Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5627, del 26-10-2007 (2007/12715)

RESOLUCIÓ de 17 d'octubre de 2007, del director general de Relacions amb les Corts i Secretariat del Consell, de la Conselleria de Presidència, per la qual es disposa la publicació de l'acord filial de col·laboració del protocol general entre el Ministeri de Foment i la Generalitat, de 15 de juny de 2001, entre la Direcció General de l'Institut Cartogràfic Nacional i l'Institut Cartogràfic Valencià, per a la realització dels treballs d'harmonització d'informació geogràfica necessaris per al Projecte Cartociudad en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5627

Data del DOGV
:   26-10-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/12198


Data del document
:   17-10-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Presidència

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Institut Cartogràfic Valencià
    * cooperació administrativa
    * administració central
    * cartografia

RESOLUCIÓ de 17 d'octubre de 2007, del director general de Relacions amb les Corts i Secretariat del Consell, de la Conselleria de Presidència, per la qual es disposa la publicació de l'acord filial de col·laboració del protocol general entre el Ministeri de Foment i la Generalitat, de 15 de juny de 2001, entre la Direcció General de l'Institut Cartogràfic Nacional i l'Institut Cartogràfic Valencià, per a la realització dels treballs d'harmonització d'informació geogràfica necessaris per al Projecte Cartociudad en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana. [2007/12913]  
La Direcció General de l'Institut Cartogràfic Nacional i l'Institut Cartogràfic Valencià, han subscrit, després de la tramitació prèvia reglamentària, el 26 de setembre de 2007, l'acord filial de col·laboració del protocol general entre el Ministeri de Foment i la Generalitat de 15 de juny de 2001, per a la realització dels treballs d'harmonització d'informació geogràfica necessaris per al Projecte Cartociudad en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, i en compliment del que establix l'article 8.2 de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, cal publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana l'acord esmentat, que ha quedat inscrit en el Registre de Convenis amb el número 1320/007, i que figura com a annex d'esta resolució.  
València, 17 d'octubre de 2007.- El director general de Relacions amb les Corts i Secretariat del Consell: Ángel Mompó Romero.   
Acord filial de col·laboració del protocol general entre el Ministeri de Foment i la Generalitat Valenciana, de 15 de juny de 2001, entre la direcció general de l'Institut Geogràfic Nacional i l'Institut Cartogràfic Valencià, per a la realització dels treballs d'harmonització d'informació geogràfica necessaris per al Projecte Cartociudad en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana  
Reunits  
D'una part, Fernando de Rosa Torner, conseller de Justícia i Administracions Públiques, com a president del Consell rector de l'Institut Cartogràfic Valencià, d'ara endavant ICV, organisme creat per la Llei 9/1997, de 9 de desembre, modificada pels articles 49 i 50 de la Llei 9/2001, de 27 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat Valenciana, i facultat per a este acte en virtut del que disposen els articles 5.2 i 8.a) de l'Esmentada Llei i en els articles 4.3 i 6.a) del Decret 186/2000, de 22 de desembre, que va aprovar el Reglament Orgànic i Funcional d'este Organisme Autònom, en relació amb el que establix l'article 21.f) de la Llei de Govern Valencià 5/1983, i article 2.2 del Decret 20/1993, de 8 de febrer, del Govern Valencià, pel qual es regula el Registre de Convenis i s'establix el règim pressupostari dels convenis que subscriga la Generalitat i especialment facultat per a la firma del present, per Acord del Govern Valencià, de 14 de setembre de 2007.  
I d'una altra part, Alberto Sereno Álvarez, director general de l'Institut Geogràfic Nacional, d'ara endavant IGN, i president del Centre Nacional d'Informació Geogràfica, d'ara endavant CNIG, en virtut del seu nomenament pel Reial Decret 1010/2002, de 27 de setembre (BOE núm. 233, de 28.09.2002), i d'acord amb el que disposa l'Orde de 19 d'octubre de 2004, de la ministra de Foment (BOE núm. 265, de 3 de novembre de 2004), per la qual es deleguen determinades competències en el director general de l'IGN, en nom i representació de l'administració general de l'estat, i del que establix el Reial Decret 1243/1990 (BOE núm. 249, de 17 d'octubre de 1990).  
Ambdues parts reconeixen mútuament, en la qualitat amb què cada un intervé, la capacitat legal necessària per a la subscripció d'este acord filial de col·laboració, i, a este efecte,  
Exposen  
Que l'IGN, entre altres funcions que li assigna l'article 13 del Reial Decret 1476/2004, de 18 de juny (BOE núm. 148, de 19.06.2004), pel que es desenvolupa l'estructura orgànica bàsica del Ministeri de Foment, té la de formació i actualització de les sèries cartogràfiques nacionals del Mapa Topogràfic Nacional a escales 1/25.000 i 1/50.000, i producció de la altres cartografia bàsica, tant digital com analògica, i derivada, així com la producció, conservació i explotació de la infraestructura nacional de dades espacials, i de bases cartogràfiques numèriques i models digitals del terreny, i disseny, manteniment i explotació del Sistema d'Informació Geogràfica Nacional.   
Que l'exigència actual de coherència de la informació geogràfica de referència, que ha d'actuar com a substrat de qualsevol informació geogràfica de caràcter temàtic que es realitze en l'àmbit territorial en què existisca aquella, obliga que es realitze un important esforç per a aconseguir primer la coherència i harmonització de tota la informació geogràfica de referència. Entre este tipus d'informació de referència tenen una importància fonamental, per a qualsevol sistema d'informació geogràfica, la continguda en la Base Cartogràfica Numèrica 1:25.000, d'ara endavant BCN25, especialment la referent a xarxes hidrogràfica i de transports i els assentaments humans i d'interés econòmic, la continguda en els cadastres immobiliaris, especialment en els corresponents a l'àmbit urbà que a més de subministrar la referència de la distribució de la propietat i del valor econòmic del territori, incorporen informació addicional a què aporta BCN25, i la referent a les adreces postals obtinguda del Cens Electoral, especialment per la seua contínua actualització, així com la disponible per Correus. Per això és de gran importància assegurar la coherència i harmonització d'estos tipus de dades de referència, que poden actuar com a substrat de quasi tots els sistemes d'informació geogràfica que es desenvolupen sobre el territori espanyol.  
Que l'ICV té com a finalitat, entre altres, la realització de les tasques tècniques de desenvolupament de la informació cartogràfica i de qualsevol altra tecnologia geogràfica en l'àmbit de les competències de la Generalitat Valenciana.  
Que l'ICV realitza i manté l'editor de guies de carrers que codifica de forma automàtica la cartografia original del cadastre d'urbana, per a la seua actualització i a fi de garantia la qualitat dels mapes guies de carrers.   
Que és d'interés d'ambdues parts procedir, en el marc de la col·laboració interadministrativa prevista en la legislació vigent, a coordinar el procés de producció dels treballs tècnics del projecte Cartociudad per a obtindre un producte que satisfaça les necessitats de les dues administracions, optimitzant d'esta manera la gestió i el gasto que comporta satisfer la demanda generada amb el projecte citat. per tot això, ambdós parts resolen, de mutu acord, subscriure el present conveni, d'acord amb les següents   
Clàusules  
Primera. Objecte de l'acord filial de col·laboració  
El present acord filial de col·laboració té com a objecte la realització dels treballs d'harmonització d'informació geogràfica necessària per a l'execució del Projecte Cartociudad, en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.  
Segona. Realització del conveni  
Conforme a les especificacions que s'inclouen com a documentació tècnica en l'annex 1 d'este acord, l'IGN i l'ICV, conjuntament, duran a terme l'harmonització de la informació geogràfica aportada pel primer, constituïda per dades de BCN25, de la cartografia cadastral urbana, de seccions i districtes censals i guies de carrers estadístics i de districtes postals, constituint la base de dades oficials de xarxa viària, amb estructura topològica de SIG, de ciutats i nuclis de població de l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, amb vials i informació textual que permetrà la navegació assistida i diversos usos temàtics, i amb continuïtat geogràfica assegurada, utilitzant com a base de referència la BCN25 de l'IGN, i desenvolupant, durant 2007, els treballs de realització del projecte en l'àmbit territorial dels municipis de la Comunitat Valenciana.  
