Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6143, del 12-11-2009 (2009/12177)

RESOLUCIÓ de 16 de gener de 2009, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a l'empresa Vidrios San Miguel, Cooperativa Valenciana, l'autorització ambiental integrada per a les instal·lacions de fabricació de vidre buit ubicades al terme municipal d'Aielo de Malferit.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6143

Data del DOGV
:   12-11-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2009/12096


Data del document
:   16-01-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * empresa privada

RESOLUCIÓ de 16 de gener de 2009, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a l'empresa Vidrios San Miguel, Cooperativa Valenciana, l'autorització ambiental integrada per a les instal·lacions de fabricació de vidre buit ubicades al terme municipal d'Aielo de Malferit. [2009/12488]  
Vistos els documents que consten en l'expedient 168/06 IPPC, instruït a instàncies de l'empresa Vidrios San Miguel, Cooperativa Valenciana, a fi d'obtenir l'autorització ambiental integrada per a les instal·lacions de fabricació de vidre buit, s'emet aquesta resolució de conformitat amb els següents  
Antecedents de fet  
1. Amb data 23 de novembre de 2006 Vicente Silvestre Valor, en representació de l'empresa Vidrios San Miguel, Cooperativa Valenciana, va presentar a la Conselleria de Territori i Habitatge una sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a una indústria existent de fabricació de vidre buit, ubicada al polígon industrial els Serrans, s/n, del terme municipal d'Aielo de Malferit (València), amb una capacitat de producció de 8.760 t/any.  
A la sol·licitud s'adjunta l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament d'Aielo de Malferit.  
2. Una vegada admesa a tràmit la sol·licitud, la Conselleria va remetre l'expedient a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que havien d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada, a fi que informaren sobre la suficiència de la documentació que acompanyava la sol·licitud.  
3. Consten en l'expedient els informes emesos pel Servei de Residus Urbans, pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, pel Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental i pel Servei de Residus Industrials.  
4. Amb data 5 de juny de 2007 es va requerir a l'interessat que esmenara la documentació aportada, la qual es va presentar amb data 21 de juny de 2007.  
5. Amb data 27 de juliol de 2007 es va sotmetre a informació pública l'expedient de referència, durant un període de 30 dies hàbils, d'acord amb el que estableix l'article 16 de la Llei 16/2002, i es va publicar l'anunci corresponent en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (núm. 5565).  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions al projecte, ni en aquesta Conselleria ni a l'Ajuntament d'Aielo de Malferit, i així consta en l'expedient certificat de la informació pública.  
6. Una vegada transcorregut el termini d'informació pública, es va sol·licitar un nou informe a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que havien d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada sobre l'adequació del projecte a tots aquells aspectes que foren de la seua competència.  
7. Amb data 22 d'abril de 2008 es va emetre la declaració d'impacte ambiental acceptable, amb una sèrie de condicionants.  
8. Amb data 28 d'abril de 2008 es va concedir l'autorització ambiental integrada, amb el número 210-08/AAI/CV, a la part de la instal·lació en la qual es du a terme l'activitat fins ara autoritzada, basant-se en la llicència d'activitat i la resta d'autoritzacions sectorials concedides en el seu moment.  
9. Amb data 24 de juny de 2008 l'Ajuntament d'Aielo de Malferit va emetre un informe favorable a les instal·lacions en les matèries que són de la seua competència.  
10. Amb data 15 de setembre de 2008 l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals va emetre un informe favorable, en el qual es posa de manifest el caràcter exclusivament sanitari dels abocaments i s'indica que, per la tipologia general de l'activitat, no s'ha apreciat un impacte negatiu de la indústria en el funcionament de l'EDAR de conca alta del riu Albaida, que n'és la receptora.  
11. Amb data 20 d'octubre de 2008 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer va emetre un informe favorable amb condicionants, els quals s'inclouen en l'apartat d'abocaments d'aquesta resolució.  
12. Amb data 24 d'octubre de 2008 es va fer el tràmit d'audiència a l'interessat, i s'hi van presentar al·legacions.  
13. Amb data 28 d'octubre de 2008 la Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada va celebrar una sessió ordinària i va aprovar la proposta de resolució de l'expedient 168/06 IPPC de sol·licitud d'autorització ambiental integrada, promoguda per Vidrios San Miguel, Cooperativa Valenciana.  
14. Amb data 16 de gener de 2009 es va rebre una notificació del Servei de Residus Industrials per la qual s'han modificat les dades relatives a la quantitat de residu de vidre que valoritza la mercantil en el corresponent Registre General de Gestors Autoritzats de Residus de la Comunitat Valenciana en resposta a una al·legació del tràmit d'audiència.  
