme municipal d'Almenara es troba pràcticament explotat, no procedeixen consideracions ambientals, excepte la necessitat d'iniciar de forma simultània a l'explotació les labors de restauració d'aquesta.
  
Ajuntament de la Vall d'Uixó
  
En data de 20 de novembre de 2002 es rep informe municipal corresponent a l'explotació del polígon industrial Almenara promogut per Readymix Asland, SL.
  
Es valora que l'impacte paisatgísitic és un dels majors produïts en aquest projecte, conforme avance la tala de l'explotació, l'esmentat angle creixerà i serà major la visibilitat, crearà buits de notable importància i forts contrastos cromàtics respecte de l'entorn. L'esmentada explotació serà especialment visible des de les construccions de la muntanya del Mussol. Es parla d'un impacte sobre les aigües subterrànies per eliminació de recarrega derivada de l'eliminació del sòl i de la coberta vegetal.
  
D'altra banda l'eliminació del relleu suposa un impacte considerable, encara que en l'informe es diu que s'elimina gran part de la muntanya del Mussol, amb una cota màxima de 231 m i pendent del 20%.
  
Els impactes sobre la vegetació són de gran importància, encara que gran part de la vegetació es correspon amb cultius de secà en abandó i presència de matoll.
  
No obstant això, aquest informe resulta un tant contradictori perquè afirma que la qualificació urbanística segons el PGOU és sòl no urbanitzable comú, on no existeixen restes arqueològiques conegudes. Per tant, les normes municipals no la protegeixen paisatgísticament, però diuen que té valors ambientals que s'han de conservar, sobretot a causa de les pressions per part d'urbanitzacions no autoritzades i de transformacions de finques a regadiu.
  
Pel que fa a la restauració de la flora i la vegetació de la zona afectada, tal com es reflecteix en l'estudi, la vegetació actual és una substitució del carrascar litoral, a causa de l'agressió de l'entorn per antropització del medi. Per la qual cosa és molt important la recuperació de la coberta vegetal per la seua doble funció de protecció del sòl com també per la rellevància en la conservació i millora de l'estat de la successió vegetal que podria evolucionar a partir de l'etapa actual. Per això es recomana l'eliminació de les espècies de cultius proposades per les espècies de coscoll, llentiscle, bruc, càdec, coroneta de frare, timó, margalló, aladern i arçot; pel que fa a l'arbratge cabria la possibilitat d'algun pi blanc.
  
Amb tot això conclou que l'informe sol·licitat és negatiu a l'efecte ambiental.
  
Direcció General de Patrimoni Artístic
  
En data de 25 d'abril de 2002 es va rebre informe de patrimoni vinculant desfavorable. Es va sol·licitar la prospecció arqueològica de les quadrícules a més de la possible afecció a les construccions de pedra en sec ?casetes de volta?. Per aquest motiu es requereix que realitzen la prospecció arqueològica i la possible afecció a aquest tipus de construccions i quedem a l'espera de rebre aquestes prospeccions per a poder emetre un nou informe.
  
En data de 22 de novembre de 2003 es rep informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Artístic, després d'haver demanat els oportuns informes una vegada realitzada la prospecció arqueològica per part de l'empresa promotora.
  
Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló
  
El tècnic territorial informa que la present explotació és l'ampliació de la pedrera existent en el denominat buit A en la cartografia presentada.
  
La metodologia d'explotació és:
  
- Recollida de terra vegetal
  
- Desmunt i arrancada de la roca, per mitjà de voladures.
  
- Creació de talussos amb inclinació 3:1, bermes intermèdies de 22,7 m i talús general d'explotació de 30º. A la zona A els talussos seran majors i les bermes més amples.
  
- Es proposa farcit per mitjà d'inerts, però sense un projecte que assegure el control d'aquests.
  
- S'estima una vida útil de 45 anys.
  
La tipologia dels terrenys als quals ha d'afectar l'explotació es correspon amb relleus carbonatats amb forma de lloma. Els materials presents a la zona es corresponen amb dolomies, carnioles i calcàries bioclàstiques d'edat juràssica.
  
L'ús d'aquests terrenys ha sigut agrícola, encara que el seu valor és mes bé marginal, per la presència de nombrosos afloraments lítics en superfície que limiten el gruix de la capa edafològica. Encara hi ha peus de garrofer cultivat als bancals de pedra utilitzats per a la retenció del poc sòl disponible.
  
L'aqüífer existent presenta una gran permeabilitat per fissuració i carstificació la qual cosa suposa un risc de contaminació amb el farciment proposat.
  
La vegetació que ha envaït els bancals semiabandonats és una màquia termòfila típica, amb presència d'elements que denoten sequedat.
  
De la visita de camp realitzada i de l'observació del mapa topogràfic es pot deduir que els valors més importants que s'han de considerar són dos, un els possibles impactes sobre els habitatges existents en la banda alta de l'explotació. D'altra banda, en el cas d'explotar la zona C es considera molt important en el sector més septentrional per la possible visibilitat des del nucli urbà de la Vall d'Uixó.
  