El tipus de coordenades i sistema de referència espacial de les capes a entregar serà: coordenades geogràfiques amb Datum ETRS89.  
Tercera.Obligacions de l'ICV   
En desplegament del que establix la clàusula segona d'este conveni, l'ICV assumirà, pels seus propis mitjans o per mitjà de col·laboració o contractació amb tercers, conforme a les especificacions contingudes en la documentació tècnica de l'annex 1, la realització dels següents productes, per als àmbits territorials especificats en la clàusula anterior:  
- La capa intermèdia CALLES amb el llistat d'incidències detectades en la preparació de la capa amb els carrers enllaçats.  
- La capa intermèdia CARRETERAS amb el llistat d'incidències detectades en la preparació de la capa amb les vies de comunicacions enllaçades.  
- La capa intermèdia CALLCARR amb els eixos dels carrers/vies una vegada realitzats els ajustos geomètrics.   
- L'informe amb els resultats de l'ajust geomètric de les distintes fonts.   
- La capa intermèdia de PORTALES amb el llistat d'incidències detectades en la preparació dels portals i punts quilomètrics.  
- La capa final de TOPONIMIA i el llistat d'incidències detectades en la preparació de la toponímia.  
- La capa final PORTAL-PK, i el llistat amb les incidències detectades en l'assignació de tram als portals.  
- La capa TRAMO final associada als trams i la taula Vial de les vies de comunicacions, i el llistat amb les incidències detectades en l'assignació de les numeracions sobre els trams.  
- La capa CRUCE final amb els encreuaments de carrers i la taula CRUCES en què s'associa a cada encreuament de carrer amb els trams.  
- La capa MASA final una vegada reclassificada.  
- La capa final CONSTRU de polígons amb les construccions i una vegada reclassificades per la tipologia de construccions.  
- La capa final PARCELA de parcel·les una vegada reclassificada.  
- La capa final LIN\_AUX de línies auxiliars amb la classificació.  
- La capa final SSCC de polígons amb els districtes i seccions censals.  
- El llistat amb les incidències detectades en la creació dels districtes i seccions censals.  
- La capa final CCPP de polígons amb els districtes postals i el llistat amb les incidències detectades en la creació dels districtes postals.  
- El fitxer de text amb format XML i codificació ISO-8859-1 (Latin-1) que contindrà les metadades que descriuen el producte, les fonts, els processos i els responsables. El dit fitxer haurà de poder-se utilitzar des de l'aplicació CatMdEdit i conforme amb el Nucli Espanyol de Metadades (NEM).  
Tots els resultats s'entregaran en format digital, acompanyats d'una memòria tècnica en què descriguen els processos i tècniques utilitzades per a la realització de les distintes tasques.  
Les capes digitals s'entregaran almenys en format Shapefile amb el fitxer que conté la informació del sistema de coordenades (prj) i garantint que les accentuacions, apòstrofes, dièresi, enes palatals, etc. Apareguen correctament en la taula de base de dades (dbf) associada al format.   
Les taules de base de dades (VIAL, CRUCES) s'entregaran almenys en format dbf garantint que les accentuacions, apòstrofes, dièresi, enes palatals, etc. Apareguen correctament.  
Els llistats amb les incidències detectades s'entregaran almenys en fitxers de text enriquit RTF.  
L'ICV assumirà el vint-i-cinc per cent del gasto, especificat en la clàusula quinta, que suposarà la realització de l'acord filial de col·laboració, per mitjà del finançament dels treballs realitzats per tercers o per mitjà de la dedicació a estos treballs de mitjans propis, tot això a càrrec de l'aplicació econòmica corresponent als capítols I i VI del pressupost assignat a l'ICV.  
Quarta. Obligacions de l'IGN  
L'IGN aportarà la informació cartogràfica següent, que constituïx les dades de partida, necessària per a l'execució del projecte, que prèviament haurà gestionat i obtingut dels òrgans i organismes responsables d'ells:  
- Informació geogràfica de l'IGN   
· Capes d'informació de BCN25, en l'àmbit geogràfic dels municipis?, corresponents a les xarxes hidrogràfiques i de transport i a les entitats de població.  
· Ortofotografíes: Si existira disponibilitat d'ortofotografíes de 0,5 m de resolució, obtingudes en el Pla Nacional d'Ortofotografia Aèria (PNOA), de l'àmbit geogràfic objecte de la contractació, l'IGN entregarà còpia de les mateixes, per a ser utilitzades com a informació de referència.  
- Cartografia cadastral urbana de la Direcció General de Cadastre   
Capes d'informació cartogràfica, conforme a l'estructura especificada, de:   
· MASA (fitxer Shapefile): Polígons que delimiten les illes, amb la informació alfanumèrica associada a les dites geometries.  
· PARCELA (fitxer Shapefile): Polígons que delimiten cada una de les parcel·les en què es dividixen les illes, amb la informació alfanumèrica associada a les dites geometries.  
· CONSTRU (fitxer Shapefile): Polígons que definixen les edificacions, i zones de distints usos del sòl, etc.   
· EJES (fitxer Shapefile): Segments de Línies que definixen els eixos vials, amb la informació alfanumèrica associada a estes geometries.  
· CARVIA (fitxer dbf): Taula de base de dades que conté el nom de cada un dels vials associat a l'identificador de la via.   
· ELEMLIN (fitxer Shapefile): Línies corresponents a contorns de voreres, fonts, àrees esportives, etc.   
· ELEMTEX (fitxer Shapefile): Línies associades a la toponímia urbana, açò és, els números dels portals, els noms dels carrers, etc.   
· LIMITES (fitxer Shapefile): Línies corresponents als límits de les zones urbanitzades.  
S'haurà de disposar d'un document amb les codificacions (TTGGSS) usades per la DGC per a la cartografia urbana del Cadastre informatitzat.  
- Guia de carrers de vials de l'INE  
Capa d'informació corresponent als vials i la taula d'associació a estos dels noms corresponents:  
· Guia de carrers (fitxer Shapefile): Línies corresponents als vials segons el model de dades de l'INE. La informació alfanumèrica associada a les geometries, inclourà, entre una altra informació, el districte i la secció censal.  
· De forma addicional es proporcionarà el fitxer de text (TRAMPxx..txt), resultant d'un bolcat de dades amb ample fix d'una taula de base de dades que conté les relacions entre la denominació de la via (segons INE), número de via INE .  
- Districtes postals de correus  
Informació actualitzada dels districtes postals per carrers, organitzada en:  
· TRAMOS (fitxer Shapefile): Trams de línia que es correspon amb els eixos de carrers, sobre els quals estan associats els atributs següents: Identificador de tram, codi de via INE, codi de municipi INE, els números parells i imparells més baixos i més alts de cada tram i codi postal.  
· VIAL (fitxer dbf): Taula de base de dades que conté els següents atributs alfanumèrics: Identificador INE de la via, tipus de via, nom de la mateixa i codi postal.  
L'IGN designarà un director de Projecte designat a este efecte, que haurà de conéixer la planificació del projecte, i s'ocuparà del seguiment de les activitats, del control de qualitat i de l'acceptació dels resultats dels treballs objecte del present acord filial. Les seues missions principals seran la de resoldre dubtes en la interpretació de la Documentació Tècnica, assessorar en la modificació dels mètodes emprats, si estos no oferiren la qualitat i garantia exigides, i realitzar totes les inspeccions que crea necessàries durant el desenvolupament dels treballs.   
L'IGN facilitarà l'accés de l'ICV als servidors de dades necessàries per al correcte desenvolupament del Projecte.  
L'IGN rebrà els productes realitzats per l'ICV i els validarà per mitjà del control de qualitat que establisca, remetent per escrit a l'ICV els comentaris i correccions que a este efecte propose perquè l'ICV procedisca a la seua rectificació. En cas de discrepància entre els dos organismes firmants de l'acord filial quant a les correccions a realitzar, la Comissió de Seguiment establida en la clàusula 8, determinarà el procediment que s'ha de seguir.  
L'IGN assumirà el setanta-cinc per cent del gasto especificat en la clàusula cinquena que suposarà la realització d'este acord Filial.  
