Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4719, del 25-03-2004 (2004/1917)

RESOLUCIÓ de 4 de febrer de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena publicar la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4719

Data del DOGV
:   25-03-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/1917


Data del document
:   04-02-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Castelló de la Plana
    * impacte ambiental
    * vigilància del medi ambient

RESOLUCIÓ de 4 de febrer de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena publicar la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/X1917]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 534/99-AIA, 545/99-AIA, i 565/99, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 4 de febrer de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 534/99-AIA sobre el projecte d'instal·lació d'una granja marina per al cultiu intensiu de daurada i llobarro enfront de la Marina (Elx), promogut pel Centre d'Investigacions Marines Delta del Vinalopó, SA.
  
Vist que el 10 de setembre de 1999 es rep del Servei Territorial de Medi Ambient a Alacant el projecte de granja marina per a cultiu de daurada i llobarro enfront de La Marina (Elx), l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient administratiu de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Vist que, en la documentació de l'expedient administratiu consta:
  
La realització de l'exposició pública de l'estudi d'impacte ambiental, conjuntament amb el projecte tècnic, durant el termini de 20 dies, per mitjà d'un anunci de la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació en el BOP núm. 126 de data 4.06.99.
  
Els resultats de l'exposició pública amb diverses al·legacions, segons certificat de la Direcció Territorial d'agricultura, Pesca i Alimentació:
  
- Al·legació de l'empresa Granja Marina Bahía de Santa Pola, SL, sobre les possibles influències que sofrirà la seua instal·lació (actualment pendent de la concessió administrativa i el tràmit d'exposició pública de la qual fou en el BOP del 13.03.99) per la ubicació d'aquesta instal·lació a una distància aproximada de seixanta-tres metres.
  
- Al·legació de l'Ajuntament de Santa Pola, el tècnic en Medi Ambient informa que falta entre la documentació el certificat d'adequació a les normes tècnicosanitàries.
  
De la resposta donada pel promotor a les al·legacions destaquem:
  
- ?En relació a ambdues al·legacions presentades i referides a normes tecnicosanitàries, es fa constar la impossibilitat de contagis de malalties davant de l'obligació òbvia de les supervisions veterinàries?.
  
- Els aclariments donats, per mitjà d'informe d'un dels integrants de l'equip autor de l'estudi d'impacte ambiental, a l'al·legació realitzada per de l'empresa Granja Marina Bahía de Santa Pola, SL, on s'argumenta de forma justificada la suficiència, per a aquest cas, de la ?font de dades- sobre corrents marines i vents de la zona utilitzats en l'EIA a fi de preveure la major àrea d'influència que puga abraçar el cultiu. I, respecte dels possibles perjudicis sanitaris que puga causar la proximitat dels cultius, que l'ús adequat de les substàncies utilitzades (cita cinc antibiòtics reglamentàriament autoritzats) per al tractament i la prevenció de malalties conforme al Reglament L/2377/90, de 26 de juny, fan poc probable un contagi de les malalties com també l'afecció d'aquests fàrmacs a la salubritat de les aigües circumdants.
  
Vist que la instal·lació projectada consisteix a ubicar dotze gàbies d'engreixament. La superfície de la instal·lació és de 118.900 m², sobre els quals es realitzarà l'amarrament i la subjecció de les gàbies, estant aquestes, en superfície, inscrites en un rectangle de 10.800 m², a una profunditat de 24 metres. La instal·lació també disposa de cinc gàbies auxiliars.
  
El procés productiu consisteix en l'engreixament de 225.000 alevins de daurada (segons projecte tècnic seran 500.000) i 225.000 alevins de llobarro fins a aconseguir adults d'uns 350 i 750 gr, respectivament. Segons el cicle productiu de cada espècie, es considera que el temps emprat per a aconseguir aquests peixos per a la seua venda és de 14-16 mesos per a daurades i 26-28 mesos per a llobarros.
  
Vist que, en data 6 d'octubre de 1999, es realitza consulta al Servei de Planificació dels Recursos Hidrològics de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria.
  
Vist que, el 3 de novembre de 1999, es rep l'informe emés pel Servei de Planificació dels Recursos Hidrològics:
  
1. La influència de la piscifactoria en l'entorn marí vindria donada per un possible augment de la terbolesa i dels nivells de nutrients (eutrofització), aquests dos originats per l'alimentació artificial i per les defecacions dels peixos.
  
2. Respecte de l'emplaçament de la granja marina cal assenyalar que:
  
2.1. Segons el projecte la coordenada central de la granja és 380 07,420' N i 000 35,800' W, aquest punt és molt pròxim amb una concessió a una altra empresa Bahía Santa Pola (380 07,396'N i 000 35,580'W), el projecte de la qual es va presentar amb anterioritat, açò originaria major càrrega de residus i repercutiria en la qualitat de l'aigua.
  
2.2. En les seues proximitats hi ha diverses zones de bany que podrien resultar afectades com a conseqüència d'aquesta activitat: les platges de la Marina i les Pesqueres a Elx i el Varador i Llevant a Santa Pola, totes aquestes aptes per al bany.
  
3. Les aigües on es preveu instal·lar l'activitat, segons recull el mateix estudi d'impacte ambiental presenten una elevada taxa de nutrients i un índex de Margalef < 2,4 que indica eutrofització.
  