Fonaments de dret  
1. D'acord amb l'article 6 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, per la qual es desplega en l'àmbit de la Comunitat Valenciana la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, les activitats que apareixen en l'annex I d'aquesta llei estan subjectes a autorització ambiental integrada.  
La instal·lació de referència està inclosa en l'epígraf 3.3. de l'annex I de la Llei 16/2002.  
2. L'expedient s'ha tramitat segons el que preveuen els articles 14 i següents de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i els articles 27 i següents de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.  
3. A la Comunitat Valenciana l'òrgan competent per a atorgar l'autorització ambiental integrada és la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, d'acord amb l'article 3.h de la Llei 16/2002 i el Decret 7/2007, de 28 de juny, del President de la Generalitat Valenciana, pel qual es determinen les conselleries en què s'organitza l'administració de la Generalitat.  
D'altra banda, de conformitat amb l'article 18 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 106/2008, de 18 de juliol, del Consell, correspon a la Direcció General per al Canvi Climàtic exercir les competències en matèria de control integrat de la contaminació.  
En vista d'aquests antecedents, a proposta del Servei de Control Integrat de la Contaminació, amb el vistiplau del cap de l'Àrea de Qualitat Ambiental, resolc:  
Primer  
Concedir a Vidrios San Miguel, Cooperativa Valenciana, l'autorització ambiental integrada per a les instal·lacions de fabricació de vidre buit que s'ha de dur a terme a l'establiment situat al polígon industrial els Serrans, s/n, d'Aielo de Malferit (València), referent al Projecte bàsic per a la sol·licitud de l'autorització ambiental integrada d'instal·lació per a la fabricació de vidre, visat amb data 14 de novembre de 2006 i subscrit per Luis Manuel González García, la qual queda inscrita en el Registre General d'Instal·lacions IPPC de la Comunitat Valenciana amb el número 210-08/AAI/CV, condicionada al compliment dels requisits següents:  
1. Emissions atmosfèriques  
1.1. Emissions canalitzades  
S'inclouen en aquesta autorització els següents focus d'emissió, la nomenclatura dels quals serà la que s'utilitzarà d'ara endavant per al millor control i comunicació de les emissions:  
  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*  
  
(1) El forn 3 és de reserva, i roman apagat des de la construcció en 2002.   
Cadascun d'aquests focus ha d'estar convenientment identificat in situ, d'acord amb aquesta nomenclatura.  
Els valors límit d'emissió per als focus canalitzats i la periodicitat de controls per part d'una ECMQA són els següents:   
(1) Aquest contaminant podrà quedar exclòs de mesurament si a partir dels resultats obtinguts en el primer control apareixen emissions menyspreables. La Direcció General per al Canvi Climàtic és la que ho ha de determinar amb la sol·licitud prèvia.  
Atés l'estat de parada de llarga durada del forn 3, la posada en funcionament s'ha de comunicar al Servei de Control Integrat de la Contaminació, i mesurar immediatament els paràmetres de gasos emesos, exigits al forn de fusió 1.  
Pel que fa als focus que emeten compostos orgànics volàtils, els valors límit d'emissió que han de complir són:  
  
Cal fer mesuraments amb una periodicitat triennal.  
El valor límit d'emissió en gasos residuals s'ha de complir en cadascun dels focus independentment.  
En el termini de sis mesos després de l'emissió d'aquesta autorització cal aportar una proposta de mesures correctores, tant en emissions difuses com canalitzades, per a disminuir la concentració de COV que és superior a l'establida.   
Per a emissions de compostos orgànics volàtils halogenats amb frase de risc R40, quan el cabal màssic de la suma dels compostos siga superior o igual a 100 g/h, el valor límit d'emissió que s'ha de complir serà de 20 mg/Nm³. No obstant això, aquestes substàncies s'hauran de substituir, en la mesura que siga possible, per substàncies i preparats menys nocius.  
En cas que hi haja emissions d'altres substàncies contaminants diferents de les anteriors, els nivells d'immissió de contaminants a l'exterior de l'activitat no hauran de sobrepassar la trentena part dels límits ambientals d'exposició professional per a agents químics publicats més recentment per l'Institut Nacional de Seguretat i Higiene en el Treball.  
1.2. Control de l'emissió de contaminants per focus canalitzats  
1.2.1. Sistemes de depuració de partícules  
Els focus associats als forns de fusió han de disposar de sistemes correctors de depuració de partícules, sempre que siguen necessaris per al compliment dels límits d'emissió de partícules que estableix aquesta resolució.  