Cinquena. Despesa de realització de l'acord filial de col·laboració.  
Es fixa en un màxim de 294.000 euros per a la realització dels treballs objecte d'este acord filial de col·laboració.  
La Comissió de Seguiment que s'establix en la clàusula huitena d'este acord filial, fixarà el gasto efectiu establert pel preu d'adjudicació dels treballs, que haurà de ser igual o inferior al gasto màxim fixat anteriorment, que serà assumit per les parts firmants de l'acord filial conforme al que establixen les clàusules tercera i quarta del mateix.  
Sisena. Contribució de l'IGN a la coproducció  
A càrrec del concepte pressupostari 63.62.513A.416 del Pressupost General anual, i d'acord amb la realització dels productes, conforme al que establix la clàusula quarta l'IGN abonarà a l'ICV la quantitat corresponent al percentatge del gasto total establert en la Clàusula Quinta, que com a màxim ascendirà a dos-cents vint mil cinc-cents euros (220.500,00 €), amb IVA inclòs.  
L'IGN efectuarà l'abonament per mitjà de dos pagaments parcials del 50% de la quantitat total, un primer a la firma d'este acord Filial, i un altre segon i últim al concloure els mateixos i una vegada entregada per l'ICV a l'IGN les dades i documentació corresponents especificats en la Clàusula Tercera.  
Setena. Propietat de la informació   
Les dos parts firmants d'este acord filial de col·laboració seran copropietàries de la informació i productes resultants de la realització del mateix.  
Cada una de les parts podrà distribuir, en forma convencional o per internet, o comercialitzar, per si mateixos o per mitjà de tercers, la informació i els productes resultants de la realització d'este conveni, tant digitalment com en paper, ja siga directament o com a productes derivats dels originals.  
En el cas de comercialització onerosa de la informació i productes resultants de la realització d'este conveni, l'ICV i l'IGN, per mitjà de l'organisme autònom CNIG, harmonitzaran els preus públics establerts per cada un per a ells.  
La documentació aportada per l'IGN per a la realització d'este acord filial serà propietat, exclusivament de l'IGN o dels centre directius, organismes i institucions que l'hagueren cedit a l'IGN per a la realització del Projecte Cartociudad. En conseqüència l'ICV no podrà facilitar-la a tercers ni utilitzar-la per a fins propis.  
Així mateix, els informes, documents, informació de suport i qualsevol altra informació obtinguda com a conseqüència de l'execució dels treballs previstos en este plec de prescripcions tècniques seran propietat de l'AGE, no podent ser utilitzats per a fins diferents dels indicats en el dit document sense autorització prèvia.  
Huitena. Comissió de Seguiment  
A la firma de l'acord filial de col·laboració s'establirà una comissió de seguiment del mateix integrada per tres representants de cada una de les parts.  
D'acord amb el que preveu l'article 27 de la Llei 6/1997, d'Organització i Funcionament de l'administració General de l'Estat, la comissió haurà d'incloure a un representant del delegat de govern a la comunitat autònoma, que serà un dels tres representants de l'IGN.  
Esta comissió de seguiment s'encarregarà de:  
- Dirimir els conflictes o controvèrsies que pogueren sorgir en l'ús de l'execució, aplicació o interpretació d'este acord filial.  
- Establir el pla de treball, conforme als plans de treball de les dos parts firmants de l'acord filial.  
- Fixar el gasto efectiu, que hauran d'assumir les parts firmants de l'acord.  
- Redactar informes de la realització de l'acord filial dirigits a les parts firmants del mateix.  
- Seguir l'evolució de les tecnologies, tècniques, i mètodes d'aplicació a l'execució de l'acord filial, i proposar a les parts les modificacions en les especificacions que esta evolució aconselle.  
Novena. Vigència de l'acord filial  
L'acord tindrà vigència fins al 31 de desembre de 2007, podent prorrogar-se mitjançant un acord exprés per un altre període d'un any si les parts així ho acorden.  
Els treballs objecte del present acord filial de col·laboració hauran d'estar conclosos abans del 15 de desembre de 2007.   
Deu. Rescissió i resolució de l'acord filial de col·laboració.  
Serà causa de rescissió del present acord filial l'incompliment d'alguna de les seues clàusules.  
Per a això, serà necessària la denúncia per una de les parts, amb la qual cosa s'obrirà un termini d'un mes perquè l'altra part puga formular la seua rèplica i, a continuació, un altre termini semblant per a adoptar la decisió definitiva. L'acord que reflectisca esta, en el cas que implique rescissió, haurà de contemplar les condicions i terminis de resolució, i no ha de produir-se perjuí econòmic per a cap de les parts.  
Onze. Jurisdicció  
Segons disposa expressament l'article 3.2 del Text Refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques, aprovat per Reial Decret Legislatiu 2/2002, de 16 de juny, s'aplicaran els principis de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques a la resolució dels dubtes i llacunes que poguera plantejar el compliment d'este acord filial de col·laboració.  
Les qüestions litigioses que puguen sorgir en la interpretació o incompliment de les obligacions que es deriven del present acord filial, i que no hagen pogut ser dirimides per la Comissió de Seguiment creada a este efecte, es resoldran per mitjà de la jurisdicció contenciosa administrativa en la manera regulada per la llei de l'esmentada jurisdicció.  
I en prova de conformitat, subscriuen el present acord filial de col·laboració, en dos exemplars.  
Madrid, 26 de setembre de 2007  
President del Consell Rector ICV. Fernando de Rosa Torner  
El director general de l'IGN. Alberto Sereno Álvarez   
Projecte Cartociudad  
   
1. Finalitat del Projecte Cartociudad   
La finalitat del Projecte Cartociudad és la creació de la base de dades oficials de xarxa viària, amb estructura topològica de SIG, de ciutats i nuclis de població espanyols, amb vials i informació textual que permetrà la navegació assistida i diversos usos temàtics, amb continuïtat geogràfica assegurada en tot el territori nacional, utilitzant com a entramat suport la BCN25 de l'IGN.   
El projecte Cartociudad, com a base de dades oficial-SIG de l'administració general de l'estat, part de les bases de dades cartogràfiques oficials de l'administració general de l'estat de les ciutats i entitats de població espanyoles amb l'estructura urbana de les mateixes, xarxes viàries, informació toponímica associada de noms de carrers, numeració de portals, districtes i seccions censals i codis postals, enllaçades en un tot continu del territori espanyol per les xarxes hidrogràfica i de transports, per a garantir el seu tractament i gestió sense solució de continuïtat.  
Esta estructura SIG, en l'àmbit territorial de La Comunitat Valenciana es realitzarà a partir de:   
- Informació cartogràfica extreta de la Direcció General de Cadastre (DGC), especialment en l'àmbit urbà.  
- Informació sobre noms de carrers i adreces postals obtinguda dels ajuntaments i arreplegada per l'Institut Nacional d'Estadística (INE).  
- Informació sobre districtes i seccions censals obtinguda dels ajuntaments i arreplegada per l'Institut Nacional d'Estadística (INE).  
- Informació sobre els districtes postals de la Societat Estatal Correus i Telègrafs (Correus).  
- Informació extreta de la Base Cartogràfica Numèrica a escala 1:25.000 (BCN25) de la Direcció General de l'Institut Geogràfic Nacional (IGN), especialment la referent a xarxes hidrogràfica i de transports i a les entitats de població, que actuarà com a base de referència per a donar continuïtat territorial al producte resultant.   
La Base de Dades Oficial-SIG, com a cartografia digital generada amb el Projecte Cartociudad, permetrà realitzar les següents operacions de consulta i navegació:   
Localització directa d'objectes (Geocoder).   
- Assignar una coordenada a una adreça postal.   
- Assignar coordenades a un districte postal (polígon).   
- Assignar coordenades a un districte o secció censal (polígon).   
- Assignar una coordenada a un topònim o a un punt d'interés (POI).   
Localització inversa d'objectes (Geocoder-Inverso).   
- Assignar una adreça postal a una coordenada.   
- Assignar un districte postal a una coordenada.  
- Assignar una secció censal a una coordenada.  
- Assignar un dada o dades toponímiques (textuals) o punt d'interés a una coordenada.   