4. Encara que en l'estudi d'impacte ambiental està previst el Pla de vigilància ambiental (pàg. 88), es fan constar els aspectes següents:
  
a) La periodicitat del control que s'establirà a posteriori per als sediments haurà de ser semestral, no anual i a més dels paràmetres proposats en el programa de vigilància ha d'afegir-se al control:
  
DBO
  
b) Respecte de les analítiques en aigües, que seran mensuals, tal com indica el Pla de vigilància, a més de les proposades en el programa haurà d'afegir els paràmetres següents:
  
Coliformes totals
  
Coliformes fecals
  
Estreptococs fecals
  
Salmonel·la
  
Amoníac
  
Terbolesa
  
c) Haurà de comprovar-se periòdicament l'estat de conservació de la praderia de posidònia oceànica que està a 2.250 m de la instal·lació, a causa de l'alt interés d'aquesta comunitat, almenys una vegada a l'any.
  
d) Fragilitat de les gàbies:
  
Davant de períodes de tempestats, vent i onatge o accidents l'empresa haurà de tenir preparats els mitjans necessaris per a l'arreplegada de les gàbies i aparells per a evitar que puguen ser arrossegats a zones de la costa o que queden a la deriva. S'establirà especial atenció en la temporada de bany.
  
Els resultats del Pla de vigilància ambiental es remetran a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental trimestralment per a avaluar els resultats i controlar la seua possible incidència en les aigües de bany.
  
Després de tot allò que s'ha exposat i per a poder emetre informe sobre el projecte es necessitaria aportar major documentació, en especial sobre:
  
- Impacte en el medi davant del fet d'ubicar dos granges confrontants, ja que el projecte no mencionava l'existència de l'altra piscifactoria; i mesures correctores si és procedent.
  
Vist que, amb data 5 de novembre de 1999, es comunica al promotor i a la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació la necessitat d'ampliar la informació de l'estudi d'impacte ambiental en els termes que recull l'informe del Servei de Planificació dels Recursos Hidrològics adjuntat.
  
Vist que, amb data 29 de novembre de 1999, es rep de la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació el document annex a l'estudi d'impacte ambiental la informació, del qual sobre els següents aspectes, concretem:
  
- Augment de la terbolesa i nivells d'eutrofització i ús d'agents antibacterians
  
?L'estudi d'impacte recull la previsió d'una aportació anual aproximada al medi de 150 tones de matèria orgànica produïda per la instal·lació en forma d'excrements i pinso. Aquesta quantitat s'ha calculat segons la màxima probable per a magnificar-ne l'impacte i avaluar sempre el pitjor cas possible, a la qual es podrien restar determinats percentatges deguts al contingut hídric dels pinsos o a les pèrdues calòriques dels peixos cultivats?. ?Significa que al llit marí arribaria un poc menys de 0'05 kg/m² de matèria orgànica al mes, quantitat que és perfectament assimilable pel fons, encara en el cas de duplicar la producció?. ?Aquest augment resulta poc significatiu tant per a alterar les condicions tròfiques del fons com per a accentuar les característiques de degradació ambiental que ja sofreixen les biocenosis afectades (arenes fangoses i restes de mata morta de posidònia)?.
  
?L'ús de substàncies per al tractament i prevenció de malalties del cultiu s'efectuarà conforme al Reglament L/2377/90 de 26 de juny?. ?Aquestes substàncies se subministren a les empreses de cultiu en forma de premescles en pinso (per a impedir-ne la ràpida dispersió en un medi aquós) i en dosis concretes amb prescripció veterinària?. ?L'efecte d'aquests fàrmacs és a través de la ingestió, i són innocus per simple contacte?. ?Segons allò que s'ha exposat, resulta poc probable una contaminació per part d'aquests productes i, en particular, que afecten a la salubritat de les platges de bany. Açò últim és encara menys possible en la zona interessada, tant per la llunyania de les platges (aprox. 3,7 km) com per la posologia de les substàncies?.
  
- Respecte de la ubicació
  
La ubicació respecte al projecte Granja Marina Bahía de Santa Pola la interacció mediambiental atés l'ampli polígon de concessió d'una i una altra empresa és improbable. Respecte a les zones de bany, la distància és aproximadament de 3,7 km, distància superior a la ubicació d'altres zones de cultius ja instal·lades (el Campello, la Vila Joiosa), on a les platges no han notat cap diferència, i segons les nostres observacions en un radi de 200 m desapareixen tots els efectes, tant de terbolesa, com de matèria orgànica. L'efecte ambiental, en conseqüència, no traspassa l'àrea de concessió?.
  
- Nivells d'eutrofització en la zona
  
?La zona presenta valors ecològics que freqüentment traspassen el límit de l'oligotròfia, aquest fet és habitual i es deu a la influència de la desembocadura del Segura?. ?És per això, que l'elecció d'aquesta zona com de desenvolupament per a l'aqüicultura resulta òptima, ja que les mateixes biocenosis es troben adaptades a aquest ambient fluctuant. No haguera sigut així en el cas de situar-nos en una praderia de Posidonia oceanica, al costat de biocenosi de la roca infralitoral, del detrític, o del coral·ligen?.
  
?La confluència d'empreses en un espai reduït obeeix a les exigències de l'armada de no traspassar els límits de l'escull artificial, zona considerada per Defensa com de maniobres i entrenament. Per tant, una major separació que haguera convingut a les distintes empreses, no ha sigut possible. En aquest sentit, es pot reflexionar sobre si a nivell global convé distanciar més les empreses o bé concentrar-les en una zona d'escàs valor ecològic, per a concentrar-ne els efectes en una zona i no dispersar-los?.
  
Consideracions finals
  
?No cal esperar fenòmens de sinergia en l'eutrofització per les distintes empreses, atés que els efectes derivats de l'aportació de pinso i excrements no traspassaran els límits de la concessió?.
  
?Tampoc es preveu un increment de la contaminació a causa dels efectes de l'ampliació. Això no obstant, i entenent que la falta de dades sobre aquest tipus de cultius és patent, es considera apropiat iniciar l'activitat amb un grup de 6 gàbies i seguir estrictament el programa de seguiment indicat en l'estudi d'impacte, a més de les indicacions aportades per la D.G. d'Educació i Qualitat Ambiental, comprometent-se l'empresa a la comprovació dels resultats conjuntament amb la Conselleria de Medi Ambient com a pas previ a una futura ampliació prevista?.
  