El funcionament adequat d'aquests sistemes correctors s'ha d'assegurar mitjançant el control i el registre continu almenys d'un paràmetre d'operació del sistema, que ha d'escollir l'empresa entre els tècnicament reconeguts o fonamentats, com ara la pèrdua de càrrega del sistema de depuració, la concentració de partícules en el corrent gasós o qualsevol altre degudament justificat. La representativitat i el calibratge d'aquest paràmetre han de ser verificats per entitats col·laboradores de l'administració en matèria de qualitat ambiental i estar a disposició de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
1.2.2. Condicions de presa de mostres i expressió de resultats  
a) Punts de presa de mostra: els focus canalitzats han de tenir la situació, la disposició, la dimensió i els accessos corresponents d'acord amb l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial. En particular, les característiques i la distribució dels focus emissors a l'atmosfera han de garantir una correcta dispersió dels contaminants emesos. Més concretament, la seua alçària no sols ha de complir el que estableix l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sinó que es recomana que siga tal que, en una distància equivalent a deu vegades l'alçària del punt d'emissió d'un focus, no hi haja altres estructures d'alçària superior a la del mateix focus menys dos metres, que produïsquen un apantallament que dificulte la dispersió i justifique tècnicament la influència de l'efecte down-wash (turbulència o rebuf).  
b) Els mesuraments s'han de fer en condicions normals de funcionament de les instal·lacions, registrant els paràmetres que les determinen, i han de cobrir totes les tipologies o grups de productes diferents que es fabriquen en cada instal·lació.  
c) Les concentracions mesurades han d'estar referides sempre a condicions normals de pressió i temperatura (101,3 kPa i 273,16 K)), per als gasos de combustió en base seca i un contingut d'oxigen del 15% de O2.  
1.3. Control de l'emissió de partícules per fonts difuses  
1.3.1. Cabines de pintura  
Es considera que les cabines de pintura poden emetre una mínima proporció de contaminants que escapen a l'extracció per les xemeneies.   
Els nivells d'immissió de compostos orgànics volàtils no han de sobrepassar la trentena part dels límits ambientals d'exposició professional per als agents químics publicats més recentment per l'Institut Nacional de Seguretat i Higiene en el Treball.  
1.3.2. Arques de recuita  
Les arques de recuita no disposen de xemeneies, i poden considerar-se emissions difuses, ja que s'hi generen gasos de combustió a partir de cremadors de gas natural.  
En el cas que aquests focus no es canalitzen a l'exterior, la nau haurà d'estar perfectament ventilada a fi que complisquen el que disposa el Reial decret 486/1997, de 14 d'abril, pel qual s'estableixen les disposicions mínimes de seguretat i salut en els llocs de treball.  
2. Soroll  
Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior, cal complir el que estableixen la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es fixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
En particular, els límits sonors que estableix la Llei 7/2002 per a zones d'ús industrial són:  
  
Almenys cada cinc anys, caldrà fer una auditoria acústica a fi de comprovar que no se superen els nivells sonors en els punts on se situa el receptor més pròxim, és a dir, al perímetre de la instal·lació, per a la qual cosa s'ha de mesurar el nivell de soroll en un nombre de punts representatius del perímetre, tant amb l'activitat en funcionament com parada (nivell de fons). Aquesta auditoria l'ha de fer una entitat col·laboradora en matèria de contaminació acústica, d'acord amb el Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i se'n crea i regula el registre.   
El titular ha de disposar del llibre de control, que ha d'estar constituït pels certificats dels resultats obtinguts de les auditories acústiques i els corresponents informes complets.  
3. Abocaments  
3.1. Aigües residuals industrials  
Procedeixen de la utilització d'aigua, en circuit tancat, per al refredament dels motles durant el procés d'introducció del vidre fos en els motles per a fabricar les peces. S'emmagatzemen en unes tines i s'aboquen al clavegueram municipal de manera estacional (setmanalment).  
Han de complir les condicions que estableix l'Ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram de l'Ajuntament d'Aielo de Malferit.  
El titular de l'activitat està obligat a fer el manteniment adequat tant de les tines com de les fosses on s'ubiquen, i que contenen aigües residuals industrials, de manera que en quede assegurada la impermeabilitat i l'estanquitat al llarg del temps.  
3.2. Aigües sanitàries i pluvials  
Les aigües sanitàries procedeixen de l'ús sanitari als lavabos i vestidors de l'empresa i del consum humà dels treballadors. Desguassen a la xarxa de clavegueram municipal.   
