Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5650, del 29-11-2007 (2007/14935)

RESOLUCIÓ de 12 de novembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponents als municipis de Massalfassar, Náquera, El Palomar, Turís, Museros i Mislata..
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5650

Data del DOGV
:   29-11-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/14435


Data del document
:   12-11-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Mislata
    * Turís
    * Palomar, el
    * Museros
    * Nàquera
    * Massalfassar
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 12 de novembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponents als municipis de Massalfassar, Náquera, El Palomar, Turís, Museros i Mislata.. [2007/14296]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 016/06-AIA Massalfassar, 073/06-AIA Náquera, 081/06-AIA El Palomar, 105/06-AIA Turís, 130/06-AIA Museros i 116/06-AIA Mislata, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 12 de novembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 016/0758-FSM  
Títol: Homologació modificativa i pla parcial sector 2  
Promotor: Ajuntament de Massalfassar  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Massalfassar i conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Massalfassar  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
El Projecte d'homologació modificativa i pla parcial sector 2, proposa la reclassificació de 81.251,75 m² de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable, d'ús residencial, amb ordenació detallada, al terme municipal de Massalfassar.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Mitjançant la modificació de planejament proposada es persegueix urbanitzar la zona sud-est del nucli urbà. El sòl urbanitzable resultant constituirà un únic sector, una única àrea de repartiment i una única unitat d'execució.  
La superfície de la unitat d'execució és 81.251,75 m², entre els quals s'inclouen 8.054,48 m² de xarxa primària adscrita de parc. Cal destacar que els límits del sector són, al nord, carrer Blasco Ibáñez i part posterior dels habitatges del carrer Faura; al sud, sòl no urbanitzable al terme municipal d'Albuixech; a l'est, sòl no urbanitzable; i a l'oest, carrer i camí de Meliana a Massalfassar. El parc de xarxa primària es troba fora del sector, situat entre el sector núm. 1 i la carretera CV-32.   
L'ús dominant serà el residencial, sent complementari el comercial i compatible l'artesanal i comercial secundari. Els usos prohibits són l'industrial, l'agrícola, el ramader, les discoteques, els tallers i magatzems. En les parcel#SHIFT-3#les destinades a ús d'habitatges, a més estarà prohibit l'ús residencial col#SHIFT-3#lectiu i el d'oficines.   
L'edificació serà residencial de tipus unifamiliar adossada i edificació aïllada.   
L'esmentada reclassificació està considerada en el Pla general d'ordenació urbana de Massalfassar, que actualment està sent sotmés a avaluació d'impacte ambiental.   
3. Alternatives:  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, on la decisió de reclassificar sòl es justifica per l'elevat estat de consolidació del sòl urbanitzable residencial, i s'opta per la creació d'una àmplia zona per a albergar usos residencials, aconseguint un adequat creixement del municipi.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 18 de gener de 2006, té entrada en el Registre General de la conselleria de Territori i Habitatge, una còpia remesa pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València de la documentació tècnica, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient urbanístic tramitat en l'Ajuntament de Massalfassar, relatius a l'homologació modificativa i pla parcial sector 2, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el diari Levante El Mercantil Valenciano, de data 7 d'agost de 2003, i en el DOGV núm. 4561, de 7 d'agost de 2003.  
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al#SHIFT-3#legació, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament de Massalfassar, requerit a instància del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 23 de febrer de 2006, es requereix a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, remetent-se, així mateix, l'esmentat requeriment a l'Ajuntament de Massalfassar, perquè complete l'expedient amb la documentació següent:  
- Certificat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents i, si és el cas, còpia de les al#SHIFT-3#legacions de caràcter ambiental i els informes evacuats en contestació a aquestes   
- Quadre comparatiu de superfícies i classificació del sòl entre el planejament vigent i el proposat  
- Població actual, dades dels consums d'aigua potable en els últims anys i procedència, destinació final i volum d'aigües residuals i residus sòlids urbans.  
- Informe favorable, regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, de l'organisme de conca competent o entitat col#SHIFT-3#laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la disponibilitat de recursos hídrics  
- Informe favorable, regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià, sobre la possible afecció al patrimoni històric i cultural  
- Explicació dels sistemes de proveïment d'aigua potable i xarxa de reg i sistemes de tractament i gestió d'aigües residuals, pluvials i residus sòlids urbans.   
- Cost de les mesures protectores o correctores  
- Programa de vigilància ambiental   
En el Projecte d'homologació modificativa i pla parcial sector 2, s'adjunten els informes següents:  
- Informe d'Omnium Ibérico, SA indicant que el municipi es troba connectat a la xarxa general metropolitana d'aigua potable i que la xarxa municipal té capacitat suficient per al desenvolupament previst. Així mateix, s'indica que per a la connexió s'hauran de tenir en compte les especificacions i calibres fixats per la companyia subministradora.  
- Informe sobre la capacitat de l'estació depuradora de la Pobla de Farnals per a tractar les aigües residuals generades, segons cabal previst de 263,2 m³/d, imposant les condicions de costejar l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que necessite l'actuació, sol#SHIFT-3#licitar la connexió efectiva, complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament d'aigües.   
Així mateix, se sol#SHIFT-3#licita:   
- Informe de l'entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics sobre disponibilitat de recursos per a un increment de població de 329 habitatges.  
- Certificat de la Reial séquia de Moncada sobre permís d'abocament d'aigües pluvials.  
- Certificat de la Reial séquia de Moncada sobre permís de captació d'excedents o aportacions extraordinàries per al reg de jardins i neteja de carrers.  
- Certificat de la mancomunitat de la Pobla de Farnals sobre capacitat suficient de recollida de residus sòlids per a una població futura de 329 habitatges.  
- Autorització, per part de la Unitat d'Inspecció de Patrimoni Historicoartístic, per a la prospecció arqueològica projectada en el projecte estudi d'impacte sobre el patrimoni cultural. PAI sector 2. Massalfassar.   
Informes sectorials  
No s'han sol#SHIFT-3#licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la Coput, Patricova, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi. Es constata que no s'han produït incendis forestals en l'àrea.   
L'estudi d'impacte ambiental afirma que la parcel#SHIFT-3#la objecte de reclassificació no presenta afecció als camins ramaders del municipi.   
Massalfassar no té en l'actualitat béns immobles d'interés arqueològic o historicoartístic, encara que sí de caràcter etnològic, segons reconeix la conselleria d'Educació i Cultura. Per això, l'expedient administratiu sol#SHIFT-3#licita la preceptiva autorització per a l'execució d'una intervenció arqueològica. No obstant això, no consta en l'expedient l'informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
1. El sòl afectat pel projecte posseeix la més alta capacitat agrària. Es tracta d'una zona amb materials quaternaris d'origen al#SHIFT-3#luvial, corresponent-se amb llims arenosos.   
2. El relleu de la zona d'estudi és pla. En l'estudi d'impacte ambiental no s'han observat riscs ambientals associats a l'esmentada ubicació.  
3. L'àmbit de la zona presenta una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers alta, sent la zona compatible amb l'ús que es pretén implantar. La zona ordenada no es veu afectada per cap llit natural. L'estudi d'impacte ambiental afirma que en el subsistema aqüífer en què s'enclava l'actuació, el risc d'intrusió marina per sobreexplotació és alt, sobretot en èpoques d'escassetat de pluges.   
4. El territori de la zona de l'actuació té una llarga tradició d'ús agrari, com a terreny de regadiu, per la qual cosa la vegetació existent en l'actualitat seria la succeïda de les activitats antròpiques, com a cultius hortícoles, de regadiu de cítrics i abandó de terres de cultiu.   
5. La fauna present tenint en compte la superfície a què es limita el sector, la naturalesa agrària d'aquesta i la seua proximitat al nucli urbà fa, lògicament, que a penes es troben animals i que aquests siguen grups molt comuns, com ara xicotets rosegadors, mol#SHIFT-3#luscs de terra, xicotets rèptils i aus com ara el teuladí comú o l'estornell.   
6. Es realitza una descripció climàtica de la zona, destacant que es tracta d'un clima mediterrani amb temperatures suaus tot l'any, amb un règim publiomètric marcat per la irregular distribució de les pluges, i la torrencialitat d'aquestes, amb una marcada estació seca.  
Respecte al règim de vents, s'observa un predomini de vents de component W a la tardor i hivern i de component E a la primavera i estiu.  
7. Pel que fa al paisatge, el conjunt de parcel#SHIFT-3#les que conformen la zona de l'actuació és el típic de la comarca, compost fonamentalment per cultius de cítrics, alternant amb el cultiu d'hortalisses i algunes parcel#SHIFT-3#les de regadiu abandonades. És un paisatge artificial amb múltiples signes de l'activitat humana. L'actuació s'emmarca en una zona de topografia plana amb una conca visual marcada pel nucli urbà, per la qual cosa no es preveuen afeccions significatives sobre el paisatge a causa de la urbanització de la zona.  
8. El municipi de Massalfassar es troba situat al nord de València, la seua dimensió és xicoteta ocupant tan sols 2,50 km², amb una població de 1.340 habitants segons cens de 2004.  
9. Respecte al proveïment d'aigua potable al sector, l'estudi d'impacte ambiental afirma que les infraestructures que fan possible el proveïment d'aigua potable al municipi es troben connectades a la xarxa general metropolitana, subministrament que procedeix de les plantes potabilitzadores de Manises i Picassent, i que disposen de capacitat suficient per a proveir el nou sector. Per al proveïment de reg es planteja i sol#SHIFT-3#licita l'opció d'aprofitar part de les aportacions addicionals que tinga la séquia de Moncada procedents d'abocaments pluvials. De la mateixa manera, es proposa la concessió d'extracció d'aigües subterrànies, encara que aquesta situació no arriba a sol#SHIFT-3#licitar-se formalment.  
10. Respecte a la depuració de les aigües residuals, l'estudi afirma que es realitzarà la infraestructura necessària perquè la totalitat de les aigües residuals generades siguen conduïdes a l'EDAR de la Pobla de Farnals.  
11. Pel que fa a l'evacuació de les aigües pluvials, es planteja i sol#SHIFT-3#licita la possibilitat d'abocament al ramal de la Reial séquia de Moncada més pròxim a l'actuació.  
12. En allò que es refereix al tractament i gestió dels residus sòlids, es planteja i sol#SHIFT-3#licita la possibilitat que es faça responsable la mancomunitat de l'Horta Nord.   
