Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6816, del 11-07-2012 (2012/6544)

RESOLUCIÓ de 17 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Alpuente, Utiel, Sagunt, Cocentaina, Rossell. Expedient número 42/5203 CQL i altres.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6816

Data del DOGV
:   11-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6544


Data del document
:   17-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Alpuente
    * Utiel
    * Cocentaina
    * Sagunt
    * Rossell
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 17 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Alpuente, Utiel, Sagunt, Cocentaina, Rossell. Expedient número 42/3194 TBW i altres. [2012/6544]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 42/8061 GOG, 212/7596 OIZ,296/7768 QLP, 297/8282 IVQ, 68/0963 KVV.  
  
València, 17 de maig de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 42/0249-ROG.  
Títol: explotació porcina d'enceball.  
Promotor: Moisés Martínez López.  
Autoritat substantiva: Servici i Control Integrat de la Contaminació.  
Localització: partida del Pla, polígon 23, parcel·la 337, terme municipal d'Alpuente (València).  
Descripció del projecte.  
Actualment l'explotació disposa d'una nau d'enceball per a 1.500 places, un llatzeret adossat a la nau, un local tècnic adossat a la façana oposada de la nau, depòsit d'aigua i dos sitges per a l'emmagatzematge de pinso. Esta construcció té llicència d'activitat concedida amb data 8 de febrer de 2001. Es pretén ampliar amb la construcció d'una segona nau amb una capacitat per a 1.500 places amb llatzeret adossat i un nou magatzem.   
Per la qual cosa la capacitat de l'explotació, després de l'ampliació, serà de 3.000 places d'enceball de 18 a 100 kg (360 UGM, aproximadament).   
El volum anual de purins estimat per al total de l'explotació serà de 6.450 m³. Els purins s'emmagatzemen en les fosses interiors de cada nau. En la nova nau d'enceball la fossa interior d'emmagatzematge es construirà de parets amb blocs de formigó prefabricat i acabat amb esquerdejat de morter de ciment i lluït fi. La solera de les naus serà de formigó en massa de 10 cm de grossària. La capacitat d'emmagatzematge serà de 1.204 m³ per la qual cosa es podran emmagatzemar els purins per un temps superior a tres mesos. S'indica que durant l'emmagatzematge s'aplicarà un tractament amb un complex bacterià enzimàtic per a millorar les característiques dels purins.   
Actualment es disposa d'una superfície agrícola de 71,2137 ha per a la distribució dels purins. Per a l'ampliació proposada es presenten 57,923 ha addicionals. S'ha presentat un estudi per al càlcul de les dosis d'aplicació en camp en funció de les necessitats dels cultius, la climatologia i les característiques del terreny.   
Els cadàvers que es generen en l'explotació són retirats per un gestor autoritzat. Les aigües fecals seran desviades a la fossa de purins.  
  
El proveïment d'aigua es realitza a través de la xarxa municipal. En l'explotació es disposa d'un depòsit per al seu emmagatzematge. En el projecte s'indica que el consum d'aigua anual en l'actualitat és de 1.961 m³. Del total, un cinc per cent és utilitzat per a la neteja dels locals. Es disposa d'un grup electrogen per al proveïment d'energia elèctrica i estufes de butà per a la calefacció de les naus.   
Segons l'estudi d'impacte ambiental la distància al nucli urbà de Corcolilla és de 2.000 m i al nucli residencial d'El Chopo, de 1.150 m.  
  
Informació pública.  
La informació pública es va realitzar per mitjà de la publicació en el DOCV núm. 5415 amb data 27 de desembre de 2007, sense que es presentaren al·legacions a este.  
Tramitació administrativa.  
Amb data 3 d'agost de 2006, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet una còpia del projecte bàsic i ampliació del projecte pel qual se sol·licita l'informe sobre l'adequació de la documentació. S'obri l'expedient de consulta 200/06-CON.   
Amb data 12 de setembre de 2006, es remet la resposta a la consulta en què se sol·licita l'ampliació de la documentació presentada.   
Còpia de l'estudi d'impacte ambiental del projecte en què s'havia d'incloure:   
L'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.   
L'informe regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que serà avaluat per l'organisme de conca competent.  
Còpia de l'expedient administratiu municipal.  
Amb data 21 de setembre de 2006 es remet una còpia de l'EIA.  
Amb data 28 de febrer de 2007 l'Àrea de Qualitat Ambiental remet una còpia de l'ampliació del projecte bàsic amb data setembre de 2006 i informa sobre el resultat de la informació pública, per la qual se sol·licita la declaració d'impacte ambiental.  
Durant l'estudi de la documentació presentada es determina que, per la ubicació de l'explotació ramadera, una part de la parcel·la 337 està inclosa dins dels terrenys catalogats com a forest d'utilitat pública núm. 40 turó de la Ceja de los Arcos.   
Per la qual cosa, amb data 18 de juliol de 2007, es remet un informe l'Àrea de Qualitat Ambiental en el qual, després de la resolució prèvia de l'expedient d'impacte ambiental, es considera necessària la resolució de l'expedient d'exclusió la superfície de la parcel·la 337 inclosa dins de la forest d'utilitat pública.  
Amb data 14 d'octubre de 2008, es remet des del Servici de Control Integrat de la Contaminació una còpia del Decret 156/2008, de 10 d'octubre, del Consell, pel qual es modifica el Catàleg de Forest d'Utilitat Pública de la província de València, amb l'exclusió de 0,7740 ha del turó de la Ceja de los Arcos i la inclusió en este de 0,4130 ha, i de 0,7001 ha en la muntanya de Las Lomas, número 40 i 41 del catàleg esmentat, respectivament, els dos situats en el terme municipal d'Alpuente i pertanyents al seu ajuntament.  
També s'aporta una còpia de l'informe sobre la prospecció arqueològica i etnològica de la Conselleria de Cultura i Esport.  
Documentació complementària.   
Dins de l'estudi d'impacte ambiental s'adjunta la documentació següent:  
Còpia de l'Agroseguro subscrit per a la capacitat actual de l'explotació.  
Còpia de la llicència d'obertura per a la nau existent amb data 8 de febrer de 2001.   
Certificat de l'alcaldia amb data 26 de setembre de 2006 sobre la connexió a la xarxa d'aigua potable de l'explotació.  
Còpia de la factura del subministrament d'aigua.  
Documents d'acceptació, cèdules i plans cadastrals de les parcel·les a què es destinaran els purins.  
Còpia de l'informe favorable de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació amb data 26 de desembre de 2005.  
Informe de l'alcaldia sobre la compatibilitat urbanística del projecte amb data 27 de setembre de 2006. S'indica que el sòl on s'ubica l'explotació és sòl no urbanitzable comú.  
Còpia de l'estudi arqueològic realitzat.   
Afeccions legals.  
El sòl on s'ubica l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable i qualificat d'ordinari (comú) segons les normes subsidiàries de planejament aprovades definitivament el 27 de setembre de 1990 per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, així com les seues modificacions núm. 7, 8 i 9 (disposició transitòria), vigents en l'actualitat.   
Segons el Decret 156/2008, de 10 d'octubre, del Consell, pel qual es modifica el Catàleg de Forest d'Utilitat Pública de la província de València, amb l'exclusió de 0,7740 ha del turó de la Ceja de los Arcos i la inclusió en este de 0,4130 ha, i de 0,7001 ha en la muntanya Las Lomas, número 40 i 41 del catàleg esmentat, respectivament, els dos situats en el terme municipal d'Alpuente i pertanyents al seu ajuntament, s'ha procedit a l'exclusió del turó de la Ceja de los Arcos de la part de la parcel·la 337 on es pretén la construcció de la nova nau d'enceball.  
  
El municipi d'Alpuente no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Donada la ubicació de l'explotació porcina, s'hauran de complir les especificacions establides en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.   
  
Consideracions ambientals  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una descripció general del medi biòtic i abiòtic de l'entorn on s'exercirà l'activitat, i es descriuen posteriorment els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els qual s'inclou: geologia, clima, vegetació, fauna, hidrologia i paisatge.   
L'explotació se situa en una zona agrícola dedicada majoritàriament al cultiu de secà, de cereal, vinya i ametler. Per les seues característiques, la capacitat d'ús agrícola és moderada (classe C). Existixen també zones forestals compostes per vegetació arbustiva i herbàcia. La fisiografia de la zona està valorada com a fortament ondulada i existix un pendent descendent en la direcció nord sud. Les parcel·les en esta zona estan abancalades.  
La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers està valorada com a baixa en la parcel·la on s'ubicaran la nova construcció. Hi ha un llit en la zona denominat en la cartografia com a barranc del Reguero però, donada la distància a què està i si l'activitat s'exercix d'acord amb allò que s'ha indicat en l'EIA, es considera que no estarà afectat.   
  
