Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4868, del 22-10-2004 (2004/10236)

RESOLUCIÓ de 30 de setembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4868

Data del DOGV
:   22-10-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/10494


Data del document
:   30-09-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Useres, les
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 30 de setembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/10209]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 236/002-AIA, 207/02-AIA, 235/02-AIA, 306/02-AIA i 380/02-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 30 de setembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 236/02-AIA
  
Promotor: MAQUIEX OP, SL
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Innovació i Competitivitat
  
Objecte del projecte: Explotació de la pedrera MARTA V. Secció A)
  
Localització: Parcel·les 690, 691 i 692 del polígon núm. 2. Partida Les Cloches terme municipal de les Useres (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.
  
L'objecte del projecte és l'obertura de la pedrera de graves i arenes denominada MARTA V tramitada com a recurs de la secció A) de la Llei de mines, posterior restitució del terreny per mitjà d'aportació de terres naturals procedents d'excavacions i revegetació per mitjà de plantació d'ametllers.
  
S'accedeix a la parcel·la des de la població de la Vall d'Alba i des d'ací s'agafa la carretera cap a La Pelejana. En l'encreuament amb La Pelejaneta es pren la carretera cap a Atzeneta i passat el pont sobre la rambla la Viuda es pren un camí a l'esquerra que condueix a les parcel·les. S'adjunta plànol d'accés a les parcel·les.
  
Els materials que s'han d'explotar i comercialitzar d'acord amb el projecte d'explotació i estudi d'impacte ambiental són graves heterogènies amb arena un poc argilosa que es correspon amb el quaternari indiferenciat.
  
Per al desenvolupament de les activitats l'empresa necessita utilitzar quantitats importants de reblerts, graves, gravetes i arenes, és a dir àrids en general. A més l'empresa desenvolupa l'execució de treballs de desmunt i preparació de terrenys en polígons industrials de poblacions pròximes, per la qual cosa hi ha la possibilitat d'aprofitar el retorn de camions per a transportar terres naturals procedents d'excavació, per a reomplir el buit generat i restaurar-lo al seu estat morfològic original.
  
La superfície total de les parcel·les és de 220.060 m², i la superfície que s'ha d'explotar és d'aproximadament 9.527 m².
  
L'extracció de graves es farà per mitjans mecànics en dos bancs de 5 m de profunditat, amb inici a 100 m de la rambla de la Viuda i avança cap a l'oest, fins a arribar a 10 m de distància del camí d'entrada. Es deixaran sense afectar 5 m a sengles costats de l'explotació per tal de no afectar les parcel·les confrontants.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
En data 11 de juny de 2002 els Serveis Territorials d'Indústria i Energia van remetre a aquesta direcció general documentació relativa a la sol·licitud d'explotació de la pedrera de graves MARTA V.
  
Posteriorment a l'agost de 2002, van remetre el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient, indicant que publicat l'expedient en el DOGV, núm. 4281 i transcorregut el període d'informació pública, no s'han presentat al·legacions al projecte.
  
Consultats, els següents organismes: Servei Territorial de Medi Ambient, Confederació Hidrogràfica del Xúquer, Direcció General de Patrimoni Artístic i Ajuntament de les Useres, es reben els següents informes:
  
- Ajuntament de les Useres (26/09/02): Que d'acord amb les normes subsidiàries municipals, els terrenys de referència, tenen la classificació de sòl no urbanitzable. Estan qualificats com a no urbanitzable, no protegits agrícoles o forestals, i se'ls han d'aplicar les ordenances corresponents a la zona SUNU-2.
  
?Per a mines, pedrera o altres activitats no previstes, que suposen una alteració o canvi d'usos regulats, es tindran en compte les següents normes:
  
a) Condicions per a canvis d'ús.
  
Necessitat de declaració d'utilitat pública de sòl no urbanitzable classificat per les normes. Els promotors o concessionaris de l'explotació restituiran les condicions quant a la capa vegetal existent abans del canvi d'ús.
  
b) Reglamentació.
  
L'establerta per la legislació vigent en la matèria.
  
c) Condicions pel que fa a viari.
  
Les construccions auxiliars necessàries per a l'explotació es recularan un mínim de 25 m de l'aresta exterior de la calçada quan es tracte de carreteres.»
  
Pel que fa a la resta de paràmetres ambientals com ara restes arqueològiques o elements singulars, etc. no hi ha inconvenient de cap tipus, segons les normes subsidiàries municipals.
  
- Direcció General de Patrimoni Artístic (17/12/02): S'emet informe favorable a l'actuació plantejada.
  
Consideracions ambientals
  
La morfologia del terreny on es troben les parcel·les objecte d'explotació és una extensa planura amb aprofitament agrícola de secà: oliveres i ametllers esquitxada de masies hui en dia pràcticament abandonades.
  
La zona presenta un paisatge amb un fort caràcter antròpic, marcat per una forta activitat humana, agrícola i minera.
  
Trobem a l'est de la parcel·la la rambla de la Viuda, al nord de l'actuació la carretera CV-170, diverses explotacions de graves confrontants, nombrosos camins i accessos a masies la majoria abandonades, cultius de secà. Oliveres i ametllers i una línia elèctrica de 380 KV, que penetra per la rambla de la Viuda i discorre paral·lela a ella travessant el Pla de les Useres.
  
El clima de la zona es correspon amb un clima mediterrani amb temperatura mitjana anual entorn dels 15ºC i una precipitació mitjana de 650 mm i amplitud de 15.5º C.
  
La vegetació actual és de terres de cultiu amb ametllers i oliveres. En els límits de les parcel·les o ribassos de camins i parcel·les abandonades, es troba el matoll degradat amb pocs arbustos i arbres.
  
La fauna existent són insectes, sargantanes, colobres, aus comunes i xicotets mamífers (rosegadors, eriçons, etc.).
  
El sòl de l'àrea correspon a un fluvisòl calcari. Es tracta d'un sòl poc profund, amb continguts baixos en matèria orgànica i alt contingut en carbonats. El gruix actual del sòl de la parcel·la no supera els 15 cm i apareix mesclat amb les graves i arenes d'on procedeix.
  
La identificació i avaluació d'impactes s'ha realitzat de forma adequada, i en conseqüència s'han aplicat les mesures protectores i correctores adequades per a minimitzar ambientalment els impactes que l'actuació proposada puga generar.
  
Entre elles, destaca la restauració proposada que consisteix en la restitució del buit miner per mitjà de l'aportació de material inert procedent d'explanacions i desmunts de finca que l'empresa promotora desenvolupa en poblacions pròximes. Una vegada aportat el material es procedirà a l'extensió de 40 cm de terra vegetal i posterior plantació d'ametllers en un marc de plantació 8 x 8 m.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les Conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la present declaració d'impacte ambiental:
  
Primer
  
Estimar favorable a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, i en particular la prèvia obtenció de llicència d'activitat municipal, la declaració d'impacte ambiental corresponent al projecte d'extracció de graves, secció A) denominada MARTA V al terme municipal de les Useres (Castelló), promogut per MAQUIEX OP, SL, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada.
  