En el termini de tres mesos, l'empresa ha de fer noves anàlisis que acrediten el compliment dels límits que estableix l'ordenança municipal d'abocaments al clavegueram de l'Ajuntament d'Aielo de Malferit per al paràmetre de fòsfor total.  
Les aigües pluvials estan connectades a la xarxa de clavegueram municipal.  
L'empresa disposa del certificat de l'Ajuntament d'Aielo de Malferit de connexió dels abocaments d'aigües residuals i pluvials al clavegueram públic de data 17 de juny de 2008.  
El titular ha de mantenir tots els abocaments de les aigües residuals industrials i domèstiques generats per l'activitat connectats a la xarxa de clavegueram, sense que hi haja cap sistema de desguàs capaç de generar un abocament directe o indirecte al domini públic hidràulic.  
El titular de l'activitat està obligat a portar el manteniment adequat de les basses, depòsits o tines d'acumulació de les aigües residuals de manera que en quede assegurada la impermeabilitat i l'estanquitat al llarg del temps.  
La línia o línies d'aigua de l'activitat susceptibles de generar abocaments d'aigües residuals no han de disposar de cap sistema de desguàs capaç de generar un abocament continu o discontinu, ni directe ni indirecte, al domini públic hidràulic.  
Les instal·lacions s'han de mantenir netes, lliures de qualsevol tipus de residus, en particular de restes de greixos i olis, i sense aplecs a la intempèrie, de manera que no es puga produir la contaminació de les aigües pluvials, les quals han de ser recollides i eliminades per sistemes que asseguren la inalterabilitat de les seues característiques qualitatives i la innocuïtat del seu abocament al domini públic hidràulic, si escau.  
D'acord amb l'article 100 del Text refós de la llei d'aigües (Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol), queda prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es dispose de l'autorització administrativa prèvia.  
D'acord amb el que disposa l'article 30 i la disposició final primera de la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, el marc competencial establit amb aquesta autorització ambiental integrada no altera les competències que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer té atribuïdes en relació amb el control, la inspecció i la vigilància del domini públic hidràulic, ni en particular la potestat sancionadora.  
4. Protecció del sòl i de les aigües subterrànies  
Queda prohibit l'abocament a qualsevol llit, sòl o subsòl que puga deteriorar la qualitat de les aigües, sense tenir l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
No es podran fer pous, rases, galeries o qualsevol altre dispositiu destinat a facilitar l'absorció de les aigües residuals pel terreny.  
Caldrà ajustar-se al que disposa el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
En aquest sentit, l'empresa ha presentat els informes preliminars de situació del sòl que requereix l'article 3.1 del Reial decret 9/2005, tant per a l'activitat de fabricació de vidre buit com per a l'activitat de decoració d'articles de vidre, sense perjudici que posteriorment es puguen requerir al titular de l'activitat informes complementaris o periòdics més detallats, tal com preveuen els punts 3 i 4 de l'article 3 de l'esmentat reial decret.  
Així mateix, el titular de l'activitat està obligat a complir el que disposa el punt 5 de l'article 3 del Reial decret 9/2005, en el cas que a l'emplaçament s'exercisca una activitat diferent de l'actual o canvie l'ús del sòl, i també el que estableix l'article 8 del mateix reial decret, referit a la publicitat registral.  
Pel que fa als depòsits subterranis existents, atés que la seua instal·lació data de 1985, caldrà ajustar-se al que disposa el Reial decret 1523/1999, d'1 d'octubre, pel qual es modifica el Reglament d'instal·lacions petrolíferes (BOE de 23.10.1999) respecte a les revisions i inspeccions periòdiques requerides.  
5. Residus  
5.1. Producció de residus  
L'activitat està subjecta als requisits que estableixen la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus; la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, i el Reial decret 833/1988, de 20 de juliol, sobre el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, modificat pel Reial decret 952/1997.  
S'autoritza la producció dels residus perillosos següents, sempre que la seua capacitat de generació anual siga de l'ordre de magnitud que es detalla a continuació i la capacitat de producció del centre productiu detallat en l'annex I siga aproximadament de 8.760 tones anuals de vidre buit.  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \*   
  
Aquest centre productiu està inscrit en el Registre de Productors de Residus Perillosos de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que estableix l'article 42 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre.  
En el termini de tres mesos cal presentar l'original o una còpia compulsada dels documents d'acceptació dels residus següents: vidre residual pintat, cartó, plàstic, ferralla i elements refractaris residuals.  
Els residus perillosos i els no perillosos s'han d'entregar a gestors que disposen de la corresponent autorització administrativa per a gestionar-los.  