Vist que, les mesures correctores proposades per a minimitzar els efectes negatius produïts per les aportacions d'excrements i pinso no consumit al medi són:
  
- Optimar el pla d'alimentació, ajustant-lo contínuament a les necessitats del cultiu, evitant pèrdues per no ser aprofitat.
  
- Utilitzar com a aliment el pinso normal, l'àrea de deposició del qual serà la meitat de l'afectada per l'ocupació de pinso extruït, a menys que aquest últim garantisca unes pèrdues mínimes.
  
- Introduir elements durs en la zona de màxima deposició de pinsos que contribuïsca a diversificar i estructurar l'ecosistema.
  
Aquests elements permeten l'assentament de diversos organismes filtrants capaços d'aprofitar el subministrament de matèria.
  
- En les zones annexes d'un centenar de metres (amb biocenosi d'arenes fangoses sobre mata morta de posidònia) on serà menor la deposició de residus, la introducció de bivalves (clòtxina, ostra) contribuirà a preservar la qualitat de l'aigua i eliminar residus.
  
- En zones més allunyades, de diversos centenars de metres, afectades per l'alliberament dels nutrients que indueixen fenòmens d'eutròfia, proliferació planctònica i terbolesa, la introducció també de filtrants per a disminuir l'excés de fitoplàncton en la columna d'aigua.
  
Vist que en el Programa de Vigilància Ambiental, aplicat a les tres escales espacials i tenint en compte el vector de major incidència en la difusió dels residus pels corrents de component NNE, s'estableix:
  
- Un seguiment anual dels sediments en les tres escales espacials.
  
- Mensualment es determinarà l'estat d'eutròfia de l'aigua, a escala mitjana i gran, i un seguiment de les poblacions fitoplanctòniques. Tenint en compte que les concentracions i paràmetres mesurats corresponen al mes de novembre i que aquests oscil·len al llarg de l'any.
  
- Anualment i coincidint amb l'estat inicial (novembre), a curta i mitja escala, es caracteritzarà i quantificarà la biota de la biocenosi d'arenes.
  
- Per a les poblacions íctiques s'efectuarà un seguiment anual a mitjana o gran escala coincidint amb l'estat inicial (novembre).
  
- S'establirà una àrea ?control- de característiques homogènies la situació hidrogràfica de la qual quede fora de la influència de la instal·lació.
  
Els factors a seguir i comparar seran aquells que han sigut objecte d'una quantificació per a definir el seu estat zero o caracterització de l'entorn en el citat estudi d'impacte ambiental.
  
Atés que, de la quantitat calculada de matèria orgànica (excrements i pinso no consumit) que s'abocaria al medi pel funcionament de la instal·lació, la que arribaria a depositar-se en el fons marí (de 0'05 Kg/m² a 0'1 Kg/m²) és perfectament assimilable pel fons i això no comportaria un increment en la degradació de les biocenosis afectades (arenes fangoses i restes de mata morta de posidònia).
  
Atés que els efectes derivats d'aquesta matèria orgànica aportada al medi, procedent del funcionament de l'activitat amb un grup de 12 gàbies, no traspassaran els límits de la concessió.
  
Atés que es considera adequada la proposta del Servei de Planificació dels Recursos Hidrològics de realitzar controls dels sediments amb una periodicitat semestral.
  
Atés que es considera adequada l'elecció del mes de novembre, proposada en el programa de vigilància ambiental per a l'execució dels mostratges de control. No obstant això, i com les úniques dades de què es disposen, prèvies a la instal·lació, corresponen a les obtingudes en el mes de gener, es considera imprescindible la realització de nous mostratges després de la posada en funcionament de la instal·lació durant el mes de gener amb l'objecte que aquests puguen ser contrastats.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què se aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà del Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sol efecte ambiental, el projecte d'instal·lació d'una granja marina per al cultiu intensiu de daurada i llobarro enfront de la costa de la Marina (Elx), promogut per l'empresa Centre d'Investigacions Marines Delta del Vinalopó, SA, en els termes que estableix l'estudi d'impacte ambiental, annex a aquest, el programa de vigilància ambiental i, sempre que, es complisquen les condicions següents:
  
1. La quantitat d'alevins de daurada i llobarro que s'utilitzaran a l'inici de cada cicle per a l'engreixament en les 12 gàbies de la instal·lació serà: 225.000 alevins de daurada i 225.000 alevins de llobarro; ja que aquesta ha sigut la utilitzada en l'estudi d'impacte ambiental per a obtenir un càlcul estimat del total de matèria orgànica abocada al medi els efectes del qual es consideren que no són significatius.
  
2. S'haurà de preveure en el projecte una partida pressupostària que permeta portar a terme el Pla de vigilància ambiental.
  
3) La vigilància ambiental es realitzarà amb controls al novembre i repeticions d'aquest al gener per a contrastar amb les dades disponibles, d'acord amb el que preveu el Programa de vigilància ambiental i incloent a més:
  
En les anàlisis de control mensuals en l'aigua es determinaran a més els paràmetres següents:
  
Coliformes totals
  
Coliformes fecals
  
Estreptococs fecals
  
Salmonel·la
  
Amoníac
  
Terbolesa
  
La periodicitat de control per als sediments serà semestral, també es controlarà la DBO.
  
Anualment es controlarà l'estat de conservació de les comunitats de major valor ecològic, com és la praderia de Posidonia oceanica.
  
L'empresa haurà de tenir preparats els mitjans necessaris per a l'arreplegada de les gàbies i aparells en el cas que, durant períodes de tempestats, vent i onatge o accidents, aquestes puguen ser arrossegades a zones de la costa o queden a la deriva; establint especial atenció en les temporades de bany.
  
