Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2320, del 28-07-1994 (1994/832100)

REFORMA del Reglament de les Corts Valencianes, de 30 de juny de 1994, aprovat pel Ple de les Corts Valencianes.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Versions

 Text inicial: 01/09/1994 - Actualitat 

### Dades del document

Número de DOGV
:   2320

Data del DOGV
:   28-07-1994

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1994/832100


Data del document
:   30-06-1994

Organisme emissor
:   Corts Valencianes

Tipus de document
:   Anunci

Anàlisi jurídica

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Els textos consolidats de les normes són de caràcter informatiu i no tenen valor jurídic.

REFORMA del Reglament de les Corts Valencianes, de 30 de juny de 1994, aprovat pel Ple de les Corts Valencianes.  
  
 El Ple de les Corts Valencianes, en sessió celebrada el dia 30 de juny de 1994, ha debatut el Dictamen de la Comissió de Reglament referent a la proposta de reforma del Reglament de les Corts Valencianes.  
  
 Finalment, el Ple de les Corts Valencianes, en virtut del que estableixen els articles 14.1 de l'Estatut d'Autonomia i la Disposició Final Segona del RCV, ha aprovat per majoria absoluta la següent reforma del reglament de les Corts Valencianes  
  
TÍTOL PRELIMINAR  
  
Article primer  
  
 1. Conformement amb l'article 7 de l'Estatut d'Autonomia, els idiomes oficials de les Corts són el valencià i el castellà.  
  
 2. Els diputats podran fer ús, indistintament, d'ambdós idiomes.  
  
 3. Les publicacions oficials de les Corts seran bilingües.  
  
Article segon  
  
 1. Les Corts tenen la seu a la ciutat de València, a l'antic Palau dels Borja i instal·lacions adjacents, que constitueixen el Palau de les Corts.  
  
 2. Així mateix, les Corts podran realitzar sessions i actes solemnes a la Sala de Corts del Palau de la Generalitat.  
  
 3. Les Corts podran realitzar igualment reunions en qualsevol dels municipis de la Comunitat Valenciana quan així ho acorde la Mesa i la Junta de Síndics.  
  
Article tercer  
  
 Les Corts aplicaran en totes les seues actuacions i activitats una política d'igualtat d'oportunitats entre homes i dones.  
  
TÍTOL I  
  
De la sessió constitutiva  
  
Article quart  
  
 Realitzades les eleccions a les Corts i una vegada proclamats els diputats electes, aquests es reuniran en sessió constitutiva en el dia i hora assenyalats pel Decret de convocatòria, d'acord amb allò que preceptua l'article 12.4 de l'Estatut d'Autonomia.  
  
Article cinqué  
  
 1. La sessió constitutiva estarà presidida inicialment pel diputat electe de major edat d'entre els presents, assistit, en qualitat de secretaris, pels dos més joves.  
  
 2. El president declararà oberta la sessió, i un dels secretaris llegirà el Decret de convocatòria i les relacions de diputats elegits i de recursos contencioso-electorals pendents, i indicarà els diputats que puguen ser afectats per la resolució dels recursos esmentats.  
  
 3. Tot seguit es procedirà a l'elecció de la Mesa de les Corts, d'acord amb el procediment regulat en aquest reglament.  
  
Article sisé  
  
 1. Després de concloses les votacions, els elegits ocuparan els seus llocs. A continuació, el president elegit prestarà i sol·licitarà a la resta dels diputats el jurament o promesa d'acatar la Constitució Espanyola i l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; a tal efecte seran anomenats per ordre alfabètic. El president, a continuació, declararà constituïdes les Corts, i, seguidament, alçarà la sessió.  
  
 2. La constitució de les Corts serà comunicada pel president al Rei, al Senat, al president de la Generalitat i al govern de l'Estat.  
  
TÍTOL II  
  
Dels diputats  
  
CAPÍTOL I  
  
De l'accés a l'exercici ple de la condició de diputat  
  
Article seté  
  
 El diputat proclamat electe accedirà a l'exercici ple de la condició de parlamentari quan es complesquen els requisits següents:  
  
 Primer: Presentació en el Registre de les Corts de la credencial de diputat electe, lliurada per l'òrgan corresponent de l'administració electoral.  
  
 Segon: Emplenar les declaracions d'activitats i de béns a les quals es refereix l'article 18 d'aquest reglament.  
  