Entre les mesures arreplegades en l'estudi d'impacte ambiental s'inclou:  
- Efectuar la neteja periòdica de les naus.  
- Retirar diàriament les baixes que es produïsquen en l'explotació.  
- Transportar els purins per mitjà de vehicle apropiat, i evitar-ne pèrdues durant el trajecte. Així mateix, s'efectuarà la neteja periòdica dels vehicles utilitzats per al transport dels purins.   
- Assegurar la correcta ventilació de l'explotació.  
- Construir un drenatge perimetral al llarg dels límits de la parcel·la per a impedir que es produïsca l'entrada d'aigua d'escolament a la parcel·la.   
- Efectuar periòdicament, campanyes de desratització i desinfecció periòdiques.   
- Retirar tots els residus que es produïsquen d'acord amb les seues característiques i amb el que establix la legislació vigent en la matèria.   
- Disposar de tanca perimetral de l'explotació per mitjà de malla galvanitzada, gual sanitari de formigó i llatzeret per als animals malalts.   
Quant a la distribució dels purins en les parcel·les agrícoles es proposen una sèrie de mesures protectores. S'indica a este respecte:  
- No escampar purins en llits públics, perímetres de protecció de les captacions de proveïment urbà i a les proximitats de brolladors.  
  
- Aplicar els purins quan les condicions dels sòls de les parcel·les i les condicions climatològiques així ho aconsellen.   
- Efectuar l'abonat de manera que no s'apliquen dosis superiors a les indicades, amb l'objecte d'evitar la contaminació del sòl, i conseqüentment, la disminució de la productivitat dels cultius.  
- No aplicar purins en zones en què el nivell friàtic siga inferior a 15 metres de profunditat, o afloren materials permeables per fisuració o karstificació.  
Esta última mesura es considera adequada però de difícil aplicació pràctica, ja que suposa que l'agricultor ha de disposar d'estudis hidrogeològics previs del terreny.  
Quant al programa de vigilància ambiental, no s'ha realitzat un desenrotllament d'este; s'indicarà únicament que consistirà en un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I apartat 1.h.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tant, basant-se en tot el que s'ha exposat anteriorment i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la legalització de l'explotació porcina, situada al polígon 23, parcel·la 337, en el terme municipal d'Alpuente (València) promoguda per Moisés Martínez López. Sempre que es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establides a continuació:   
1. S'haurà de presentar l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
2. La distribució dels purins com a fertilitzant només es podrà realitzar sobre superfície agrícola, en règim d'explotació. En la distribució sobre el terreny es respectaran les distàncies respecte a nuclis urbans, altres explotacions ramaderes i els cursos d'aigua, que s'indiquen en el Reial Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'establixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
3. La resta dels residus que es generen en l'explotació hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i s'acumularan en contenidors homologats a l'efecte i retirats per gestor autoritzat.  
4. Es comunicarà qualsevol variació que es produïsca en el destí i tractament dels residus.  
5. L'explotació disposarà d'un apantallament vegetal. Este haurà d'estar constituït per espècies autòctones que hauran de triar-se en funció de la seua alçària i frondositat. Es plantaran preferiblement en grups en compte de fileres.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessats que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 23 d'octubre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica  
Expedient: 212/1260 SHC.  
Títol: modificació puntual núm. 8 del PGOU d'Utiel (canvi d'ús en SNU).  
Promotor: Ajuntament d'Utiel.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Localització: La Rampina de Estenas, Casa Costa i Los Jorges (Utiel).  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte   
La modificació puntual núm. 8 del PGOU del terme municipal d'Utiel consistix en la modificació de la qualificació de determinades zones de sòl no urbanitzable, qualificades actualment com a zona XV «protecció forestal», per a qualificar-les com a zona XIII «agrícola» i zona XIV «ramadera forestal».  
Amb esta modificació passarien a ser aplicat els paràmetres exigits tant en els punts 7.4.1, 7.4..2 i 7.4.3 d'aplicació en tot el sòl no urbanitzable, com en els punts 7.4.4 del PGOU d'Utiel referit a la zona XIII «agrícola» i 7.4.5 referit a la zona XIV «ramadera forestal», en substitució, a través d'esta modificació, dels que s'apliquen actualment (punt 7.4.6 referits a la zona XV, protecció forestal), així com els que corresponga en aplicació de la Llei 10/04, de 9 de desembre, de la Generalitat, de Sòl No Urbanitzable.  
La justificació de la present modificació es basa en l'ús que històricament i tradicionalment ha tingut el sòl esmentat, sense haver-se modificat, en cap moment, des de l'aprovació del PGOU d'Utiel. L'ús actual de les zones esmentades, que coincidix amb el tradicional i històric, és l'ús agrícola en La Rampina de Estenas i Los Jorges i d'ús ramader, principalment, en Casa Costa i forestal d'intensitat mitjana en menor grau.  
No obstant això, segons el projecte presentat, este ús no està en relació ni amb la seua qualificació actual (zona XV, protecció forestal), ni amb la descripció que en el PGOU es realitza dels terrenys inclosos en la zona XV, protecció forestal, encara que en la zona denominada La Rampina de Estenas i Los Jorges sí que correspon a la descripció que el PGOU d'Utiel realitza en SNU qualificat com a zona XIII, agrícola i, en la zona denominada Casa Costa.  
La modificació proposada suposa un retall de superfície respecte al sòl no urbanitzable amb protecció forestal del planejament vigent de 3.264,412 m² (perquè el sòl mencionat passaria de 83.072,152 m² a 79.807,740 m²).  
Localització  
Les zones objecte de la modificació són les següents:  
- La Rampina de Estenas, amb una superfície de 2.232.676 m².  
- Casa Costa, amb una superfície de 684.597 m².  
- Los Jorges, amb una superfície de 347.139 m².  
Tramitació administrativa.  
Amb data 11 d'octubre de 2.007, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori de València, va remetre el present expedient, incloent-s'hi el corresponent estudi d'impacte ambiental, el projecte de modificació puntual núm. 8 i l'expedient administratiu municipal; i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació ambiental.  
1. Informació pública  
Segons el certificat de l'Ajuntament d'Utiel de 23 de maig de 2007, la documentació íntegra de la modificació puntual es va sotmetre a informació pública, per mitjà de la seua publicació en el DOGV núm. 5446, de 8 de febrer de 2007, i, en el periòdic El Mundo de 10 de febrer de 2007, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
Posteriorment, el Ple de l'Ajuntament, en sessió d'11 d'abril de 2007, va aprovar provisionalment la modificació puntual núm. 8 del PGOU del municipi d'Utiel sobre canvi de qualificació de zona forestal (zona XV) a zona agrícola (zona XIII9 i ramader-forestal (zona XIV) i, va acordar la remissió de l'expedient a l'administració autonòmica.  
  
Així mateix, l'Ajuntament Ple, en sessió de Junta de Govern Local de 26 d'abril de 2007, va acordar aprovar els estudis d'impacte ambiental corresponents a les modificacions següents: modificació puntual sobre ocupació en planta de la zona XIV «ramader-forestal» i el corresponent a la modificació puntual sobre canvi de part de la zona XV forestal a zona XIII «agrícola» i zona XIV «ramader-forestal». Així mateix, s'aporta el justificant d'haver realitzat la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental corresponent a la modificació puntual núm. 7 (sobre augment de superfície construïda en planta baixa en la zona XIV, ramader-forestal) i núm. 8 del PGOU (sobre canvi de qualificació de part de la zona forestal, a zona XIII «agrícola» i, zona XIV «ramader-forestal») en el BOP núm. 100 de 28 d'abril de 2007, per un període de 15 dies hàbils, sense que es presentaren al·legacions a este, segons el certificat del secretari de l'Ajuntament.  
  
2. Informes sectorials   
1. Informe del cap de la Secció Forestal, de 20 de novembre de 2007, de caràcter favorable pel que fa a afecció als camins ramaders.  
  
2. Informe del cap de la Secció Forestal de 24 de juliol de 2008, pel qual s'informa favorablement la modificació puntual quant a les zones de La Rampina de Estenas i Casa Costa, però desfavorablement pel que fa a la zona de Los Jorges» per afectar el MUP núm. 95 denominat serra del Negrete, ja que segons el que establix la Llei 3/93, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, els MUP no poden ser destinats a usos no forestals.  
3. Informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de 5 de novembre de 2007, pel qual es conclou que, tenint en compte que la modificació plantejada pretén el canvi de qualificació de sòl forestal a sòl agrícola, dins de la mateixa classificació de sòl no urbanitzable en la zona de La Rampina de Estenas, i, considerant que l'ús agrícola és un dels destins que es pot atorgar al sòl no urbanitzable, s'informa que la qualificació com a sòl agrícola de la zona coneguda com La Rampina de Estenas no haurà de produir afeccions negatives sobre els hàbitats i/o espècies del LIC serra del Negrete.  
  