Els resultats del Pla de vigilància ambiental es remetran a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental semestralment per a avaluar els resultats i controlar la possible incidència en les aigües de bany.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 22 de febrer de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 545/99-AIA referent al Projecte del Pla general d'ordenació urbana que afecta el terme municipal de Bétera (Camp de Túria), el promotor del qual és l'Ajuntament, sobre la base de les següents consideracions:
  
Consideracions prèvies
  
Enquadrament territorial
  
El terme municipal de Bétera es troba enclavat en la comarca del Camp del Túria de la província de València. Té una superfície aproximada de 7.567 ha, amb una població entorn dels 12.516 habitants.
  
La forma del terme municipal és irregular, presentant-se allargada en la direcció SE-NO, amb una longitud màxima de l'ordre d'11 km mentre que en la direcció transversal n'arriba a tenir fins a 8 km. Situat en l'extrem SE del territori comarcal, llinda amb els termes municipals de Moncada, Godella, Paterna, València, Serra, Náquera, la Pobla de Vallbona i San Antonio de Benagéber. El nucli urbà del municipi es troba a 14 km de la ciutat de València.
  
Característiques naturals del territori
  
La zona d'estudi s'estén entre la vessant sud de la serra Calderona i les formacions més septentrionals de les llomes calcàries que limiten per l'interior la comarca de l'Horta, presentant una morfologia plana amb algunes ondulacions i una depressió central corresponent al barranc del Carraixet amb una lleugera pendent descendent en direcció oest/est i en la que s'entreguen els barrancs del Cirerer i de Náquera.
  
Geològicament els materials que afloren en el terme municipal corresponen fonamentalment als últims nivells terciaris, a tot el quaternari i en molta menys mesura, al juràssic.
  
El sistema hídric superficial està constituït pel barranc del Carraixet, o d'Olocau, i els dos afluents principals d'este, els barrancs del Cirerer i de Náquera, que discorren tots ells pel nord del terme municipal. Pel que fa a les aigües subterrànies són tres els aqüífers que cobreixen la superfície del terme, denominats Plana de València Nord 51, Túria mitjà 53 i Serra d'Espadà/Plana de Castelló 56. Segons el Mapa de Vulnerabilitat d'Aqüífers el risc de contaminació en la zona d'estudi s'identifica com a mitjà, a excepció d'àrees aïllades al nord del municipi, sobre relleus calcaris carstificats, i al sud del barranc del Carraixet, sobre cubetes de descalcificació, on el risc identificat és alt.
  
Pel que fa a la vegetació i a la fauna l'àrea es troba totalment antropitzada per amplis espais destinats a cultius de secà i de regadiu, destacant els cítrics com el taronger i el mandariner; així mateix es poden trobar formacions aïllades de matolls i de pins en els reductes del territori, producte de la degradació de formacions climatòfiles, carrascals i pinars. Pel que fa a la fauna, les espècies trobades són les habituals en els territoris més poblats del litoral valencià, entre les que es troben la merla, el verderol, el talpó comú, el gripau, la rata comuna, el xoriguer comú, el tallarol, l'eriçó comú, la musaranya, el ratolí de camp, el conill, etc.
  
L'existència de xicotets relleus o llomes, cursos d'aigua i altres singularitats naturals, com el camp de golf en la masia de Torre En Conill, en la zona d'actuació, juntament amb una gran homogeneïtat i regularitat de la vegetació de cultius, com també l'existència d'un gran nombre de nuclis urbans repartits de forma aleatòria pel terme municipal, origina la presència d'un paisatge monòton i de reduïda qualitat, exceptuant una zona de pinars existent en el NW del terme mereixedora per les seues característiques ambientals de conservació.
  
Objecte del projecte
  
L'Ajuntament de Bétera pretén identificar i configurar conforme a la vigent legislació urbanística constituïda per la Llei 6/1994, de la Generalitat Valenciana, reguladora de l'activitat urbanística, la Llei 4/1992, del sòl no urbanitzable de la Comunitat Valenciana, la Llei 6/1998, de règim del sòl i valoracions, la legislació sectorial d'aplicació a la Comunitat Valenciana i les ordenances municipals el model territorial que ha de regir els processos d'ocupació i ús del territori municipal, necessitant els elements de l'ordenació estructural, usos del sòl i xarxes primàries d'infrastructures i dotacions públiques, amb el fi últim d'articular formalment i funcionalment les diferents i nombroses àrees urbanes preexistents, crear un gran parc públic territorial, satisfer alguns dèficits puntuals de dotació d'equipaments, qualificar sòl per a la implantació d'activitats industrials i terciàries, regular de manera específica de cada una de les àrees urbanes les característiques tipològiques, formals, funcionals o altres, assegurar la conservació del patrimoni artístic, històric, arqueològic, etnològic i arquitectònic del municipi i procurar el repartiment just dels beneficis i càrregues derivats del planejament entre els propietaris afectats.
  
El projecte estudiat classifica urbanísticament el terme municipal en les següents classes de sòl:
  
Sòl urbà 739,09 ha
  
Sòl urbanitzable
  
- Amb ordenació detallada 132,87 ha
  
- Sense ordenació detallada 487,94 ha
  
Sòl no urbanitzable 6.207,10 ha
  
Anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental referit al Pla general d'ordenació urbana que afecta al terme municipal de Bétera, arreplega el contingut mínim exigit en els articles sisé i seté del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, a excepció del document de síntesi.
  
Després d'una descripció profunda dels objectius del projecte, com també del medi físic i socioeconòmic, en l'estudi es realitza una identificació i valoració d'impactes sobre la base dels canvis en els usos del sòl, emissió d'agents contaminants i explotació o excés d'explotació dels recursos naturals, realitzant la posterior avaluació per un mètode sistemàtic proposat per Gómez Oreja i finalment es proposen les mesures preventives i correctores a adoptar amb l'objecte de corregir els efectes negatius, incrementar els efectes positius i aprofitar millor les oportunitats que ofereix el medi per al desenvolupament del projecte en general i del planejament, minimitzant la magnitud de l'impacte ambiental sobre el medi per aplicació del projecte.
  