13. Les principals mesures correctores es recolzen en el control dels impactes sobre el medi físic, i s'hi apliquen rigorosament totes i cada una de les mesures correctores proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'homologació modificativa i pla parcial sector 2, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. En compliment de l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, certificat emés per l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics que acredite la disponibilitat d'aigua potable necessària per als usos previstos. En el cas que l'esmentat informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
3. En contestació a les sol#SHIFT-3#licituds realitzades i presentades, obtenció del certificat emés per la mancomunitat de la Pobla de Farnals respecte a la capacitat suficient de recollida de residus sòlids, certificat emés per la Reial séquia de Moncada respecte de l'abocament d'aigües pluvials i respecte de la captació d'excedents o aportacions extraordinàries per al reg de jardins i neteja de carrers. L'absència de certificat o el caràcter negatiu d'aquest, motivarà la presentació de noves alternatives de gestió o planejament davant de la conselleria de Territori i Habitatge, adjuntant, així mateix, els corresponents certificats que acrediten la viabilitat de la proposta.  
4. La xarxa de sanejament del nou sector haurà de ser separativa, tal com proposa l'estudi d'impacte ambiental, connectant-se les canalitzacions de residuals, a través de la xarxa municipal ja existent, a l'estació depuradora de la Pobla de Farnals per al seu tractament definitiu. L'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, haurà de localitzar-se una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per l'entitat de sanejament d'aigües, dotada a més de guies per a la instal#SHIFT-3#lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.   
5. Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col#SHIFT-3#locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que són tractats actualment a la Comunitat Valenciana, per a adequar el projecte presentat al Pla integral de residus.  
6. Serà necessària la reposició per part de l'urbanitzador de tots els serveis i infraestructures de reg afectats i funcionalment necessaris. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal#SHIFT-3#lacions haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, qui determinarà la manera en què es duran a terme les actuacions proposades.  
7. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs. En cas d'emmagatzemament temporal de materials pulverulents, s'indicaran les mesures que s'han d'adoptar per a evitar la formació de núvols de pols deguda a l'acció del vent.  
8. De la mateixa manera, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, s'indica que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
9. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de zones verdes i al parc, englobat en la xarxa primària adscrita, previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga en susceptible la utilització.  
10. Les terres que s'utilitzen per al terraplenament del sector procediran de préstecs autoritzats. Si fóra necessari l'obertura de nous préstecs, hauran de ser tramitats adequadament i obtinguda l'autorització pertinent, com també la corresponent declaració d'impacte ambiental.   
11. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament de terrenys s'hauran de gestionar de manera adequada a la naturalesa d'aquests, i queda prohibida la incineració in situ.  
12. S'haurà de dur a terme una recollida selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i construcció, i s'haurà de gestionar cadascun dels residus generats d'acord amb les característiques fisicoquímiques d'aquests. S'haurà de definir una àrea on depositar els contenidors destinats a aquest efecte, indicant les mesures que s'han d'adoptar per a evitar les possibles fuites, abocaments accidentals, vessaments, etc. que puguen produir-se durant l'emmagatzemament temporal d'aquests.  
13. L'Ajuntament exigirà a l'empresa adjudicatària lliurar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la seua gestió.  
14. Totes les mesures preventives i correctores proposades i les derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, tant en allò referent a la modificació en si, com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
15. S'haurà de complir el programa de vigilància ambiental presentat.  
16. En el cas que els cultius limítrofs s'hagen vist afectats durant les obres d'urbanització, s'hauran de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'aquests.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 2 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 73/06-AIA  
Títol: Homologació i pla parcial sector R-8 Els Plans de Náquera (València)  
Promotor: Ajuntament de Náquera  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Náquera, (València).  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la reclassificació de sòl, actualment no urbanitzable de protecció agrícola, a excepció d'una parcel#SHIFT-3#la de secà al nord de l'àrea, la classificació de la qual és de sòl no urbanitzable, per a destinar-lo a ús residencial i a la implantació d'un camp de golf, sobre un àmbit d'actuació total de 391.176,19 m².  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
Náquera, a la província de València, està situat a la comarca del Camp del Túria, a una altura sobre el nivell del mar de 242 metres.  
Geogràficament afronta amb els municipis següents: Bétera, Serra, Segart, Albalat dels Tarongers, Sagunt, Puig, Rafelbunyol, Museros i Moncada.  
Es tracta d'un sector amb una superfície de 391.176,19 m² que queda configurat pels límits perimetrals següents:  
- Nord: nuclis urbans amb la qualificació de residencial de les normes subsidiàries de Náquera i la carretera CV-305 de Massamagrell a Náquera.  
- Sud: Camí Vell de Llíria i el camp de golf, PRD-6 del PGOU aprovat provisionalment.  
- Oest: carretera CV-315 (VVPP 6024) de Moncada a Náquera, nucli residencial oest i camp de golf, PRD-6, del PGOU aprovat provisionalment.  
- Est: carretera CV-305 de Massamagrell a Náquera i camp de golf, PRD-6, del PGOU aprovat provisionalment.  
- Planejament vigent i proposat  
El municipi de Náquera disposa de normes subsidiàries de planejament aprovades definitivament per la Comissió Provincial d'Urbanisme de València en sessió de 25 de juny de 1985. Les normes subsidiàries de Náquera classifiquen el sòl del sector com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola  
El Pla general de Náquera s'ha aprovat provisionalment pel Ple de l'Ajuntament, amb data 12 de novembre de 2004.  
La xarxa primària o estructural ve reflectida en el PGOU aprovat provisionalment per l'Ajuntament de Náquera entre la qual es troba el barranc del Moliner i l'element estructural PRD-6 que es destinarà a camp de golf.  
- Ordenació prevista i usos  
L'ordenació proposada es distribueix en el sector deixant les àrees residencials de baixa densitat a un costat i a l'altre (est i oest) del camp de golf.  
La relació de superfícies és la següent:  
- Superfície del sector..........................................391.176,19 m²  
- Superfície xarxa primària adscrita.................... 313.922,27 m²  
Superfície computable del sector.......................391.176,19 m²  
Superfície dotacional inc. Sector....................... 208.391,00 m²  
Superfície parcel#SHIFT-3#les edificables........................182.785,19 m²  
El pla parcial porta adjuntes unes normes urbanístiques que tenen com a objecte regular les determinacions de l'ordenació detallada del seu àmbit. Entre les regulacions d'aquestes es troba la regulació dels usos permesos.  
La totalitat del sòl corresponent a la delimitació del sector R-8 Els Plans es qualifica d'ús global residencial dividint-se el sector en dues zones d'ordenació urbanística per remissió voluntària al reglament de zones.  
S'inclou en l'ús residencial:  
a) Ús dominant: residencial. En la seua modalitat d'unitari.  
b) Usos compatibles:  
- Terciari: en la resta de categories diferents de la comercial.  
- Dotacional: compatible amb l'ús residencial.  
- Residencial: en la seua modalitat múltiple.  
c) Usos prohibits:  
- Industrial: en totes les seues categories.  
- Terciari: en la resta de categories diferents de la comercial. En cap cas les activitats sotmeses a la llei d'activitats qualificades.  
Grans superfícies comercials.  
S'inclou en l'ús terciari:  
a) Ús dominant: terciari: comercial, hoteler, oficines, estacions de servei, recreatiu, residències col#SHIFT-3#lectives, aparcaments i semblants.  
b) Usos compatibles: terciari.  
c) Usos prohibits:  
- Industrial.  
- Residencial. Prohibit tots els seus tipus. Excepte per al personal de vigilància o manteniment de les empreses o instal#SHIFT-3#lacions.  
- Grans superfícies comercials.  
Alternatives  
L'equip redactor del pla parcial no proposa cap alternativa per a la situació de la zona d'ús residencial de baixa densitat ni per a la localització del camp de golf.  
Després només adopta l'alternativa proposada, a més de l'alternativa zero, consistent en no realitzar el pla parcial.  
Tramitació administrativa  
Amb data d'entrada de 8 de març de 2006, la Direcció Territorial remet al la Direcció General de Gestió del Medi Natural (Àrea d'Avaluació Ambiental) la documentació relativa a l'homologació i Pla parcial els Plans de Náquera, a l'efecte que s'emeta la declaració d'impacte ambiental corresponent.  
En data 31 de gener de 2002, el Ple de l'Ajuntament de Náquera acorda aprovar provisionalment l'homologació, el pla parcial modificatiu i l'estudi d'impacte ambiental, com a documents integrants del programa d'actuació integrada els Plans.  
Antecedents administratius  
El 29 de gener de 2004, la Comissió Territorial d'Urbanisme de València va suspendre l'aprovació de l'homologació i pla parcial del sector els Plans de Náquera, per no haver-se presentat el document del nou pla general per a l'aprovació definitiva d'aquest.  
Es rep nova documentació relativa a l'homologació i pla parcial dels Plans, la qual cosa implica que ha sigut alçada la suspensió acordada per la Comissió Territorial d'urbanisme de València sobre els plans parcials del municipi de Náquera una vegada comprovada la coherència amb el nou PGOU.  
Informació pública  
L'Ajuntament de Náquera acorda, en data 23 d'agost de 2001, sotmetre a informació pública la proposta de programació del sector residencial polígon 15 partida els Plans. La informació pública es va efectuar en el DOGV núm. 4083, d'11 de setembre de 2001, en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament, i en el periòdic Las Provincias de data 8 de setembre de 2001.  
També se certifica que durant el termini concedit per a presentar al#SHIFT-3#legacions, se n'hi van presentar 52. Hi ha un informe de les al#SHIFT-3#legacions firmat per l'arquitecta municipal, de data 23 de gener de 2002.  
Resum d'al#SHIFT-3#legacions  
Durant el període d'informació pública, es van formular 52 al#SHIFT-3#legacions, sent totes de caràcter urbanístic, excepte una que al#SHIFT-3#ludeix la necessitat de presentació de l'estudi d'impacte ambiental.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
El 21 d'abril de 2006, la Direcció General de Gestió del Medi Natural comunica al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial els aspectes que hauran de ser ampliats o justificats abans que s'emeta la declaració d'impacte ambiental:  
1. Còpia de totes les al#SHIFT-3#legacions presentades.  
2. Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o de l'entitat col#SHIFT-3#laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable al municipi.  
3. Càlcul aproximat del volum d'aigües residuals i l'informe vinculant actualitzat de l'entitat de sanejament.  
4. Previsió dels residus sòlid urbà generat i certificat de l'entitat gestora.  
5. Informe favorable relatiu al tractament del camí ramader afectat.  
6. Estudi de paisatge i l'informe favorable sobre aquest.  
7. Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
8. Estudi acústic i l'informe favorable sobre ell realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
9. Modificació de la zona de protecció de la CV-305 i CV-315 en 25 m.  
10. Per a l'abocament de les aigües pluvials recollides en el sector al barranc del Moliner, s'haurà d'obtenir l'autorització corresponent de l'organisme de conca. Previ al punt d'abocament de les aigües pluvials, s'haurà de disposar una instal#SHIFT-3#lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per l'aigua de pluja.  
11. La cartografia del planejament en format digital georeferenciat.  
12. Pel que fa al camp de golf, es considera únicament com un ús previst en la normativa urbanística del sector. A més no s'inclou l'avaluació d'impacte ambiental del camp de golf, requerint per a la seua aprovació, el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establida per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, com també el reglament que la desenvolupa.  