Afeccions legals.  
Haurà d'atendre's al que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Haurà d'atendre's a la normativa de desplegament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, respecte a la zona denominada de Los Jorges.  
Haurà d'atendre's al que establix la Directiva 92/43/CEE i la Llei 11/94, d'Espais Naturals i Protegits de la Comunitat Valenciana.   
Consideracions ambientals.  
Les consideracions mediambientals que l'estudi d'impacte ambiental ha tingut en compte són, principalment, les següents:  
Risc d'erosió. Segons la cartografia de riscos de la Comunitat Valenciana, per a les zones objecte d'estudi, el risc d'erosió actual és molt baixa-baixa (0-7 t/ha/any), exceptuant les respectives franges laterals de La Rampina i Casa Costa on el risc d'erosió actual és alt, amb una capacitat d'ús del sòl baixa (classe D), per la qual cosa, tenint en compte les característiques de la modificació, pot estimar-se poc significatiu el risc d'aparició de processos erosius.  
Risc de lliscaments. Quant al risc de lliscaments, les zones de La Rampina i Los Jorges no presenten cap risc de lliscament, excepte en dos xicotets punts en La Rampina que tenen un risc mitjà coincidint amb els contraforts de la serra del Negrete. En la zona Casa Costa este risc és sensiblement superior i se situa en el mitjà-baix. Per tant, tenint en compte esta consideració, la valoració sobre l'impacte pot considerar-se com a baixa.   
Hidrologia superficial. La zona objecte d'estudi s'emmarca dins de la conca hidrogràfica del Xúquer, i està constituïda, la xarxa hidrogràfica, pels rius Magre i Madre. Ja que esta és una zona de tipus climàtic semiàrid, s'observa una gran presència de rambles i barrancs que canalitzen les aigües des de la serra de la Bicuerca i la serra del Negrete fins al riu Magre o rambles de menor entitat.  
Vegetació actual. En termes generals, la muntanya posseïx una coberta vegetal l'espècie principal de la qual és el pi blanc (Pinus halepensis), amb alguns exemplars de larici o roig (Pinus pinaster), ginebre comú (Juniperus communis) i, savina (Juniperus phoenicea), espècie protegida actualment. Altres vegades, tant en la serra com en les zones de menor alçària ens trobem amb zones de matoll i carrasca (Quercus ilex), que servixen, totes estes àrees, de refugi, aliment i zona de cria per a espècies cinegètiques i no cinegètiques. Pel que fa a les zones objecte de la modificació, el desenrotllament de la flora i la fauna estan fortament condicionats per l'ús agrícola d'estes. El canvi de qualificació establit per a les tres zones, ja que es tracta d'una regularització de l'ús tradicionalment existent en estes i atés que és un ús compatible amb la conservació de les espècies naturals, no afectarà la conversació de les espècies naturals, vegetals i animals presents en la zona.  
  
Incendis forestals. En l'àrea objecte d'esta modificació no s'han apreciat la concurrència d'incendis forestals.  
Capacitat d'ús del sòl. Les zones objecte d'estudi corresponen a sòls de moderada productivitat, i es classifiquen com a capacitat d'ús C, excepte en la zona de Casa Costa que, aproximadament la meitat de la seua superfície, té una capacitat baixa d'ús (classe D).   
  
Xarxa Natura 2000. L'únic LIC que ocupa el terme municipal d'Utiel és la serra del Negrete, que està dins del LIC la zona denominada La Rampina de Estenas, i es poden dur a terme en la zona LIC les activitats agràries, ramaderes i forestals, per la qual cosa la modificació plantejada és perfectament compatible amb el LIC.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que establix l'apartat 8.a de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
  
2. En l'expedient no s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, ja que segons la documentació de l'expedient administratiu no s'ha realitzat una tramitació conjunta de l'EIA i l'instrument de planejament, tal com establix l'article 20 del Decret 162/90, a més de no haver-se publicat l'anunci de la informació pública de l'estudi d'impacte en el DOCV (es va publicar en el BOP), ni tampoc es va observar el termini legal establit.   
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, basant-se en tot el que s'ha exposat anteriorment i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes mediambientals, la modificació puntual ja que afecta les zones de La Rampina de Estenas i Casa Costa, no s'estima acceptable la modificació, pel que fa a la zona Los Jorges per afectar el MUP núm. 95 denominat serra del Negrete, ja que segons el que establix la Llei 3/93, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, els MUP no poden ser destinats a usos no forestals, i s'hauran d'observar, abans de l'aprovació definitiva de l'instrument de planejament, les condicions següents:  
  
Justificar que el tràmit d'informació pública s'ha realitzat d'acord amb el que establix el Decret 162/90, de 15 d'octubre, de la Generalitat, i que l'aprovació d'este es realitza pel Ple de l'Ajuntament o òrgan competent d'acord amb la legislació urbanística.  
  
  
Segon  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Tercer  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
Quart  
Notificar als interessats que contra la present resolució, ja que és un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
València, 27 d'octubre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 296/7252-PAG.  
Títol: planta de laminació de xapa grossa quart i bovina calent.   
  
Promotor: Brava Steel, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Localització: parcel·la nord del polígon industrial Parc Empresarial Sagunt, al Port de Sagunt, en el terme municipal de Sagunt (València).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte   
Brava Steel, SA, durà a terme la construcció d'una planta de laminació de xapa grossa quart i bobina calent a situar en el terme municipal de Sagunt, província de València, i pretén, d'acord amb la normativa legal vigent, sol·licitar la pertinent autorització ambiental integrada.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
D'acord amb el projecte presentat l'activitat que es desenrotllarà en l'àmbit del sector siderúrgic de la relaminació es pretén ubicar en la parcel·la nord del polígon industrial Parc Empresarial Sagunt al Port de Sagunt, en el terme municipal de Sagunt (València) considerada com a zona de sòl industrial a falta de rebre, per part de l'Ajuntament de Sagunt, el certificat de compatibilitat urbanística de l'activitat. La parcel·la nord té una superfície aproximada de 390.000 m² dels quals 150.000 m² seran ocupats per la planta de laminació, corresponent 71.500 m² a la superfície de les naus i queda la resta per a futures ampliacions.   
  
L'accés principal a la parcel·la s'efectua des de l'AP 7 -fins a la carretera que conduïx al Port de Sagunt CV 309-, el desdoblament de la qual està previst executar en breu.  
Brava Steel, SA, no produïx acer, sinó que la seua actuació és la transformació d'este en forma i propietats metal·lúrgiques per mitjà d'esforços mecànics i tèrmics, i mai dins de l'àmbit químic.  
Per a desenrotllar l'activitat, la planta disposarà de la infraestructura següent:  
- Naus de procés o industrials.  
- Edificis d'oficines generals, administratives i de producció.  
- Edificis elèctrics de distribució.  
- Sales hidràuliques i de compressors.  
- Magatzems i tallers.  
- Púlpits de control.  
- Vestuaris, menjador, lavabos i àrees de descans.  
- Sales de seguretat, control i accés.  
- Laboratori.  
- Feixos tranvasadors aeris i/o galeries de distribució de les instal·lacions.  
El lloc on s'emplaça la indústria està urbanitzat, per la qual cosa hi ha subministrament municipal d'aigua, d'energia elèctrica (centres d'entrega i línies de mitjana tensió), de gas natural, de clavegueram municipal i de xarxa d'aigües pluvials.  
Respecte a l'assegurament de subministrament energètic, cal ressaltar la presència de la planta regasificadora Saggas. Així mateix, s'indica la instal·lació d'una futura planta dessaladora en les proximitats de la seua ubicació.   
El proveïment d'aigua per a la planta prové d'aigua de xarxa. El consum general d'aigua en la planta es realitzarà per a diversos fins: procés, neteja i netejar amb la mànega, oficines, lavabos, refrigeració i zones verdes. Els consums previstos són de 90 m³/h d'aigua industrial i 40 m³/h d'aigües domèstiques.   
L'aigua industrial és tractada en la planta de refrigeració i tractament. En esta planta se situen tant els equips dels circuits de refrigeració, bombes, torres de refredament, etc.; així com els equips propis de tractament com ara filtres, decantadors, agitadors, additivació, etc.  
  
La instal·lació projectada és una planta de producció de 1.000.000 t/any, de les quals s'estima que 750.000 corresponguen a xapa i 250.000 a bobina laminada en calent.  
De forma esquemàtica, el procés productiu consta de les fases següents: recepció i emmagatzematge de les matèries primeres (transport per mitjà de ferrocarril i camió); rectificat de les superfícies; calfament; tren de laminació; operacions d'acabat i emmagatzematge del producte acabat.   
L'empresa s'alimentarà a base d'energia elèctrica amb un consum aproximat de 385.931.958 kwh/any, gas natural 11.800 Nm³/h, oxigen 2.808.000 Nm³/any, nitrogen 1.728.000 Nm³/any, olis 25.000 l/any, aire comprimit 94.899.887 Nm³/any i gasoil que són 2 l/h de gasoil B i 1 l/h de gasoil C.  
Alternatives.  
En l'estudi d'impacte ambiental no es preveuen alternatives tecnològiques al procés existent.  
Afeccions legals.  
El projecte està sotmés a la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental segons el subapartat 2.3 epígraf a) de l'annex I, Instal·lacions per a la transformació de metalls ferrosos: laminació en calent amb una capacitat superior a 20 tones d'acer brut per hora.  
Altres afeccions considerades són:  
Decret 833/75, de 6 de febrer, que desplega la Llei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, exigix en l'article 18, la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Llei 10/1998, de Residus.  
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació de l'annex I segons CNAE, remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de la reglamentació mencionada.  
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals.  
La planta s'ubica en un entorn industrial amb àmplia tradició siderúrgica. Amb caràcter general, estes indústries porten associats elevats consums d'aigua per al procés, energia i genera emissions a l'atmosfera, soroll, abocaments i residus.  
La parcel·la on s'ubicarà l'activitat objecte d'estudi no està afectada per cap figura de protecció mediambiental. No obstant això, cal assenyalar la proximitat de les instal·lacions a la zona humida la Marjal dels Moros, LIC la Marjal dels Moros i ZEPA la Marjal dels Moros. No mostra risc d'inundació segons PATRICOVA i la vulnerabilitat d'aqüífers és mitjana.  
El polígon industrial Parc Empresarial Sagunt té declaració d'impacte ambiental favorable condicionada de 5 de març de 2003, així com la Resolució complementària de 28 de febrer de 2005 en la qual es modifica la condició segona. Les dos van ser publicades en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana amb data 14 de febrer de 2006 (DOCV núm. 5.198).  
Per això, s'haurà de tindre en compte que les condicions establits que siguen aplicables a les indústries que en este s'instal·len seran de compliment obligatori.  
En la DIA s'indica entre altres qüestions:  
- Protecció dels elements patrimonials: manteniment o rehabilitació de les edificacions catalogades l'Alqueria de l'Advocat i l'Alqueria de Sant Marc, i es complixen les proteccions especificades en el catàleg integrant-se en l'ordenació urbana del sector.  
- Activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses: s'evitarà implantar activitats industrials classificades en l'annex I del Decret 54/1990, de 26 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana, en una franja de 250 metres limítrofs al límit amb la Marjal del Moro, en especial les indústries que generen o emmagatzemen substàncies tòxiques o perilloses.  
- Es prohibixen els emmagatzematges subterranis de combustible o substàncies tòxiques i excepció de les estacions de subministrament que preveuran les proteccions necessàries.  
- Normes ambientals d'aplicació als usos o a les activitats; normes ambientals sobre gestió de residus sòlids i la necessitat d'assumir, per part de les empreses la implantació d'ISO 14145 i norma EMAS.  
  