De totes les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental són de destacar les que se citen en els epígrafs següents:
  
En l'àrea dels Pinars, en l'extrem NW del terme municipal, on es presenta una massa arborada de mitjana extensió ben poblada d'exemplars de pi blanc que mereix la consideració de mesures singulars per a assegurar la seua protecció pel seu interés paisatgístic i ecològic, el Pla qualifica un gran espai lliure, integrant-lo en la xarxa estructural, com un gran parc públic territorial amb la finalitat de dotar d'aquesta classe de sòl d'equipament a la població i abundar en la protecció i conservació de les últimes zones arborades que amb certa extensió encara es poden trobar en el terme municipal.
  
Aigües residuals: en l'estudi es posa de manifest que la construcció de la nova estació depuradora al costat del llit del Carraixet permetrà la depuració de les aigües urbanes i industrials assimilables a urbanes en el moment de la posada en marxa de la primera fase de construcció. S'indica que després de la segona fase, l'estació depuradora tindrà capacitat per a tractar les aigües residuals de tot el terme municipal.
  
Els sectors del sòl urbanitzable, previ al seu desenvolupament, hauran de justificar la depuració de les aigües residuals que estos generen, bé a través d'una estació depuradora pròpia o la de nova construcció per la Generalitat Valenciana una vegada estiga funcionant, i no se'n permet el desenvolupament per no ser-li atorgada la llicència d'obres que ha de ser emesa per l'ajuntament.
  
?Les aigües residuals rebran depuració prèvia al seu abocament quan es construïsca i pose en funcionament l'estació depuradora projectada?.
  
?Per a evitar el risc de contaminació de les aigües subterrànies, s'hauran de depurar tots els abocaments d'aigües residuals, tant urbanes com industrials?.
  
?Les aigües residuals industrials hauran de rebre una depuració prèvia si així ho requereixen les especificacions de la futura depuradora respecte als paràmetres exigibles de les aigües que cal tractar?.
  
L'ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram, en la seua disposició transitòria, diu: ?Totes les indústries existents amb anterioritat a l'aprovació d'aquesta ordenança, hauran de sol·licitar, en el termini de sis mesos a partir de la seua entrada en vigor, permís per a realitzar els seus abocaments a al xarxa de clavegueram?.
  
En la normativa urbanística, l'article 117 apartat 1, admet depuradores biològiques prefabricades amb pous i rases filtrants, mentre no siga possible la connexió amb la xarxa general de clavegueram en zones residencials amb densitats d'ocupació iguals o inferiors a 15 habitatges/Ha. Aquest article i apartat referits no són de recepció per no ser mesures ambientalment acceptables, ja que permeten d'algun mode la demora en el correcte tractament de les aigües residuals. Per això s'haurà d'exigir en tot moment disposar de l'estació depuradora i col·lectors que siguen capaços d'assimilar els cabals que generen les noves edificacions en el sòl urbanitzable, previ al seu desenvolupament.
  
Els residus generats en els nuclis urbans són recollides per una empresa especialitzada i transportats a abocadors situats en l'exterior del terme municipal. No obstant això, atés l'increment de sòl urbanitzable que es proposa, no es justifica si el volum de residus que es preveu genere el desenvolupament del sòl urbà i urbanitzable definits pel Pla, pot ser tractat per l'empresa especialitzada concessionària del servei de recollida. Es proposa en l'estudi d'impacte ambiental la reserva de sòl per a la instal·lació d'abocadors controlats de residus sòlids urbans i d'inerts, encara que el pla no qualifica sòl per a la possible ubicació d'estos.
  
Camins ramaders: en l'estudi s'indica que el pla ha de protegir els camins ramaders d'usos inadequats i ocupacions clandestines, garantir la permanència dels traçats i amplàries després del desenvolupament del sòl urbà i urbanitzable qualificat.
  
Els camins ramaders que discorren pel municipi coincideixen amb camins públics i amb el llit del Carraixet, que té les següents amplària i longitud:
  
Carrerada Reial Aragonesa, amplària 75,22 m, longitud 11.500 m.
  
Assagador de Llíria, amplària 37,61 m, longitud 11.800 m.
  
Sendera d'Olocau, amplària 20,89 m, longitud 5.500 m.
  
Assagador del Barranc de Carraixet, amplària 15 m, longitud 5.500 m.
  
Les normes d'ordenació estructural del PGOU en els seus articles 106, 107 i 108, regulen per mitjà de la Llei 3/1995, de camins ramaders, el règim urbanístic dels terrenys que estes constitueixen. De la mateixa manera, els camins ramaders són qualificats com pertanyents a la xarxa primària de dotacions públiques. En l'apartat b) de l'art. 108, s'expressa textualment: ?Els trams dels camins ramaders que discorren per sòl urbanitzable hauran de dissenyar-se en el planejament de desenvolupament de manera que puga disposar-se d'un canal específic per al trànsit de bestiars de com a mínim 4,00 m. d'ample, sense afectar al trànsit rodat?. Els articles 2 i 3 de la Llei 3/1995, de camins ramaders, defineixen com a domini públic de les comunitats autònomes els camins ramaders en tota la seua amplitud, havent de vetllar aquestes per la seua integritat i conservació. Per això, es considera que no ha sigut tractat correctament aquest aspecte com s'expressa en el text anterior, i no s'estimant acceptable la mesura proposada de reducció a 4,00 m de la zona de trànsit de bestiars en sòl urbanitzable, sinó abans s'ha de garantir la continuïtat dels camins ramaders, com també els amples legals en tot el seu traçat.
  