Documentació complementària  
En resposta a un requeriment del 21 d'abril de 2006 de la Direcció Territorial, l'Ajuntament de Náquera envia, el 28 d'abril de 2006, a l'esmentada Direcció la documentació següent de caràcter ambiental:  
1. Còpia en dos exemplars de les al#SHIFT-3#legacions formulades al Projecte d'homologació i Pla parcial del sector els Plans de Náquera exp. 73/7022-PQE.  
2. Informe de l'empresa subministradora d'aigua potable.  
3. Informe de l'entitat de sanejament.  
4. Certificat sobre la gestió de residus sòlids urbans en els Plans.  
5. Informe sobre abocament d'aigües pluvials.  
6. CD amb la cartografia del planejament en format digital georeferenciat.  
7 Informe dels Serveis Tècnics i Jurídics Municipals relatiu al requeriment de documentació realitzat pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
Informes sectorials  
Informe de l'empresa subministradora d'aigua potable de data 27 d'abril de 2006.  
Javier Olmos Fernández-Corugedo, en qualitat d'apoderat de l'empresa Companyia d'Abastiment d'Aigües Els Germanells, SL en relació amb el requeriment de documentació de la conselleria de Territori i Habitatge, emet l'informe següent:  
1. Que l'empresa Compañía de Abastecimiento de Aguas Els Germanells, SL és la subministradora d'aigua potable en alta a l'actual empresa concessionària de l'àrea d'urbanitzacions en què es troba situat Els Plans, del terme municipal de Náquera, denominada Hidra SA, existint per tant actualment dues empreses proveïdores d'aigua al terme municipal amb sondejos propis que són l'Ajuntament mateix i la Compañía de Abastecimiento de Aguas Els Germanells SL.  
2. Que l'esmentat pla parcial els Plans té d'acord amb el PGOU de Náquera, aprovat provisionalment, una edificabilitat màxima de 1339 habitatges, per a una ràtio de 3,5 habitants/habitatge comporta una població de 4687 habitants, la qual cosa per a un consum mitjà de 200 litres/habitant/dia implica 937 m³/dia.  
3. Que l'empresa Compañía de Abastecimiento de Aguas Els Germanells, SL disposa de dos sondejos amb una capacitat de producció total de 7.825 lpm i un depòsit d'emmagatzemament de 5.000 m³, és per això que té més que suficient per al subministrament de cada dia a l'esmentada població. A més l'empresa Compañía de Abastecimiento de Aguas Els Germanells, SL està legalitzada com a empresa subministradora d'aigua potable, és per això que pot afirmar-se que el subministrament d'aigua potable queda garantit en qualitat i quantitat.  
Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de la urbanització Bonanza de Náquera per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenvolupament del programa d'actuació integrada Els Plans de Náquera (València).  
Amb la informació disponible remesa pel sol#SHIFT-3#licitant i de l'estudi del disseny i funcionament de l'actual depuradora, aquesta entitat comunica el següent:  
1. L'edar de la urbanització Bonanza de Náquera, la construcció de la qual s'iniciarà pròximament, donarà servei a una part de l'esmentat municipi i està dissenyada per a tractar 3.200 m³/dia.  
2. Segons les dades aportades pel sol#SHIFT-3#licitant, el cabal previst és de 955,11 m³/dia.  
3. D'acord amb allò que s'ha assenyalat en el Reglament de Gestió Urbanística (RD 3.288/1978) en l'article 59.1 b) els urbanitzadors responsables d'executar l'actuació hauran de costejar l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que necessite el desenvolupament urbanístic; o d'acord amb allò que disposa la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat Valenciana, urbanística valenciana, en l'article 124.1.d, en cas de no resoldre pel seu compte les necessitats sanejament i depuració que generen, i vagen a sol#SHIFT-3#licitar la connexió a sistemes públics, hauran de cobrir l'objectiu imprescindible de què se suplementen les infraestructures públiques en el que és necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servei existents.  
4. El cost estimat d'aquest suplement d'infraestructures és de 163,30- per habitant equivalent, sent un habitant equivalent aquell que ocasiona un abocament de 60 gr de DBO5 per dia, o bé, genera un volum d'aigua residual de 200 litres per dia. Traduït al cas que ens ocupa i de les dades aportades, per a un cabal mitjà estimat de 955,11 m³/dia (suposant que l'abocament és assimilable a aigües residuals domèstiques, extrem que s'haurà de verificar en el moment de la connexió), suposarà una quantitat que s'haurà de pagar de 779.920,80- corresponents a 4.776 habitants equivalents.  
Conclusió  
Pel que s'ha assenyalat anteriorment, i per al cas en què els urbanitzadors decidisquen no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals generades per les seues actuacions mitjançant la construcció d'una EDAR pròpia i sol#SHIFT-3#licite en un futur la connexió a un sistema públic de sanejament i depuració de la urbanització Bonanza de Náquera de les aigües residuals generades pel desenvolupament del programa d'actuació integrada els Plans de Náquera (València) sempre que es complisquen els condicionants següents:  
1. En el seu dia, l'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol#SHIFT-3#licitud de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques les efectuarà el peticionari al seu compte i risc.  
2. En tot cas, l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament d'aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquests efectes l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament d'aigües, dotada a més de guies per a la instal#SHIFT-3#lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.   
3. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, al sistema públic de sanejament i depuració, s'haurà d'ingressar a l'entitat de sanejament d'aigües les quantitats que resulten del conveni existent entre aquesta entitat i l'Ajuntament de Náquera.  
Certificat sobre la gestió de residus sòlids urbans.  
De data 27 d'abril de 2006, certifica que, examinats els documents que consten en les oficines municipals, apareix que aquest ajuntament té contractat amb l'empresa Tetma el servei de recollida de residus sòlids urbans tant per al nucli urbà com per a les urbanitzacions existents i futures, entre les que s'inclou el sector residencial Els Plans.  
Informe de l'empresa concessionària de recollida de RSU de Náquera.  
De data 27 d'abril de 2006, certifica que la mercantil Técnicas y Tratamientos Medioambientales SA presta el servei de recollida de RSU del municipi de Náquera, tant en la urbanitzacions existents com en les futures previstes en el pla general, incloent el sòl urbanitzable dels Plans, polígon 15, sector R8, transportant els residus d'aquest a Fervasa, les instal#SHIFT-3#lacions de tractament de residus sòlids urbans que l'EMTRE té a Quart de Poblet (València).  
Informe sobre abocament d'aigües pluvials.  
De data 26 d'abril de 2006, en relació al requeriment del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial-Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental relatiu al procediment d'avaluació d'impacte ambiental relatiu al Projecte d'homologació i pla parcial sector Els Plans de Náquera, sobre recollida de l'abocament d'aigües pluvials en el sector al barranc el Moliner, per part dels serveis tècnics municipals s'ha d'informar:  
Les aigües pluvials de la part urbana del sector Els Plans, van a canalitzar-se fins a basses situades en el sòl dotacional propietat de l'Ajuntament de Náquera per a ser reutilitzades per al reg del dotacional esportiu de propietat municipal. En el cas d'excedents, una bassa de recollida d'aigües situada en el mateix polígon els reconduirà als col#SHIFT-3#lectors de pluvials existents en el sector industrial La Torreta contigu, que en el seu dia es van dimensionar per a aquest efecte.  
Informe favorable de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de data 3 de maig de 2006.  
S'informa que:  
1. Aquest informe es refereix, exclusivament, a la possible afecció del projecte a (I) espais de la Comunitat Valenciana proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 com a LIC; (II) espais de la Comunitat Valenciana inclosos en la xarxa Natura 2000 com a ZEPA; i (III) espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, previstos en la Llei 11/1994, de 27 de desembre.  
2. El projecte consisteix en el desenvolupament urbanístic d'uns terrenys agrícoles al terme municipal de Náquera.  
3. El projecte es troba fora de l'àmbit territorial del Pla d'ordenació de recursos naturals de la Serra Calderona, aprovat mitjançant el Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià.  
4. Atenent a la informació disponible, dins de l'àmbit territorial del projecte no es presenten hàbitats d'interés comunitari, en tractar-se de parcel#SHIFT-3#les actualment dedicades al cultiu agrícola.  
5. Per tot això, i sense perjudici d'altres normatives sectorials que hi foren aplicables, s'emet informe favorable el projecte de referència.  
Afeccions legals  
A continuació es comenten les diverses afeccions legals que haurien d'estar incloses en l'estudi d'impacte ambiental.  
1. Xarxa Natura 2000 i espais naturals protegits a la Comunitat Valenciana  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, s'ha constatat l'existència prop de l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 i ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000.  
Es tracta del Parc Natural de la Serra Calderona, i cal fer menció al PORN de la Serra Calderona, aprovat mitjançant el Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià. Segons l'estudi d'impacte ambiental., en aquest pla, el sector ve classificat com a zona d'influència, i dins d'aquesta, com a àrea de predomini agrícola (AG).  
Però el projecte es troba fora de l'àmbit territorial del PORN de la Serra Calderona. L'informe del la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, diu que dins de l'àmbit territorial del projecte no es presenten hàbitats d'interés comunitari, en tractar-se de parcel#SHIFT-3#les dedicades al cultiu agrícola. Emet informe favorable sobre l'actuació.  
2. Domini públic hidràulic  
La zona es troba enclavada en la conca hidrogràfica del Xúquer dins de la unitat hidrogeològica del Palància Mitjà .  
En el sector es troba situat el barranc de Náquera o del Moliner (també denominat de l'Algibe de Sant Vicent i Barranc de Cona), el qual naix en la zona muntanyosa al nord del terme municipal, al sud de la Serra Calderona, i mor abans d'arribar al barranc de Carraixet provocant una zona de risc d'inundació adjacent al Bypass.  
El barranc creua de nord a sud el sector i ix en l'encreuament amb l'assagador de Llíria, al sud del sector. Les parcel#SHIFT-3#les limítrofes a aquest es troben pràcticament suspeses en el contorn del barranc de manera que a partir dels primers 400 m els mateixos murets que tanquen les parcel#SHIFT-3#les defineixen els caixers del barranc fins al camí ramader.  
Hi ha una pinada en el llit del barranc.  
Se li aplica el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
S'haurà de mantenir lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 m a cada costat del llit del barranc afectat.  
Així mateix, s'haurà de disposar d'autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el pla parcial en la zona de policia de llits del barranc afectat, com estableix el reglament del domini públic hidràulic.  
També la prohibició prevista en l'article 69 de la Llei 6/1989, de 7 de juliol, d'ordenació del territori de la Comunitat Valenciana que prohibeix tota edificació sobre terrenys provinents de llits i fins a 20 m de la seua aresta exterior.  