- Després de l'inici previ de les obres, el promotor instal·larà piezòmetres en la zona a urbanitzar, sota la supervisió de tècnics de la Conselleria de Medi Ambient, entre els quals estarà present un tècnic de servici responsable de la gestió de la zona humida, a fi de conéixer els nivells freàtics i qualitat de les aigües abans de l'inici de les obres, i poder efectuar un seguiment continu d'estos.  
- Els períodes i horaris de treball estaran supeditats al que establix la condició 2 de la DIA del Parc Empresarial Sagunt, modificat per la resolució complementària.  
- Espècies vegetals de tipologia mediterrània a introduir en les zones verdes.  
Entre les accions del projecte que poden afectar sobre el medi, s'identifiquen principalment:  
Fase de construcció:  
- Moviment de terres  
- Xarxes subterrànies  
- Creació de zones verds  
- Moviment de vehicles  
- Generació d'aigües residuals degudes al llavat de maquinària i equips  
- Possibles infiltracions i escolaments de substàncies perilloses  
- Olors procedents de l'asfaltat de vials i zones d'aparcament  
  
- Consum d'aigua durant les obres  
- Increment del nivell sonor  
- Impacte paisatgístic  
- Necessitat de mà d'obra  
Fase d'explotació:  
- Consum elevat d'aigua associat al funcionament de la mateixa planta i per al reg de les zones verdes.  
- Possible augment del nivell de soroll per increment de trànsit rodat  
- Possible augment del nivell de soroll pel funcionament de la planta  
- Generació d'aigües residuals  
- Generació de residus  
- Potencial impacte lumínic   
- Consum d'energia  
- Generació de fums procedents de les ximeneres  
- Possibilitats de desenrotllament local i comarca  
- Necessitats de mà d'obra per a manteniment i explotació de les instal·lacions  
- Lixiviació de nutrients i residus fitosanitaris derivades de les operacions de manteniment de les zones verdes  
Fase d'abandó:  
- Demolició de les infraestructures, neteja de la zona i restauració  
  
Les aigües residuals industrials que es poden generar en la planta per l'activitat són les aigües procedents del procés, aigües residuals sanitàries procedents de les oficines, vestidors i menjador i les aigües pluvials. La xarxa d'aigües residuals del procés s'ha dissenyat de manera que s'impedisca l'abocament no autoritzat i accidental de substàncies contaminants al sòl i a les aigües superficials i subterrànies. Dins de les aigües de procés es poden distingir les de contacte i no contacte. En el primer cas es realitzarà un tractament físic (decantació i separació d'olis i greixos) prèviament a l'abocament al col·lector de residuals del polígon. En el segon cas, la qualitat dels abocaments al col·lector, en principi no presentarà problemes ja que es tracta de porgues d'aigua utilitzades en circuits tancats de refrigeració, les exigències de qualitat de la qual són superiors als límits d'abocament. Les aigües sanitàries connecten amb el col·lector del polígon que, al seu torn, connecta amb l'EDAR de Sagunt. Finalment, les primeres pluges s'aboquen a la xarxa de residuals existent en el polígon. La xarxa de residuals del polígon al llarg del seu curs, presenta arquetes que fan la funció de sobreeixidor, de tal manera que cabals superiors als admissibles pel col·lector de residuals, es canalitzen al col·lector de pluvials a través dels sobreeixidors mencionats. A més de les primeres pluges, el col·lector de residuals evacuarà les aigües de porga de la planta de tractament d'aigües.  
Respecte als residus generats en la planta, els residus perillosos seran gestionats a través de gestors autoritzats. Els olis usats que es generen en el funcionament i manteniment de la maquinària, es gestionaran a través de gestors autoritzats. Quant als residus sòlids no perillosos, els envasos no impregnats de substàncies perilloses es gestionaran per gestor autoritzat mentre que els residus sòlids urbans seran depositats en contenidors i arreplegats diàriament pel servici municipal d'arreplega. Els residus d'oficines es classificaran i gestionaran segons legislació vigent. La zona d'emmagatzematge de residus disposa d'una xarxa de canaletes estanques per a disposar d'una contenció eficaç que arreplega qualsevol vessament accidental i el deposita en les trapes de contenció.  
Quant a les emissions de contaminants a l'atmosfera, els forns en què es realitza la combustió de gas natural estan sotmesos a un règim de manteniment preventiu a través de revisions dutes a terme per una empresa especialitzada. Igualment tots els elements de la instal·lació estaran sotmesos a revisions periòdiques realitzant diferents actuacions.  
A fi de minimitzar els efectes de la il·luminació exterior de les instal·lacions sobre les espècies de fauna que puguen trobar-se en l'entorn, i reduir el possible impacte paisatgístic produït per l'enllumenat en horari nocturn, les lluminàries hauran de ser apantallades cap al sòl, a fi d'evitar la dispersió lumínica.  
La producció, per part de la indústria, de sorolls i vibracions, haurà d'ajustar-se al que establix la normativa vigent de contaminació acústica.   
Els emmagatzematges tindran lloc a l'interior i exterior de la planta. La solera de tots els emmagatzematges serà resistent al pes dels slabs i del producte acabat i estarà degudament impermeabilitzada, i dotar-la d'una canaleta perimetral que arreplegue els arrossegaments de partícules, procedint a la seua gestió seguint els procediments de manteniment d'instal·lacions. A més, els residus líquids perillosos s'emmagatzemaran en depòsits i disposaran de safates d'arreplega de vessaments i aixeta d'evacuació. Es disposarà també de material absorbent per a contindre possibles vessaments succeïts en els trasbalsos. L'emmagatzematge de gasoil es realitzarà en depòsits de doble capa sobre safata o cubeta d'arreplega de possibles vessaments.  
En la documentació complementària remesa amb 29 de juliol de 2008 data, s'indica que al llarg de tota la planta de laminació de xapa grossa quart i bobina calenta, s'instal·laran engolidors per a arreplega de possibles abocaments, que es canalitzaran per mitjà de col·lectors soterrats de PVC a la planta de tractament d'aigües que disposarà la nova indústria. En la planta mencionada, les aigües es tractaran garantint els mínims de qualitat exigits, prèviament al seu abocament en el col·lector de residuals del polígon.  
La parcel·la podria quedar delimitada per mitjà d'un talús de terres procedent de l'excavació que impedira l'entrada de vehicles. Se sembraria amb gespa de manera que la barrera visual des dels vials del polígon es compensara amb l'aspecte enjardinat d'esta. S'implantarà una zona verda perimetral amb espècies autòctones de baix manteniment. A més, s'adoptaran una sèrie de mesures d'integració paisatgística.  
  
En la documentació s'indica que el transport de matèria primera podrà tindre lloc per mitjà de ferrocarril el traçat i les característiques del qual es desconeixen. Per això, en el cas de trobar-se inclòs en els supòsits establits que requerixen avaluació d'impacte ambiental, haurà de procedir-se a la tramitació d'esta.  
El programa de vigilància ambiental té l'objecte de controlar la possible afecció mediambiental que la nova instal·lació puga originar en l'entorn.  
Amb l'objecte de conéixer la qualitat ambiental de la zona d'actuació després del començament previ de les obres i explotació del centre es desenrotllaran les actuacions següents:  
- Delimitació del perímetre de l'obra.  
- Control del soroll preoperacional (mesuraments diürns i nocturnes).  
- Protecció del patrimoni historicoartístic i arqueològic (prèviament al moviment de terres).  
Durant la fase de construcció:  
- Delimitació del perímetre de l'obra (verificació mensual).  
- Control del parc de maquinària: s'exigirà el certificat CE que garantisca el funcionament correcte de la maquinària i que es complisquen els terminis legals fixats per la realització de les inspeccions.  
- Residus i excedent de material (control mensual).  
- Protecció de la vegetació: excepcionalment i a juí del supervisor mediambiental pot ser necessari regar la vegetació afectada.  
  