 Tercer: Prestar jurament o promesa d'acatar la Constitució i l'Estatut d'Autonomia en la sessió constitutiva de les Corts o en la primera sessió del ple al qual assistirà.  
  
CAPÍTOL II  
  
Dels drets dels diputats  
  
Article vuité  
  
 1. Els diputats tindran el dret d'assistir amb veu i vot a les sessions del ple de les Corts i a les de les comissions a què pertanyen i d'exercir les facultats i les funcions que aquest reglament els atribueix. Podran assistir, sense vot, a aquelles comissions de què no formen part, tret d'aquelles que les reunions de les quals tinguen caràcter secret.  
  
 2. Els diputats tindran dret a formar part almenys d'una comissió.  
  
Article nové  
  
 1. Per a millor compliment de les funcions parlamentàries, els diputats, previ coneixement del grup parlamentari respectiu, tindran la facultat de sol·licitar de les administracions públiques de la Generalitat les dades, informes o documents que posseesquen aquestes.  
  
 2. La sol·licitud s'adreçarà, si escau, a través de la Presidència de les Corts, i l'administració requerida haurà de facilitar la informació o documentació sol·licitades o manifestar al president de les Corts, en termini no superior a trenta dies, i per al més convenient trasllat al sol·licitant, les raons fundades que en dret ho impedeixen.  
  
 3. Així mateix, els diputats, en el marc de la legalitat, podran sol·licitar de les administracions locals o de l'Estat i dels òrgans de govern de les altres comunitats autònomes, a través del president de les Corts, la documentació que consideren que afecta, d'alguna manera, la Comunitat Valenciana.  
  
 4. Els diputats també tenen dret a rebre directament o a través del seu grup parlamentari, la informació i documentació necessàries per al desplegament de les seues tasques. Els serveis de les Corts, a través del lletrat major, tenen l'obligació de facilitar-los-les.  
  
Article deu  
  
 1. Els diputats percebran una assignació econòmica que els permetrà complir eficaçment i dignament la seua funció.  
  
 2. Els diputats tindran dret igualment a les ajudes, franquícies i indemnitzacions per despeses que siguen indispensables per al compliment de les seues funcions.  
  
 3. Totes les percepcions dels diputats estaran subjectes a les normes tributàries de caràcter general.  
  
 4. La Mesa de les Corts, oïda la Junta de Síndics, fixarà cada any la quantia de les retribucions, ajudes, franquícies i indemnitzacions dels diputats i les modalitats dins de les consignacions pressupostàries corresponents.  
  
Article onze  
  
 1. Anirà a càrrec del pressupost de les Corts el pagament de les cotitzacions a la Seguretat Social i a les mutualitats de tots els diputats que ho necessiten a causa de la seua dedicació parlamentària.  
  
 2. Les Corts podran realitzar amb les entitats gestores de la Seguretat Social els concerts necessaris per al compliment del que disposa l'apartat anterior i per tal d'afiliar, en el règim que procedesca, els diputats que ho desitgen i que no estiguen donats d'alta en la Seguretat Social anteriorment.  
  
 3. En el cas de funcionaris públics que, per dedicació parlamentària, estiguen en situació de serveis especials, anirà a càrrec del Pressupost de les Corts l'abonament de les quotes de classes passives i de mutualitat.  
  
CAPÍTOL III  
  
De les prerrogatives parlamentàries  
  
Article dotze  
  
 1. Els diputats gaudiran d'inviolabilitat, fins i tot després d'haver cessat en el seu mandat, per les opinions manifestades i vots emesos en l'exercici de les seues funcions.  
  
 2. Els diputats gaudiran d'immunitat en els termes i l'abast que estableix l'article 12.3, paràgraf 2, de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana.  
  
Article tretze  
  
 Els drets i prerrogatives seran efectius des del moment mateix en què el diputat siga proclamat electe. No obstant això, realitzades tres sessions plenàries sense que el diputats adquiresca la condició de tal, conforme a l'article 7 d'aquest reglament, no tindrà drets ni prerrogatives fins que aquesta adquisició es produesca.  
  
Article catorze  
  
 El president de les Corts, assabentat de la detenció d'un diputat o de qualsevol altra situació judicial o governativa que en poguera obstaculitzar l'exercici del mandat, adoptarà immediatament les mesures necessàries per tal de salvaguardar els drets i les prerrogatives de la cambra i dels seus membres.  
  