3. Risc d'inundació  
Al sud-est del sector hi ha una zona amb risc d'inundació de nivell 3, que coincideix amb la trobada del Barranc del Moliner amb el Bypass.  
Però aquest risc no afecta l'àmbit d'estudi.  
No obstant això, en el límit sud del sector, el llit del barranc del Moliner desapareix en creuar el camí de Llíria o assagador d'Aragó, sense un llit definit ni un pas inferior que permeta el curs de les aigües. Aquesta situació pot provocar risc d'inundació en la zona.  
4. Camins ramaders  
Pel límit sud de l'actuació discorre el camí ramader denominat assagador d'Aragó o també anomenat Camí de Llíria.   
Els camins ramaders queden regulats, en tot l'estat espanyol, per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders (BOE núm. 71, 24/03/1995). Amb anterioritat la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana ja protegia genèricament tots els camins ramaders presents en el territori.  
Per això, s'assegurarà el manteniment de la integritat superficial dels camins, la idoneïtat dels itineraris i dels traçats, juntament amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb aquest.  
L'assagador d'Aragó té una amplària de 37,5 m, i es veu afectat en part per l'àmbit del sector proposat. S'ha de presentar l'informe favorable relatiu al tractament del camí ramader afectat, dels Serveis Territorials de Medi Ambient de València de la conselleria de Territori i Habitatge.  
5. Patrimoni cultural  
La conselleria de Cultura, Educació i Esports té inventariats els béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic, o de qualsevol altra naturalesa cultural, regulats per la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià i que té com a objecte la seua protecció, conservació, difusió, foment, investigació i l'acreixement del patrimoni cultural valencià.  
Dins del terme municipal de Náquera aquesta conselleria té inventariats 4 jaciments arqueològics: turó de la Patada, el Trencalls, Puntal dels Moros i Vinyes.  
En l'estudi d'impacte ambiental. identifica 3 d'aquests jaciments arqueològics: turó de la Patada, els Trencalls i Vinyes. Indica les seues coordenades UTM i conclou que cap d'aquests jaciments es troba dins del sector  
Es requerirà un informe favorable de la conselleria de Cultura i serà preceptiu perquè s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
6. Carreteres  
El perímetre del sector està definit per la carretera de Massamagrell CV-305 pel nord i l'est, la carretera de Náquera a Moncada CV-315 per l'oest, i el camí ramader pel sud.  
Per tant haurà de tenir en compte el que estableix la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generalitat Valenciana, de carreteres de la Comunitat Valenciana, en especial pel que fa a les zones d'afecció de la carretera:  
Segons la Llei 6/1991, de carreteres de la Comunitat Valenciana, en la zona de domini públic no es permet la realització d'altres activitats que les directament relacionades amb la construcció, conservació o explotació del camí.  
En les zones de protecció no podran realitzar-se obres ni es permeten més usos que aquells que siguen compatibles amb la seguretat viària, amb l'autorització prèvia, en tot cas, de l'administració titular del camí. No s'admet en aquesta zona la nova construcció cap d'edificació.  
La Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, introdueix modificacions en els apartats 3 i 4 de l'article 33 de la Llei 6/1991, de carreteres de la Comunitat Valenciana, amb la qual cosa s'augmenta la zona de protecció de carreteres.  
Les carreteres que limiten el sector tenen les característiques següents:  
- CV-305: antiga VV-6021, de A-7 (Massamagrell) a Náquera. Categoria local i titularitat de la Diputació Provincial de València.  
En la documentació estableix la zona de protecció en 18 m, mesurats des de l'aresta exterior de l'explanació. Però ara amb la Llei 14/2005, ha canviat a 25 metres.  
El sector assumeix, de conformitat amb el que preveu el PGOU aprovat provisionalment i l'informe de Diputació, a càrrec seu el desdoblament de la CV-305 i de la nova rotonda inclosa en el sector.  
- CV-315: antiga VV-6024, de Moncada a Náquera. Categoria local i titularitat de la Diputació Provincial de València.  
En la documentació estableix la zona de protecció en 18 m, mesurats des de l'aresta exterior de l'explanació. Però ara amb la Llei 14/2005, ha canviat a 25 metres.  
7. Incendis forestals  
En l'àmbit d'actuació no s'han produït incendis forestals des de l'entrada en vigor de la Llei 3/1993.  
El canvi d'ús a urbà o urbanitzable d'una superfície que haja patit els efectes d'un incendi forestal es troba regulat per la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable i per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. i per la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests.  
La Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana cita, en l'article 59.1, "Els terrenys forestals que hagen patit l'efecte d'un incendi queden subjectes a les prohibicions de classificació o reclassificació urbanística preceptuades en la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana, de 5 de juny, del sòl no urbanitzable".  
8. Sòl forestal  
Segons la cartografia de l'inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana (E 1:10.000) no hi ha sòl forestal en l'àmbit d'estudi.  
Consideracions ambientals  
1. A continuació se citen les afeccions ambientals més importants detectades mitjançant la cartografia temàtica i les visites de camp:  
- Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació  
L'àmbit posseeix una vulnerabilitat baixa a la contaminació d'aqüífers.  
Qualsevol activitat o ús en aquestes zones ha de tenir resolt el tractament controlat dels seus residus.  
- Accessibilitat potencial als recursos hídrics  
Es caracteritza per posseir una classificació de grau mitjà.  
- Risc de lliscament-despreniment  
L'àrea d'estudi no té risc de lliscament o despreniment.  
- Risc d'erosió actual i potencial  
En tota la superfície el risc d'erosió actual és molt baix, i el risc d'erosió potencial baix.  
- Capacitat agrològica del sòl.  
Atenent a la classificació del sòl per la seua aptitud per a l'explotació agrícola i forestal, la zona d'estudi es troba dins d'una capacitat agronòmica elevada i una xicoteta part Moderada.  
- Fisiografia.  
La major part del sector és plana, excepte una franja en l'oest que és ondulada i fortament ondulada.  
2. L'ús predominant del sòl és el de regadiu de cítrics, excepte en una xicoteta franja de matoll a la vora del barranc del Moliner, i algunes parcel#SHIFT-3#les de secà erm, com també una parcel#SHIFT-3#la d'horta.  
A més hi ha dues zones d'ús residencial de baixa densitat, una situada a l'extrem est del sector i l'altra en el nord.  
Pel que fa als usos dels terrenys limítrofs al sector s'observa la presència d'un polígon industrial limítrof al sud i a l'oest del sector, encara en construcció. Al nord-oest tenim la presència de zones urbanitzades d'ús residencial de baixa densitat.  
La resta de zones limítrofs amb el sector tenen un ús agrícola, predominantment de cítrics.  
3. L'àrea que ens ocupa està caracteritzada principalment per usos agrícoles de cítrics de regadiu i, per això la seua fauna característica és la composta per xicotets rosegadors, mol#SHIFT-3#luscos de terra, xicotets rèptils i aus com ara el teuladí comú, estornell, etc.  
De totes maneres s'ha de tenir en compte que aquesta zona es troba en el mant col#SHIFT-3#luvial adjacent pel sud a la Serra Calderona, la qual cosa implica que podria constituir una zona d'influència per a la fauna pròpia d'aquesta serra.  
4. En la zona objecte d'estudi estan alternats camps de regadiu de cítrics, cultius hortícoles, àrees de secà degradats (garroferes, ametlers i oliveres) i sòl urbà de baixa densitat, en els quals hi ha alguns nuclis de pins.  
En aquest sentit els camps de tarongers presenten comunitats nitròfiles. Les àrees de secà degradat presenten sòl d'escassa coberta vegetal, alternada amb ametlers, garroferes i oliveres.  
En el barranc s'observen una sèrie d'espècies vegetals presents en el llit: timó, baladre, pitera, romer, coscollar, margalló, olivera silvestre, llentiscle, savina comuna, raïm de pastor i pins blancs.  
Dins d'aquestes espècies existents en la zona es troben algunes espècies protegides segons l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, com són:  
- margalló  
- timó  
5. Explotació dels recursos naturals.  
Proveïment d'aigua potable  
L'ordenació proposada defineix dues àrees d'ús residencial i un camp de golf que comporta una demanda d'aigua potable.  
L'estudi d'impacte ambiental preveu el total de consum per a les zones residencials, i s'estima en 503.049,6 m³/any.  
Es presenta informe de l'empresa subministradora d'aigua potable, de data 27 d'abril de 2006, que afirma que el subministrament d'aigua potable queda garantit en qualitat i quantitat.  
Aigües residuals generades  
L'estudi d'impacte ambiental diu que s'haurà de preveure l'evacuació de les aigües residuals en la xarxa de clavegueram, que haurà de dimensionar-se d'acord amb la quantitat i qualitat dels abocaments que vagen a produir, i la depuració de les esmentades aigües residencials.  
S'aporta informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR de la urbanització Bonanza de Náquera per a admetre els cabals d'aigües residuals generats.  
En aquest informe comunica que l'EDAR de la urbanització Bonanza de Náquera, que encara no està construïda, està dissenyada per a tractar 3.200 m³/dia i el cabal generat previst és de 955,11 m³/dia.  
A data 28 d'abril de 2006 està pendent la construcció de l'estació depuradora d'aigües residuals de la urbanització Bonanza de Náquera.  
En el cas que la depuradora municipal actual no puga acceptar aquests abocaments, el promotor proposarà un sistema de depuració que garantisca el correcte tractament dels abocaments fins que estiga construïda la nova estació depuradora d'aigües residuals.  
Residus  
Es presenta certificat de l'Ajuntament de Náquera que informa que té contractat amb l'empresa Tetma el servei de recollida de residus sòlids urbans.  
L'empresa concessionària del servei de recollida de residus sòlids urbans, Tetmapresenta certificat de data 27 d'abril de 2005, en el qual assumeix la gestió de residus sòlids urbans dels Plans.  
Hauran de preveure's llocs per a la col#SHIFT-3#locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que vénen tractant-se habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al pla integral de residus.  
6. Paisatge  
La Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, article 11, estableix l'obligatorietat de presentar un estudi de paisatge juntament amb plans d'ordenació del territori, els plans generals i els instruments de planificació urbanística.  
Segons l'informe dels serveis tècnics i jurídics municipals relatiu al requeriment de documentació realitzat, s'ha aportat estudi de paisatge a la Comissió Territorial.  
7. Estudi acústic  
Els nivells sonors màxims que seran permesos es reflectiran en l'apartat de mesures correctores i protectores de l'estudi d'impacte ambiental, i hauran d'adequar-se tant en valor com en les franges horàries de limitació a allò que s'ha reflectit en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
Segons l'esmentada llei en els municipis que no disposen de pla acústic, els instruments de planejament urbanístic incorporaran un estudi acústic en el seu àmbit d'ordenació. En compliment d'aquesta llei, si té pla acústic, l'actuació ha d'adequar-se a aquest, i en cas de no tenir-lo, s'hi ha d'aportar un estudi acústic.  