Calcular itineraris a peu entre dos punts, definits per la connectivitat que entre ells establixen els eixos de vies i de vials.  
El programari necessari per a realitzar estes operacions no és part d'esta prescripció tècnica, i es mencionen les operacions únicament a títol il·lustratiu.  
Els continguts temàtics de Cartociudad hauran de distingir els següents elements geogràfics continguts en les fonts cartogràfiques de referència:   
- Illes, parcel·les, construccions i edificis singulars.   
- Zones verdes (parcs, jardins, boscos, etc.)   
- Làmines d'aigües (rius, embassaments, llacs naturals, fonts, estanys, piscines...)   
- Vials o zones públiques de trànsit.   
- Noms de vies urbanes diferenciat la seua importància o naturalesa (carrers, avingudes, places, camins, carreteres, etc.)   
- Textos de numeració de portals.   
- Textos amb la denominació de punts d'interés de servicis públics.  
- Textos amb la denominació de districtes postals i seccions censals.   
Com a últim objectiu per a Cartociudad es desitja disposar de la capacitat de simbolització dinàmica (independent del format d'emmagatzemament de la informació) per a les diferents entitats anteriorment citades, raó per la qual s'han de preveure les capacitats següents:   
Símbols dinàmics (patrons de línies, ombreigs i farciments, punts, tipografies, etc.).   
Simbolització temàtica per tipus d'element, nom, categoria, etc.   
Distints graus de generalització en la visualització en funció de l'escala.   
2. Àmbit geogràfic i extensió del treball   
El treball objecte d'este acord filial de col·laboració consistixen en l'adequació i adaptació de les distintes fonts cartogràfiques, de les que es nodrix el projecte, al model de dades que s'ha definit per al mateix en les zones urbanes i nuclis de població de tots els municipis i nuclis de població de la Comunitat Valenciana.   
3. Condicions inicials i fonts de dades de partida   
Tal com s'ha especificat en l'objecte de la contractació es pretén generar, la Base de Dades Oficial-SIG de xarxa viària, amb estructura topològica de SIG, de l'administració General de l'Estat, a partir de les fonts d'informació cartogràfica aportades per IGN, DGC, INE i Correus.   
Els resultats d'este treball, per tant, han d'estar basats en les fonts que se citen i descriuen en este apartat. Així mateix es podran utilitzar altres fonts de dades (ortofotografia digital, guies de carrers d'altres administracions públiques, cartografia dels municipis, guies de carrers no oficials, etc.) amb l'objecte de contrastar i investigar carències, errors o qualsevol altre tipus d'anomalies que es detecten sobre les fonts de dades; en estos casos s'ha de documentar la incidència i la solució proposada i adoptada amb tots els detalls necessaris per a poder reproduir la solució.   
L'IGN per la seua banda farà entrega a Comunitat Autònoma Valenciana la informació cartogràfica següent, que requerisca si és el cas, per a l'execució d'este acord filial:   
- Informació geogràfica de l'IGN:   
· Capes d'informació de BCN25, en l'àmbit geogràfic dels municipis objecte de la contractació, corresponents a les xarxes hidrogràfiques i de transport i a les entitats de població.   
· Ortofotografies: Si existira disponibilitat d'ortofotografies de 0,5 m de resolució, obtingudes en el Pla Nacional d'Ortofotografia Aèria (PNOA), de l'àmbit geogràfic objecte de la contractació, l'IGN entregarà còpia de les mateixes, per a ser utilitzades com a informació de referència.   
· Línies límit municipals: de tots els municipis, tenint com a atribut si la dita línia és només límit municipal o si també és provincial o regional. Seran necessàries per a tallar les carreteres per municipi i per a definir el límit dels expedients de l'assistència tècnica.   
· Reixeta de transformació oficial de datum ED50-ETRS89.  
- Cartografia cadastral urbana de la DGC de la Comunitat Valenciana, especialment en l'àmbit urbà:  
Capes d'informació cartogràfica, conforme a l'estructura especificada, de:  
· MASA (fitxer Shapefile): Polígons que delimiten els blocs de cases, amb la  
Informació alfanumèrica associada a les dites geometries.  
· PARCELA (fitxer Shapefile): Polígons que delimiten cada una de les parcel·les en les que es dividixen els blocs de cases, amb la informació alfanumèrica associada a dites geometries.  
· CONSTRU (fitxer Shapefile): Polígons que definixen les edificacions, i zones de distints usos del sòl, etc.  
· EJES (fitxer Shapefile): Segments de Línies que definixen els eixos vials, amb la informació alfanumèrica associada a estes geometries.  
· CARVIA (fitxer dbf): Taula de base de dades que conté el nom de cadasun dels vials associat a l'identificador de la via.  
· ELEMLIN (fitxer Shapefile): Línies corresponents a contorns de voreres,  
Fonts, àrees esportives, etc.  
· ELEMTEX (fitxer Shapefile): Línies associades a la toponímia urbana, açò és, els números dels portals, els noms dels carrers, etc.  
· LIMITES (fitxer Shapefile): Línies corresponents als límits de les zones urbanitzades.  
El contractista disposarà d'un document amb les codificacions (TTGGSS) usades pel RRTN per a la cartografia urbana del Cadastre informatitzat.  
- Guia de carrers de vials de l'INE:   
Capa d'informació corresponent als vials i la taula d'associació a estos dels noms corresponents:   
Fitxer Shapefile: Polígons que delimiten els districtes i seccions censals.  
Fitxer dbf: Taula de base de dades que conté la denominació oficial de la via, número de via INE, relacions entre identificadors DGC-INE.   
- Districtes postals de correus:   
Informació actualitzada dels districtes postals per carrers, organitzada en:   
· Taula CARTOCIUDAD\_CALLES: conté totes les vies de les poblacions de més de 50.000 habitants amb els seus corresponents codis postals.   
· Taula CARTOCIUDAD\_POB: inclou totes les poblacions postals objecte de l'estudi (tant de municipi com entitat singular). Les vies d'estes poblacions no estan incloses en la taula CARTOCIUDAD\_CALLES pel fet que les dites vies no tenen rellevància a efectes postals. S'entén que totes les vies existents en les dites poblacions tenen assignat el mateix codi postal.   
4. Fluxos de treball   
Els fluxos de treball a aplicar sobre les distintes fonts de dades per a dur a terme el projecte seran:   
4.1. Adequació geomètrica de les fonts de dades   
El primer tractament a què caldrà sotmetre a totes les fonts de dades proporcionades per a esta assistència tècnica és contrastar i garantir el case geomètric de les mateixes respecte de la BCN25 de l'IGN que serà adoptada com a font de referència per a les altres.   
L'operació de contrast s'iniciarà amb un anàlisi visual conjunt de les fonts de dades subministrades. Són admissibles xicotetes discrepàncies geomètriques en les zones urbanes (àrees comunes de les distintes cartografies) degudes fonamentalment a la diferència d'escales i per tant a les seues precisions.   
El segon pas d'esta adequació consistirà, si és necessari, a aplicar les transformacions geomètriques (ajusts polinòmics que minimitzen l'error) necessàries per a encaixar les distintes fonts de dades respecte a la BCN25, prenent com a punts de referència els extrems dels vials continguts en les cartografies a ajustar i els seus homòlegs en la BCN25.   
Davant d'anomalies geomètriques rellevants en alguna de les fonts s'ha de procedir d'acord al protocol següent:   
- contrast amb terceres fonts de dades, principalment ortofotos digitals procedents del Pla Nacional d'Ortofotografia Aèria (PNOA) o qualsevol altra font oficial de la mateixa naturalesa,   
- i comunicació immediata al responsable dels treballs per part de l'IGN qui prendrà les decisions i accions oportunes.   
El tercer i últim pas d'esta adequació consistirà a realitzar la transformació de coordenades origen (UTM i fus el que corresponga, Datum Europeu de 1950) a les coordenades finals objecte d'esta assistència tècnica (geogràfiques, Datum ETRS89).   
Ha d'emprar-se el model de transformació oficial de datum amb modelatge de distorsió per mitjà de superfície de mínima curvatura, definida per una reixeta en format NTV2, que proporciona l'IGN.   