- Protecció de la fauna: inspecció setmanal en l'època reproductiva de les principals espècies i quinzenal la resta del temps, en cas d'identificar-se espècies amb algun grau de protecció. Així mateix, es realitzarà una revisió del calendari d'obres cada dos mesos.  
- Contaminació atmosfèrica: s'incrementarà la humectació en aquelles superfícies polsegoses a fi de reduir al mínim els nivells de pols atmosfèrica.  
- Control dels nivells d'emissió sonora: limitacions en horaris de treballs amb maquinària i circulació de camions.  
- Control d'abocaments produïts en l'obra: per a evitar la contaminació dels sòls, es realitzaran inspeccions mensuals sobre la correcta gestió de combustibles i lubricants, productes químics i dels seus envasos i residus.  
- Protecció hidrològica: control setmanal, en èpoques de pluja, en les obres d'encreuament de séquies i la resta de llits de menor entitat. La resta del temps, revisió mensual.  
- Protecció del patrimoni historicoartístic i arqueològic: revisió mensual.  
- Integració paisatgística.  
- Campanya de neteja.  
Durant la fase d'explotació:  
- Residus: control mensual del tractament i gestió de residus.  
- Control d'emissions atmosfèriques: el centre disposarà dels equips de mesurament i protocols necessaris per a l'adequat seguiment dels paràmetres, condicions i concentracions en massa relacionats amb els diferents processos de la planta.  
- Control dels nivells d'emissió sonora: identificació de la font d'emissió sonora i eliminació d'esta.  
- Control dels paràmetres d'abocament a col·lector: prèviament a l'abocament de les aigües residuals es disposarà d'un sistema de mesurament en continu de terbolesa el qual enviarà un senyal a les oficines de control quan els valors superen el que s'estipula. A més, es realitzaran inspeccions visuals i analítiques diàries d'altres paràmetres com ara olis i greixos i aquells que pel mateix procés es considere adequat. A més es comprovarà la qualitat de les aigües pluvials de forma periòdica de manera que es garantisca la no-contaminació d'estes.  
Tramitació administrativa  
Amb data 21 de maig de 2008, va tindre entrada en este Servici, escrit de l'Àrea de Qualitat Ambiental, pel qual se sol·licita un informe de suficiència documental del projecte i es remetia el corresponent expedient, incloent-hi:  
Projecte tècnic.  
Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
Estudi acústic.  
Posteriorment, amb data 21 d'octubre de 2008, va tindre entrada en este Servici, escrit de l'Àrea de Qualitat, pel qual se sol·licita el tràmit preceptiu d'avaluació d'impacte ambiental del projecte i es remetia nova documentació aportada pel promotor i el certificat d'informació pública amb la indicació que el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació complementària han romàs exposats en el tauler d'edictes de l'Ajuntament i la inserció de l'anunci corresponent en el Diari Oficial de la Generalitat, durant el període de 30 dies des del 13/08/2008 fins al 17/09/2008, sense haver rebut al·legacions respecte d'això.  
Amb data 6 de juny de 2008, es va sol·licitar informe l'Àrea d'Espais Naturals respecte d'això de les possibles afeccions de l'activitat sobre la zona humida rebent resposta el 24 de juliol de 2008.   
Amb data 8 de juliol de 2008, es va sol·licitar informe la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, sense haver rebut resposta fins al moment.  
Informe sectorial rebut:  
- Informe de l'Àrea d'Espais Naturals:  
L'actuació projectada és susceptible de generar repercussions negatives sobre la conservació dels valors naturals de la marjal, en particular a causa de:  
- Efecte barrera: la instal·lació de la central projectada incrementarà la fragmentació de l'ecosistema d'aiguamoll costaner i l'efecte barrera que hui imposa el complex portuarioindustrial del grau de Sagunt.  
- Impacte paisatgístic: a causa de la construcció d'infraestructures que destaquen davant de l'horitzontalitat del pla litoral i el paisatge de la marjal.  
- Emissió de gasos: es tracta d'una externalitat la quantificació i potencials del qual efectes sobre el microclima de l'entorn és de complexa avaluació.  
- Contaminació acústica: la instal·lació de la central generarà un increment dels sorolls.  
- Contaminació lumínica: la presència de les noves estructures projectades generarà un increment de llum en dispersió que pot resultar negatiu per a la capacitat d'acollida de la marjal de colònies d'avifauna aquàtica tant invernant com nidificant.  
- Vies de comunicació: l'activitat prevista pot requerir nous accessos i implicar un increment del trànsit que, sens dubte, incrementarà l'impacte d'este factor sobre la fauna i el desenrotllament de les activitats d'ús públic de l'aiguamoll protegit.  
- Depòsits de combustible o altres elements de risc potencial: la instal·lació prevista incorpora nous elements de risc, especialment considerant la proximitat d'altres instal·lacions industrials.  
Donat el conjunt de processos i impactes potencials, haurien de tindre's en compte, entre altres, la incorporació de les mesures següents:  
  
- Pla de tractament i evacuació d'aigües servides que garantisca la no-afecció al sistema de l'aiguamoll en la conca d'afecció de la qual s'ubica; cal tindre en compte que l'estació depuradora del polígon disposa d'un sobreeixidor que pot generar l'abocament d'aigües residuals directament a la marjal (voltants del Grau Vell).  
- Mesures que garantisquen la inexistència de repercussions de l'activitat sobre el medi físic (especialment qualitat de l'aigua i de l'aire) i la biocenosi de la marjal.  
- Mesures correctores destinades a impedir l'increment de contaminació acústica i lumínica.  
- Finalment, cal assenyalar que en l'àmbit en què es preveu situar la indústria projectada hi ha una edificació de tipologia tradicional i propietat pública denominada l'Alqueria de Sant Marc, la conservació de la qual és incompatible amb l'ocupació prevista, a pesar que la DIA del parc industrial requerix la seua conservació o restauració (la declaració d'impacte ambiental del parc industrial establix, tant en la fase d'urbanització com a funcionament, la protecció dels elements patrimonials: manteniment o rehabilitació de les edificacions catalogades l'Alqueria de l'Advocat i l'Alqueria de Sant Marc, i es complixen les proteccions especificades en el catàleg i s'integren en l'ordenació urbana del sector). Esta previsible pèrdua del patrimoni se suma al cas anàleg que patix l'Alqueria de l'Advocat (també en l'àmbit del Parc Sagunt i als voltants de l'aiguamoll). Per tant, seria desitjable que en un dels dos casos es garantisca la restauració d'un d'estos dos edificis de propietat pública i es destinara a ús públic lligat a la conservació dels valors naturals de l'espai protegit. El que s'informa per al seu coneixement i efectes oportuns».  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu el Grup 4, epígraf d.1 de l'annex I del Reial Decret Llei 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 5 de la Llei 2 1989/, de 3 de març d'Impacte Ambiental atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la llei esmentada.   
L'article 16.2 m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de planta de laminació de xapa grossa quart i bovina calent, promogut per Brava Steel, SA, a ubicar en parcel·la nord del polígon industrial Parc Empresarial Sagunt al Port de Sagunt del terme municipal de Sagunt, província de València, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'Estudi d'Impacte Ambiental, el projecte tècnic, i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents:  
1. Com a mesura per a preservar els valors ambientals corresponents a la zona humida, hauran de tindre's en compte les mesures assenyalades en l'informe emés per l'Àrea d'Espai Naturals, els indicats en les consideracions ambientals de la present declaració, i els que siguen aplicables dels continguts en la declaració d'impacte ambiental del Parc Empresarial Sagunt i la seua resolució complementària (DOGV núm. 5.198, de 14 de febrer de 2006) i l'aplicació i seguiment de la qual serà revisada pels servicis tècnics de zones humides dels Servicis Territorials de la Conselleria de medi ambient.  
  