D'acord amb la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, està prohibida la mescla o dilució de residus que en dificulte la gestió.   
Abans de lliurar-los al gestor autoritzat, els residus perillosos han de ser emmagatzemats, envasats i etiquetats tenint en compte les especificacions que estableixen els articles 13, 14 i 15 del Reial decret 833/1988.  
Els residus es podran emmagatzemar durant un període igual o inferior a sis mesos, en el cas que siguen perillosos, i en el cas de residus no perillosos es podran emmagatzemar durant un període d'un any, quan la destinació final siga l'eliminació, i de dos anys, quan la destinació final siga la valorització, i una vegada transcorregut aquest període hauran de ser entregats a un gestor autoritzat. Aquest emmagatzematge temporal de residus perillosos s'ha de fer segregat per tipus de residus, ha d'estar convenientment senyalitzat i ha de fer-se en un lloc cobert, amb sòl impermeable i sistemes de recollida de vessaments accidentals, com ara una arqueta cega no connectada a la xarxa de clavegueram i safates de recollida. Així mateix, la zona d'emmagatzematge ha d'estar inclosa en el sistema general de protecció contra incendis de la indústria i haurà de reduir al mínim possible la dispersió de zones d'emmagatzematge de residus perillosos dins de l'empresa.  
Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments, cal disposar de cubetes o recipients de recollida de possibles vessaments, que han de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la més gran d'ambdues quantitats). Les cubetes han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals, en cas de vessament, implique un augment de la perillositat o en dificulte la gestió.  
Per a la recollida de possibles fugues o vessaments accidentals de líquids, tant de residus com de matèries primeres, cal disposar de material absorbent no inflamable en quantitat suficient per a aquesta finalitat. L'absorbent, una vegada contaminat, s'ha de gestionar com a residu perillós o no perillós, segons corresponga.  
L'envasament i l'etiquetatge dels residus s'ha de fer d'acord amb el que estableixen els articles 13 i 14 del Reial decret 833/1988, Reglament de residus tòxics i perillosos. Així mateix, cal disposar d'un registre on conste la quantitat, la naturalesa, la identificació, l'origen i la data de generació i l'entrega a un gestor autoritzat, així com el número de document de control i seguiment utilitzat, si escau, i el gestor a qui s'entrega el residu.  
Cada quatre anys s'ha d'elaborar un pla de prevenció i reducció de residus perillosos que s'ha de presentar en la Direcció General per al Canvi Climàtic. El pla de prevenció i reducció de residus, d'acord amb l'article 45 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, ha d'incloure com a mínim les previsions relatives als objectius de reducció i valorització de residus, amb indicació de la quantificació, les mesures previstes per a aconseguir-los i el sistema d'avaluació i control de consecució dels objectius.  
Anualment s'ha de formalitzar la declaració anual de productor de residus perillosos, que s'ha de remetre a la Direcció General per al Canvi Climàtic abans de l'1 de març de cada any, d'acord amb el model que estableix l'annex III del Reial decret 833/1988.  
Qualsevol modificació relacionada amb la producció de residus perillosos que implique un canvi en la caracterització, producció de nous residus o canvis significatius en les quantitats habituals generades que puga alterar el que estableixen aquestes condicions ha de ser comunicada.  
Atesa la condició d'envasador, l'empresa ha de complir les autoritzacions i la resta de requisits que estableix la legislació vigent en matèria d'envasos i residus d'envasos, i de manera especial el que estableixen la Llei 11/1997, d'envasos i residus d'envasos, i el Reial decret 782/1998, de 30 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament per al desplegament i execució de l'esmentada llei.  
5.2. Gestió de residus  
S'autoritza Vidrios San Miguel, Cooperativa Valenciana, a realitzar l'operació de valorització R5 (reciclatge o recuperació d'altres matèries inorgàniques) del següent residu no perillós generat en el procés productiu, sempre que la seua capacitat de tractament anual siga de l'ordre de magnitud que es detalla a continuació:  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \*  
  
El centre productiu està inscrit en el Registre General de Gestors Autoritzats de Residus de la Comunitat Valenciana.  
Pel que fa a l'activitat de gestió de residus no perillosos, l'empresa ha de portar un registre documental on figuren la quantitat, la naturalesa, l'origen, la destinació, la freqüència d'arreplega i el mitjà de transport dels residus.  
Així mateix, ha de formalitzar la memòria anual com a gestor de residus no perillosos, la qual s'ha de remetre a la Direcció General per al Canvi Climàtic abans de l'1 de març de cada any. En aquesta memòria s'ha d'especificar l'origen i la quantitat dels residus gestionats, les característiques de l'emmagatzematge prèviament a la gestió, la quantitat i la naturalesa dels residus resultants del procés, com també les incidències rellevants que s'han pogut produir, tot això relatiu a l'any objecte de la declaració.  