4.2. Tractament de les capes inicials   
Part d'este apartat explica els processos que s'han dut a terme amb les capes proporcionades per la Direcció General del Cadastre, per a adaptar-les al model de dades de Cartociudad que haurà d'aplicar-se a la Comunitat Autònoma de València.   
4.2.1. Tractament de la capa ELEMTEX   
- Extracció de números de portals   
La capa ELEMTEX té una geometria de tipus lineal i conté tot tipus de rètols vinculats a les dites geometries. En esta primera fase el procés tindrà com a objecte extraure únicament els rètols que fan referència als números de portals i adaptar la geometria de les dites entitats al tipus punt. Per tant dos són els treballs inicials a realitzar amb esta font de dades:   
a. Triar únicament els rètols dels números de portals: Esta selecció s'ha de fer filtrant les entitats lineals de tal forma que només se seleccionen aquelles que adopten el valor 189401 en l'atribut TTGGSS (Tipus, Grup, Subgrup).  
b. Calcular el punt mitjà de l'entitat lineal a què està associat el rètol i assignar-se-la com a geometria i posició del número del portal.   
Un treball addicional a realitzar en este preprocessament consistix en la detecció i esmena d'algunes de les situacions que se citen a continuació:   
a. El número d'un portal no és un número sinó que a més del número hi ha una lletra. Esta situació és habitual i sorgix com a conseqüència de la divisió d'una parcel·la després de la numeració inicial. Davant d'esta situació s'ha de separar el número del portal de la lletra i emmagatzemar-la segons el model de dades de l'apartat 5.   
b. No apareix un número en el rètol sinó una referència: p.E. S/N gasolinera.   
Davant d'este tipus de situacions s'ha de reclassificar l'atribut TTGGSS a un altre tipus més coincident amb el rètol ja que este presumpte número de portal no s'adapta al model de dades; per a l'exemple proposat, este rètol hauria de ser tractat com un topònim segons es descriu a continuació per a la capa de Toponímia.  
Es transferiran els atributs de la capa ELEMTEX a la nova capa PORTALES per a les entitats seleccionades i revisades. Quant a la geometria, el punt representatiu del portal ha de ser el punt mitjà del segment a què estava associat el rètol corresponent en la capa ELEMTEX.   
- Extracció de toponímia urbana   
També es partirà de la capa ELEMTEX per a realitzar l'extracció de la toponímia urbana (possibles punts d'interés POI). L'extracció dels elements des de la capa ELEMTEX procedent de la font de la DGC consistirà en una selecció de les entitats l'atribut de la qual TTGGSS adopte el valor 189300: altres textos d'informació urbana o rústica, que aplica per a la toponímia.  
En este tema es codifiquen els següents tipus d'emplaçaments: esglésies, ermites, col·legis, supermercats, cines, zones verdes, parcs, gasolineres, fàbriques, etc. Igual que succeïx amb els números dels portals el resultat d'esta selecció serà un conjunt d'entitats lineals que contenen un rètol associat. Els processos previs a aplicar sobre les dites entitats són:   
a. Calcular el punt mitjà de l'entitat lineal a què està associat el rètol i assignar-li tant la geometria com la posició de la toponímia.   
b. Edició i neteja dels rètols que descriuen els POI. Esta operació de revisió és necessària ja que esta codificació de retolació conté informació que no respon a toponímia urbana, els rètols poden estar fragmentats en diversos trossos (associats a diverses geometries de tipus lineal), poden incloure espais en blanc entre dos lletres consecutives (p.E. N A U T I C C L U B) o simplement no són d'interés en este projecte (pistes, rampes, carrers privats, etc.).   
4.2.2. Tractament de la capa EJES   
El tramatge (terme pel qual es coneixerà a la capa que conté tots els segments de vials) prendrà EJES com a capa de referència de la DGC.   
El processament d'esta capa ha d'abordar les següents tasques successives:   
a. Processar la capa EJES per a obtindre una geometria lineal amb continuïtat, de manera que s'assegure la coincidència del final d'un tram, bé amb l'inici del següent per a una mateixa via, o bé amb el punt d'intersecció amb una altra via. Esta operació pot requerir la intervenció d'un operador que supervise el treball, enllaç manualment algun dels segments i inclús edite per complet aquells segments que falten en la font d'informació.   
b. Generar una única polilínea per cada carrer. En este pas s'ha d'aconseguir obtindre polilíneas que continguen un inici, un final i no tinguen ramals que intersequen formant agulles de ganxo.  
c. Calcular els punts d'intersecció de les línies generades. Com a resultat d'esta operació es deu crear una capa nova, amb geometria de tipus punt, que continga els encreuaments de carrers. Estos encreuaments de carrers no sols han de representar l'encreuament de dos carrers distints sinó que han de contindre les interseccions d'un carrer i un ramal de la mateixa.   
d. Dividir les polilínies dels carrers usant com a punts de tall les interseccions generades en l'apartat anterior (encreuaments de carrer). Amb este tractament es deu obtindre el tramer format pels trams de via que unixen dos punts d'encreuaments de carrer.   
e. Normalització (relació) del codi de DGC emmagatzemat en la taula Carvia amb el mateix codi en la taula d'INE. D'esta manera s'obté la correspondència entre ambdós codis: DGC i INE. Les correspondències entre estos codis que poden generar conflictes al no definir relacions un a un que exigisquen realitzar un procés de revisió i depuració de les dades prèvies a la normalització.  
f. Assignació del codi INE de la població sobre els eixos, trams i encreuaments generats en este tractament.  
g. Els eixos, trams i encreuaments generats contindran la informació oficial procedent de les distintes fonts. Quan s'afija informació procedent de Correus (noves vies o portals) seran codificades assignant com a atributs INE\_MUN-PROV el valor del codi de municipi-província i com INE\_VIA-Matricula el valor 99XXXXXXXX, de manera que s'assignen de forma seqüencial identificadors únics als vials no oficials. El camp DGC\_VIA es deixarà com 999999.   
4.2.3. Tractament de les vies de comunicacions de la BCN25  
Els trams de vies de comunicacions prendran com a capa de referència els elements del tema 06 que facen referència a les carreteres de la BCN25 de l'IGN. El processament d'esta capa ha d'abordar les següents tasques successives:   
a. Processar les geometries lineals contingudes en la BCN25 amb identificadors de TTGGSS: 0217WW, 3015NZ, 9497LZ, 0806ZH i 2592NS (corresponents a les autopistes, autovies, carreteres de primer, segon i tercer orde respectivament) per a obtindre una geometria lineal amb continuïtat, de manera que s'assegure la coincidència del final d'un tram bé amb l'inici del següent per a una mateixa via o bé amb el punt d'intersecció amb una altra via. Esta operació pot requerir la intervenció d'un operador que supervise el treball, enllaç manualment algun dels segments i inclús edite per complet aquells segments que falten en la font d'informació.   
b. Generar una única polilínea per cada via de comunicació. En este pas s'ha d'aconseguir obtindre polilíneas que continguen un inici, un final.   
c. Calcular els punts d'intersecció de les línies generades. Els resultats d'esta operació s'han d'emmagatzemar en la capa encreuaments amb geometria de tipus punt, de manera que la dita taula contindrà els encreuaments de les vies de comunicacions i dels carrers.   
d. Dividir les polilíneas de les vies de comunicació usant com a punts de tall les interseccions generades en l'apartat anterior (encreuaments de vies). Amb este tractament s'ha d'obtindre el tramatge format pels trams de via que unixen dos interseccions de vies, una intersecció i el final de la via o finalment la unió d'una via de comunicació amb un carrer en els nuclis de poblacions.   
e. Normalització (relació) dels noms de les vies de comunicació per a extraure l'atribut tipus de via i el nom (matricula) de la mateixa. Este fet suposa que s'haja de realitzar un procés de revisió i depuració de les dades prèvies a la normalització.   
f. Assignació del codi INE de la província sobre els eixos, trams i encreuaments generats en este tractament per a formar l'identificador únic d'estos elements.   
Per a extraure el codi únic de municipi s'ha de tallar la via amb la capa de municipis que proporciona l'IGN.   