2. La zona d'emmagatzematges i arreplegues de matèries primeres previs al seu tractament, haurà d'estar dotada de paviment impermeable i proveït d'instal·lacions o sistemes d'arreplega de vessaments que, en cap cas, es connectaran amb la xarxa d'arreplega d'aigües pluvials o presentaran risc d'abocament cap a la xarxa de clavegueram.   
3. Per la quantitat de residus perillosos que l'empresa generarà anualment, s'haurà d'obtindre la preceptiva autorització com a grans productors de residus perillosos.  
4. Durant la fase de construcció i ja que es tracta d'una zona pròxima a la zona humida Marjal dels Moros, haurà d'existir un pla d'emergència per a evitar la contaminació de les aigües que es presentarà previ a l'inici de les obres.  
5. Respecte als elements integrants del patrimoni historicoartístic existent en la parcel·la, haurà d'obtindre's informe favorable de la Direcció General de Patrimoni.  
6. D'acord amb l'establit en la declaració d'impacte ambiental del Parc Empresarial Sagunt, i en relació amb les mesures correctores establides en el seu estudi d'impacte ambiental, s'haurà de procedir al manteniment o rehabilitació de l'Alqueria de Sant Marc.  
7. Si el projecte de la via fèrria de transport estiguera inclòs com un dels supòsits en què és preceptiva l'avaluació d'impacte ambiental, haurà d'efectuar-se el dit tràmit.  
8. L'abocament d'aigües residuals a la xarxa de clavegueram del polígon haurà de complir el que establix l'ordenança municipal d'abocaments de l'Ajuntament de Sagunt.  
9. Haurà de dur-se un registre documentat del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia.  
10. Es presentarà davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic l'informe preliminar de situació del sòl ja que es tracta d'una activitat considerada potencialment contaminant del sòl, en compliment amb l'article 3 del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl.  
11. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
  
València, 27 d'octubre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 297/7783-RUW.  
Títol del projecte: indústria d'estampats i acabats tèxtils.  
Promotor: Serpiscolor, SL.  
Localització: polígon industrial de les Jovades, partida de les Jovades 177, c/ Serelles s/n, Cocentaina (Alacant).  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte.   
Serpiscolor, SL, és una empresa del sector tèxtil, ubicada en el municipi de Cocentaina (Alacant), que es dedica a l'activitat d'estampats i acabats tèxtils, que disposa d'una planta per a això. L'empresa pretén ampliar les seues instal·lacions per a la qual cosa sol·licita la pertinent autorització ambiental integrada, d'acord amb la normativa legal vigent.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
D'acord amb el projecte presentat l'activitat, ja en funcionament des de 1994, s'ubica en el polígon industrial les Jovades, partida de les Jovades 177, en el terme municipal de Cocentaina, província d'Alacant, en una zona IB (industrial adossada o en línia) segons el PGOU de Cocentaina. L'ús que desenrotlla l'empresa sol·licitant és compatible en la dita àrea de repartiment, d'acord amb el certificat emés per l'Ajuntament de Cocentaina de 19 de setembre de 2006.  
La parcel·la on s'emplaça l'empresa té una superfície de 6.946,2 m². La superfície útil total ocupada per la indústria serà de 9.516 m², distribuïts en planta baixa (6.946,2 m²), entre planta (136,9 m²) i planta primera (2.432 m²). El grau d'urbanització de la nau es caracteritza per: sòl interior de la nau de formigó, subministrament elèctric, il·luminació, telèfon, aigua potable, col·lector d'abocaments i gas natural.  
L'empresa disposa de llicència d'obertura des del 20 d'octubre de 1999, i inscrita en el registre d'establiments industrials amb núm. 03/51001. A l'agost de 2006, l'empresa sol·licita novament, llicència municipal per a una ampliació objecte de la present declaració d'impacte ambiental.   
La capacitat de producció anual de la indústria és de 3.275 t/any de teixit acabat. Bàsicament, el procés productiu comença amb la recepció de materials per a l'estampat (productes tèxtils procedents de clients, rotllos de paper per a estampar i productes químics per a l'estampat). Esta recepció es realitza en una altra empresa del grup, limítrofa a les instal·lacions de Serpiscolor, SL, on es produïx la preparació del teixit i des de la qual es transporta ja llest per a ser tractat i estampat. Ja en les instal·lacions de Serpiscolor, s'inicia el pretractament dels teixits a fi de preparar-los per a la seua estampació, separar impureses, millorar la uniformitat i les seues característiques per a rebre els colorants. Després del pretractament, s'executa l'estampació (bé sobre teixits o bé sobre paper) en màquines d'estampar rotatives per contacte del corró d'estampació microperforació. La tinta d'estampació es bomba des de l'envàs fins a l'interior del corró on una rasqueta giratòria estén la tinta per la superfície interior del corró, i es pressiona la tinta a través dels orificis. Cada corró imprimix un color i un motiu. També es pot estampar en estampadora jet, per doll de colorant a través d'un corrent d'aire controlada. La tinta es prepara prèviament en la cuina de colors, i es mescla pasta base i colorants. Una vegada estampat el teixit, si els materials estampats ho requerixen, s'ha de fixar el color en un polimerizador-vaporitzador. Una vegada fixat l'estampat, el teixit passa al rame, on se li aplica l'acabat final que pot ser: transferències, calandratges, estovats i/o aprestos (impregnats hidròfobs, ignífugs o suavitzants). Finalment es llaven i s'assequen els teixits per a eliminar excessos de colorants o productes químics. Una vegada assecats s'embalen i s'expedixen a destí.  
  
  
Serpiscolor, SL, utilitza com a matèries primeres: 3.275 t/any de teixits bruts, 50 t/any de paper per a estampar i 378 t/any de productes químics.  
Els recursos naturals usats són: 19.430 m³/any d'aigua procedent de la xarxa, 81.704 m³/any d'aigua procedent de pou que l'empresa declara com a subministrament propi, 2.859,6 MWh/any d'energia elèctrica, 1 m³/any de gasoil i 15.622,23 MWh/any de gas natural. Cal assenyalar que s'ha presentat un certificat de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual es regula l'extracció de 6.990 m³/any d'aigua del pou, amb destinació a ús industrial, ubicat en la partida de les Jovades, parcel·la 1, polígon 31, del terme municipal de Cocentaina (Alacant) i queda, per tant, sense regularitzar la resta d'aigua extreta.  
En el seu procés productiu, l'activitat genera els residus següents: 170,84 t/any de residus sòlids i 73.828 m³/any d'abocaments.  
Serpicolor, SL, declara disposar d'una estació de depuració de les aigües residuals pròpia, a 150 metres de l'empresa, d'ús exclusiu per a tractar les aigües industrials que genera, i abocar les aigües depurades al clavegueram públic.  
Alternatives.  
L'activitat objecte d'estudi és considerada com l'única alternativa viable, tant tècnicament com econòmicament, tenint en compte que no s'han plantejat alternatives sobre aquells aspectes de compliment obligatori legal, i que s'han considerat les propostes a partir de la guia de millors tècniques disponibles del sector tèxtil:  
- L'activitat es desenrotlla en la ubicació actual des de l'inici de la seua activitat i es tracta de l'única ubicació disponible.   
- L'empresa adequa la superfície de les instal·lacions, segons les necessitats productives. Per tal d'esmenar una deficiència de superfície, l'empresa ha arrendat una nau per a dur a terme la preparació del teixit (operació subcontractada a una empresa externa), ubicar el magatzem de matèria primera i de productes químics.  
- El procés és molt variable segons la naturalesa del mateix teixit i l'acabat final desitjat, per la qual cosa les alternatives són les pròpies tècniques utilitzades per a obtindre els distints acabats: blanquejat, estampat sobre blanc, estampat sobre pigmentat, aprestat suavitzat, etc. i la disposició de les millors tècniques disponibles per a cada etapa.  
  
- S'utilitza gas natural davant de combustibles líquids tradicionals.  
  
- Els residus són emmagatzemats, identificats i gestionats d'acord amb la legislació vigent.  
- L'entrega dels residus a un gestor intermedi és l'opció més viable davant dels gestors finals.  
- Les tècniques existents per al tractament de les emissions a l'atmosfera són inviables econòmicament.  
- L'empresa utilitza el tractament biològic per al tractament de les aigües residuals prèviament al seu abocament, i el compliment dels valors límits legals establits en l'ordenança municipal d'abocaments a clavegueram de Cocentaina.  
Tramitació administrativa.  
Amb data 3 de maig de 2007, es va rebre en esta àrea consulta de l'Àrea de Qualitat Ambiental sobre la suficiència documental de l'activitat a autoritzar, responent a esta el 31 de maig de 2007.  
Posteriorment, amb data 17 de desembre de 2007, es va rebre escrit d'esta, pel qual se sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, a instàncies de Serpiscolor, SL, i es remetia el corresponent expedient, incloent-hi:  
Projecte bàsic autorització ambiental integrada (2 toms: I memòria, plans i pressupost; II documentació complementària).  
Estudi d'impacte ambiental.  
El mateix escrit de remissió certifica que el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i l'estudi d'impacte ambiental han sigut sotmesos a informació pública sense que s'hagen produït al·legacions respecte d'això.  
Amb data 2 de juny de 2008, es remet, des del Servici de Control Integrat de la Contaminació de la Direcció General per al Canvi Climàtic, la documentació d'esmena en resposta al requeriment efectuat amb data 26 de març de 2008 per este Servici.  
Afeccions legals.  
L'activitat projectada constituïx un dels supòsits arreplegats en l'annex I, subapartat 7.1 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, i és preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, el control i la gestió de residus s'atribuïxen a la Direcció General de Canvi Climàtic.  
Altres afeccions considerades són:  
- El llavat, neteja i tenyit de peces tèxtils està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener.  
- L'activitat està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, en la Llei 34/2007, de 15 de novembre.   
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i residus d'envasos.  
  