Com a conclusions no resulta recomanable l'ampliació de la pedrera a la zona C per l'acusada afecció visual des del municipi de la Vall d'Uixó.
  
Quant als habitatges annexes a la zona d'actuació, es recomana que la cota de l'afecció a la vessant per part de l'explotació, siga menor amb l'objecte de fer compatible el seu ús amb el manteniment d'habitabilitat d'aquestes edificacions.
  
Es considera que segons el parer d'aquests serveis tècnics la pedrera no hauria de sobrepassar la cota 160 en les zones A i B.
  
Respecte de la resta de mesures correctores que s'han d'observar, a part de les expressades en la documentació, s'afegeix que haurà de realitzar-se una revegetació en els talussos amb espècies cespitoses després de l'extensió de terra vegetal.
  
Quant als farciments del buit amb materials inerts, es recorda que qualsevol material exogen a l'explotació haurà de ser rigorosament controlat. Es restauraren els camins d'accés que resulten danyats pel trasbals de maquinària cap a l'explotació.
  
Afeccions legals
  
Tal com ha informat l'ajuntament, el projecte proposat s'ubica en sòl no urbanitzable comú, i segons informe de l'ajuntament no presenta cap problema des del punt de vista urbanístic, però també s'ubica part en sòl no urbanitzable de protecció del domini públic hidràulic, per la qual cosa s'haurà de sol·licitar autorització a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'inici de l'activitat.
  
Consideracions ambientals
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que cap factor ambiental es vorà afectat de forma significant, només la modificació de la morfologia i paisatge i l'impacte sobre la coberta vegetal.
  
Es portarà a terme l'explotació de la pedrera en els buits B i C en els quals es portarà a terme l'explotació considerant que pel que fa a l'explotació del buit A i la seua restauració, es portarà a terme com s'haja tingut en compte en la resolució que va autoritzar la Direcció General d'Indústria i Energia.
  
Quant als possibles impactes, s'ha de considerar que l'explotació no pareix que serà visible des del nucli urbà de la Vall D'Uixó, al contrari de com s'informa en l'escrit de l'ajuntament de la Vall d'Uixó; encara que la proximitat dels habitatges situats a la part superior d'aquesta ha de tindre's en compte. Des del punt de vista que el soroll, vibracions i pols no els afecten, per la qual cosa es creu oportú que s'augmente la distància respecte d'aquests, encara que l'òrgan competent en matèria minera determinarà si les distàncies són suficients per a les mesures correctores que s'han inclòs en el projecte.
  
La revegetació proposada en la restauració no és la més apropiada, ja que com es va comunicar per part de l'ajuntament al promotor, no es permetrà la plantació de fruiters, i aquesta es realitzarà segons s'ha posat de manifest en l'ampliació de l'estudi que modifica l'esmentada restauració, d'entrada en data de 18 de juliol de 2003, per la qual cosa les espècies de fruiters se substituiran per espècies arbòries de pi blanc.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental anterior a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament. L'esmentada actuació es troba inclosa en l'annex I apartat 3C1 del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que siguen preceptives, el projecte per a l'explotació Almenara núm. 2732, localitzada als termes municipals de la Vall d'Uixó i Almenara (Castelló) el promotor del qual és Readymix Asland, SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures correctores establertes en l'estudi d'impacte ambiental, com també les condicions establertes en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
1. Els camins i accessos seran reparats per l'empresa promotora sempre que es produïsca un deterioració d'aquests respecte de l'estat actual.
  
2. En cap cas es permetrà l'excavació fora dels límits de la concessió. S'han de mantenir les distàncies proposades en les mesures correctores.
  
3. El transport es realitzarà sempre amb lones, i els regs es produiran periòdicament.
  
4. No es portarà a terme l'extracció del buit B fins no tenir complida la restauració del 70% de la superfície del buit A. I l'explotació del buit C no començarà fins no tenir el 80% del buit B.
  
5. L'explotació del buit C es recomana que no es porte a terme cap a la cota proposada, llevat que en el moment d'inici de l'explotació es demostre que no és visible des del nucli urbà de la Vall d'Uixó, per la qual cosa haurà d'aportar un nou estudi de visuals actualitzat a l'època d'inici de l'activitat.
  
6. Es presentarà en aquesta Direcció General la restauració portada a terme en els buits per mitjà d'informe i reportatge fotogràfic passats els tres primers mesos de la finalització.
  
7. El promotor haurà de comptar amb el vistiplau de la Divisió de Carreteres per a ubicar i senyalitzar convenientment l'accés i eixida de camions des de la carretera CV-10, principal accés a l'actual explotació.
  
8. En el cas de trobar-se restes arqueològiques o afectar-se algun jaciment o altres restes de valor o interés per al patrimoni històric artístic espanyol, ha de comunicar-se a la Direcció General de Patrimoni Artístic i paralitzar l'activitat.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.