4.2.4. Tractament de les capes de fons urbà i rústic   
Per a obtindre la cartografia de referència sobre la qual representar els portals, la toponímia i els vials una vegada dividits en trams s'utilitzaran les següents capes de referència: MASA, PARCELA i CONSTRU.   
La capa MASA conté els límits de bloc de cases en què es dividix l'àrea urbana d'un municipi. Esta capa té interés a l'efecte de visualització en escales xicotetes.   
La capa de PARCELA conté les divisions de la capa MASA en parcel·les cadastrals, de la que es construïx un fons urbà basant-se en l'ús predominant del sòl per a cada parcel·la. Per a obtindre el valor de l'atribut USO\_SUELO en la capa de PARCELA s'utilitzarà un algoritme tipus dissolve que assignarà el valor d'USO\_SUELO de les construccions contingudes en la parcel·la de la capa CONSTRU pel camp generat en la dita capa, segons el criteri anteriorment indicat.   
  
\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*  
  
Esta capa serà utilitzada a escales mitjanes per a ser visualitzada junt amb els trams dels carrers.   
La capa CONSTRU és la de més detall ja que té tipificada la subdivisió de la parcel·la segons el seu ús. L'ús del sòl s'obtindrà segons la següent taula que reclassifica els tipus originals de Cadastre. També es mantindrà l'atribut CONSTRU original de Cadastre:  
Fora de l'àmbit territorial urbà s'utilitzarà com a cartografia de referència la BCN25.  
4.2.5. Tractament dels districtes i seccions censals   
L'INE proporciona polígons amb els districtes i seccions censals.   
4.2.6. Tractament dels codis postals   
Correus proporciona dos taules dbf amb la informació de codis postals de cada portal. És necessari generar el polígon que embolica als portals que tenen un mateix codi postal. Posteriorment cal editar eixos polígons per a una visualització correcta.   
4.3. Generació de les capes de Cartociudad.   
4.3.1. Generació de les capes VIAL i PORTAL\_PK (nuclis de població)   
La generació de les capes de VIALES i PORTALES de Cartociudad s'obtindrà realitzant un processament conjunt de les capes EJES i PORTALES tractats anteriorment. Este procés ha de realitzar-se de forma conjunta per a poder satisfer les necessitats imposades en el model de dades del capítol 5. La capa PORTALES necessita els atributs: identificador de tram i codi de via segons INE. La capa de trams (EJES) no conté els números dels portals i s'han d'emmagatzemar com a atributs els números de portals parells i imparells més baixos i més alts respectivament. El procés a aplicar a ambdós fonts de forma conjunta és:   
a. Associació dels atributs de la capa EJES a la capa PORTALES. Esta associació es fa per proximitat, és a dir els atributs de l'eix més pròxim s'associen al portal.   
b. Associació dels atributs de la capa PORTALES a la capa EJES. Esta operació requerix un anàlisi de proximitat dels portals sobre els trams, de manera que es puga calcular la numeració parell i imparell (mínim i màxim) assignat a cada un dels trams.   
Cal tindre en compte que la numeració del tramatge s'obté a partir del portalero generat anteriorment i per tant este procés arrossega les possibles deficiències que en la generació d'este es produïsquen, que hauran de ser corregides com a part de l'execució del contracte. Les principals possibles anomalies a detectar i corregir són:  
- Trams a què no s'ha assignat numeració.   
- Trams amb buits en la numeració.   
- Trams amb numeració i sentit de digitalització invertit.   
Finalment, s'ha d'associar el portal al punt més pròxim de la parcel·la perquè no quede el portal com un punt aïllat. Este procés es pot formalitzar per mitjà d'una projecció dels portals des de la seua ubicació inicial (punt mitjà de la línia que contenia el rètol) al punt més pròxim de la parcel·la més pròxima.   
Com a resultat d'estos processos s'haurà d'obtindre:   
1. Capa de vials, que estarà formada per:   
a. Una taula de vials (capa VIAL) amb el codi únic de via (INE), el codi únic de via (DGC), el codi de municipi (INE), el nom (INE) i el tipus de la via (pertanyent a la llista tancada de denominacions aportada per l'INE i el seu identificador únic per a tot Cartociudad.   
b. Una capa de línies (capa TRAMO), que inclourà un codi únic de tram per a tot Cartociudad, el codi INE de la via i la numeració assignada (núm. pars i imparells més alts i més baixos) dels portals o els punts quilomètrics de les carreteres, la geometria del tram i l'identificador únic del vial a què pertany el tram.   
2. Capa PORTAL\_PK, formada per:   
Una capa de PUNTOS amb el codi únic de PORTAL, el codi de tram a què està assignat, el número de PORTAL i la seua lletra, l'identificador únic del vial a què pertany el tram i l'identificador únic del portal o PK per a tot Cartociudad.   
4.3.2. Generació de la capa VIAL i PORTAL\_PK (fora dels nuclis de població)   
a. Primer s'han d'unir tots els segments de línia que definixen les vies, s'ha de garantir la intersecció o unió de les vies entre si i s'han d'unir les vies que travessen els nuclis de població amb les vies contingudes en la capa de la DGC.   
b. A continuació s'ha d'extraure la toponímia referent a les mateixes per a assignar el nom de la via com a atribut. També s'han d'extraure de la toponímia els rètols que definixen els punts quilomètrics per a poder assignar als segments de vies una vegada tramificats el punt quilomètric menor i el major, de forma homòloga a com es fa amb els números de portals.   
La forma d'emmagatzemar la informació recuperada d'estos processos sobre les capes fins ara definides per a Cartociudad serà la següent:   
- Els noms de les vies de comunicacions s'emmagatzemaran en l'atribut INE\_VIA-MATRICULA de la taula Vial.   
- Els nodes d'intersecció de les vies o de les vies amb els carrers s'emmagatzemaran en la capa d'encreuaments assignant com a atribut INE\_MUN el codi INE del municipi i com a atribut INE\_TRAMO el tram a què pertany. Com a atributs número parell i imparell alt i davall s'emmagatzemaran els números parells i imparells més alts i més baixos continguts en el tram.   
- Els punts quilomètrics recuperats de la toponímia de la BCN25 s'emmagatzemaran en la capa PORTAL\_PK assignant sobre l'atribut NUM\_POR el dit número.   
4.3.3. Generació del límit Municipal   
De la capa LIMITES de la DGC s'obtindrà el polígon que definix el límit de nucli urbà del Municipi associant-li el seu codi.   
4.3.4. Generació de la capes de punts d'encreuament i d'encreuaments de carrers   
Cada un dels trams de vials és un segment de polilínea que unix dos interseccions de carrers. El conjunt d'estes interseccions constituïxen una capa amb els encreuaments. Esta capa serà utilitzada per a generar la capa d'encreuaments de Cartociudad. La dita capa estarà composta per:   
a. Una capa de punts (CRUCE) en la que s'identifica cada encreuament amb un codi únic generat de forma automàtica.   
b. Una taula (CRUCE\_CALLE) que contindrà el codi únic de l'encreuament per a tot Cartociudad (ID\_CRUCE) i el codi del tram, permetent d'esta manera identificar tots els trams que intersequen en este punt. Existiran tantes files com a nombre de vies diferents intersequen en l'encreuament.   
4.3.5. Generació de la capa de fons urbà  
Com es va indicar anteriorment es disposarà de tres capes per a representar el fons urbà, cada una d'elles serà usada segons l'escala de visualització.  
La capa MASA, de bloc de cases, per si mateixa pot ser considerada un fons urbà per a la seua visualització en escales molt xicotetes ja que tan sols serviria per a perfilar l'àrea urbana del municipi. Esta capa d'informació no ha de patir cap modificació excepte la rectificació geomètrica que s'hauria d'aplicar a totes les fonts per a ajustar la cartografia de la DGC, INE i Correus a la Cartografia de l'IGN.   
La capa de Parcel·la és la subdivisió dels blocs de cases de la capa MASA, en parcel·les cadastrals, d'esta capa s'extraurà un fons urbà en què es marca l'ús predominant del sòl en cada parcel·la comparant la superfície de les mateixes amb els tipus continguts de la capa CONSTRU (com s'ha explicat anteriorment).   