Segons l'informe dels serveis tècnics i jurídics municipals relatiu al requeriment de documentació realitzat, s'ha aportat estudi acústic a la Comissió Territorial.  
8. Mesures correctores  
En l'estudi d'impacte ambiental distingeix entre l'ús residencial de baixa densitat i equipament recreativoesportiu.  
Respecte a l'ús residencial, analitza els diversos aspectes que poden causar impacte en el medi: generació de residus sòlids i líquids, proveïment d'aigua potable, capacitat viària, paisatge i execució de les obres.  
Respecte a l'equipament recreativoesportiu, enumera mesures que s'han d'adoptar en la fase de gestió i explotació del camp de golf. Però en aquest expedient es considera únicament com un ús previst en la normativa urbanística del sector. A més no s'inclou l'avaluació d'impacte ambiental del camp de golf, requerint per a la seua aprovació, el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establida per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, com també el reglament que la desenvolupa.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació i pla parcial sector R-8 Els Plans de Náquera (València), el promotor dels quals és l'Ajuntament de Náquera, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'ha de presentar l'informe favorable relatiu al tractament del camí ramader afectat, dels Serveis Territorials de Medi Ambient de València de la conselleria de Territori i Habitatge.  
Aquelles consideracions que es desprenguen d'aquest informe seran considerades com pròpies d'aquesta declaració.  
En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. En el límit sud del sector, el llit del barranc del Moliner desapareix en creuar el Camí de Llíria o assagador d'Aragó, sense un llit definit ni un pas inferior que permeta el curs de les aigües.  
S'haurà d'adequar el barranc en el seu encreuament amb el Camí de Llíria. S'haurà d'obtenir l'autorització corresponent de l'organisme de conca.  
3. S'haurà de disposar d'autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el pla parcial en la zona de policia de llit del barranc afectat, com estableix el reglament del domini públic hidràulic.  
Així mateix, s'haurà de mantenir lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 m a cada costat del llit del barranc afectat.  
4. S'ha de mantenir i conservar la vegetació autòctona de la zona del barranc del Moliner, inclosa la pinada situada en el llit del barranc.  
5. El desenvolupament del sector quedarà condicionat a la posada en funcionament de l'edar de la urbanització Bonanza de Náquera, havent, a més, de dur-se a terme la xarxa de sanejament que impulse les aigües residuals generades per sector fins a la referida edar, com també les conduccions d'aigua residual depurada per al reg del camp de golf previst i les zones verdes enjardinades. S'hauran d'obtenir les autoritzacions corresponents per a la connexió de l'EDAR projectada.  
En el cas que no estiguera en funcionament l'esmentada EDAR, s'hauran de tenir previstes provisionalment les instal#SHIFT-3#lacions de depuració necessàries que garantisquen el correcte tractament de les residuals generades, com també les autoritzacions d'abocament per l'òrgan competent, si n'és el cas.  
En qualsevol dels casos, els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se a allò que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
6. Tenint en compte que la xarxa de sanejament serà separativa i que l'abocament de les aigües pluvials es produeix a les basses ubicades en sòl dotacional.  
Es disposarà, previ al punt d'abocament, un element de pretractament que permeta arreplegar sòlids en suspensió, olis i greixos, o qualsevol altre objecte o substància que puga ser arrossegat per l'aigua de pluja i posteriorment abocat a les basses. Així mateix, es disposarà una arqueta per a presa de mostres de l'abocament realitzat.  
7. S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
8. A causa de la modificació de la zona de protecció de carreteres, s'ha d'aportar informe favorable dels serveis tècnics de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport, pel que fa a la compatibilitat del planejament proposat amb la planificació de carreteres.  
9. S'ha de presentar l'informe favorable sobre l'estudi acústic realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
Aquelles consideracions que es desprenguen d'aquest informe seran considerades com a pròpies d'aquesta declaració.  
10. S'ha de presentar l'informe favorable sobre l'estudi de paisatge, emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
Aquelles consideracions que es desprenguen d'aquest informe seran considerades com a pròpies d'aquesta declaració.  
11. Pel que fa al camp de golf, es considera únicament com un ús previst en la normativa urbanística del sector. A més no s'inclou l'avaluació d'impacte ambiental del camp de golf, requerint per a l'aprovació d'aquest, el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establida per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, com també el reglament que la desenvolupa.  
12. Hauran de preveure's, en les àrees residencials, llocs per a la col#SHIFT-3#locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que vénen tractant-se habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al pla integral de residus.  
13. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Havent de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
14. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on en siga susceptible la utilització.   
15. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, del planejament proposat, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'Impacte ambiental del pla parcial modificatiu sector residencial Els Plans, i en els informes sectorials i les labors de vigilància que s'han d'incloure en el programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i es valoraran i proveiran pressupostàriament les despeses derivades del seu compliment.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 81/9554-OCL  
Títol: Programa d'actuació integrada sector Sanz del Palomar.   
Promotor: Ajuntament del Palomar   
Autoritat substantiva: Ajuntament del Palomar i CTV  
Localització: Terme municipal del Palomar. La Vall d'Albaida (València)  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
Aquest expedient d'homologació classifica un nou sector de sòl urbanitzable d'ús industrial sobre un sòl actualment considerat com a sòl no urbanitzable comú segons les vigents normes subsidiàries del Palomar aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el juny de 1995.  
La unitat d'execució (àrea de repartiment) delimitada, que coincideix amb l'àmbit del programa, homologació i pla parcial, és de 41. 347,67 m², compostos per 38.979,30 m² del sector Sanz, i de 2.368,37 m² de la xarxa primària interior no adscrita (corresponent al camí ramader que creua l'àmbit del sector).  
El sector se situa en la zona sud el terme municipal del Palomar. S'han establit límits en funció de les infraestructures viàries preexistents i d'un vial perimetral que afavorisca la futura ampliació d'aquest, derivant en una forma bastant regular. Aquests límits són:  
- Al nord: amb sòl no urbanitzable comú, actuant com a element de definició clara un xicotet canal de desguàs natural del terreny.  
- Al sud: amb un accés nord al nucli urbà del Palomar des de la carretera nacional N-340, que s'estructura com a xarxa primària local.  
- A l'est: amb la traça de l'esmentada carretera N-340 i la VV-2.038 (CV-639), de comunicació amb Bufali.  
- A l'oest: amb un camí rural existent.  
El promotor justifica la necessitat de l'actuació per a complir la disposició transitòria primera, apartats segon i tercer, de la LRAU. Aquesta homologació defineir, concretar, completar i modificar els aspectes següents:  
- Identifica els terrenys inclosos en l'àmbit del sector de sòl urbanitzable d'ús industrial Sanz, de conformitat amb la delimitació de les normes subsidiàries del Palomar.  
- Identifica la xarxa primària del sector per a la seua obtenció i cessió a l'Ajuntament del Palomar.  
- Estableix les determinacions d'aprofitaments i paràmetres bàsics no definides en les vigents normes subsidiàries.   
- Permet distingir entre ordenació detallada i ordenació estructural.  
- Determina el contingut de la fitxa de planejament i gestió  
El promotor justifica la ubicació escollida per la proximitat d'aquesta amb àrees dedicades a l'habitació o a l'exercici d'activitats industrials, a més de l'existència de xarxes de comunicacions viàries, necessàriament comporta la connexió directa a les xarxes de subministrament i serveis eliminant els impactes sobrevinguts de la construcció d'aquestes que caracteritzen els projectes que es realitzen de manera autònoma o aïllada de la resta de desenvolupaments urbans.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El sector industrial sotmés a estudi d'impacte ambiental es localitza al terme municipal del municipi del Palomar (València) que limita a l'est amb el terme municipal de Montaverner i Bèlgida, a l'oest amb Bufali i Albaida, al nord amb Alfarrasí i l'Olleria i finalment, al sud amb Carrícola, Albaida i Atzeneta d'Albaida.  
- Planejament proposat  
La fitxa de planejament que es presenta en el projecte d'homologació és la que segueix:  
a) Funció de l'actuació dins de l'àmbit de l'actuació  
El sector Sanz, d'ús industrial, sense ordenació detallada, ve a ampliar l'oferta de sòl d'aquesta categoria atesa la inexistència d'aquest en el vigent instrument de planejament de rang municipal com també a regular activitats existents en sòl no urbanitzable.  
Aquesta zona de sòl urbanitzable industrial queda delimitada per sòl no urbanitzable comú, i elements integrants de la xarxa primària de comunicacions.  
b) Dades generals de l'ordenació  
- Superfície sòl sector Sanz. 41.347,67 m²  
Compost de:  
- Superfície sòl SS. (àmbit computable) 38.979,30 m²  
- Xarxa primària dins del sector (VV PP) 2.368,37 m²  
- Superfície total del sector 41.347,67 m²  
- IEB 0,6 m²sostre/m²sòl  
Aprofitaments:  
Pendent d'ordenació detallada, es fixen aprofitaments de 0'6 m²sostre/m²sòl d'ús industrial, i són tolerats els usos magatzems i tallers. La tipologia predominant correspondrà a la de naus aïllades.  
c) Condicions d'urbanització  
Accessos: Amb la connexió a través de l'entroncament amb la N-340 que s'ha d'executar a càrrec del sector, i la seua connexió amb els camins rurals existents.  
Xarxa de sanejament: separativa. Haurà de preveure's estació depuradora, i abocament de les aigües depurades a llit públic.  
Xarxa d'aigua potable: Connexions a les xarxes existents. Dotació de càlcul 2l/seg i ha.   
Xarxa d'enllumenat públic: Continuació de les instal#SHIFT-3#lacions existents en el nucli urbà i més concretament en les àrees industrials.  
Xarxa d'energia elèctrica: Per al càlcul d'energia elèctrica es partirà d'una potència màxima d'11.072 kw.  
d) Condicions objectives prèvies per a la seua programació  
La programació de l'Àrea de Repartiment només necessita la programació prèvia o execució del sector mitjançant la redacció d'un pla parcial, i el seu corresponent programa d'actuació integrada, que es desenvoluparà com un únic sector conjunt, en una única unitat d'execució. Afeccions a béns de domini públic no municipal. Únicament es troba afectat el camí ramader assagador del Camí de Xátiva.  
e) Determinacions amb caràcter d'ordenació estructural.  
Tenen el caràcter d'estructural les determinacions de zonificació, edificabilitat, aprofitament, densitat i aprofitament tipus.  
3. Alternatives  
No s'hi han presentat alternatives de projecte.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 22 de febrer de 2006 l'Ajuntament del Palomar va remetre el projecte d'urbanització, pla parcial, document d'homologació del sector i estudi d'impacte ambiental relatiu al programa d'actuació integrada (PAI) del sector Sanz del Palomar, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante-EMT, de data 15 d'octubre de 2005 i en el DOGV núm. 5136, de 16 de novembre de 2005.   