Segon
  
Es notificarà a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Es publicarà la present estimació d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 17 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 207/02-AIA
  
Promotor: ÁRIDOS GARCÍA, SL
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Innovació i Competitivitat
  
Objecte del projecte: Explotació de la Pedrera LA BOTA. Secció A)
  
Localització: Parcel·les núm. 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 19, 20, 21 i 23 del polígon núm. 7. Paratge Els Moros. Terme municipal de Sant Jordi (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és l'obertura de la pedrera de graves denominada La Bota tramitada com a recurs de la Secció A) de la Llei de mines per a l'obtenció de matèria primera amb destinació a la planta de tractament que l'empresa disposa al terme municipal de Vinaròs, situada a uns 12 km de distància.
  
La superfície total de les parcel·les sol·licitades és de 107.786 m² mentre que la superfície d'explotació serà aproximadament de 97.000 m² amb un volum anual explotat de 65.000 m³ i una potència mitjana d'explotació de 9 m. Es considera un 10% d'estèrils que seran utilitzats en la restauració de les parcel·les.
  
L'explotació es realitzarà per mitjans mecànics sense utilitzar explosius avançant en tres fases d'explotació que es restauraran simultàniament per mitjà de l'aportació d'estèrils de l'explotació a mesura que s'esgote el material en cadascuna d'elles.
  
Els materials extrets són carregats als camions i transportats a la planta de tractament. S'estima que a diari circularan uns 28 camions.
  
La restauració proposada pretén rebaixar els talussos confrontants amb les finques veïnes deixant-los amb una inclinació de 26º i restituir part del buit excavat. Una vegada dipositat el sòl vegetal que prèviament ha estat retirat i mantingut en condicions òptimes per al seu posterior ús, es procedirà a la plantació d'espècies vegetals. No queda clar en l'estudi d'impacte ambiental si la revegetació serà per mitjà de cultiu de secà o bé per mitjà de la plantació de tarongers.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
Al maig de 2002, el Servei Territorial d'Indústria i Energia, va traslladar al projecte d'explotació, restauració i estudi d'impacte ambiental, l'expedient d'explotació de la gravera, secció A) denominada LA BOTA, situada al terme municipal de Sant Jordi (Castelló).
  
Posteriorment, al juliol de 2002, es va remetre el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient indicant que transcorregut el període d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, publicat en el DOGV núm. 4269 de 12 de juny de 2002, no es van presentar al·legacions.
  
Amb la documentació disponible es fan consultes a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, Direcció General de Patrimoni Artístic, Direcció Territorial de Medi Ambient, Ajuntament de Sant Jordi, i es van rebre en les dates que s'indiquen els següents informes:
  
- Direcció General de Patrimoni Artístic (28/10/02): S'emet informe de caràcter vinculant desfavorable, el qual es notifica al promotor perquè en prenga coneixement i efectes indicant que per a la continuació del tràmit d'avaluació d'impacte ambiental haurà d'aportar davant del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Artístic. Al maig de 2003, es rep un segon informe on s'informa favorablement de l'actuació proposada, indicant que encara que no s'ha detectat cap jaciment en l'àrea prevista d'explotació, en les parcel·les adjacents hi ha importants construccions de pedra en sec que haurien de protegir-se per la seua originalitat. En conseqüència qualsevol ampliació d'explotació haurà d'obtindre informe favorable de la direcció general.
  
- Servei Territorial de Medi Ambient (03/12/02): S'emet informe en què es descriuen les principals característiques de l'entorn immediat de l'àrea que s'ha d'explotar, les característiques de l'explotació i la metodologia de restauració proposada. Com a conclusió s'indica que la zona d'actuació no presenta valors naturalístics de consideració que puguen impedir el desenvolupament d'una activitat extractiva, no obstant això resulta necessari ampliar certs aspectes pel que fa a les mesures de restauració que s'han d'adoptar.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte d'activitat.
  
Per a accedir a les parcel·les objecte d'explotació es parteix de la carretera N - 238 Vinaròs ?Ulldecona. A l'altura del PK 2, es pren el camí Carretes, asfaltat en tot el seu traçat, fins a abastar el terme municipal de Sant Jordi, des d'ací a uns 1,300 km d'aquest punt i a mà esquerra trobem un camí de terra que dóna accés a la finca. S'adjunta plànol d'ubicació. Des de la pedrera fins a la planta de tractament no es travessa cap nucli urbà.
  
La zona objecte del present estudi se situa al marge dret del riu Cérvol, que afecta tant la zona de servitud del riu com la zona de policia d'aquest, d'acord a la Llei 29/1985, d'Aigües.
  
Part de les parcel·les que es pretenen explotar, havien sigut objecte d'antigues explotacions deixant la zona sense restaurar amb morfologia irregular i sense cobertura vegetal.
  
Els materials que s'han d'explotar es corresponen amb conglomerats, graves, arenes i argiles quaternàries corresponents amb una de les terrasses d'erosió del riu Cérvol.
  
Els sòls que es troben a les parcel·les es poden classificar com calcisòls hàplics, d'elevada pedregositat, segons la nomenclatura UNESCO-FAO.
  
Els usos del sòl de la zona són en general agrícoles en règim de secà, on predominen els cultius d'oliveres i garrofers com també vegetació forestal de port baixa-mitjana.
  
Des del punt de vista paisatgístic, es considera que la conca visual intrínseca té una amplitud mitjana-baixa i un valor mitjà-alt, per les seues característiques lligades a l'agricultura tradicional.
  
2. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.
  
Els principals efectes ambientals derivats del projecte són:
  
Destrucció del sòl i vegetació associada, increment dels processos erosius, discontinuïtat en el paisatge i canvi de color, modificació del relleu, possibilitat de contaminar el subsòl i els aqüífers, contaminació de les aigües superficials, modificació dels drenatges, producció de pols i soroll.
  
Alguns d'aquests impactes no han sigut valorats en l'estudi, no obstant amb l'aplicació de mesures correctores adequades aquests poden ser reversibles a curt - mitjà termini.
  
Les mesures correctores que s'han d'aplicar han d'estar encaminades a minimitzar els riscos d'afecció a les aigües subterrànies i superficials, l'estabilitat dels talussos que limiten amb les finques confrontants i la pols i soroll generat per l'extracció, càrrega i transport del material.
  
La restauració proposada en l'estudi no garanteix la restitució de la topografia ja que no es disposa de suficient estèril per a poder portar-la a terme i en conseqüència s'haurà d'aportar material extern a l'explotació.
  