La capa CONSTRU és d'un gran detall, per la qual cosa la seua interpretació visual pot resultar complexa, per a evitar açò es realitzarà una reclassificació dels tipus definits en l'atribut CONSTRU, incorporant a la capa resultant un camp que el codifique (com s'ha explicat anteriorment).   
4.4. Generació de les metadades (documentació) de les fonts i els processos.  
Per a garantir o facilitar el manteniment i actualització de la informació continguda en Cartociudad s'han de generar les metadades que descriguen les característiques del producte, les fonts utilitzades per a la seua creació, els processos aplicats sobre les fonts, les entitats responsables de la seua elaboració, etc.   
L'objectiu d'esta fase és la documentació contínua de les fonts, processos i productes intermedis generats des de la primera tasca fins a l'última. Esta documentació ha de ser conforme amb l'estàndard internacional de metadades ISO 19019 i especialment ser conforme amb el Nucli Espanyol de Metadades (NEM) versió 1.0 (http://www.idee.es/resources/recomendacionesCSG/NEM.pdf). L'edició de dites metadades es podrà realitzar amb qualsevol eina informàtica dissenyada per a tals fins, sent necessari que els mateixos s'emmagatzemen en fitxers digitals XML que puguen ser incorporats a la eina gratuïta CatMdEdit que facilita l'IGN en el portal de la Infraestructura de Dades Espacials d'Espanya IDEE (http://www.idee.es).   
Es generarà un fitxer de metadades per a cada capa i taula de cada expedient.   
Els aspectes rellevants a documentar i mantindre actualitzats són:   
- Les dates de les distintes fonts utilitzades.   
- Les tècniques i metodologies aplicades en les distintes fases.   
- La documentació de totes les incidències detectades i les solucions adoptades.   
- Identificació del responsable dels treballs de producció.   
- Identificació del responsable dels treballs de documentació   
- L'informe sobre els resultats dels cases i correccions geomètriques entre les distintes fonts i la BCN25.   
- Informe sobre els resultats de les transformacions de coordenades.  
- Llistat dels errors detectats en cada una de les fonts d'informació, agrupats per capa, o si no n'hi ha declaració de no haver trobat errors.  
- Llistat de les correccions realitzades sobre els atributs, incloent canvis en les codificacions.   
- Descripció en llenguatge natural del procediment usat per a la creació de cada una de les capes, indicant explícitament les fonts d'informació utilitzades.   
- Descripció en llenguatge natural dels controls de qualitat a què s'han sotmés els resultats abans de ser entregats com a producte final, assenyalant els resultats dels mateixos, o si no n'hi ha declaració de no haver-ho aplicat.   
- Recompte del nombre d'objectes pertanyent a cada capa, discriminats per tipus.   
- La informació relativa als Sistemes de Referència Geodèsics i projeccions cartogràfiques.   
Una vegada que la licitació haja estat adjudicada, l'IGN proporcionarà al contractista un exemple pràctic de metadades, format pel metadato d'expedient i les metadades per cada una de les capes i taules finals de Cartociudad, omplit perquè puga utilitzar-lo com a referència per als seus treballs.   
5. Model de dades de Cartociudad   
En este apartat s'especifica el model de dades a què haurà d'ajustar-se el producte Cartociudad, resultant d'este acord filial.   
En primer lloc es definix el catàleg de capes d'informació que componen el producte.   
En segon lloc definix el model de dades amb les geometries de cada capa.   
En tercer i últim lloc es detalla el contingut de cada component del model de dades.   
5.1. Catàleg de capes de Cartociudad.   
Els elements cartogràfics a incloure seran els següents:  
1. Delimitació dels nuclis de població.   
2. Delimitació tancada de les bloc de cases urbanes.   
3. Delimitacions de les parcel·les urbanes.   
4. Delimitació de les construccions en els nuclis de població   
5. Línies auxiliars que representen rius, embassaments, llacs naturals, fonts, estanys, piscines, línies de ferrocarril, línies de costa, etc., continguts en la cartografia cadastral urbana de la DGC.   
6. Delimitació dels districtes postals.   
7. Delimitació dels districtes i seccions censals.   
8. Toponímia general del municipi (excepte noms de carrers). Es contemplen els noms dels edificis singulars i altres.   
9. Taula mestra dels vials.   
10. Taula de trams dels eixos de vials.   
11. Taula d'encreuament-tram.   
12. Encreuaments.   
13. Portalero i punts quilomètrics.   
5.2. Model de dades.   
  
  
  
  
5.3. Descripció del model de dades.   
Les següents taules descriuen de forma literal el model de dades de Cartociudad.   
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
Capes intermèdies:   
  
  
  
  
\* \* \* \* \*  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
Capas intermedias:   
  
  
  
  
6. Especificacions tècniques sobre el model de dades i els treballs   
6.1. Especificacions tècniques per als portals   
- El punt que representa al Portal estarà ubicat en el costat del polígon de la Parcel·la més pròxima a la seua ubicació en la capa ELEMTEX.   
- Dels números de portals originals del RRTN es prendrà per separat el número i la lletra, emmagatzemant ambdós dades.   
- Tots els Portals tindran assignat el codi INE de la Via i l'identificador únic del tram de via a què es troba vinculat.   
6.2. Especificacions tècniques per als vials   
- Estaran formats per dos components: els eixos dels carrers i les vies de comunicacions, que conté la codificació oficial segons INE, DGC i IGN, i una taula que conté el nom de cada un dels vials. Cada tram de l'eix inclourà una tercera component d'informació constituïda pel rang de la numeració postal o punts quilomètrics de cada tram de carrer/via i la seua longitud.   
- Si el carrer encara no disposa de codificació oficial assignada per l'ajuntament, se li assignarà de forma provisional el nom que aparega en la capa de la DGC i com a codificació se li assignarà el codi de municipi de l'INE o IEN (INE\_MUN) i '99\*\*\*'per al codi de via INE i el de la DGC de manera que disposen d'un identificador únic.   
- El nom complet del carrer/via de comunicació es dividirà en dos camps: el tipus de la via i el nom de la mateixa.   
- Els noms dels carrers coincidiran amb el nom assignat per l'INE.   
- Els noms de les vies de comunicacions coincidiran amb el nom assignat per l'INE o, si no n'hi ha, per la BCN25.   
- El text i l'eix de la via estaran relacionats pel mateix i únic identificador: ID\_VIAL.   
- L'eix del carrer/via estarà format per una successió ordenada de polilíneas.   
6.3. Especificacions tècniques per als trams   
- L'orientació dels segments coincidirà amb l'orde creixent de la numeració postal del carrer o dels punts quilomètrics.   
- Al seu torn el sentit de cada segment (tram), serà també el de creixement dels números postals o els punts quilomètrics.   
- Tot segment estarà perfectament enllaçat amb els segments anterior i posterior del mateix carrer/via (coincidència analítica del valor de les coordenades dels extrems).   
- Cada vegada que la traça d'un carrer s'encreue o es talle amb la traça d'una altra(s) carrer(s)/vies s'originarà una nova polilínea per a cada uns dels carrers/vies a partir del punt de coincidència.   
- Cada tram de carrer/via incorporarà quatre atributs: els número parells i imparells superiors i inferiors respectivament. D'esta manera es disposa del rang de valors de la numeració postal o dels punts quilomètrics de cada tram. Estos rangs han de complir els requisits següent:   
· Els dos números superiors (parell i imparell) de cada tram seran, sense excepció, iguals o majors als números inferiors del dit tram.   
· Els números inferiors de cada tram seran sempre majors (i en general el següent corresponent) que els números superiors corresponents del tram anterior. Com a única excepció s'admetrà el cas d'un tram que no tinga numeració postal en qualsevol de les seues dos mans (parell i imparell), o en ambdós al mateix temps.  
· Sense números postals o punts quilomètrics: En este cas el dit tram, en la mà corresponent, tindrà un rang de numeració de "9998" a "9998" (parells) i de "9999" a "9999" (imparells).   
· En cap cas existirà un tram de carrer/via sense numerar.   
- Cada tram incorporarà la longitud del segment.   
- Les places amb numeració es resoldran com si foren un carrer, amb una traça oberta que podrà estar constituïda per un sol tram o per uns quants trams. El traçat s'ajustarà al perfil de la plaça.   