CAPÍTOL IV  
  
Dels deures dels diputats  
  
Article quinze  
  
 Els diputats tenen el deure d'assistir a totes les sessions del ple de les Corts i de les comissions de què formen part.  
  
Article setze  
  
 Els diputats estan obligats a observar la cortesia deguda i a respectar les normes establertes en aquest reglament per al bon ordre i la disciplina parlamentària, i a no divulgar les actuacions que, segons el que disposta aquest, puguen tenir excepcionalment el caràcter de secretes.  
  
Article desset  
  
 Els diputats no podran invocar ni fer ús de la condició de parlamentaris per a l'exercici d'activitats mercantil, industrial o professional.  
  
Article divuit  
  
 1. Els diputats, per a adquirir-ne la condició, i també quan la perden o en modifiquen les circumstàncies, estaran obligats a emplenar les declaracions següents:  
  
 a) Declaració d'activitats.  
  
 b) Declaració dels béns patrimonials.  
  
 2. La declaració d'activitats inclourà qualsevol activitat que el declarant exercesca i que, segons el que estableix la legislació vigent, puga constituir causa d'incompatibilitat i, en general, les que proporcionen o puguen proporcionar ingressos econòmics.  
  
 3. Les declaracions hauran de presentar-se inicialment per a l'adquisició plena de la condició de diputat i, així mateix, dins dels trenta dies naturals següents a la pèrdua d'aquesta condició o de la modificació de les circumstàncies, i s'emplenaran per separat i segons el model que aprove la Mesa de les Corts.  
  
 4. Les declaracions sobre activitats i béns s'inscriuran en el Registre d'Interessos, que es constituirà en les Corts sota la dependència directa del president i custòdia del lletrat major.  
  
 El contingut del registre tindrà caràcter públic, tret del que es referesca a béns patrimonials.  
  
 També s'inscriuran en aquest registre les resolucions del ple en matèria d'incompatibilitats i altres dades sobre activitats dels diputats que siguen tramesos per la Comissió d'Estatut dels Diputats i no hi consten prèviament.  
  
Article dinou  
  
 1. Els diputats hauran d'observar en tot moment les normes sobre incompatibilitats establertes per l'ordenament vigent.  
  
 2. A l'efecte de l'examen sobre incompatibilitats, es remetrà des del Registre d'Interessos a la Comissió d'Estatut dels Diputats una còpia de les declaracions d'activitats i de les seues modificacions a què es refereix l'article anterior.  
  
 3. La Comissió de l'Estatut dels diputats elevarà al Ple les propostes sobre la situació d'incompatibilitat de cada diputat en el termini de vint dies següents, comptats a partir de la plena assumpció de la condició de diputat o de la comunicació que, obligatòriament haurà de realitzar, de qualsevol alteració en la declaració formulada a l'efecte d'incompatibilitats.  
  
 4. Declarada i notificada la incompatibilitat, el diputat en qüestió tindrà vuit dies per a escollir entre l'escó i el càrrec incompatible. Si no exercita l'opció en aquest termini, s'entendrà que renuncia a l'escó.  
  
CAPÍTOL V  
  
De la suspensió i pèrdua de la condició de diputat  
  
Article vint  
  
 El diputat quedarà suspés en els drets i els deures parlamentaris en els casos procedents, per aplicació de les normes de disciplina parlamentària establertes en aquest reglament, quan una sentència ferma condemnatòria ho comporte o quan el seu compliment implique la impossibilitat d'exercir la funció parlamentària.  
  
Article vint-i-u  
  
 El diputat perdrà la condició de tal per les causes següents:  
  
 Primera: Per decisió judicial ferma que anul·le l'elecció o la proclamació del diputat.  
  
 Segona: Per defunció.  
  
 Tercera: Per incapacitat o inhabilitació, declarada per decisió judicial ferma.  
  
 Quarta: Per extinció del mandat en haver acabat el termini, sense perjudici de mantenir la condició de diputats els membres titulars i suplents de la Diputació Permanent, fins a la constitució de les noves Corts.  
  
 Cinquena: Per renúncia del diputat presentada personalment davant la Mesa de les Corts.  
  