6. Mesures que cal adoptar en situacions diferents de les normals que puguen afectar el medi ambient  
S'han de prendre totes les mesures necessàries perquè quede garantida la protecció del medi ambient i la salut de les persones davant de qualsevol situació fora de la normalitat pel que fa al funcionament de les instal·lacions.  
Si, tot i amb això, es produeix algun incident en les instal·lacions que comporte un funcionament anòmal i en pot resultar l'incompliment dels límits imposats, s'ha de comunicar immediatament aquesta situació a l'Ajuntament i a la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Una vegada produïda la situació d'emergència, la mercantil ha d'utilitzar tots els mitjans al seu abast per a reduir al màxim els efectes sobre el medi ambient.  
En el termini màxim de set dies després de l'incident, la mercantil haurà de remetre a l'Ajuntament i a la Direcció General per al Canvi Climàtic un informe detallat en el qual, a més de les dades identificatives, han de figurar les següents:  
Les causes de l'incident.  
L'hora en què es va produir i la durada.  
Les característiques de l'emissió o abocament.  
Les mesures correctores adoptades.  
L'hora i la forma en què es va comunicar el succés.   
En relació amb el possible dany ambiental ocasionat per l'activitat, caldrà aplicar la Llei 26/2007, de 23 d'octubre, de responsabilitat mediambiental, en l'àmbit d'aplicació de la qual s'inclouen les activitats subjectes a autorització ambiental integrada. Segons aquesta llei, l'activitat ha de disposar d'una garantia financera que permeta afrontar la responsabilitat ambiental inherent a l'activitat, en les modalitats previstes d'assegurança, aval o reserva tècnica, i amb les possibles exempcions derivades de la magnitud del dany potencial o de l'adhesió amb caràcter permanent i continuat, bé al sistema comunitari de gestió i auditoria ambientals (EMAS), bé al sistema de gestió ambiental UNE-EN ISO 14651: 1996.  
Així mateix, quan es determine el cessament d'alguna de les unitats, caldrà desmantellar les instal·lacions, d'acord amb la normativa vigent, de manera que el terreny quede en les mateixes condicions que abans d'iniciar l'activitat esmentada i no es produïsca cap dany sobre el sòl i el seu entorn.  
7. Declaració d'impacte ambiental  
S'han de complir les condicions imposades per la declaració d'impacte ambiental emesa per la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge sobre el projecte objecte d'aquesta autorització, en data 11 d'abril de 2008.  
8. Altres condicions  
Cal ajustar-se al que disposa el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi; el Decret 173/2000, de 5 de desembre, del Govern Valencià, pel qual s'estableixen les condicions que han de complir els equips de transferència de massa d'aigua en corrent d'aire amb producció d'aerosols, per a la prevenció de la legionel·losi, i l'Ordre conjunta de 22 de febrer de 2001, de les conselleries de Medi Ambient i Sanitat, per la qual s'aprova el protocol de neteja i desinfecció dels equips de transferència de massa d'aigua en corrent d'aire amb producció d'aerosols, per a la prevenció de la legionel·losi.  
Cal complir el que disposen la Llei 11/1997, d'envasos i residus d'envasos, i el Reial decret 782/1998, de 30 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament per al desplegament de l'esmentada llei.  
La indústria i les seues instal·lacions s'han d'ajustar a les condicions indicades en el projecte tècnic i en els seus annexos en els aspectes que no fixa aquesta resolució.  
S'han de complir totes les disposicions aplicables per a garantir la protecció de la salut de les persones.  
En el control inicial s'ha de comprovar que s'han aplicat les mesures que preveu el projecte.  
9. Obligació de subministrament d'informació  
Abans de l'1 de març de cada any s'ha de notificar a la Direcció General per al Canvi Climàtic, d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002, les dades sobre les emissions de la instal·lació relatives a l'any anterior, específicament les que figuren en l'article 3 del Reial decret 508/2007, de 20 d'abril, pel qual es regula el subministrament d'informació sobre emissions del Reglament E-PRTR i de les autoritzacions ambientals integrades.   
Segon  
L'autorització ambiental integrada s'ha de renovar, en els aspectes ambientals, en el termini màxim de huit anys, llevat que abans d'aquest termini es produïsquen modificacions substancials que obliguen a tramitar una nova autorització o que s'incórrega en algun dels supòsits de modificació d'ofici que recull l'article 26 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol.  