- El traçat general del viari constituïx, topològicament, un grafo connectat (xarxa), no podent-se donar el cas de vies que no estiguen connectades amb altres vies ja que això suposaria tindre carrers sense accés possible en la realitat.   
6.4. Especificacions tècniques per als encreuaments de carrers   
- Els encreuaments de carrers s'originaran per intersecció de dos trams de via. Cada vegada que la traça d'un carrer s'encreue o interseque amb la traça d'una altra(s) carrer(s)/vies s'originarà una nova polilínea per a cada uns dels carrers. També es crearà una geometria de tipus punt a què s'assignarà un identificador únic d'encreuament i es donaran d'alta en la taula CRUCE\_CALLE quatre entrades. Cada una d'elles contindran els identificadors d'encreuament i tram.   
6.5. Especificacions tècniques per a les construccions, parcel·les i la massa   
La capa d'informació que actuarà com a Cartografia de referència es basa en les tres fonts de dades enumerades: CONSTRU, PARCEL·LES i la MASA. Els condicionants tècnics d'estes capes són els següents:   
- Les entitats seran polígons geomètricament rectilinis i perfectament tancats, i en cap cas seran una successió de línies independents.   
- Els polígons estaran perfectament tancats de manera que els valors de les coordenades del primer i últim vèrtex coincidisquen analíticament.   
- Tot el sòl urbà del Municipi, a excepció del sòl ocupat pels vials, estarà classificat en algun tipus dels possibles per a este grup d'elements: Solar, Parcel·la, Zona Verda, Hidrografia i Zona esportiva. No podran existir buits o forats en la descripció cartogràfica del Municipi.   
- La capa serà la superfície que corresponga als sòls urbà i urbanitzable programat, no es consideraran els sòls no urbanitzable o rústics.   
6.6. Especificacions tècniques per a la toponímia   
- El punt que representa la toponímia estarà ubicat en el costat del polígon de la parcel·la més pròxima a la seua ubicació en la capa ELEMTEX.   
- A la toponímia original extreta de la DGC s'uniran els textos fragmentats que componen el rètol, s'eliminaran els espais en blanc i es classificaran segons un tipus i subtipus. S'assignarà un identificador textual de la font de les dades (que en este cas contindrà sempre "DGC"). S'assignarà un identificador textual que identifique l'idioma o dialecte del rètol (en principi, s'omplirà com "castellà" en les comunitats que tenen a este com a únic idioma, i es deixarà en blanc en les comunitats bilingües).   
- Els rètols que apareguen en diversos idiomes, es tractaran independentment uns d'altres i es crearan tantes entitats com a idiomes estiguen disponibles per al topònim.   
- Tots els topònims tindran assignat el codi INE del municipi i un identificador únic de topònim.   
6.7. Especificacions tècniques per als districtes i seccions censals   
- Estaran constituïts pel polígon que els delimite gràficament més el codi corresponent.   
- Serà un polígon geomètric rectilini perfectament tancat i no una successió de línies independents.   
- El codi s'inclourà com un camp d'informació.   
- Els codis seran estrictament els definits per l'INE quant als districtes i seccions censals (5 i 5 dígits numèrics).   
6.8. Especificacions tècniques per als districtes postals   
- Estaran constituïts pel polígon que els delimite gràficament més el codi corresponent.   
- Serà un polígon geomètric rectilini perfectament tancat i no una successió de línies independents.   
- El codi s'inclourà com un camp d'informació.   
- Els codis seran estrictament els definits per Correus quant als districtes postals (5 dígits numèrics).   
7. Resultats i documentació a entregar   
Almenys, la Comunitat Autònoma Valenciana, haurà d'entregar a l'IGN com a resultat final la documentació següent:   
- La capa intermedis CALLES amb els carrers perfectament enllaçats, una vegada solucionats els problemes de continuïtat i editats aquells segments absents en les fonts. Esta capa serà de tipus lineal i contindrà exclusivament els atributs heretats de la capa EJES.  
- Llistat d'incidències detectades en la preparació de la capa amb els carrers enllaçats.  
- La capa intermèdia CARRETERAS amb les vies de comunicacions perfectament enllaçades i una vegada solucionats els problemes de continuïtat i editats aquells segments absents en les fonts. Esta capa serà de tipus lineal i contindrà els atributs nom de la via i codi TTGGSS heretat de la BCN25.   
- Llistat d'incidències detectades en la preparació de la capa amb les vies de comunicacions enllaçades.   
- La capa intermèdia CALLCARR amb els eixos dels carrers/vies una vegada realitzats els ajustos geomètrics (si és que fóra necessari), units els segments no contigus, ordenada la digitalització en un únic sentit, ajustats els extrems perquè intersequen amb altres vials (si fóra necessari) i enllaçades els carrers de la DGC amb les carreteres de la BCN25. Esta capa ha de contindre els atributs originals de la capa EJES procedent de la DGC i els atributs equivalents de la BCN25 per a la xarxa de carreteres.   
- informe amb els resultats de l'ajust geomètric de les distintes fonts enfront de la BCN25 i de les transformacions de coordenades UTM amb el fus corresponent i Europeten Datum de 1950 a coordenades geogràfiques amb Datum ETRS89.   
- La capa intermèdia PORTALES amb els portals i els punts quilomètrics recuperats com a resultat de la fase de preparació amb geometria de tipus punt i amb els atributs heretats de la font de dades ELEMTEX i una vegada que s'ha revisat la numeració en els nuclis de població i els punts quilomètrics recuperats de la toponímia de la BCN25.   
- Llistat d'incidències detectades en la preparació dels portals i punts quilomètrics.   
- La capa final TOPONIMIA amb la toponímia resultat de l'extracció i revisió dels topònims una vegada classificats per tema i subtema, les fonts de dades i l'idioma dels rètols.   
- Llistat d'incidències detectades en la preparació de la toponímia.   
- La capa final PORTAL-PK associat als portals segons el model de dades.  
- Llistat amb les incidències detectades en l'assignació de tram als portals.  
- La capa TRAMO final associada als trams i la taula VIAL de les vies de comunicacions.   
- Llistat amb les incidències detectades en l'assignació de les numeracions sobre els trams.   
- La capa CRUCE final amb els encreuaments de carrers i la taula CRUCES en què s'associa a cada encreuament de carrer amb els trams.   
- La capa MASA final.   
- La capa final CONSTRU de polígons amb les construccions i una vegada reclassificades per la tipologia de construccions.   
- La capa final PARCELA de parcel·les una vegada reclassificada.   
- La capa final LIN\_AUX de línies auxiliars amb la classificació.   
- La capa final SSCC de polígons amb els districtes i seccions censals.   
- La capa final CCPP de polígons amb els districtes postals.   
- Llistat amb les incidències detectades en la creació dels districtes postals.   
- Fitxer de text amb format XML i codificació ISO-8859-1 (Latin-1) que contindrà les metadades que descriuen el producte, les fonts, els processos i els responsables. El dit fitxer haurà de poder-se utilitzar des de l'aplicació CatMdEdit i conforme amb el Nucli Espanyol de Metadades (NEM).   
Tots els resultats s'entregaran en format digital, acompanyats d'una memòria tècnica en què descriguen els processos i tècniques utilitzades per a la realització de les distintes tasques.   
Les capes digitals s'entregaran almenys en format Shapefile amb el fitxer que conté la informació del sistema de coordenades (prj) i garantint que les accentuacions, apòstrofes, dièresi, enes palatals, etc. Apareguen correctament en la taula de base de dades (dbf) sociada al format. Esta informació també pot ser entregada de forma addicional en format GML (Geographic Mark-Up Language) versió 2.0 usant com a conjunt de caràcters per a la codificació de el fitxer la codificació Latin-1 (ISO 8859-1).   
Les taules de base de dades (VIAL, CRUCES) s'entregaran almenys en format dbf garantint que les accentuacions, apòstrofes, dièresi, enes palatals, etc. Apareguen correctament.   
Els llistats amb les incidències detectades s'entregaran almenys en fitxers de text enriquit RTF.   
El tipus de coordenades i Sistema de Referència Espacial de les capes a entregar serà: coordenades geogràfiques amb Datum ETRS89.