Les parcel·les s'hauran de revegetar per mitjà de plantació d'arbres de secà, d'aquesta manera s'aconseguirà una integració amb l'entorn immediat.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les Conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la present declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte d'obertura de l'explotació de graves LA BOTA al terme municipal de Sant Jordi (Castelló), promogut per Áridos García SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants establerts a continuació:
  
- En el cas de ser necessari aportar material estèril extern a l'explotació, els estèrils que s'aportaran per a la restitució de la topografia, únicament podran ser terres naturals provinents d'excavacions, desmunts, obres civils o transformacions agrícoles. En cap cas podran abocar-se runes o qualsevol altre tipus de residu inert o perillós.
  
- Les tasques de restauració es realitzaran immediatament a la finalització de cadascuna de les fases d'explotació definides en el projecte. La restauració de l'última fase d'explotació quedarà finalitzada en un termini inferior a un any després de finalitzar les obres d'extracció.
  
- Cap als límits laterals de l'explotació, els talussos dels bancs i les bermes del perfil de restauració s'hauran d'adaptar de forma progressiva i suau a la topografia del terreny circumdant, sense ocasionar formes ni contrastos excessivament geomètrics i sense superar els angles de pendent màxima establerts per als esmentats bancs.
  
- Per a la revegetació de les parcel·les s'utilitzaran cultius de secà: garroferes, oliveres i ametllers. Per a l'estabilització i revegetació dels talussos s'utilitzaran espècies arbustives autòctones (romer, timó i espígol).
  
- Qualsevol actuació dins de la zona de policia o servitud del riu haurà d'obtindre autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
- Hauran d'adoptar-se totes les mesures necessàries per a minimitzar l'impacte de la pols en finques confrontants derivat de l'arrancada, càrrega i transport del material.
  
Segon
  
Es notificarà a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Es publicarà la present estimació d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 17 de setembre de 2003.- El director General de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 235/02'AIA
  
Títol: Variant de Vilamarxant, Cheste i Chiva de la carretera CV-50
  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport
  
Objecte: Crear un arc distribuïdor exterior a l'àrea metropolitana de València Eliminar les travessies de Vilamarxant i Cheste
  
Localització: Vilamarxant, Cheste i Chiva
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
La carretera projectada discorre per l'est de Cheste i per l'oest de les forests Les Rodanes i La Llomaina, com també dels nuclis urbans de Vilamarxant i Benaguasil. Està concebuda com a via ràpida a curt termini, d'acord amb el que indica la memòria del projecte bàsic, amb paràmetres geomètrics definitoris del traçat per a una velocitat de projecte de 120 km/h. Presenta una longitud de 21.618 metres i un pendent màxim del 3% a tot el traçat.
  
A la vista del document Plànols, la secció tipus de la infraestructura, ja com a autovia, està formada per bermes d'1 metre, voreres d'emergència exteriors de 2,5 metres i interiors d'1,5 metres, calçada de 7 metres i mitjana de 10 metres d'amplària.
  
És convenient assenyalar que s'intercepten diversos llits d'entitat, la qual cosa es descriu en posteriors apartats, com també que es generen terraplens i desmunts que, puntualment, aconsegueixen grans dimensions, fruit dels suaus pendents de disseny assumits i dels talussos previstos, 1H:1V per a desmunts i 2H:1V per a terraplens.
  
2. Alternatives
  
En data 15 de novembre de 2000, la Conselleria de Medi Ambient va dictar declaració d'impacte ambiental sobre el projecte: Variant de Vilamarxant i Benaguasil i connexió amb la CV-50 amb l'autovia de Llíria. En aquesta es va disposar que quedara suspés el tram que afectava les forests d'utilitat pública de Les Rodanes i La Llomaina.
  
Les alternatives del present projecte han tingut en compte la circumstància anterior i s'han desenvolupat per l'oest del paratge que s'ha de protegir. Així també, el nou traçat és, en gran part, el mateix per a les tres alternatives que s'han remenat per a la definició de la solució tècnica de la variant projectada. La diferència entre aquestes es dóna en l'entorn del nucli urbà de Cheste, on s'han establert tres subtrams.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 14 de juny de 2002 es va rebre, procedent de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte: Variant de Vilamarxant, Cheste i Chiva de la carretera CV-50.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte bàsic Variant de Vilamarxant, Cheste i Chiva de la carretera CV-50, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anuncis publicats en el BOE de data 2 de juliol de 2002 i en el DOGV de data 4 de juliol de 2002, després de presentar 12 al·legacions de les quals només una, d'acord amb escrit remés pel cap de l'oficina del Pla de Carreteres, té caràcter ambiental.
  
2. Resum d'al·legacions
  
L'al·legació amb caràcter ambiental a la qual s'al·ludia en l'anterior paràgraf, presentada per l'Associació de veïns Santa Teresa, pot resumir-se en la seua exigència que siga estudiat l'impacte acústic derivat de la nova carretera. Davant d'aquesta, la COPUT va respondre que el projecte de construcció inclourà un estudi detallat de les afeccions acústiques generades, establint totes les mesures que siguen necessàries que per a minimitzar-les.
  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 7 de febrer de 2003 es va efectuar consulta als següents organismes:
  
- Direcció Territorial de Medi Ambient de València
  
- Servei de Parc Naturals de la Conselleria de Medi Ambient
  
- Direcció General d'Interior-Conselleria de Justícia i Administracions Públiques
  
Informes sectorials
  
Es passa seguidament a fer un breu resum de la informació més significativa obtinguda dels informes que s'assenyalaven en el punt anterior.
  
- En data 3 d'abril de 2003 es rep informe de resposta a la consulta que s'efectuara a la direcció territorial. En el mateix s'assenyala l'afecció parcial, per part de l'actuació, a la denominada zona C del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera, aprovat per Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià.
  
S'indica llavors que durant la realització de les obres hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar l'alteració de la coberta vegetal o la modificació de llits en les zones adjacents incloent-se, en tot cas, les necessàries partides pressupostàries per a la correcció de l'impacte. A més, es diu, per a les actuacions sobre els llits, s'evitaran les operacions de cobriment, farciment, grans canalitzacions i aterrament de llits, o qualsevol alteració que poguera afectar el seu comportament hidrogràfic. Es recomana, així mateix, la regeneració de la vegetació de ribera que poguera afectar-se.
  
Vol afegir-se, a més, que, d'acord amb l'article 7.5 del PORN de referència, la localització i el disseny de qualsevol infraestructura, a més de complir la normativa sectorial, haurà de plantejar diverses alternatives sobre la base d'un estudi previ o paral·lel de la capacitat d'acollida del territori que tinga almenys en compte els següents criteris:
  
- L'increment de processos condicionants naturals com a risc d'erosió, lliscaments, arrossegaments, etc.
  