Pel que fa del barranc del Carraixet, el llit del qual travessa tot el terme municipal de Bétera, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que ?aquest llit principal que està sec la major part de l'any, en ocasions, fins i tot, durant diversos anys, devastador en altres temps aigües avall abans de l'execució de diverses obres de canalització, no presenta riscos d'inundació en el nostre terme municipal?. A pesar d'això es recull en els plans d'ordenació l'obra de canalització del tram de l'esmentat barranc que discorre des de l'estació d'aforaments situada aigües amunt del pont de Bétera fins que el llit ix del terme municipal de Bétera.
  
Aquesta canalització respon a les previsions de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en particular a la fase 4 i part de la fase 3 del Projecte de Prolongació de la canalització del barranc del Carraixet, tram entre Bétera i el sifó de la Séquia de Rascanya (València)?, les quatre fases de execució del qual actualment es troben en tramitació per aquesta Direcció General dins del procediment regulat d'avaluació d'impacte ambiental, en concret els expedients 380/99-AIA i 381/99-AIA. Es considera per tant que no cap en aquests moments avaluar els impactes ambientals que poden derivar-se de la canalització citada, sinó que han de quedar supeditades a les resolucions dels citats expedients, les determinacions del PGOU en relació tant al domini públic hidràulic com al sòl urbanitzable industrial polígon l'Horta Vella que es projecta en l'àmbit d'afecció d'este en abraçar la seua delimitació terrenys fins a la mateixa vora de la canalització projectada.
  
Paisatgísticament l'estudi identifica una relació d'impactes per incorporació al medi d'una sèrie d'infrastructures, instal·lacions, edificacions, etc., previstes pel Pla. Al descriure les mesures correctores a adoptar és aquest aspecte, únicament en el sòl no urbanitzable en la zona de protecció de les carreteres es proposa la revegetació i integració paisatgística dels terraplens i estructures, no proposant altres mesures correctores paisatgístiques en un altre tipus d'infrastructures i instal·lacions.
  
Respecte a l'estructura territorial, en l'estudi s'expressa textualment: ?Perquè no es produïsca un desenvolupament desordenat s'hauran d'extremar les mesures de vigilància i control per part de l'ajuntament de tots els assentaments que es produïsquen, fent ús de totes les competències que la legislació li atorga?.
  
El programa de vigilància ambiental proposat estableix una relació d'impactes ambientals a considerar, uns indicadors que permeten mesurar l'impacte i finalment com desenvolupar el present programa de vigilància.
  
En conclusió, l'estudi d'impacte ambiental, en el seu conjunt ofereix informació suficient de les característiques ambientals i efectes del Pla general, ajustant-se en el seu desenvolupament i redacció al que disposa respecte d'això la normativa d'avaluació d'impacte ambiental.
  
Tramitació administrativa
  
La Secció de Planejament de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre amb data 17 de setembre de 1999 un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental i del projecte relatiu al Pla general d'ordenació urbana del terme municipal de Bétera, i a data de 23 de setembre de 1999 va enviar el certificat de l'acord d'aprovació provisional, certificat d'informació pública i relació resumida d'al·legacions presentades. Segons el certificat expedit pel Secretari de l'Ajuntament l'edicte d'informació pública corresponent al PGOU va aparéixer inserit en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 3425, de 2 de febrer de 1999 i en el diari Levante de 2 de febrer de 1999.
  
Anàlisi de les al·legacions de caràcter ambiental
  
De l'anàlisi i consideració de les al·legacions presentades en el període d'informació pública, destacant aquelles que tenen caràcter ambiental, es poden concretar els principals motius d'oposició en els següents:
  
Modificació de traçat de la ronda oest de circumval·lació del municipi
  
Afeccions a béns i espais protegits
  
Afeccions a camins ramaders
  
Depuració d'aigües residuals urbanes, industrials i instal·lacions agropecuàries.
  
Ha sigut remés un resum de les 174 al·legacions presentades al PGOU i a l'estudi d'impacte ambiental a aquesta Conselleria, les quals han sigut informades per l'arquitecte redactor del pla.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què se aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Formular amb caràcter favorable, a l'únic efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, la declaració d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana del terme municipal de Bétera (Camp de Túria), el promotor de la qual és l'Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució del citat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. Els camins ramaders ?béns de domini públic de la Generalitat Valenciana- coincidents amb el sòl urbanitzable que el PGOU proposa, hauran de ser respectats en tot el seu traçat i amplària d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, camins ramaders, no estimant-se acceptable la proposta de reducció de secció a quatre (4) metres en l'esmentat sòl per al trànsit de bestiars.
  
Els camins ramaders al seu pas per tot el terme municipal han de quedar lliures en tota la seua amplària d'obstacles que puguen pertorbar el trànsit normal dels bestiars.
  
2. Pel que fa a la canalització proposada del barranc del Carraixet se supeditarà a aquesta i el desenvolupament del sòl urbanitzable industrial polígon l'Horta Vella previst pel PGOU i els límits del qual se situen al costat de la canalització, al que en el seu dia es resolga per mitjà de les declaracions d'impacte ambiental del projecte de Prolongació de la canalització del barranc del Carraixet, tram entre Bétera i el sifó de la Séquia de Rascanya (València), en les fases 3 i 4 objecte dels expedients d'avaluació d'impacte ambiental 380 i 381/99-AIA, actualment en tramitació.
  
3. Respecte a la capacitat de depuració i normativa per a la correcta gestió de les aigües residuals generades en el terme municipal es tindran en compte els següents punts:
  
3.1. En qualsevol cas, l'ordenança d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, que serà d'aplicació en tot l'àmbit del terme municipal, s'haurà d'adaptar al que preveu el model elaborat a l'efecte conjuntament per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
El fet de no garantir els límits establerts en les ordenances obligarà l'esmentada activitat a establir els tractaments previs necessaris per a l'admissió de les aigües residuals generades a la xarxa municipal de clavegueram.
  