La renovació s'ha de sol·licitar amb una antelació mínima de deu mesos abans del venciment del termini de vigència de l'autorització ambiental integrada.  
Tercer  
Abans de posar en marxa l'ampliació, el titular ha d'obtenir l'autorització d'inici de l'activitat per part d'aquesta Conselleria, sense perjudici de l'obtenció de les llicències d'obres que resulten necessàries d'acord amb la normativa municipal.  
En tot cas, el titular disposa d'un termini màxim de tres anys per a presentar a la Direcció General per al Canvi Climàtic la sol·licitud d'autorització d'inici, que ha d'anar acompanyada de la documentació següent:  
Certificat visat del tècnic director de l'execució del projecte, en el qual s'acredite que les instal·lacions i l'activitat s'ajusten al projecte presentat i autoritzat, i a la resta de documentació tècnica presentada.  
Certificats tècnics exigits per les normatives sectorials aplicables segons el tipus d'activitat.  
Informe i certificat emesos per una entitat col·laboradora acreditada per al control integrat de la contaminació segons el Decret 29/2007, de 9 de març, de modificació del Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i se'n crea i regula el registre, en el qual s'acredite el compliment del contingut de l'autorització ambiental integrada.  
Quart  
L'Administració deixarà sense efecte aquesta resolució en el moment que observe qualsevol incompliment de les condicions que s'hi imposen, amb audiència prèvia de l'interessat.  
Cinqué  
El titular de les instal·lacions objecte d'aquesta resolució, a més de les obligacions que amb caràcter general estableix la Llei 16/2002, ha de:  
1. Complir les obligacions de control i subministrament d'informació que preveu la legislació sectorial aplicable i l'autorització ambiental integrada.  
2. Comunicar a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge qualsevol modificació, substancial o no, que es propose fer en la instal·lació, la transmissió de la titularitat o qualsevol incident o accident que puga afectar el medi ambient.  
3. Prestar l'assistència i la col·laboració necessàries a aquells que s'encarreguen de les actuacions de vigilància, inspecció i control.  
Sisé  
En tot el que no especifica aquesta resolució, caldrà ajustar-se a totes i cadascuna de les condicions que estipula la normativa vigent en matèria de residus, abocaments, contaminació atmosfèrica, acústica, impacte ambiental i accidents greus, com també qualsevol altra que puga dictar l'administració en l'exercici de l'activitat en matèria de protecció ambiental.  
Contra aquesta resolució, que no posa fi a la via administrativa, es podrà presentar un recurs d'alçada davant la Secretaria Autonòmica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge en el termini d'un mes des de l'endemà de la recepció d'aquesta notificació, d'acord amb el que disposen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.  
València, 16 de gener de 2009.- El director general per al Canvi Climàtic: Jorge Lamparero Lázaro.  
Annex I  
Descripció del projecte  
L'empresa Vidrios San Miguel, Cooperativa Valenciana du a terme l'activitat de fabricació d'articles de vidre al polígon industrial els Serrans I, s/n, d'Aielo de Malferit (València), i disposa d'una segona nau arrendada, on s'ha instal·lat la secció de pintura, al polígon industrial els Serrans III, s/n, del mateix municipi. Les naus estan separades entre elles uns 270 metres.  
La capacitat màxima de producció estimada és de 8.760 tones anuals.  
La matèria primera utilitzada en el procés és el vidre residual o casc de vidre, subministrat per gestors autoritzats per a la recollida industrial o urbana de residus de vidre.  
També s'utilitza en el procés el vidre que es genera com a minva dels processos de conformació, recuita i envasament de la mateixa fàbrica.   
L'activitat de fabricació i acabament d'articles de vidre consta de dues fases diferenciades. En primer lloc, la fabricació d'articles de vidre, consistent en la fusió del casc de vidre per a fer, posteriorment, la conformació de la massa vítria (en estat fos) i finalment el refredament, i així s'obté la peça desitjada.  
La segona fase és l'acabament dels articles fabricats en la fase anterior, consistent en la pintura de les peces. Una vegada pintades, se'ls col·loquen diversos complements per a l'acabament i s'envasen per a la comercialització.  
A excepció d'algunes peces que són comercialitzades en acabament transparent, sense pintar, la majoria es traslladen fins a la secció de pintura per a l'acabament. Una vegada estan acabats i envasats, tots els articles s'emmagatzemen al magatzem d'expedicions per a comercialitzar-los.  