TÍTOL III  
  
De l'organització de les Corts  
  
CAPÍTOL I  
  
Dels grups parlamentaris  
  
Article vint-i-dos  
  
 1. Els diputats, en nombre no inferior a tres, inclosos en les llistes d'un mateix partit, agrupació o coalició electoral que hagueren comparegut com a tal davant l'electorat en les últimes eleccions autonòmiques, tindran dret a constituir grup parlamentari propi.  
  
 2. Per cada partit, agrupació o coalició electoral sols podrà constituir-se un grup parlamentari.  
  
 3. Cap diputat no podrà formar part de més d'un grup parlamentari.  
  
 4. No podran formar grup parlamentari propi els diputats que pertanyen a formacions polítiques que no s'hagen presentat com a tals davant l'electorat o quan aquestes formacions no hagen obtingut acta de diputat en l'elecció corresponent.  
  
Article vint-i-tres  
  
 1. La constitució dels grups parlamentaris es farà dins dels vuit dies hàbils següents a la sessió constitutiva de les Corts, mitjançant escrit dirigit a la Mesa de les Corts.  
  
 2. En l'esmentat escrit, que anirà signat per tots els que desitgen constituir grup, haurà de constar la denominació d'aquest i els noms de tots els seus membres, del síndic i dels diputats que, eventualment, poden substituir-lo. Podrà haver tres portaveus adjunts en els grups parlamentaris que tinguen almenys vint diputats i dos portaveus adjunts en els altres grups parlamentaris, amb l'excepció del Grup Mixt.  
  
 3. Els síndics són els representants oficials dels respectius grups parlamentaris.  
  
Article cint-i-quatre  
  
 1. Els diputats que, d'acord amb allò que estableixen els articles precedents, no queden integrats en un grup parlamentari en els terminis assenyalats, quedaran incorporats en un Grup Mixt.  
  
 2. Per resolució de la Presidència de les Corts podran regular-se les circumstàncies específiques que puguen concórrer en el funcionament del Grup Mixt, en especial en allò referent a l'exercici de les iniciatives que als grups parlamentaris correspon segons aquest reglament.  
  
 3. Els diputats inclosos en les llistes d'un mateix partit, agrupació o coalició electoral que hagueren obtingut menys de tres escons, podran constituir-se en agrupació independent dins del Grup Mixt.  
  
Article vint-i-cinc  
  
 1. Els diputats que adquiresquen la condició amb posterioritat a la sessió constitutiva de les Corts, hauran d'incorporar-se a un grup parlamentari dins dels vuit dies següents a aquesta adscripció. Perquè la incorporació puga produir-se, haurà de constar l'aprovació del síndic del grup parlamentari corresponent. En cas contrari, quedaran incorporats al Grup Mixt.  
  
 2. En el Grup Mixt en serà portaveu cada mes un dels diputats integrants de manera rotatòria per ordre alfabètic de primer cognom, llevat d'acord unàmime de tots els membres del Grup Mixt.  
  
Article vint-i-sis  
  
 1. Una vegada produïda l'adscripció a un grup parlamentari en el temps i la forma que es regula en els articles anteriors, el diputat que cause baixa, per qualsevol causa, haurà d'enquadrar-se, necessàriament, en el Grup Mixt. Si la baixa ho fóra per expulsió del grup parlamentari, aquest ha d'acreditar davant la Mesa de les Corts que tal decisió es va adoptar almenys per la majoria absoluta dels membres del grup.  
  
 2. No obstant el que disposa el paràgraf anterior, en qualsevol moment el diputat adscrit al Grup Mixt podrà retornar al grup parlamentari al qual haguera pertanyut, sempre que n'existira el consentiment i la signatura del síndic.  
  
 3. Quan els components d'un grup parlamentari diferent del Grup Mixt es reduesquen durant el transcurs de la legislatura a un nombre inferior al mínim exigit per a la seua constitució, el grup quedarà dissolt i els membres passaran automàticament a formar-ne part.  
  
Article vint-i-set  
  
 1. Les Corts posaran a disposició dels grups parlamentaris els locals i mitjans materials suficients perquè puguen complir la funció parlamentària i els hi assignaran, amb càrrec al pressupost, una subvenció fixa, idèntica per a tots, suficient per a cobrir les necessitats de funcionament, i una altra de variable en funció del nombre de diputats de cadascun d'ells. Les quanties es fixaran per la Mesa de la cambra, oïda la Junta de Síndics, dins dels límits de la consignació pressupostària corresponent.  
  