3. Resum de les al#SHIFT-3#legacions  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al#SHIFT-3#legacions, segons consta en els certificats emesos per la secretària general de l'Ajuntament del Palomar, acompanyat en l'expedient administratiu pel certificat d'aprovació provisional per Acord del Ple de data 30 de gener de 2006.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
No es requereix l'ampliació de documentació.  
Sol#SHIFT-3#licitud d'informes sectorials  
No s'han sol#SHIFT-3#licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
Després de consultar la cartografia temàtica d'ordenació del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), no s'han detectat àrees inundables susceptibles de protecció que afecten la zona objecte de l'homologació.  
Dins de l'àmbit d'actuació del pla parcial, no hi ha llits o barrancs entesos com a tals de manera que puguen entendre's subjectes al que disposa la Llei 25/1998, de 2 d'agost, d'aigües, i en el Reial decret 1849/1986, pel qual s'aprova el reglament del domini públic hidràulic.  
El sector es veu afectat pel transcurs dels vials: carretera nacional N-340, carretera comarcal CV-667 i carretera comarcal CV-639. Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
Hi ha una línia aèria de mitjana tensió de 20kv Atzeneta, propietat d'Iberdrola Distribución, SAU, la traça de la qual discorre sensiblement horitzontal dividint en dues parts quasi iguals el sector i que es pretén soterrar en l'àmbit del pla parcial excepte en l'extrem oest on es procedirà a la instal#SHIFT-3#lació d'un suport per a la connexió.  
En matèria de residus haurà d'acollir-se al que disposa el pla zonal núm. XII, inclòs en el PIR de la Comunitat Valenciana. El municipi del Palomar queda adscrit a l'àrea de gestió núm. 2 (AG2) del pla esmentat.  
Es troba afectat el camí ramader assagador del Camí de Xàtiva, que travessa el sector de nord-est a sud-oest. Aquest element només podrà veure canviat el seu traçat d'acord amb els tràmits legals establits en la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.   
No consta en l'expedient l'informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
L'àrea d'actuació es caracteritza per estar actualment ocupada per terres de cultiu en actiu o abandonats, afavorint per tant la instal#SHIFT-3#lació de flora adventícia, i una xicoteta massa de caràcter forestal que queda dominada per la presència d'herbassar, matoll i peus dispersos de pins blancs. Després de consultar la cartografia de detall del PGOF de la Comunitat Valenciana, com també el Catàleg de forests de domini públic i d'utilitat pública de la Comunitat Valenciana, els terrenys que ocupen l'àrea d'estudi estan considerats com a sòl no forestal.  
La zona d'actuació es troba sobre sòls molt jóvens i fèrtils sobre depòsits al#SHIFT-3#luvials on es desenvolupa una agricultura molt desenvolupada amb cultius hortofructícoles. Es tracta de sòls classificats com a fluvisòls calcaris amb una moderada capacitat d'ús, segons cartografia temàtica aportada per COPUT.   
Segons la cartografia del COPUT, el risc de l'erosió actual en l'àmbit d'estudi és molt baix i no hi ha cap risc de lliscament.  
La vulnerabilitat a la contaminació de l'aqüífer és baixa.  
Es determina el clima de la zona com a mesomediterrani, concretament pertanyent al clima litoral septentrional amb temperatures suaus i una precipitació mitjana anual al voltant dels 600 mm.  
Dins de la zona delimitada que comprén el sector, hi ha una única edificació on actualment s'exerceix una activitat industrial. Es tracta d'una nau industrial aïllada, d'uns 1.300 m² en planta, siti en la parcel#SHIFT-3#la 90 del polígon 2 del municipi, i el seu titular és José Sanz Sancarlos.  
Es troba afectat el camí ramader assagador del Camí de Xàtiva, que travessa el sector de nord-est a sud-oest. L'amplària legal d'aquest camí ramader és de 8 metres i la longitud d'aquest dins del terme municipal del Palomar és de 1.600 metres. Procedent d'Albaida, penetra en el Palomar pel paratge del Sifón a la vora del Ventorillo i a la carretera d'Alacant, travessa el nucli urbà i s'uneix a l'assagador d'Alacant a la vora de l'Albergue.  
En la documentació presentada s'adjunta informe favorable de l'empresa EGEVASA, responsable del proveïment d'aigua potable del municipi del Palomar, garantint la viabilitat de l'increment d'aigua que comporta la realització del projecte.  
Pel que fa a la qualitat de l'ambient atmosfèric en la zona, el límit de sorolls que s'obtenen no supera els nivells màxims permesos a les zones residencials pròximes.  
En l'actualitat, les instal#SHIFT-3#lacions de depuració existents al municipi d'Albaida no són capaces d'assumir el tractament d'aigües residuals generades pel futur sector. En la documentació presentada s'adjunta informe de l'entitat EPSAR, com a adjudicatària del sanejament de les aigües, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Albaida per a admetre els cabals generats pel sector. En l'informe es condiciona la viabilitat a l'ampliació de l'EDAR d'Albaida, actualment superada la capacitat d'aquesta, i a la decisió de l'urbanitzador de no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals generades mitjançant la construcció d'una EDAR pròpia.  
D'altra banda, no existeix en el sector cap xarxa de sanejament. La recollida d'aigües residuals es connectarà a un col#SHIFT-3#lector de nova construcció que canalitzarà les seues aigües a una parcel#SHIFT-3#la exterior al sector, i on es construirà una unitat de depuració únicament d'aigües fecals generades pel sector. Les indústries que s'instal#SHIFT-3#len al sector hauran de depurar, de forma autònoma, totes les aigües residuals generades diferents de les fecals abans d'evacuar-les a la xarxa de sanejament prevista per al sector per al posterior abocament d'aquestes als punts d'escorriment natural on s'aboquen les aigües pluvials.  
En la documentació presentada s'adjunta informe de la mercantil Reciclados Integrales, SA, com a empresa adjudicatària del Pla de minimització de residus de la Vall d'Albaida, la qual certifica la viabilitat per al tractament dels residus sòlids generats pel desenvolupament del sector Sanz, relatiu al corresponent programa d'actuació integrada del Palomar.  
S'haurà de tenir en compte el que disposa el Pla zonal núm. XII, inclòs en el PIR de la Comunitat Valenciana, ja que el municipi del Palomar queda adscrit a l'àrea de gestió núm.2 (AG2) del pla esmentat.  
La parcel#SHIFT-3#la d'estudi s'enquadra en una única unitat ambiental caracteritzada per terrenys destinats a l'aprofitament agrícola fonamentalment de secà (fruiter, vinya, ametler i olivera), que en la seua gran part es troben en l'actualitat en fase d'abandó, així es presenten zones conformades per terrenys erms. Al seu torn, en el sector es presenta un desenvolupament industrial previ que copa el protagonisme com a element antropogènic.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Programa d'actuació integrada del sector Sanz del Palomar (València), el promotor del qual és l'Ajuntament del Palomar, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques als voltants de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. De conformitat amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, haurà de presentar informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col#SHIFT-3#laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat de l'esmentat increment amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos exigents legalment implantats.  
3. Haurà d'estar resolt el sanejament i depuració de les aigües residuals abans de l'execució del projecte, resolent-se d'acord amb el que estableixen els condicionants exposats en l'informe realitzat per l'empresa EPSAR sobre la viabilitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR d'Albaida per a assumir els cabals generats per l'actuació.   
En el cas que l'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic decidisca no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals generades per les seues actuacions mitjançant la construcció d'una EDAR pròpia, haurà de garantir l'aplicació dels paràmetres d'abocament que estableix el model d'ordenances d'abocament de l'entitat de sanejament, respecte als abocaments de les aigües residuals de les indústries que s'instal#SHIFT-3#len al polígon industrial abans de realitzar connexió amb la xarxa pública de sanejament i depuració. S'assumiran a més els condicionants més restrictius que s'hi hagen establit per al bon funcionament de l'EDAR.  
4. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb el que disposa el Pla zonal núm. XII, inclòs en el PIR de la Comunitat Valenciana. Abans de la concessió de llicència d'activitat, l'Ajuntament exigirà a les indústries que es vulguen implantar en el sector un pla de gestió de residus, que incloga el seu tractament i la destinació definitiva.  
5. L'Ajuntament exigirà a l'agent urbanitzador, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
6. Serà necessari acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme l'autorització de l'organisme de conca competent per a realitzar l'abocament d'aigües pluvials i aigües depurades a llit públic.  
La xarxa d'aigües pluvials haurà de travessar un separador de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.  
7. Serà necessari disposar, abans del punt de connexió amb la xarxa de sanejament municipal existent, d'una arqueta de registre que permeta la presa de mostres i la desconnexió de l'abocament.   
8. El camí ramader assagador del Camí de Xàtiva no podrà computar-se a l'efecte d'aprofitament ni estàndards urbanístics en correspondre's amb un bé de domini públic.  
9. S'ha de presentar l'informe favorable relatiu al tractament del camí ramader assagador del Camí de Xàtiva afectat, dels Serveis Territorials de Medi Ambient de València de la conselleria de Territori i Habitatge.  
Aquelles consideracions que es desprenguen d'aquest informe seran considerades com a pròpies d'aquesta declaració.  
En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
10. Haurà de presentar autorització de l'empresa Iberdrola Distribución, SAU, com a empresa dedicada a la distribució i transport d'energia elèctrica, per al soterrament i l'adequació de la línia de mitjana tensió que travessa el sector, com també l'autorització de la connexió per al subministrament d'energia elèctrica.  
11. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg, caldrà que aquests es reposen. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal#SHIFT-3#lacions haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, qui determinarà la manera en què es duran a terme les actuacions proposades.   
12. S'hauran d'atendre les limitacions dels usos del sòl i activitats en les zones contigües a les carreteres N-340 i CV-667, com també la servitud, afecció i línia de limitació a l'edificació que estableix la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana.  
13. Respecte als exemplars de pi blanc (Pinus halepensis), se n'intentarà la conservació o integració en el sector depenent de l'estat de conservació, com també de l'estat fenològic i sanitari dels esmentats exemplars.   
Classificació del sòl Superfície Superfície  
 Planejament vigent (ha) Planejament proposat (ha)  
Urbà 372,7 372,7  
Urbanitzable 149,5 152,98  
No urbanitzable 7913,0 7909,52  
\* \* \* \* \*  
Clasificación del suelo Superfície Superficie  
 Planeamiento vigente (Ha) Planeamiento propuesto (Ha)   
Urbano 372,7 372,7  
Urbanizable 149,5 152,98  
No Urbanizable 7913,0 7909,52Els peus arboris d'olivera i garrofera afectats hauran de ser integrats en les zones destinades com a zona verda del sector.   