Quan es rep, el casc triturat s'apila a la zona d'aplec. Les minves de procés que s'hi han de reintroduir, s'arrepleguen en vagonetes distribuïdes pels distints punts de producció i posteriorment es trituren en un molí, i també s'apilen en una zona d'aplec.  
El vidre es deposita en una tremuja que descarrega en una cinta transportadora, i es porta fins a una segona tremuja que abasteix directament el forn de fusió mitjançant una enfornadora.  
El vidre se sotmet a un procés de fusió en un forn de 13 metres quadrats i 35 t/dia de capacitat. Hi ha un altre forn de reserva, de 5 metres quadrats i 10 t/dia, per al cas que es requerisca una producció superior.  
La zona de fusió del forn és una cambra fabricada amb material refractari i sotmesa a escalfament mitjançant cinc cremadors de gas natural-aire. La temperatura és d'aproximadament 8.386-7.415 ºC.  
Damunt del forn s'ha disposat un recuperador de calor metàl·lic per a introduir aire de combustió preescalfat a la zona de fusió per a l'estalvi de combustible.  
Els gasos produïts en el recuperador de la zona de fusió s'emeten a l'atmosfera a través d'una xemeneia.  
Una vegada obtingut el vidre fos, s'afina i es condiciona per a obtenir una massa homogènia a la zona de refinació, consistent en una cambra fabricada amb materials refractaris, amb dos cremadors de gas.  
A partir del vidre fos, es conformen els productes acabats a la zona de treball, on hi ha huit línies de producció; segons l'article que s'haja de fabricar, s'utilitzarà una tècnica de conformació diferent: procediment artesanal, semiautomàtic, centrifugació, premsatge i bufament.  
Després de la conformació i la solidificació, les peces es condueixen fins a la zona de tremp. Les peces es depositen, per al tremp, en quatre arques de recuita. El control de la temperatura es fa per mitjà de cremadors de gas i injecció d'aire, disposats al llarg del túnel que conforma cada arca.  
Al final de les cintes de tremp es verifica que no hi ha peces defectuoses, les quals es depositen en les vagonetes que les traslladen fins a la zona de trituració.  
Les peces fabricades es depositen en safates de cartó que es van apilant sobre palets de fusta i es traslladen a la zona d'emmagatzematge o fins a la secció de pintura.  
La decoració consisteix en un procés de pintura per aerografia, operació duta a terme en la secció de pintura de l'altra nau.  
La pintura que s'utilitza es prepara prèviament a partir d'una mescla de vernís i tint o pasta tenyida, en base dissolvent. Després de l'aplicació, l'assecatge provoca l'evaporació del dissolvent.  
Hi ha tres línies de pintura. Les cabines de pintura disposen del corresponent sistema d'extracció de compostos orgànics volàtils, mentre que la pintura no adherida s'arreplega sobre uns filtres de cartó. Els aerògrafs, envasos i utensilis emprats es netegen amb un dissolvent orgànic que s'arreplega per a recuperar-lo mitjançant una recuperadora de dissolvents.  
Hi ha un taller per a la reparació, la rectificació, el desgreixatge i la posada al punt d'utensilis i ferramentes emprades per a la conformació (boles, suports, etc.) i el manteniment i la reparació de la resta d'equips i maquinària.  
L'aigua consumida procedeix de la xarxa municipal d'abastiment.  
Es produeixen emissions atmosfèriques de naturalesa gasosa, a través de les dues xemeneies dels forns de fusió, procedents de la combustió del gas natural. A més a més, s'alliberen compostos orgànics volàtils en la secció de pintura del vidre. A les instal·lacions hi ha tres focus difusos i sis xemeneies que emeten a l'atmosfera compostos orgànics volàtils.  
Els residus no perillosos que genera l'activitat estan constituïts per ferralla, residus domèstics i assimilables, vidres blancs i pintats procedents dels rebutjos del procés, com també restes d'envasos i embalatges.   
Els fragments de vidre i peces defectuoses es trituren i es reutilitzen com a matèria primera, i es reintrodueixen en el procés.  
Els residus perillosos es produeixen principalment en la secció de pintura i al taller. Els primers s'emmagatzemen en una zona situada al taller de manteniment. Els segons s'emmagatzemen en una zona en recinte tancat i cobert, habilitat al sud de la nau de pintura.  
L'empresa està inscrita en el Registre de Petits Productors de Residus Perillosos de la Comunitat Valenciana des del 15 de desembre de 2005 amb el número 46/13153.  
Les aigües sanitàries i d'origen pluvial desguassen al col·lector municipal.  
L'abocament industrial correspon a l'aigua que s'utilitza en el circuit per al refredament dels motles, la qual és abocada al clavegueram periòdicament.