 2. En el cas del Grup Mixt, la Mesa, d'acord amb la Junta de Síndics, podrà disposar que la subvenció fixa siga proporcional al nombre de diputats que l'integren.  
  
 3. Els síndics dels grups parlamentaris rebran una assignació econòmica fixada per la Mesa, oïda la Junta de Síndics, com a representants dels seus grups parlamentaris. A més, dos portaveus adjunts dels grups parlamentaris que tinguen almenys vint diputats i un portaveu adjunt dels altres grups parlamentaris, amb l'excepció dels Grup Mixt, rebran així mateix una assignació econòmica igualment fixada per la Mesa, oïda la Junta de Síndics.  
  
 4. Els grups parlamentaris duran una comptabilitat específica de les subvencions esmentades en l'apartat primer, la qual comptabilitat posaran a disposició de la Mesa de les Corts quan siguen requerits per això i en tot cas en acabar el període de sessions.  
  
CAPÍTOL II  
  
Del president i de la Mesa  
  
Secció 1a  
  
De les funcions de la Mesa i dels seus membres  
  
Article vint-i-vuit  
  
 1. La Mesa és l'òrgan col·legiat rector de la cambra i n'ostenta la representació en els actes a què assistesca.  
  
 2. La Mesa estarà composta pel president de les Corts, dos vice-presidents i dos secretaris.  
  
 Es considerarà vàlidament constituïda quan estiguen presents almenys tres dels seus membres.  
  
 3. El president dirigeix i coordina l'acció de la Mesa.  
  
Article vint-i-nou  
  
 1. El president de les Corts ostenta la representació de la cambra, assegura el bon desenvolupament dels treballs, dirigeix els debats, en manté l'ordre i ordena els pagaments, sense perjudici de les delegacions que puga conferir.  
  
 2. Correspon al president complir i fer complir el Reglament, interpretar-lo en els casos de dubte i suplir-lo en els casos d'omissió. Quan en l'exercici d'aquesta funció supletòria s'haguera de dictar una resolució de caràcter general, hi hauran d'estar d'acord la Mesa i la Junta de Síndics.  
  
 3. El president desplegarà igualment totes les funcions que li confereix l'Estatut d'Autonomia i aquest reglament.  
  
Article trenta  
  
 Els vice-presidents substitueixen, per ordre, el president i n'exerceixen les funcions en cas de vacant, absència o impossibilitat d'aquest. Desenvolupen, a més, qualssevol altres funcions que els encomane el president o la Mesa.  
  
Article trenta-u  
  
 Els secretaris supervisen i autoritzen, amb el vist-i-plau del president, les actes de les sessions plenàries, de la Mesa i de la Junta de Síndics, i també les certificacions que hagen de lliurar-se; ajuden el president en les sessions per tal d'assegurar l'ordre en els debats i la correcció en les votacions; col·laboren en el normal desenvolupament dels treballs de la cambra quan ho dispose el president; exerceixen a més qualsevol altra funció encomanada pel president o per la Mesa.  
  
Article trenta-dos  
  
 1. Corresponen a la Mesa les funcions següents:  
  
 Primer: Adoptar les decisions i les mesures necessàries per a l'organització del treball i el règim de govern interiors de la cambra, com també elaborar i aprovar els Estatuts de govern i el règim interior de la cambra.  
  
 Segon: Elaborar i aprovar, d'acord amb la Comissió de Govern Interior, el projecte de pressupost de les Corts per a la tramesa al Consell.  
  
 Tercer: Dirigir l'execució del pressupost de les Corts, presentar al ple la liquidació corresponent en cada període de sessions i retre'n compte a la Comissió de Govern Interior.  
  
   
  
 Quart: Aprovar la composició de les plantilles del personal de les Corts i les normes que en regulen l'accés.  
  
 Cinqué: Ordenar les despeses de la cambra.  
  
 Sisé: Qualificar, d'acord amb el Reglament, els escrits i els documents d'índole parlamentària i declarar-ne l'admissibilitat o la inadmissibilitat.  
  
 Seté: Decidir la tramitació de tots els escrits i els documents d'índole parlamentària, d'acord amb les normes establertes en aquest reglament.  
  