- L'alteració de llits per aterrament o destrucció de la vegetació.
  
D'altra banda, l'escrit de resposta de la direcció territorial confirmava l'afecció a camins ramaderes recollit en l'estudi d'impacte ambiental i el projecte ambiental. En aquest sentit, es constata que s'ha tingut en compte la reposició dels esmentats camins, i es corregeix l'amplària de la carrerada d'Alcúblas, al terme municipal de Benaguasil, la qual, sent de 75.22 metres, s'ha estimat en el projecte en 20.89 metres.
  
- En data 10 de juliol de 2003 es va rebre resposta a la consulta realitzada a la Direcció General d'Interior. En aquest es descriuen els següents riscos naturals:
  
- Encreuament amb el barranc de Teulada. Possibilitat d'inundació amb calat major a 0,8 metres i període menor a 50 anys.
  
- Encreuament amb el riu Túria. Possibilitat d'inundació amb un calat major a 0,8 metres i període menor a 50 anys.
  
- Risc baix de lliscament del terreny a la zona limítrofa al llit del riu Túria.
  
S'explica que és d'aplicació la NCSE-94, vista la consideració d'especial importància de l'actuació i la sismicitat de la zona. Per això, es diu que el projecte de construcció haurà de contindre un apartat relatiu a les accions sísmiques a les quals està subjecte el projecte.
  
S'assenyala, finalment, que el traçat travessa, en les proximitats de la carretera CV-364, una zona que, d'acord amb el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundacions a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), està previst que siga reforestada. És per això pel que s'aconsella que es coordinen ambdues actuacions.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb els informes rebuts i amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les següents servituds legals:
  
- D'acord amb la Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/1999, s'afecta el domini públic hidràulic dels llits següents: riu Túria, barranc de Teulada, barranc de la Lomayna, barranc Fondo i barranc de Chiva o del Poyo, com també a altres llits menors.
  
- Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, hi ha afecció a diverses d'aquestes, com són la de l'Assagador vell, l'assagador reial de Gestalgar a Godelleta, el camí assagador de Castella i l'assagador reial d'Alcublas.
  
- Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, hi ha afecció a distintes tipologies de sòls, i és només destacable la que es dóna sobre les qualificacions de SNU d'especial protecció horta i SNU d'especial protecció de llits i barrancs. És en aquests en els quals, es diu, hi ha limitacions a l'execució de la infraestructura, encara quan s'entenen totalment superables.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important per l'actuació
  
- El traçat proposat discorre per una zona plana, en general, per la qual cosa ho fa sobre materials principalment terciaris i quaternaris, afectant-se, així mateix, les terrasses fluvials de la rambla de Chiva i del riu Túria. Es travessen trams amb predomini de calcàries en els quals es practicaran importants desmunts.
  
De la descripció dels sòls afectats realitzada per l'estudi, cal referir-se al fluvisòl calcari i al calcisòl hàplic, per la seua bona capacitat agrològica.
  
- L'estudi, respecte a la hidrologia superficial, destaca la presència del riu Túria i d'una sèrie de barrancs, contributius de l'Albufera, dels quals es destaquen el del Poyo i el de Teulada.
  
Pel que fa a la hidrologia subterrània, la major part del traçat es localitza sobre l'aqüífer denominat Buñol-Cheste i, en menor mesura, a l'aqüífer Llíria-Casinos. A la caracterització que d'aquests es fa en l'estudi, ha d'afegir-se que la vulnerabilitat dels recursos subterranis és mitjana en quasi tot l'àmbit afectat, i és alta en el tram comprés entre Vilamarxant i Benaguasil.
  
- La vegetació potencial és la corresponent a la sèrie climatòfila del coscoll, trobant-se substituïda, en l'actualitat, per cultius de cítrics i fruiters, com també de pinars de pi blanc. També s'adverteix la presència esporàdica de garroferes (Ceratonia siliqua) en totes les unitats de vegetació descrites en l'estudi. S'ha d'afegir que, d'entre les unitats amb major valoració descrites, només podrà vore's afectada, indirectament, la denominada: pi blanc en estat fustal, la qual es correspon amb una zona de forest d'utilitat pública.
  
- De la fauna s'ha realitzat una anàlisi de les diferents espècies que constitueixen els ecosistemes presents al llarg de la traça, sense que ara calga ressaltar cap de les presents de forma especial sobre les altres.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Aquest epígraf pretén recalcar els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
En aquest cas, l'estudi ha destacat, en major mesura i per a la fase de construcció, els impactes derivats del moviment de terres sobre factors mediambientals d'entitat com són la geomorfologia, l'edafologia, la vegetació, la fauna i el paisatge, entre altres. Ja en la fase de funcionament de la infraestructura, les alteracions més importants que es generaran sobre el medi, a criteri de l'estudi, es donaran sobre la fauna, ja que la carretera implica un efecte barrera i sobre el confort sonor.
  
Els viaductes que es localitzen sobre els PKs 11+898, 14+031 i 15+428, corresponen a la intercepció de la traça prevista amb els barrancs de Lomayna i Teulada. S'entén que aqueixos barrancs exerceixen una important funció com a corredors fluvials, la qual cosa implica que permeten el desplaçament de la fauna d'unes àrees naturals a altres. En concret, s'entén que, en el cas present, els esmentats corredors s'integren en un entramat que afavoreix la connexió entre les forests d'utilitat pública de la zona. És per això perquè la concepció dels esmentats viaductes ha de procurar la menor afecció als punts sobre els quals s'ubica.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi ha realitzat una correcta interpretació dels impactes produïts sobre el medi. A partir de la citada anàlisi, ha sabut disposar un conjunt de mesures correctores que atenuen o minimitzen els efectes. Tan sols s'han de matisar alguns d'aquests o establir algunes noves consideracions que condueixen, totes elles, a refermar les ja disposades o garantir el manteniment de certs valors sensibles, la qual cosa s'explica al llarg de la present declaració.
  
Les mesures més sobreixents d'entre les disposades per l'estudi són les que, de forma sintètica, es recorden seguidament:
  
- Protecció acústica en diversos punts del traçat, supeditada a un estudi acústic detallat a realitzar en el projecte de construcció.
  
- Regs per a control de les emissions de pols, correcta gestió de la terra vegetal retirada, correcta gestió de residus perillosos generats i restauració de les àrees ocupades per les instal·lacions auxiliars.
  
- Prevenció i control de processos erosius per mitjà de revegetació de talussos.
  
- Revegetació de talussos en l'àmbit del llit del riu Túria i de les obres de drenatge, per tal d'habilitar-los com a passos de fauna.
  
- Integració paisatgística per mitjà de revegetació amb ocupació d'espècies arbòries, arbustives i hidrosembra.
  