- Queda sotmesa, així mateix, a la legislació en matèria de contaminació acústica i, en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.   
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals.  
La parcel·la on s'ubica l'activitat no està sotmesa a cap figura de protecció encara que es troba a 300 metres del Paisatge Protegit Serpis i a 1.050 metres de la zona d'especial protecció d'aus (ZEPA) la serra de Mariola-el carrascar de la Font Roja, pròxim al PORN de la serra de Mariola. Es tracta d'una zona amb vulnerabilitat i accessibilitat d'aqüífers alta i no hi ha risc d'inundació (PATRICOVA) segons la cartografia de la Generalitat Valenciana.  
Els elements ambientals que poden estar afectats per l'exercici de l'activitat projectada són:  
Contaminació atmosfèrica.  
Generació de residus, tant industrials com no perillosos.  
Transmissió de sorolls i vibracions.  
Consum de recursos naturals.  
Producció d'aigües residuals.  
De l'avaluació qualitativa realitzada a l'activitat s'ha determinat que el consum de recursos, principalment l'aigua i la producció d'abocaments industrials i emissions atmosfèriques són les accions amb major impacte sobre el medi ambient, encara que els impactes que l'activitat pot produir sobre la resta de factors mediambientals es consideren perjudicials i de caràcter moderat, i és necessària l'aplicació de les mesures correctores i preventives.  
Les emissions produïdes per l'empresa són de dos tipus, de combustió o d'extracció de compostos inorgànics. Les mesures existents per a previndre o reduir les emissions esmentades són:  
Tots els focus emissors existents, estan dissenyats d'acord amb el que disposa la normativa legal vigent sobre prevenció de la contaminació, pel que fa a mètodes i sistemes de presa de mostres, així com la posició d'orificis i plataforma d'accés.  
Les instal·lacions de combustió hauran de respectar i no sobrepassar els nivells d'emissió de contaminants a l'atmosfera.  
En el cas en què els fums de combustió sobrepassen els límits establits per als paràmetres contaminants, s'hauran d'aplicar les tècniques i mesures existents que permeten aconseguir els límits mencionats.  
Les analítiques seran realitzades per l'entitat col·laboradora de l'administració amb una periodicitat de cinc anys.  
S'utilitza gas natural, com a combustible menys contaminant.  
Quant als sorolls i a les vibracions, l'activitat es caracteritza per l'existència dels focus emissors de soroll següents:  
- Transformador.  
- Moll de càrrega i descàrrega.  
- Seccions d'estampació i acabats.  
- Circulació del carretó pel carrer entre les distintes seccions.  
  
Amb data 2 de març de 2006, van ser realitzades per entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental, els mesuraments acústics per a complir els valors límits establits per la llei en matèria de contaminació acústica. L'informe de resultats establix que al realitzar els mesuraments, no s'excedien els límits fixats en cap dels punts on es va dur a terme la determinació. En cas de superar els nivells esmentats, s'hauran d'establir les mesures necessàries per a reduir l'impacte acústic mencionat. Com a mesures preventives, els focus de contaminació acústica disposen d'elements d'apantallament acústic.  
Respecte de les aigües residuals de l'activitat procedixen dels processos de prellavat i llavat de teixits i de l'estampació i llavat d'envasos, rasquetes i cilindres d'estampació que es realitza en la cuina de colors. Totes les aigües residuals produïdes en les instal·lacions són canalitzades fins a la xarxa de clavegueram, després del pas previ per una estació d'homogeneïtzació i tractament d'aigües residuals en propietat d'ús exclusiu. Quant a les aigües residuals domèstiques, els abocaments d'origen sanitari són canalitzats fins a la mateixa xarxa d'arreplega d'aigües residuals, i es mesclen amb els abocaments d'origen industrial per a ser conduïts fins a la planta depuradora. Les aigües pluvials precipitades sobre les diferents naus de l'empresa, són arreplegades i canalitzades a través de baixants fins una xarxa d'arreplega de pluvials, que conduïx les aigües fins a la xarxa municipal de clavegueram. Les mesures en relació a les aigües i el sòl són:  
- Tots els efluents industrials han de ser depurats abans de ser conduïts a les instal·lacions municipals de sanejament.  
- Estan totalment prohibits els abocaments directes o indirectes a la xarxa de clavegueram, aigües residuals o qualsevol tipus de residu sòlid, líquid o gasós que, per raons de la seua naturalesa, propietats i quantitats, originen o puguen originar per si mateixos, o per interacció amb altres residus, alguns dels tipus de danys, perills o inconvenients en les instal·lacions de sanejament indicats en l'ordenança municipal.  
  
- L'abocament conjunt d'efluents sanitaris i industrials, haurà de respectar els límits d'abocament establits per l'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram de Cocentaina.  
- L'empresa haurà de disposar del corresponent permís d'abocament concedit per l'Ajuntament de Cocentaina. Serà necessari el compliment, en tot cas, dels paràmetres especificats en el permís d'abocament emés per l'Ajuntament per a qualsevol abocament realitzat a clavegueram.  
- Es presentarà davant de l'entitat de sanejament, declaració de producció d'aigües residuals segons el model MD-301, una vegada cada quatre anys, acompanyada d'un informe d'assaig de tots i cada un dels abocaments declarats.  
-Tots els abocaments accidentals que es puguen produir a l'interior de la nau són conduïts per escolament cap a uns punts ubicats estratègicament per l'empresa, on s'han disposat unes arquetes d'arreplega, des d'on es canalitzen fins a l'estació depuradora per al seu tractament.  
  
- El material utilitzat en la construcció del sòl de la nau i en les distintes conduccions evita la filtració al terreny de qualsevol abocament.  
  
- S'han d'evitar les descàrregues accidentals d'abocaments a la xarxa de clavegueram que infringisquen l'ordenança municipal, i es realitzen les instal·lacions necessàries per a això.  
- Les operacions de càrrega i descàrrega de residus perillosos i de productes químics hauran de realitzar-se en zones degudament impermeabilitzades, de manera que s'impedisca la contaminació del sòl per abocament o vessament accidental.  
- Els envasos que contenen els residus perillosos hauran de tancar adequadament, de manera que s'impedisca qualsevol vessament o abocament durant la seua manipulació.  
- S'haurà de remetre a l'òrgan competent de la Comunitat Autònoma un informe preliminar dels sòls en què s'exercix l'activitat, amb el contingut del annex II del Reial Decret 9/05, de 14 de gener.  
Quant a residus, fem, cartó, residus de fusta (paletes), plàstic i restes de teixits es depositen a l'interior d'un contenidor de 40 m³ ubicat a l'exterior de la nau d'emmagatzematge de matèries primeres i es gestionen a través de gestor extern. Els residus perillosos seran gestionats de forma clara d'acord amb la normativa legal vigent. Les operacions de manteniment en les carretons elevadors i maquinària motriu, són realitzades per una empresa externa subcontractada, mentre que el personal de manteniment de l'empresa realitza les operacions quotidianes de manteniment de la maquinària productiva (pàg. 31 de l'EIA).  
  
Mesures en relació amb la producció de residus:  
- Els envasos i embalatges utilitzats per a l'emmagatzematge dels residus compliran les normes tècniques vigents.  
- No s'han d'utilitzar envasos d'un determinat producte per a residus diferents d'este.  
- L'emmagatzematge es realitzarà en zones reservades que siguen accessibles als vehicles encarregats d'efectuar l'arreplega.  
- El temps d'emmagatzematge no pot excedir els sis mesos per als residus perillosos o els dos anys per als residus no perillosos, excepte autorització especial de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
  
- Es garantirà que el lloc d'emmagatzematge té un sòl impermeable i està a cobert.  
- Es disposarà de material absorbent per a arreplega de xicotets vessaments, en llocs accessibles i pròxims a les zones de producció i emmagatzematge.  
- Les zones d'emmagatzematge de residus perillosos hauran de ser cobertes per a impedir la producció de lixiviats.  
- Serà necessari complir les obligacions relatives a la producció d'oli usat disposades pel Reial Decret 679/2006, de 2 de juny.  
  
- S'entregaran els residus a un gestor autoritzat per l'organisme competent.  
- Formació i sensibilització del personal davant de la problemàtica mediambiental.  
La vigilància ambiental del projecte inclòs en l'estudi d'impacte ambiental consistix en la realització de les següents inspeccions i controls periòdics duts a terme per personal qualificat:  
Realitzar inspeccions periòdiques d'autocontrol, segons la periodicitat i els paràmetres establits per l'Orde de 18 d'octubre de 1976 i el Decret 833/1975.  
Cada un dels focus emissors existents, haurà de disposar del corresponent Llibre Registre d'Activitats Potencialment Contaminants de l'Atmosfera en què es registraran els resultats de les analítiques efectuades.  
Es verificarà periòdicament el bon funcionament dels equips de combustió i d'extracció, per mitjà d'un programa o pla de manteniment.  
S'haurà de realitzar un autocontrol de les emissions acústiques almenys cada cinc anys per a verificar el compliment dels límits establits per llei. En cas de superar els nivells esmentats, s'establiran les mesures necessàries per a reduir l'impacte acústic mencionat.  
Es recomana dur a terme una determinació dels paràmetres d'abocament, almenys, cada 4 anys i sempre que les característiques de l'abocament no hagen sigut modificades durant eixe temps, per a verificar que es complixen els paràmetres de l'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram de Cocentaina.  
Ha d'haver-hi i aplicar-se un pla de manteniment de la planta de depuració, per al correcte control del seu funcionament, i garantir que els paràmetres de l'efluent final estiguen dins dels límits establits.  
  