3.2. El desenvolupament del sòl urbanitzable, tant detallat com sectorial (no detallat), quedarà supeditat a l'acceptació de l'òrgan gestor de l'estació depuradora d'aigües residuals de l'admissió per a tractament de l'increment de volums de cadascun dels sectors.
  
Si no fóra possible el tractament en les actuals instal·lacions, haurà de dotar-se cadascun dels sectors del seu propi sistema de depuració.
  
4. Es garantirà l'adequada gestió dels distints tipus de residus en tot l'àmbit dels polígons industrials i en especial pel que fa a les empreses productores de residus tòxics i perillosos.
  
En aquest sentit l'Ajuntament, en previsió de la instal·lació d'indústries productores, en el seu procés de producció de residus tòxics i perillosos, i atés que els residus d'aquest caràcter han de ser evacuats i tractats per una empresa gestora especialitzada, requerirà per a la concessió de la llicència d'activitat de les empreses, depenent de la massa anual generada, l'autorització de productor de residus tòxics i perillosos o la inscripció en el Registre de Petits Productors de Residus Tòxics i Perillosos.
  
5. El traçat proposat per a les variants oest i sud quedarà supeditat a l'aprovació definitiva dels seus respectius projectes, actualment en redacció per la Diputació Provincial de València.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 22 de febrer de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 565/99-AIA sobre el projecte d'instal·lació d'una planta de cogeneració per a indústria ceràmica en el terme municipal de Villalonga (València), el promotor del qual és Cerámicas Alteret, SL, i basant-se en les següents consideracions:
  
Consideracions prèvies
  
Objecte del projecte
  
L'empresa promotora pretén instal·lar una planta de cogeneració a gas natural que aprofite la calor residual dels gasos de fuga per a produir aire calent a temperatura variable en funció de les necessitats dels processos de preenfornat. De l'aigua de refrigeració de l'oli i de les camises del motor es produirà aigua calenta per al procés d'assecat inicial del producte, mentre que de l'aigua de refrigeració de l'aire de càrrega del motor s'obtindrà aigua calenta per al procés inicial de pastat del producte.
  
Enquadrament territorial
  
Les instal·lacions on es localitzarà la planta se situen als voltants de la fàbrica de material ceràmic, a la Partida de l'Alter de Villalonga, província de València.
  
Característiques naturals del territori
  
Si bé l'estudi d'impacte ambiental recull dades sobre el medi físic que rodeja a l'activitat, tota la informació facilitada és de caràcter genèric i en alguns casos extreta de manuals, i no resulta indicativa de la situació real. No obstant això, per les peculiaritats que se suposen en l'entorn d'una instal·lació industrial, i constant en l'estudi la degradació dels espais immediats, com també l'existència d'una activitat d'extracció d'argiles i plantacions de cítrics, no sembla que l'actuació estudiada puga produir impactes massa significatius si es prenen les mesures adequades al respecte.
  
Anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental
  
Tot complint la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental i el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la llei anteriorment citada, es redacta el present estudi d'impacte ambiental (EIA), on queden exposats tant els seus objectius com la metodologia a seguir i el marc jurídic aplicable.
  
L'estudi descriu breument els aspectes tècnics de la instal·lació i funcionament de la planta de cogeneració dins de l'apartat relatiu al projecte.
  
A continuació descriu el medi físic, atenent a aspectes que, si bé tenen la seua importància, no semblen reflectir la realitat de la instal·lació que ens ocupa. Així, descriu el clima, geomorfologia, geologia, edafologia, vegetació, fauna, paisatge i repercussió socioeconòmica.
  
Continua amb la identificació i avaluació dels impactes, utilitzant matrius causa - efecte però no aconsegueix diferenciar clarament els tres principals motius perquè puga arribar a preocupar, des del punt de vista ambiental, la construcció d'una planta de cogeneració a gas natural.
  
Els esmentats punts són els relatius als nivells d'emissió i disseny de les xemeneies, als nivells acústics i a la gestió de residus tòxics i perillosos generats per l'activitat.
  
Els quasi nuls comentaris que es realitzen sobre aquests aspectes fan referència a l'aplicació de la legislació vigent, però mai no avalua ni compara la situació de funcionament de la planta amb els valors permesos. D'aquesta manera, no queda justificada la conclusió que l'activitat no resulta perniciosa des del punt de vista ambiental.
  
La gestió de residus tòxics i perillosos queda molt ambigua, ja que no s'estableixen volums produïts d'olis de refrigeració que permeten una classificació de l'empresa dins de la família de productors d'aquesta classe de residus, ni s'esmenta l'empresa encarregada dels residus ni s'enumeren els productes generats.
  
Com a conclusió, es troba a faltar una aproximació molt més realista a la problemàtica de les plantes de cogeneració, com també una intenció de controlar aquells aspectes contaminants per mitjà de la redacció del corresponent programa de vigilància ambiental, que si bé apareix en la documentació, no estableix criteris per a la presa de mostres, posterior interpretació de les dades i adopció de les pertinents mesures correctores.
  
No obstant això, i per les característiques d'aquest tipus de projectes, la falta de la documentació citada no impedeix la redacció de la preceptiva declaració d'impacte ambiental.
  
Tramitació administrativa i anàlisi de les al·legacions
  
En data 1 d'octubre de 1999, el Servei Territorial d'Indústria i Energia va remetre a la Conselleria de Medi Ambient els exemplars del projecte tècnic, estudi d'impacte ambiental i resultat del període d'informació pública.
  
En aquell document figura que l'estudi d'impacte ambiental es va sotmetre a informació pública per mitjà d'un anunci publicat en el BOP núm. 190 de 12 d'agost de 1999, sense que s'hi presentara cap al·legació en el període establert a l'efecte.
  
En data 30 de novembre de 1999 es va sol·licitar consulta al Servei de Residus i Contaminació amb l'objecte que donara a conéixer les al·legacions, propostes i indicacions que considerara oportunes.
  