- Reposició de la continuïtat dels camins ramaders afectats per mitjà de l'execució de passos superiors i inferiors.
  
- Previsió de treballs arqueològics previs i durant el moviment de terres.
  
Amb relació al moviment de terres que s'han d'efectuar per l'execució de les obres, és possible recollir, en el projecte de construcció, la localització de possibles zones d'extracció de materials i d'abocadors per a la destinació final dels materials sobrants, incloent runes i la resta de restes d'obra. Per a això es pot recórrer a explotacions ja existents en les proximitats (pedreres i abocadors legalitzats i en funcionament). Si no fóra així, i es projectara l'obertura de noves instal·lacions, es recorda que aquestes s'hauran de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental. Pot resultar d'interés ressaltar que, en el cas d'obertura de noves instal·lacions, atés que aquestes no podran utilitzar-se sense haver conclòs el tràmit d'avaluació i amb l'objecte d'evitar retards innecessaris, seria desitjable que l'esmentat tràmit donara començament el més prompte possible.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, en general, no s'han disposat els paràmetres, indicadors i valors límit que permeten l'execució del control. Així mateix, no s'han indicat, en general, els informes que durant la seua realització hauran de redactar-se, informes necessaris en tant que, s'entén, materialitzen el control previst.
  
És important ressaltar que l'estudi ha valorat com imprevisibles els impactes derivats de les instal·lacions auxiliars i les zones de préstec sobre el medi. Així, en aquest cas, és essencial que aquests impactes queden considerats en el programa de vigilància ambiental. Açò, que sí s'ha fet per al cas de les instal·lacions auxiliars, no ha sigut així per al de les zones de préstec per això, s'entén, el programa hauria d'ampliar-se en aquest sentit.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 3-b) de l'annex II del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/1990,de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a l'estimació d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte variant de Vilamarxant, Cheste i Chiva de la carretera CV-50, promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infrastructures i Transport, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
- El traçat projectat implica l'execució de certs desmunts de gran entitat, principalment en els trams compresos entre els PK 12+600 a 13+300 i 19+350 a 19+550. En aquests dos casos es tenen desmunts que arriben a aconseguir, puntualment, els 22 metres d'alçària. En aquests trams la litologia està, fonamentalment, formada per calcàries. Si bé, en general i com es comenta més endavant, s'estima correcta l'execució de talussos estesos amb bermes que, en qualsevol cas, no haurien de quedar separades més de 7 metres en alçària, es creu que, vista la geologia local dels trams mencionats, hauria de realitzar-se un estudi que determine els màxims talussos estables practicables perquè, encara que l'execució d'aquests suposara la no-restauració dels desmunts, l'ocupació en planta seria molt menor del que, en aquest cas, es considera desitjable. Així, realitzat aquest estudi, es remetran les seues conclusions a aquest servei.
  
No obstant això, en el cas que les conclusions desaconsellen l'augment dels pendents, hauran de detallar-se les labors necessàries disposades per a la seua restauració ambiental i, igualment, remetre's a aquest servei. En aquest cas serà necessària l'execució de murs, per tal de disminuir l'ocupació en planta. Eixos murs només podran ser de formigó armat en el cas que el seu intradós siga revestit amb aplacat de maçoneria. No obstant, es creu més adequat, en consideració a la naturalesa dels desmunts, la disposició de murs d'escullera, donada la seua millor integració ambiental.
  
Per tal de disminuir tant els fenòmens erosius com l'impacte visual, en tots els altres trams en què s'executen desmunts s'entén que han de practicar-se bermes cada quatre metres, amb amplària suficient per a permetre el desenvolupament de vegetació arbòria sobre aquestes. Això, si bé ha sigut mencionat en la memòria del projecte bàsic, no pareix quedar recollit en l'estudi d'impacte ambiental. Així mateix, és necessari que s'establisquen mesures de control de l'erosió en els desmunts que es practiquen a zones amb predominança d'argiles, independentment de l'alçària d'aquests, coneguda la vulnerabilitat d'aquests materials a l'erosió hídrica.
  
En l'entorn del PK 12+000 es preveu l'execució d'un terraplé de grans dimensions complementat amb un viaducte sobre el barranc de la Lomayna. A la vista de la informació gràfica aportada, podria afectar-se l'àmbit de la forest protegida existent. Si això fóra així, finalment, haurà d'estudiar-se el fet de substituir el terraplé per terra armada i mur d'escames, per tal d'impedir l'afecció referida.
  
- El programa de vigilància ambiental haurà d'ampliar-se d'acord amb el que especifica l'anterior apartat de la present declaració. A més, s'haurà d'ampliar el seu contingut amb la inclusió de les següents accions:
  
- Gestió de zones de préstec i abocadors: hauran de controlar-se les zones de recollida dels inerts, i evitar les zones excloses, protegides i vulnerables. S'haurà de realitzar un control exhaustiu sobre els residus perillosos, especificant-se les accions qe s'han de desenvolupar. S'inspeccionarà l'entorn de les obres per a verificar la no-existència de recollides o abocaments no autoritzats. Els paràmetres mínims que s'han de controlar seran la presència de recollides no previstes, forma de recollida de materials perillosos, zones de préstec o abocadors no controlats.
  
- Campanya de mesuraments en fase de funcionament: s'establirà una campanya de mesuraments acústics en aquelles àrees sensibles de l'entorn de la carretera (àrees residencials, col·legi d'ensenyament especial, etc.). Es prendrà com a paràmetre indicador el nivell sonor continu equivalent, Leq (dB(A)), i s'establiran, com a valors límit, els disposats en la legislació autonòmica vigent.
  
- L'estudi d'impacte ambiental, dins de l'apartat de mesures correctores, ha establert que cap de les instal·lacions auxiliars s'ubique en els següents punts: àrees arborades, franja ocupada per camins ramaders, jaciments arqueològics, sòl no urbanitzable protegit, zona de domini públic hidràulic i espais d'interés. En línia amb l'anterior, es creu necessari ampliar les restriccions anteriors als terrenys de vulnerabilitat alta, d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, els quals es localitzen en l'entorn dels nuclis urbans de Vilamarxant i Benaguasil.
  
- L'estudi d'impacte ambiental, en el seu apartat de mesures correctores, ha previst l'execució d'una pantalla de formigó armat de 2,5 metres d'alçària i 100 metres de longitud, s'entén que entre els PK 21+200 i 21+600, per tal de no afectar un conjunt d'habitatges residencials existents. Encara que s'estima com a correcta eixa mesura, es creu més apropiada l'execució de terraplens o dics de terra que suplisquen la funció de les pantalles de formigó, la qual cosa estarà supeditada a la disponibilitat de terreny que es tinga, disponibilitat aquesta que, en principi, apareix com suficient. Si no és així, caldrà combinar ambdues mesures i s'aconseguirà una solució mixta. Aquesta manera d'actuar suposa una millor integració de les mesures correctores en l'entorn, perquè s'han de revegetar els talussos practicats, al mateix temps que s'aporten majors condicions de seguretat a la conducció.
  