Serà necessari disposar d'un pla de revisió de les instal·lacions en què es comprove el bon estat dels distints depòsits, envasos i instal·lacions d'emmagatzematge de productes químics i de la planta depuradora, a fi de detectar i impedir la producció de fugues i vessaments accidentals.  
Complir les obligacions documentals i registrals detallades en els reials decrets 952/1997 i 833/1988 relatives a la producció i gestió de residus perillosos.  
Es realitzarà un manteniment preventiu de les instal·lacions i es registrarà un històric d'operacions de manteniment i reparació sobre la distinta maquinària.  
El pla de manteniment preveurà la revisió de les instal·lacions, de la instal·lació elèctrica i dels llums, i es procedirà a la seua neteja en el cas que estes no deixen passar la llum amb claredat.  
S'hauran de realitzar a les instal·lacions d'emmagatzematge de carburants i combustibles líquids, per a consum propi i de subministrament als vehicles, les revisions i les inspeccions periòdiques especificades en la legislació en matèria, amb intenció d'impedir la producció de vessaments originats pel mal estat de les instal·lacions.  
Sol·licitarà, a un organisme de control facultat per a l'aplicació del Reial Decret 1942/1993, de 5 de novembre, la inspecció de les seues instal·lacions, amb la periodicitat establida en el reglament mencionat.  
Realitzar la revisió i recarrega dels equips de protecció contra incendis amb la freqüència establida per la legislació en matèria.  
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Tal com establix l'epígraf d) del grup 5 de l'annex 1 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, les plantes per al tractament previ (operacions com ara el llavat, blanqueig, mercerització) o per al tenyit de fibres o productes tèxtils quan la capacitat de tractament supere les 10 tones diàries, estiguen sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.   
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què se li aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
L'article16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte Indústria d'Estampats i Acabats Tèxtils, promogut per Serpiscolor, SL, a situar a la partida de les Jovades, 177, ctra. Serelles, s/n, en el polígon industrial de les Jovades, del terme municipal de Cocentaina, província d'Alacant, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat, així com de l'apartat segon de la present resolució.  
  
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
  
1. S'haurà de disposar de la preceptiva autorització d'abocament d'aigües residuals a la xarxa municipal de clavegueram, concedida per l'autoritat municipal o, si és el cas, l'entitat de sanejament. Així mateix, es respectaran els límits d'abocament establits per l'ordenança municipal d'abocaments de l'Ajuntament de Cocentaina.  
2. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, s'haurà regularitzar, si és el cas, l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
3. En cap cas es mesclaran les aigües pluvials, en este moment separades de la resta. S'haurà de disposar de la corresponent autorització d'abocament d'aigües pluvials a la xarxa municipal de clavegueram.  
  
4. A fi de garantir l'eficiència dels recursos hídrics, així com per a assegurar la protecció del sòl i els aqüífers, donada la vulnerabilitat alta d'estos, s'haurà de certificar l'estanquitat de la bassa d'aigües existent en la planta.  
5. Es presentarà davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic l'informe preliminar de situació del sòl ja que es tracta d'una activitat considerada potencialment contaminant del sòl, en compliment de l'article 3 del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl.  
6. El programa de vigilància ambiental s'implementarà d'acord amb les condicions establides en la present declaració d'impacte ambiental.  
  
7. S'haurà de dur un registre documentat del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Es notificarà als interessats que contra esta resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; cosa que no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell, de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 27 d'octubre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient 68/1192-WBV.  
Títol: explotació porcina d'enceball.  
Promotor: Ángel Cervera Abella.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Rossell.  
Objecte del projecte: ampliació d'explotació porcina d'enceball.  
Localització: polígon 5, parcel·les 354, del terme municipal de Rossell (Castelló).  
Descripció del projecte.  
La superfície de parcel·la és de 19.331 m². L'explotació disposa d'una nau de 800 m² i s'ha construït una nova nau de 240 m² i una alçària en carener de 3,64 m. Amb la qual cosa s'amplia la capacitat de l'explotació de 750 a 1.000 places de porcí d'enceball (120 UGM).   
Per a l'arreplega i l'emmagatzematge de purins les naus disposen de fosses interiors connectades entre si. La capacitat total d'estes és de 544,38 m³. Amb esta capacitat d'emmagatzematge, els purins poden romandre en l'explotació durant tres mesos.   
S'ha estimat que anualment s'hauran de gestionar 2.150 m³ de purins. S'emprarà com a adob orgànic sobre superfícies agrícoles de diferents parcel·les; i s'hi adjunta el contracte d'acceptació, la cèdula de propietat i els plans cadastrals dels propietaris. La dosi d'aplicació serà com a màxim de 210 kg N/ha any. Pel que la superfície agrícola necessària és de 34,52 ha. El promotor disposa de 59,938 ha i estan majoritàriament dedicades al cultiu d'olivera de secà.  
Entre les mesures higienicosanitàries de què es disposa s'inclou: la col·locació de malla metàl·lica en les finestres per a evitar l'entrada d'animals a l'interior de la nau, instal·lació d'un tanca perimetral i de pediluvis a l'entrada de cada una de les naus. Es té subscrit una assegurança per a la retirada de cadàvers que es produïsquen durant l'exercici de l'activitat.  
El proveïment d'aigua es realitza a través de la xarxa de distribució municipal. Es disposa, a més, de connexió amb la xarxa elèctrica.  
L'explotació se situa a una distància de 500 m del nucli urbà de les Cases del Riu.  
Tramitació administrativa  
L'expedient es va iniciar el 26 de març de 2007, amb la remissió per part de l'Ajuntament de Rossell del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental.   
La informació pública s'ha realitzat per mitjà de la publicació en el BOP núm. 57, de 12 de maig de 2005, la comunicació als veïns de les parcel·les limítrofes i per mitjà d'un ban municipal exposat en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament. Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions.  
Amb data 25 de setembre de 2007, després d'estudiar la documentació presentada se sol·licita una ampliació d'esta.   
Amb dates 14 de novembre de 2007 i 4 d'abril de 2008 es remet la documentació sol·licitada.  
En l'expedient municipal s'inclou l'informe de compatibilitat urbanística firmat per l'arquitecte tècnic municipal i l'informe favorable de l'inspector veterinari de l'àrea. S'inclou també, amb data 21 d'octubre de 2004, l'autorització prèvia per a l'explotació ramadera concedida per la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria de Territori i Habitatge. S'inclou també còpia de l'informe favorable emés per part de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació en el qual, entre altres qüestions, s'eximix del compliment del requisit d'ocupació màxima de parcel·la.  
Afeccions legals.  
El sòl on s'ubica l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable comú segons les normes subsidiàries de planejament d'aprovació definitiva de 31 d'octubre de 1989. La construcció projectada complix els paràmetres urbanístics que establixen les normes esmentades.  
  
El municipi de Rossell no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni a cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
L'explotació està situada als afores del municipi de les Cases del Riu en el terme municipal de Rossell. Es tracta d'una zona antropitzada ocupada per parcel·les agrícoles dedicades majoritàriament al cultiu d'olivera. També es localitza, i confronta amb l'explotació d'una zona on es concentren unes quantes naus industrials. Les zones ocupades per vegetació natural estan fora dels límits de la parcel·la que ocupa l'explotació.  
Litològicament la zona està composta per cantells graves i llims. La capacitat d'ús del sòl és elevada (classe B). El risc d'erosió actual és molt baix (pèrdua de 0-7 t/ha/any) i el de l'erosió potencial és moderat (pèrdua de 15-40 t/ha/any). No hi ha risc de lliscament ni d'inundació. La vulnerabilitat d'aqüífers està valorada com a mitjana, per la qual cosa hauran d'aplicar-se les mesures especificades per a evitar la contaminació de l'aigua per escolament o percolació associada a la gestió incorrecta d'eixos residus orgànics.  
Entre els factors ambientals que poden estar afectats pel projecte s'ha inclòs l'aire, el sòl, l'aigua, la vegetació, la fauna, el paisatge i el medi socioeconòmic.   
Els principals impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental són:  
Sobre l'aire, per contaminació física associada a l'emissió de gasos, olors i sorolls.  
Sobre el sòl, per l'aplicació incorrecta dels purins.  
Les mesures correctores fan referència a la correcta gestió dels purins produïts, a la vigilància i al control de les condicions higiènic sanitàries de l'explotació, al control de l'alimentació.  
El programa de vigilància ambiental inclou el compromís de presentar un informe anual sobre l'exercici de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I apartat 1.h.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tant, basant-se en tot el que s'ha exposat anteriorment i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la legalització de l'explotació porcina, situada en el polígon 5, parcel·la 354, en el terme municipal Rossell (Castelló) promoguda per Ángel Cervera Abella sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establides a continuació:   
  
Segon  
1. Haurà d'obtindre l'informe vinculant de conformitat amb la normativa de protecció del Patrimoni Cultural, establit en l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny del Patrimoni Cultural Valencià.  
2. A l'hora d'utilitzar els purins com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, i evitar les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. Preferentment, s'haurà de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal. La dosi d'aplicació s'haurà de calcular en funció de les necessitats del cultiu a què es destine.  
  
3. La resta dels residus generats durant l'exercici de l'activitat hauran de ser gestionats de forma adequada. Dins de l'explotació hauran de ser emmagatzemats degudament, i s'acumularan en contenidors homologats.  
4. Es comunicarà qualsevol variació que es produïsca en el destí i tractament dels residus.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 31 d'octubre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.