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 105/9722-VBD  
Títol: Modificació de la normes subsidiàries sòl no urbanitzable comú equipament ED de Turís  
Promotor: Ajuntament de Turís  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Turís i CTV  
Localització: Terme municipal de Turís  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'objecte del projecte persegueix la introducció en les normes subsidiàries de planejament municipal de Turís aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el dia 18 de desembre de 1990, la modificació de l'ús de la superfície del territori classificat com a sòl no urbanitzable comú a ús dotacional, destinat a la construcció d'un centre d'ensenyament secundari obligatori, a parc urbà i a qualsevol altre ús d'equipament públic, sense alterar inicialment la classificació de sòl d'aquest.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La superfície del territori del terme municipal afectat per aquesta modificació es troba situat al nord de la població, a la partida del Rincó, a la vora dels terrenys qualificats com a parc esportiu, en els quals hi haen funcionament una pista d'atletisme i un camp de futbol.  
Els terrenys afectats són diverses parcel#SHIFT-3#les agrícoles destinades fonamentalment al cultiu de tarongers, fruiters i, en alguns casos, sense cultiu. Es troben classificats com a sòl no urbanitzable comú en les normes subsidiàries vigents al municipi de Turís. Afronten amb els terrenys del poliesportiu municipal, i en permetent l'engrandiment.  
La superfície afectada és de 34.779,27 m², amb una forma predominantment rectangular, que regularitza l'àrea d'equipaments existent amb anterioritat. En l'esmentada xifra s'inclou la superfície d'ús dotacional com també la superfície de vials i accessos.  
A continuació, es compara el planejament vigent i el planejament proposat:  
La conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana va informar que dins de la programació establida, estava prevista la construcció en aquesta localitat d'un centre d'ensenyament secundari. Per això, el promotor justifica l'actuació, amb l'objecte de poder complir amb l'esmentada programació és indispensable que l'Ajuntament de Turís aportació un solar que siga suficient pel que fa a extensió superficial, urbanitzat i amb determinades condicions, com la solució d'accessos i la integració adequada amb la branca urbana del municipi.  
3. Alternatives  
Les alternatives possibles, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, on la decisió adoptada es justifica per:  
- La superfície que s'ha de requalificar compleix amb els mínims establits per la conselleria d'Educació i Cultura  
- L'equipament previst s'addiciona a l'existent, formant un conjunt compacte de gran entitat, dins del qual hi ha instal#SHIFT-3#lacions esportives en funcionament.  
- La topografia dels terrenys triats és bastant plana i regular.  
- L'accés rodat està garantit per dos vials projectats que són prolongació dels carrers de la població. S'ha previst la connexió dels vials projectats amb la rotonda existent a l'extrem del carrer Godelleta.  
- La integració amb la trama urbana i l'entorn urbanístic es considera adequada.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 28 de març de 2006 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació del Territori va remetre una còpia del document d'estudi d'impacte ambiental i projecte relatiu a la modificació de la normes subsidiàries sòl no urbanitzable comú equipament ED, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons edicte publicat en el DOGV núm. 5197, de 13 de febrer de 2006.  
Durant el període d'informació pública es va presentar una al#SHIFT-3#legació, que no és de caràcter ambiental, segons consta en els certificats emesos per la secretària general de l'Ajuntament de Turís, acompanyat en l'expedient administratiu pel certificat d'aprovació provisional per acord del Ple de data 26 de gener de 2006.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No es requereix l'ampliació de documentació.  
Sol#SHIFT-3#licitud d'informes sectorials  
No s'han sol#SHIFT-3#licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
Després de consultar la cartografia temàtica d'ordenació del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), no s'hi han detectat àrees inundables susceptibles de protecció que afecten la zona objecte de l'actuació.  
Dins de l'àmbit d'actuació, no hi ha llits o barrancs entesos com a tals de manera que poguen entendre's subjectes a allò que disposa la Llei 25/1998, de 2 d'agost, d'aigües, i en el Reial decret 1849/1986, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic.  
Una vegada consultada la xarxa de camins ramaders del municipi, la parcel#SHIFT-3#la en estudi no es veu afectada per cap dels camins ramaders que creuen el terme, per la qual cosa no s'ha d'atendre la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
No consta en l'expedient l'informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
El paisatge de l'àmbit es correspon amb un paisatge d'erms molt degradats sense cap valor ambiental. Es tracta d'antics camps de cultiu, actualment totalment abandonats, que van ser usats il#SHIFT-3#lícitament com a abocador de residus sòlids inerts, i que en l'actualitat continuen sent utilitzats en part com a runam. L'ús com a abocador de residus sòlids inerts a què han sigut destinats aquests sòls al llarg del temps ha alterat considerablement les seues característiques fisicoquímiques, i presenten una molt elevada nitrificació.  
La vegetació present principalment es compon de gramínies i altres espècies de flora adventícia igual que espècies cultivades o ornamentals, com a conseqüència de l'alteració elevada del sòl i per la influència dels camps de cultiu presents en la contornada de la zona d'estudi.  
El clima del terme municipal de Turís és mediterrani, caracteritzat per presentar elevades temperatures a l'estiu i hiverns relativament suaus.  
Les aigües superficials no es veuran alterades a causa de la nul#SHIFT-3#la incidència que sobre aquestes tindran les accions del projecte.  
La depuració de les aigües residuals mitjançant la connexió a la xarxa de sanejament municipal està prevista en el projecte, igual que la connexió de la xarxa d'aigua potable. No obstant això, en tractar-se d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals. Igualment, la recollida de RSU no presenta cap inconvenient per als serveis de recollida del municipi.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els possibles impactes ambientals que es puguen derivar de l'actuació proposada, i són considerats globalment com un impacte positiu i permanent.   
Les principals mesures correctores es recolzen en el control de la contaminació sobre el medi físic i de l'impacte derivat de l'execució del projecte en fase de construcció, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
El desenvolupament del projecte incidirà de manera positiva sobre el medi socioeconòmic del municipi, permetent disposar de terrenys per a ús educatiu, zona verda i vials d'accés, incrementant-se al seu torn el patrimoni municipal de sòl, la conseqüència del qual serà la generació de llocs de treball i riquesa econòmica.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació de la normes subsidiàries sòl no urbanitzable comú equipament ED de Turís, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques als voltants de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Els residus existents en la parcel#SHIFT-3#la, hauran de ser retirats i gestionats d'acord amb la tipologia d'aquests abans de la concessió de llicència municipal d'obres a l'empresa urbanitzadora.   
3. L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
4. Els residus que es generen en la fase de funcionament tant perillosos com no perillosos hauran de ser gestionats a través d'un gestor autoritzat d'acord amb la legislació sectorial d'aquests.  
5. S'optarà per la reutilització de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, siga en la zona verda del nou dotacional siga per a altres usos externs al projecte. Es definirà el lloc i condicions d'emmagatzemament d'aquesta, a fi de garantir que l'esmentada terra no perda les seues condicions d'humitat i característiques edàfiques.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 130/8852-GML  
Títol: Pla especial reserva dotacional Escola La Masia, de Museros  
Promotor: Ajuntament de Museros  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Museros i CTV  
Localització: Terme municipal de Museros  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'objecte del projecte és aconseguir la reclassificació de terrenys per a crear una reserva de sòl dotacional amb ús escolar, destinat a l'ampliació de les infraestructures escolars existents, situades al sud del nucli urbà de Museros.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Els terrenys objecte de nova ordenació es troben classificats actualment com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola, amb les característiques i usos propis dels terrenys agrícoles, limítrofs amb el perímetre del nucli urbà de la població.  
La superfície total afectada és de 2.389,00 m², amb una forma predominantment rectangular, que es destinarà a la construcció d'un edifici de dues alçàries amb una superfície de 882,45 m², per a albergar les aules d'ensenyament secundari i una zona esportiva ocuparà una superfície de 968 m².   
Els terrenys es troben situats al sud del nucli urbà del municipi de Museros. Els seus límits són: pel nord, la parcel#SHIFT-3#la cadastral núm. 299, per l'est, Col#SHIFT-3#legi La Masia, pel sud les parcel#SHIFT-3#les cadastrals núm. 106 i 107, per l'oest la parcel#SHIFT-3#la cadastral núm. 257.  
Actualment, la totalitat de l'àrea està desocupada, és un terreny on no hi ha cultius.  
3. Alternatives  
El principal motiu que actualment impulsa l'execució del projecte és que el sòl programat en les normes subsidiàries de 1997 com a dotacional escolar d'ús privat està esgotat.  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, on la decisió de reclassificar sòl es justifica en la necessitat d'ampliar les infraestructures del centre educatiu ja existent.  
Pel fet que ja hi ha una zona d'ús dotacional privat i es pretén ampliar les instal#SHIFT-3#lacions escolars allí emplaçades, es presenta una única alternativa consistent en el creixement lògic de la zona escolar. D'aquesta manera, la zona queda millor integrada i connectada amb les àrees limítrofes, la connexió de les quals a les xarxes subterrànies d'infraestructures resultava molt més senzilla.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 21 d'abril de 2006 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació del Territori va remetre una còpia del document d'estudi d'impacte ambiental, expedient administratiu i projecte relatiu al Pla especial reserva dotacional Escola La Masia de Museros, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons un edicte publicat en el DOGV núm. 4724, d'1 d'abril de 2004 i en el periòdic Levante de data 17 d'abril de 2004.   
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al#SHIFT-3#legació, segons consta en els certificats emesos per la secretària general de l'Ajuntament de Museros, acompanyat en l'expedient administratiu pel certificat d'aprovació provisional per acord del Ple de data 27 de maig de 2004.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No es requereix l'ampliació de documentació.  
Sol#SHIFT-3#licitud d'informes sectorials  
No s'hi han sol#SHIFT-3#licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
Després de consultar la cartografia temàtica d'ordenació del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), no s'han detectat àrees inundables susceptibles de protecció que afecten la zona objecte de l'actuació.  
Dins de l'àmbit d'actuació, no hi ha llits o barrancs entesos com a tals de manera que pogueren entendre's subjectes al que disposa la Llei 25/1998, de 2 d'agost, d'aigües, i en el Reial decret 1849/1986, pel qual s'aprova el reglament del domini públic hidràulic.  
Una vegada consultada la xarxa de camins ramaders del municipi, la parcel#SHIFT-3#la en estudi no es veu afectada per cap dels camins ramaders que creuen el terme, no havent d'atendre's a la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
Consta en l'expedient informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, segons el qual els jaciments arqueològics i els camins ramaders presents al municipi estan fora de l'àmbit d'actuació del pla especial.  
Consideracions ambientals  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que els terrenys objecte de reclassificació es troben en una zona caracteritzada per la dominància de roques d'origen sedimentari detrític. Des del punt de vista topogràfic, el municipi de Museros està situat en una zona litoral caracteritzada per ser plana i amb una altitud mitjana inferior als 100 m.  