Tot el que s'ha dit és extensible a qualsevol altra pantalla antisoroll que haguera de disposar-se fruit de la campanya de mesuraments que es porte a terme, dins del programa de vigilància ambiental i d'acord amb el que especifica el punt segon del present apartat.
  
- D'acord amb el que explica l'informe de la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, el projecte de construcció incorporarà un apartat referent a les accions sísmiques actuants.
  
- Com s'ha mencionat en anteriors apartats de la present declaració, l'actuació queda dins de l'àmbit del PORN de l'Albufera, aprovat pel Decret 96/1995 de 16 de maig, del Govern Valencià.
  
D'acord amb les especificacions recollides en aquest, i a les quals ja s'ha fet al·lusió anteriorment, s'entén que és necessari que el projecte de construcció estudie els fenòmens d'erosió evolutiva i localitzada que poden produir-se en els distints llits afectats, per tal de conéixer els efectes sobre la dinàmica d'aquests.
  
D'altra banda, el programa de vigilància ambiental haurà d'establir un especial control de les activitats que es desenvolupen en les proximitats o sobre els llits per tal d'evitar aportacions de materials externs, contaminants o, en qualsevol cas, prevore la regeneració de la vegetació dels punts afectats.
  
- La integració paisatgística proposada en l'estudi d'impacte ambiental no ha especificat les espècies que s'empraran en eixes labors, com també les superfícies que seran objecte de restauració. S'entén necessària la correcta i completa realització d'un programa de revegetació el qual especifique els extrems anteriors, al mateix temps que descriga les labors d'execució i manteniment necessàries. El mateix ha de fixar-se, especialment, en la restauració dels llits afectats.
  
El referit programa haurà de remetre's, per a la seua supervisió, a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, de forma prèvia a la seua execució, per tal que aquesta es pronuncie sobre la seua idoneïtat.
  
- Els materials de farciment i els de rebliment que siguen necessaris per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o escombrera, si no es tracta d'un abocador de residus identificat i legalitzat com cal, s'haurà de sotmetre, abans de la seua utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
- Pel que fa a l'afecció al patrimoni cultural, l'estudi ha inclòs un estudi arqueològic, etnològic i paleontològic circumscrit a l'àmbit de l'actuació. D'aquest s'extrau la conclusió que no es danyaran jaciments arqueològics ni elements d'interés etnològic. Així mateix, de la prospecció paleontològica realitzada s'ha conclòs la necessitat de realitzar un seguiment de l'execució dels desmunts i rebaixament del terreny.
  
Amb tot, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement sobre aquest per part de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació, en informe preceptiu emés per l'esmentat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Si durant l'execució de les obres i com a resultat del seguiment mencionat, es trobara presència de restes arqueològiques, el fet es posarà en coneixement de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, adoptant les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Igualment, si durant la fase d'execució de les obres apareixen coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet es comunicarà a la Conselleria de Medi Ambient, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
- Donada l'afecció als camins ramaders descrits en anterior apartat, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de reposició de pas davant de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, obtenint l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 17 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 306/3993-WBV
  
Títol: Modificació puntual núm. 9 del PGOU
  
Promotor: Ajuntament de Picassent
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i COPUT
  
Localització: Al costat de l'escola Les Carolines, a la urbanització Lloma de la Verge, al terme municipal de Picassent
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
La present modificació pretén reordenar l'espai lliure EL-9.3 i vials confrontants a l'escola Les Carolines, a la urbanització Lloma de la Verge (subzona UNI-9), per tal de regularitzar la forma de l'esmentat espai lliure com també facilitar l'accés i maniobrabilitat dels vehicles que accedeixen al centre educatiu.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
i- Es reclassifica el sòl no urbanitzable confrontant amb l'espai lliure EL-9.3, incorporant-lo a l'àmbit objecte del present projecte i que serà ocupat pel nou traçat del vial perimetral. Igualment es modifiquen les superfícies destinades a residencial i espai docent. Aquesta última es voria incrementada per a facilitar una pròxima ampliació del centre educatiu.
  
ii- La superfície de sòl no urbanitzable reclassificada és de 332,93 m².
  
iii- L'estudi d'impacte ambiental indica que la superfície de sòl no urbanitzable que es reclassifica es destinarà a la construcció de vials i la zona verda, per la qual cosa no comportarà cap edificació i conseqüentment no es produirà un abocament addicional d'aigües residuals.
  
3. Alternatives
  
L'estudi d'impacte ambiental no presenta alternatives de projecte. No obstant això, es tracta de la reclassificació d'una xicoteta superfície de sòl no urbanitzable al costat de sòl urbà, per a facilitar la reordenació de l'espai lliure EL-9.3 i vial perimetral a aquest.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 19 d'agost de 2002 el Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre documentació urbanística, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu relatiu al projecte modificació puntual núm. 9 del Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Picassent, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat del resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Las Provincias, de data 12 de juny de 2002 i en el DOGV núm. 4269, de 12 de juny de 2002.
  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per la Secretaria de l'Ajuntament de Picassent.
  
Afeccions legals
  
1. No hi ha camins ramaders que es vegen afectats pel present projecte.
  
2. La modificació proposada no afecta llits d'aigua permanent o discontínua.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental indica que no existeixen béns d'interés cultural afectats pel present projecte. No s'han detectat jaciments arqueològiques o restes d'interés històric, artístic o etnogràfic en l'àmbit del projecte.
  
L'estudi d'impacte ambiental no incorpora l'informe vinculant emés per la Conselleria de Cultura i Educació sobre l'afecció del projecte al patrimoni cultural valencià.
  
4. La modificació proposada no afecta cap espai protegit.
  
Consideracions ambientals
  
1. Els terrenys objecte de l'ampliació proposada ocupen antics cultius de secà, hui en estat d'abandó a causa dels abocaments incontrolats que es realitzen en aquests, davant de la proximitat a la zona urbanitzada.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental indica que els materials aflorants en la zona d'estudi són calcàries margues, algeps i arenes que pertanyen al neogen.
  