En data 1 de desembre de 1999 es va sol·licitar consulta a Ajuntament de Villalonga amb l'objecte que donara a conéixer les al·legacions, propostes i indicacions que considerara oportunes.
  
En data 20 de desembre de 1999 es va rebre en aquest Servei la contestació a la consulta efectuada a l'Ajuntament de Villalonga, indicant que no s'observaven deficiències o alteracions que pugueren donar lloc a al·legacions.
  
En data 18 de gener del 2000 es va rebre en aquest Servei la contestació a la consulta efectuada al Servei de Residus i Contaminació, on es realitzaven els següents comentaris:
  
- L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cadascun dels focus emissors de contaminants (per cada xemeneia) segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix hauran de presentar correctament l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada ordre, la qual es troba igualment disponible en els esmentats Serveis Territorials.
  
- En la pàgina 41 del projecte tècnic se fa una citació textual ?per a aconseguir una adequada dispersió dels contaminants gasosos s'instal·larà una xemeneia amb una alçària suficient per a la eixa finalitat. El mètode serà l'indicat en l'Ordre Ministerial de 18 d'octubre de 1976??. Entenem que s'ha de determinar l'alçària de la xemeneia justificant-ne el càlcul i tenint en compte les alçàries dels edificis pròxims i confrontants de manera que no poguera existir una dispersió insuficient. A més, la xemeneia d'emissió de contaminants haurà de disposar d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i accessibilitat a estos per mitjà d'una estructura fixa, segons s'indica en la citada Ordre de 18 d'octubre de 1976.
  
- Pel que fa al soroll, en la pàgina 43 diu textualment: ?les instal·lacions de la planta de cogeneració des del punt de vista de sorolls es van dissenyar d'acord amb la Llei 7/1997 d'11 d'agost de la Xunta de Galícia??. Entenem que la normativa a aplicar ha de ser la vigent a la Comunitat Valenciana ja que l'activitat industrial està ubicada a Villalonga (València).
  
- Respecte a la producció de residus perillosos (per exemple: Els olis usats de lubricants del càrter del motor) l'empresa ha d'inscriure's en el Registre de Petits Productors de Residus ja que produeix menys de 10 TM/any i en la sol·licitud d'inscripció haurà d'especificar-se a quin gestor autoritzat es va a fer lliurament dels residus generats. No obstant això, si la producció total de residus perillosos fóra superior a les 10 Tm/any haurà de sol·licitar la pertinent autorització administrativa en la Conselleria de Medi Ambient.
  
- Quant al programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera i del soroll ambiental, entenem que hauria de constar de:
  
- Mesuraments de les emissions de SO2, NO, NO2, CO, i CO2, realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada 3 anys.
  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2 i CO realitzades per un centre qualificat o per la pròpia empresa una vegada a l'any.
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior d'habitatges o instal·lacions pròximes o confrontants realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys. Els mesuraments es realitzaran en els llocs explícitament citats en la normativa respecte d'això (s'elaborarà un informe on conste el tipus d'aparell amb què s'han realitzat els mesuraments, tenint en compte el soroll de fons, el període de mesura i s'assenyalarà si compleix la normativa vigent, ordenança municipal o RAMINP).
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades una vegada a l'any per un centre qualificat o per la pròpia empresa, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué de la Llei 2/1989, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què se aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Formular amb caràcter favorable, als sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, la present declaració d'impacte ambiental sobre el projecte d'instal·lació de planta de cogeneració per a indústria ceràmica en el terme municipal de Villalonga (València), el promotor del qual és Cerámicas Alteret, SL, sempre que este es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir s'estableixen les següents:
  
1. L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cadascun dels focus emissors de contaminants (per cada xemeneia) segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix hauran de presentar correctament l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de la mencionada Ordre, la qual es troba igualment disponible en els mencionats Serveis Territorials.
  
2. S'ha de determinar l'alçària de la xemeneia justificant-ne el càlcul i tenint en compte les alçàries dels edificis pròxims i confrontants de manera que no poguera existir una dispersió insuficient. A més, la xemeneia d'emissió de contaminants haurà de disposar d'orificis que possibiliten l'obtenció de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i l'accessibilitat a estos mitjançant una estructura fixa, segons s'indica en la citada Ordre de 18 d'octubre de 1976.
  
3. La normativa a aplicar en els aspectes acústics ha de ser la vigent a la Comunitat Valenciana.
  
4. Pel que fa a la producció de residus perillosos (p. ex., els olis usats de lubricants del càrter del motor) l'empresa ha d'inscriure's en el Registre de Petits Productors de Residus ja que produeix menys de 10 TM/any i en la sol·licitud d'inscripció haurà d'especificar-se a quin gestor autoritzat es va a fer lliurament dels residus generats. No obstant això, si la producció total de residus perillosos fóra superior a les 10 Tm/any (es considerarà la totalitat de residus produïts per la planta, independentment que provinguen de la instal·lació que ja existia o de l'ampliació) haurà de sol·licitar la pertinent autorització administrativa en la Conselleria de Medi Ambient.
  
5. Quant al programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera i del soroll ambiental, entenem que hauria de constar de:
  
- Mesuraments de les emissions de SO2, NO, NO2, CO, i CO2, realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada 3 anys.
  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2 i CO realitzades per un centre qualificat o per la pròpia empresa una vegada a l'any.
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior d'habitatges o instal·lacions pròximes o confrontants realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys. Els mesuraments es realitzaran en els llocs explícitament citats en la normativa respecte d'això (s'elaborarà un informe on conste el tipus d'aparell amb què s'han realitzat els mesuraments, tenint en compte el soroll de fons, el període de mesura i assenyalant si compleix amb la normativa vigent, Ordenança Municipal o RAMINP).
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades una vegada a l'any per un centre qualificat o per la pròpia empresa, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.
  
Tercer
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 22 de febrer de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.