En l'àrea d'estudi abunden els depòsits al#SHIFT-3#luvials, tractant-se generalment de sòls profunds amb bones condicions d'aireig i permeabilitat. La capacitat agrícola dels sòls és molt elevada i es troben sotmesos a una activitat intensiva. És una zona dedicada al cultiu hortícola i hortofructícola, de regadiu.   
Les aigües subterrànies presenten una vulnerabilitat mitjana, per la qual cosa l'adequació urbanística d'aquests terrenys és compatible amb l'ús que es pretén implantar.   
El medi afectat pel pla especial està desocupat, actualment no hi ha cultius de cítrics ni vegetació associada.  
La fauna present en la zona consisteix bàsicament en avifauna i xicotets rosegadors i rèptils. Es tracta d'espècies associades a cultius, amb una marcat caràcter antropòfil.   
El clima de la zona objecte d'estudi és de tipus mediterrani sec, caracteritzat per la suavitat de les temperatures i l'escassetat de precipitacions al llarg de tot l'any, especialment durant l'època estival. Les temperatures són bastant suaus tant a l'hivern com a l'estiu.  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que la qualitat de l'aire de la zona és bona, tant pels nivells de soroll i vibracions com pels nivells de gasos i partícules.  
En el seu conjunt, el paisatge de la zona correspon a les àrees planes de la província de València amb cultiu de cítrics, dominat pel color verd dels tarongers, amb presència de les infraestructures de reg, i per la proximitat de l'àrea urbana, sent per tant, un paisatge molt influenciat per l'acció humana.  
El nombre d'habitants de Museros oscil#SHIFT-3#la al voltant de 5.000. L'agricultura té un paper important en l'economia local, amb una activitat industrial associada de magatzems i serveis.  
En tractar-se d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals. L'evacuació de les aigües residuals es durà a terme a través de la xarxa de clavegueram municipal.  
Pel que fa als residus sòlids inerts generats durant la fase d'execució, l'estudi d'impacte ambiental afirma respecte als residus d'obra que aquests seran gestionats de la manera correcta, prevalent sempre la via de la valoració, deixant com a última opció la deposició en abocador. Respecte als residus sòlids urbans, es preveu realitzar-ne la gestió incorporant-la a la gestió ja existent en el municipi.  
Les principals mesures correctores es recolzen en la correcta gestió dels residus, el control de la contaminació sobre el medi físic i la minimització dels impactes ambientals detectats, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Juntament amb la documentació presentada, s'adjunta informe de l'entitat EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de l'Horta Nord per a admetre el cabal generat per l'ampliació de l'Escola La Masia, de Museros, en el qual s'informa que l'ampliació proposada no provocarà un augment de cabal d'aigües residuals respecte de l'actual.  
Juntament amb la documentació presentada, s'adjunta informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la disponibilitat d'aigua, compatibilitat i no afecció a altres recursos legalment establits. Com també, informe favorable de l'empresa Omnium Ibérico, SA, com a concessionària del servei d'aigua potable en la població de Museros, informant de la capacitat suficient de la xarxa general metropolitana i la xarxa general municipal per a assumir l'ampliació de l'Escola La Masia, de Museros.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla especial reserva dotacional Escola La Masia, de Museros, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Els residus existents en la parcel#SHIFT-3#la, hauran de ser retirats i gestionats d'acord amb la tipologia d'aquests abans de la concessió de llicència municipal d'obres a l'empresa urbanitzadora.   
2. L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
3. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i indicar, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
4. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 2 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 116/1785-AOT  
Títol: Modificació puntual número 18 del Pla general d'ordenació urbana de Mislata   
Promotor: Ajuntament de Mislata   
Autoritat substantiva: Ajuntament de Mislata i conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Mislata  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
La modificació presentada consisteix en la requalificació de 19,32 ha de sòl no urbanitzable de protecció agrícola a sòl no urbanitzable.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La ubicació del sòl afectat per la modificació puntual número 18 del Pla general d'ordenació urbana es troba situada al nord-oest del terme municipal.   
L'àmbit afectat queda limitat per:   
- Nord: terme municipal de València  
- Sud: carrer Hospital i sòl no urbanitzable dotacional de caràcter educatiu  
- Est: avinguda de l'Escultor Miquel Navarro  
- Oest: terme municipal de Quart de Poblet  
La modificació número 18 del Pla general d'ordenació urbana ve motivada per la futura inserció en aquests terrenys de la infraestructura viària anomenada Ronda Nord de Mislata, de caràcter supramunicipal, promoguda per la conselleria d'Infraestructures i Transport, i el traçat de la qual no és encara definitiu.  
3. Alternatives:  
Les alternatives possibles queden condicionades per les característiques pròpies del projecte:   
- Alternativa 0: mantenir la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció agrícola  
- Alternativa 1: canviar la qualificació a sòl no urbanitzable  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 4 d'abril de 2006 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València va remetre una còpia del projecte, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient urbanístic tramitat en l'ajuntament de Mislata, relatius a la modificació puntual número 18 del Pla general d'ordenació urbana, i s'incoà el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el diari Levante El Mercantil Valenciano, de data 15 d'abril de 2005, i en el DOGV núm. 4988, de 19 d'abril de 2005.  
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al#SHIFT-3#legació de caràcter ambiental, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Mislata, acompanyat en l'expedient administratiu municipal per la certificació de l'aprovació provisional per acord del Ple de data 20 de juny de 2005.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 25 d'abril de 2006, es requereix a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i es remet, així mateix, l'esmentat requeriment a l'Ajuntament de Mislata, perquè complete l'expedient amb la documentació següent:  
- Recopilació de les pèrdues dels valors i elements ambientals que, en el seu dia van propiciar la protecció ambiental dels terrenys i que, actualment, motiven la desprotecció.  
- Justificació de la requalificació, considerant que amb aquesta s'esgota el sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
- Justificació de la requalificació, atenent al percentatge de població activa dedicada a l'agricultura que apareix en la documentació presentada.  
- Compromís de recollida i transport dels residus dipositats, segons la documentació presentada, en un abocador incontrolat en l'àrea d'estudi.  
- Estudi d'inundabilitat que limite els usos i activitats derivats implícitament de la nova qualificació.  
Amb data 17 de maig de 2006, es remet a la conselleria de Territori i Habitatge, la documentació requerida, en la qual es retracta del percentatge de població activa dedicada a l'agricultura que apareixia en l'estudi d'impacte ambiental i certifica, el cap de la Policia Local i l'inspector d'Obres i Serveis de Mislata, la inexistència d'abocadors incontrolats. No s'aporta un estudi d'inundabilitat específic de l'àmbit, sinó que es remet al document vigent PATRICOVA.   
Informes sectorials  
No s'hi han sol#SHIFT-3#licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
L'àrea d'estudi està afectada per un risc d'inundabilitat 5, per la qual cosa ha de complir el que estableix el PATRICOVA, aprovat definitivament per Acord de 28 de gener de 2003. El sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable. En sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació de nivell 5 es prohibeixen els usos i activitats següents: estables, granges i vivers d'animals; estacions de subministrament de carburants; indústries qualificades o amb risc químic; campaments de turisme; centres hípics i parcs zoològics; serveis funeraris i cementiris; dipòsits d'emmagatzemament de residus i abocadors; equipaments estratègics com ara centres d'emergència, parcs de bombers, quarters, centres escolars i sanitaris, i pavellons esportius coberts; infraestructures puntuals estratègiques com ara plantes potabilitzadores i centres de producció, transformació i emmagatzemament d'energia. Es permeten habitatges i establiments hotelers, que són autoritzables, amb adopció prèvia de les mesures d'adequació de l'edificació, establides en l'article 27 del PATRICOVA, i les imposades en el seu moment en el tràmit d'autorització corresponent. Qualsevol altre ús o activitat que es pretenga implantar en sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació que no haja sigut expressament assenyalat anteriorment, haurà de justificar la procedència d'ubicació en la zona.  
Després de la consulta d'altres cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat més afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
Consideracions ambientals  
1. De l'estudi d'impacte es desprén que la superfície objecte de requalificació s'assenta sobre terrasses fluvials i llims d'inundació. El sòl és fluvisòl calcari, caracteritzat per una gran potencialitat agrícola, zona d'horta.   
2. La parcel#SHIFT-3#la limita a l'oest amb sòl no urbanitzable.   
El relleu del sector és sensiblement pla, amb una capa de terra vegetal en superfície.   
3. El risc d'erosió d'aquest és molt baix i la seua capacitat d'ús és molt elevada.  
La xarxa hidrogràfica està dominada pel riu Túria, que penetra en el terme municipal de Mislata. Concretament, l'àmbit de la modificació es veu afectada per la desembocadura d'aquest.  
En la zona es troba un aqüífer detrític, amb una determinada capacitat de depuració d'aigües. Presenta una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana.  
4. Es tracta d'un clima mediterrani amb temperatures suaus tot l'any, amb un règim pluviomètric marcat per la irregular distribució de les pluges, i la torrencialitat d'aquestes, amb una marcada estació seca.  
Respecte al règim de vents, predominen els vents de component oest a la tardor i hivern i de component est a la primavera i estiu.   
5. L'àrea d'estudi era una àrea dedicada al cultiu (especialment cítrics i hortalisses), encara que en l'actualitat està bastant abandonada, a excepció d'un xicotet planter de palmàcies, i algunes parcel#SHIFT-3#les sense cultivar. La vegetació existent són plantes nitròfiles i arvenses.   
S'observa que no hi ha cap espècie que es trobe protegida per la legislació actual i que la vegetació està fortament antropitzada.  
6. La fauna més destacable de la zona, segons l'estudi d'impacte ambiental, és:  
- Aus passeriformes  
- Amfibis i rèptils d'ambients humits, atesa la proximitat del riu Túria i l'afecció d'aquest  
7. La qualitat intrínseca del paisatge és baixa, es tracta d'una zona rústica, amb escàs aprofitament, que afronta amb el nucli urbà de Mislata.   
8. En tractar-se d'un canvi de qualificació dels terrenys, la qual cosa només implica la pèrdua de la protecció agrícola i no la implantació d'usos, no es preveuen nous consums d'aigua ni generacions de residus o abocaments. La desprotecció agrícola no implica accions susceptibles d'impactar en el medi ambient per ella mateixa, per la qual cosa no calen mesures de protecció i vigilància específiques; si bé es considera apropiat el compliment de les mesures protectores i el programa de vigilància ambiental d'aquestes proposades pel promotor.   
9. Amb la desprotecció s'esgota la reserva municipal de sòl no urbanitzable de protecció agrícola.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel que s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual número 18 del Pla general d'ordenació urbana de Mislata (València), relativa a la requalificació de sòl no urbanitzable de protecció agrícola a sòl no urbanitzable, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
Totes les mesures preventives i correctores proposades hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual número 18 del Pla general d'ordenació urbana de Mislata.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 26 de maig de 2006.- La directora generalde Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.