De conformitat amb el que expressa la Cartografia Temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport, l'estudi d'impacte ambiental indica que la zona presenta un risc mitjà a la contaminació de les aigües subterrànies, a causa de la profunditat del nivell piezomètric i a la depuració de l'aigua infiltrada en la capa de terreny no saturat. No obstant això, l'actuació proposada no implica un augment de l'aigua residual generada respecte de la prevista en el sòl urbà classificat, per la qual cosa no s'incrementa de manera significativa el risc de contaminació de les aigües subterrànies respecte de la situació actual.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental indica que la vegetació potencial de la zona es correspondria amb el carrascar litoral. Aquesta ha sigut substituïda en l'actualitat per vegetació nitròfila i arvense associada als cultius de secà existents, principalment oliveres i garrofers. A les zones pròximes a l'àrea d'estudi s'aprecia l'existència tant de restes de matoll com de camps de cultius de cítrics. Es proposa la conservació de l'arbratge existent, procedint a l'enjardinament de l'espai lliure per mitjà de vegetació ornamental mediterrània.
  
Així mateix es proposa la reutilització del sòl afectat per les obres.
  
4. Pel que fa a la fauna afectada per la modificació proposada, es tracta d'espècies característiques dels cultius de regadiu i de secà, acostumada a l'activitat humana i d'àmplia distribució. També es destaca l'existència de rosegadors com a conseqüència dels abocaments incontrolats que es realitzen. Aquests seran desplaçats o eliminats per l'actuació proposada, per la qual cosa l'estudi d'impacte ambiental considera que es tracta d'una actuació positiva en aquest sentit.
  
5. En el que respecta a l'anàlisi climàtica, l'estudi d'impacte ambiental expressa que el clima existent a la zona es classifica com a mediterrani semiàrid, amb una precipitació anual mitjana sobre els 450 mm i una temperatura anual mitjana de 16-17º. Els vents dominants són els de component est. Així mateix s'indica que tant el clima com el microclima de la zona no es vorà afectat per l'actuació proposada.
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que la major afecció a la qualitat de l'aire es produirà durant les obres d'urbanització encara que, a causa de l'escassa entitat de l'obra que s'ha de realitzar, l'afecció per partícules en suspensió serà imperceptible a 250 m. Així mateix, es destaca l'increment puntual del nivell sonor durant l'execució de les obres. Durant la fase de funcionament, la qualitat de l'aire es vorà afectada pel trànsit rodat. En aquest cas, la circulació actual de vehicles es realitza sobre vials de terra, per la qual cosa el pavimentat de la zona millorarà notablement les emissions de pols a l'atmosfera. Es proposen mesures per a minimitzar els impactes ambientals derivats de les emissions atmosfèriques i acústiques.
  
La documentació presentada indica que la zona objecte de modificació no presenta risc d'inundació. No obstant això, s'indica com a mesura correctora la necessitat d'adaptar el pla d'emergències contra avingudes del municipi a la nova situació de la urbanització.
  
6. Pel que fa a l'increment de consum d'aigua generat per l'actuació proposada, es considera nul ja que el sòl que es reclassifica no suposa nou sòl edificable i s'inclou en la reordenació de l'espai lliure i del vial perimetral, incrementant-se en 1.04 m² la zona verda existent.
  
7. L'estudi d'impacte ambiental expressa que fins que s'execute la xarxa de sanejament de la urbanització, les aigües residuals dels habitatges es depuraran per mitjà de fossa sèptica.
  
8. L'estudi d'impacte ambiental indica que seran retirats els abocaments incontrolats existents a la zona objecte del projecte, encara que no se cita on seran traslladats. S'apunta que els abocaments d'obra seran retirats a abocador controlat. S'indica que els residus generats tant en fase de construcció com de funcionament es classificaran en inerts, assimilables a urbans i especials, que es gestionaran de manera adequada conforme a la seua naturalesa específica.
  
Es proposa la reserva de sòl en els vials per a contenidors de recollida selectiva de residus.
  
9. La zona objecte de reclassificació se situa a la vora del sòl urbà, amb presència d'habitatges unifamiliars i emmarcada per cultius de regadiu i, en menor mesura, de secà, per la qual cosa es tracta d'un paisatge alterat per la presència de l'activitat humana. La posició de l'actuació respecte de la urbanització on s'emplaça fa que la conca visual siga alta, ja que s'albira el nucli urbà de Picassent.
  
10. S'adjunta un plànol sobre unitats ambientals, entés que es tracta de les definides en l'estudi d'impacte ambiental del Pla general de Picassent. La zona objecte del projecte s'inclou dins de la unitat núm. 4, catalogada com d'interés baix. No es defineixen les característiques de l'esmentada unitat ambiental.
  
11. Pel que fa a la valoració global de l'impacte ambiental, l'estudi d'impacte ambiental conclou que la zona presenta una baixa qualitat ambiental pel fet que es tracta de terrenys degradats pels farciments i abocaments realitzats, com també que es tracta d'una zona confrontant a sòl urbà.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent, declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte modificació núm. 9 del Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Picassent (València), promogut per l'Ajuntament de Picassent, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
Segon.
  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I- Encara que la reclassificació proposada consisteix en una xicoteta superfície de sòl no urbanitzable confrontant a sòl urbà i molt alterada per la presència d'abocaments a aquesta, s'hauran de proposar mesures protectores i correctores per a minimitzar o impedir els impactes ambientals generats sobre el patrimoni cultural com a conseqüència dels moviments de terra realitzats durant les obres d'urbanització, davant de possibles troballes de restes arqueològiques o qualsevol altre element susceptible de ser protegit. Així mateix, de conformitat amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1198, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, s'haurà d'obtindre l'informe favorable vinculant sobre el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, emés per la Conselleria de Cultura i Educació.
  
II- Els residus existents en l'actualitat a la zona d'actuació es classificaran i gestionaran de manera adequada conforme a la seua naturalesa per empreses autoritzades.
  
S'ha de prohibir l'emmagatzematge de materials d'obra i residus generats fora de l'àmbit objecte del projecte, evitant qualsevol tipus d'afecció a l'entorn immediat.
  
III- Pel que fa a la depuració de les aigües residuals generades en els habitatges, s'ha de prohibir l'ocupació de fosses sèptiques de construcció tradicional, i serà exigible l'ocupació d'estacions depuradores estanques d'oxidació total.
  
Tercer
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 18 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 380/02-AIA
  
Promotor: José y Mario Sierra, SL
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme
  
Objecte del projecte: Explotació de la Pedrera La Sierra. Secció A)
  
Localització: Parcel·la núm. 20 del polígon núm. 16. Paratge Pla de la Perla, terme municipal d'Olocau (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és l'obertura de la pedrera denominada Pla de la Perla tramitada com a recurs de la secció A) de la Llei de mines, posterior restitució del terreny per mitjà de farcit amb residus inerts adequats i transformació agrícola.
  
Els materials que s'han d'explotar i comercialitzar d'acord amb el projecte d'explotació i estudi d'impacte ambiental són argiles quaternàries corresponents a glacis d'acumulació. Litològicament aquests dipòsits estan formats per argiles roges amb cantells subangulosos que alternen amb paquets argilollimosos carbonatats recoberts amb una crosta detrítica que cobreix el dipòsit.
  
S'accedeix a la parcel·la partint de la Pobla de Vallbona en direcció nord, i agafem una pista asfaltada que condueix a la urbanització Lloma Llarga. Transcorreguts 5,2 km, arribem al límit del terme municipal d'Olocau, agafem una pista sense asfaltar que discorre entre finques de tarongers i una vegada creuat el barranc del Carraixet s'arriba a la parcel·la. S'adjunta plànol d'accés a la parcel·la.
  
La superfície total de la parcel·la és de 25.005 m², sent la superfície que s'ha d'explotar d'aproximadament 14.104 m². El paratge es troba en un entorn eminentment agrícola, i és originàriament terra de secà plantada amb garrofers.
  
L'explotació avançarà en un únic banc subvertical d'alçada mitjana de 7 m, i és el volum de material que s'ha d'extraure de 98.726 m³ i una vida útil estimada de 4 anys.
  
A mesura que s'extraga el material, es restituirà la topografia explotada per mitjà d'aportació d'estèrils procedents de distintes obres de la zona. Una vegada reblert el buit es deixarà el pendent original del terreny i es procedirà a l'abocament i extensió de la terra vegetal per a posteriorment plantar cítrics a la parcel·la.
  
La parcel·la abans d'iniciar les obres d'explotació estarà vallada en tot el seu perímetre.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
En data 23 d'octubre de 2002 els Serveis Territorials d'Indústria i Energia van remetre a aquesta direcció general la documentació relativa a la sol·licitud d'explotació de la pedrera La Sierra.
  
Al novembre de 2002, es va informar a l'empresa promotora sobre l'estat de l'expedient, sol·licitant ampliació de la documentació i advertint que en cas de no rebre la documentació sol·licitada en el termini de 3 mesos es procediria al tancament de l'expedient iniciat, d'acord amb l'article 92 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú (BOE, núm. 285 de 27 de novembre de 1992).
  
Al febrer de 2003, es rep per part de la Direcció General de Patrimoni Artístic informe vinculant desfavorable al projecte de referència.
  
Al febrer de 2003, el Servei Territorial d'Indústria i Energia, trasllada a aquest servei el certificat del resultat d'informació pública de l'expedient indicant que, publicat en el BOP núm. 281 de 26 de novembre de 2002 i transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no es va presentar cap al·legació.
  
Al març de 2003, es rep escrit de la Direcció Territorial de Medi Ambient, en el qual s'adjunten 3 informes (Unitat de camins ramaders, Secció Forestal i Cap del Servei de Coordinació Mediambiental) indicant que l'extracció proposada no suposa cap tipus d'afecció legal de tipus ambiental. Únicament s'indica que és necessari garantir la impermeabilitat del terreny donada la diversa naturalesa dels residus que rebliran el buit.
  
En data 27 de març de 2003, la directora general de Planificació i Gestió del Medi va dictar resolució de caducitat de l'expedient ja que transcorreguts 3 mesos des de la sol·licitud d'ampliació de documentació, aquesta no va ser presentada en el termini requerit davant d'aquesta direcció general.
  
Posteriorment, en data 14 d'abril de 2003, el Servei Territorial de València trasllada a aquesta direcció general escrit de l'empresa promotora en el qual exposa que la documentació requerida en data 6 de novembre de 2002, va ser presentada davant d'eixe servei territorial en data 30 de desembre de 2002, aportant còpia del registre d'entrada davant d'aquesta conselleria, dins del termini de 3 mesos atorgat i sol·licita continuar amb l'expedient.
  
Consideracions ambientals
  
La parcel·la objecte d'explotació se situa al costat del barranc del Carraixet, dins de la zona de policia d'aquest, en un entorn eminentment agrícola caracteritzat per cultius de regadiu i alguns camps de secà abandonats.
  
El paisatge es troba fortament modificat com a conseqüència de les activitats agrícoles desenvolupades en el municipi i el desenvolupament de nombroses urbanitzacions.
  
L'últim tram d'accés a la parcel·la discorre per una pista sense asfaltar de no més de 4 m d'amplària entre finques de tarongers travessant en el seu tram final el barranc del Carraixet.
  
Visitada la zona, es comprova que la parcel·la no està tancada i que l'explotació de la parcel·la ha començat deixant un buit de més de 15 m al contrari del que indica el projecte on es diu que l'explotació es portarà a terme en un banc de 7 m d'altura sempre per damunt de la cota natural del barranc.
  
S'observa com els materials que constitueixen el suposat dipòsit d'argiles quaternàries que s'ha d'explotar es correspon amb materials quaternaris constituïts per graves i conglomerats amb matriu arenoargilosa d'origen fluvial (barranc del Carraixet).
  
Les argiles constitueixen únicament la matriu d'aquests conglomerats amb blocs de gran grandària superant els 30 cm de diàmetre.
  
Pel que fa a la restauració proposada, s'indica d'una banda que s'impermeabilitzarà el terreny amb les argiles sobrants de l'explotació i d'altra banda s'aclareix que l'activitat proposada per a restituir la topografia no es tracta d'un abocador sinó una restitució topogràfica del terreny per mitjà de farcit d'inerts adequats.
  
Analitzats els residus que es pretenen abocar en el buit es considera que es tracta d'un abocador de residus inerts i que l'emplaçament proposat no és adequat ambientalment per a ubicar aquest tipus d'activitats atés que hi ha un risc elevat de contaminar les aigües superficials i subterrànies.
  
D'altra banda, l'estudi d'impacte ambiental no ha tingut en compte una sèrie d'afeccions derivades de l'actuació proposada i en conseqüència no ha desenvolupat les mesures protectores i correctores adequades per a minimitzar-les. Aquestes són:
  
- Deterioració de camins. Necessitat de condicionar i ampliar els camins d'accés.
  
- Possibles avingudes del barranc del Carraixet. Atés que l'excavació realitzada malgrat el que s'indica en el projecte, es troba a igual o menor cota que el barranc, hi ha la possibilitat d'inundació de la parcel·la i conseqüentment la contaminació de les aigües.
  
Com a conclusió, assenyalar que el projecte d'explotació - restauració i estudi d'impacte ambiental aportats presenten certes deficiències, ambigüitats i contradiccions que fan inviable avaluar favorablement el projecte.
  
A més, es disposa d'informe vinculant desfavorable emés per part de la Direcció General de Patrimoni Artístic al projecte de referència.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les Conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la present declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar desfavorable, a l'efecte ambiental el projecte d'extracció d'arenes, secció A) denominada La Sierra en el terme municipal d'Olocau (València), José y Mario Sierra, SL. per no garantir la correcta explotació i restauració de la parcel·la sol·licitada.
  
Segon
  
Es notificarà a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Es publicarà la present estimació d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.