 Vuité: Programar les línies generals d'actuació de la cambra, fixar un calendari d'activitats del ple de les comissions per a cada període de sessions i coordinar el treballs dels diferents òrgans, tot això d'acord amb la Junta de Síndics.  
  
 Nové: Assignar els escons en la Sala de Sessions als diferents grups parlamentaris, oïda la Junta de Síndics.  
  
 Desé: Qualssevol altres que hi encomane aquest reglament i les que no estiguen atribuïdes a un òrgan específic.  
  
 2. Si un diputat o un grup parlamentari discrepa de la decisió adoptada per la Mesa en l'exercici de les funcions esmentades en els punts sisé i seté de l'apartat anterior, podrà sol·licitar-ne la reposició. La Mesa hi decidirà definitivament, oïda la Junta de Síndics, mitjançant una resolució motivada, amb deu dies de termini per a la presentació del recurs de reposició i vint dies perquè la mesa hi dictamine a partir de la tramitació.  
  
Article trenta-tres  
  
 La Mesa es reunirà per convocatòria del president i estarà assessorada pel lletrat major, el qual redactarà l'acta de les sessions i tindrà cura, sota la direcció del president, de l'execució dels acords.  
  
Secció 2a  
  
De l'elecció dels membres de la Mesa  
  
Article trenta-quatre  
  
 1. Les votacions per a l'elecció dels membres de la Mesa es faran amb paperetes que els diputats lliuraran al president de la Mesa d'edat perquè les diposite en una urna preparada per a això.  
  
 2. Les votacions del president, els vice-presidents i els secretaris es faran successivament.  
  
 3. Després de cada votació, se'n farà l'escrutini. El president d'edat llegirà en veu alta les paperetes i les passarà a un secretari perquè les comprove.  
  
 4. L'altre secretari prendrà nota dels resultats de la votació i de tots els incidents que s'hi esdevinguen.  
  
Article trenta-cinc  
  
 1. Per a l'elecció de president, cada diputat escriurà un sol nom a la papereta, i resultarà elegit qui obtinga la majoria absoluta. Si no hi haguera majoria, es repetirà l'elecció entre els dos diputats que s'hi acosten més, i resultarà elegit el qui obtinga més vots. En cas d'empat, es repetirà l'elecció, i si l'empat persisteix després de quatre votacions, es considerarà elegit el candidat que forme part de la llista més votada en les eleccions.  
  
 2. Per a l'elecció dels dos vice-presidents, cada diputat escriurà un nom en la papereta, i resultaran elegits els qui per ordre correlatiu obtinguen el major nombre de vots.  
  
 3. De la mateixa forma seran elegits els dos secretaris.  
  
 4. Si en alguna votació hi ha empat, es resoldrà segons els que disposa l'apartat 1 d'aquest article.  
  
Article trenta-sis  
  
 Els membres de la Mesa cessaran com a tals per una de les causes següents:  
  
 a) Pèrdua de la condició de diputat per qualsevol dels motius establerts en l'article 21 d'aquest reglament.  
  
 b) Renúncia expressa a la condició de membre de la Mesa.  
  
 c) Deixar de pertànyer al seu grup parlamentari per voluntat pròpia.  
  
 2. Es farà una nova elecció dels membres de la Mesa quan la sentència recaiga sobre els recursos contencioso-electorals pendents durant la sessió constitutiva, o les decisions de les Corts sobre incompatibilitat comporten un canvi en la titularitat de més del deu per cent dels escons de la cambra. La susdita elecció tindrà lloc quan els nous diputats hagen adquirit la plena condició com a tals.  
  
 3. Les vacants que hi haja en la Mesa durant la legislatura es cobriran per elecció del ple en la forma establerta en els articles anteriors, adaptats en les previsions a la realitat de les vacants que calga cobrir.  
  
CAPÍTOL III  
  
De la Junta de Síndics  
  
Article trenta-set  
  
 1. Els síndics dels grups parlamentaris constitueixen la Junta de Síndics, que es reunirà sota la Presidència del president de les Corts. Aquest la convocarà a iniciativa pròpia, a petició d'un grup parlamentari o de la desena part dels membres de la cambra. La Junta de Síndics es reunirà, almenys, quinzenalment durant els períodes ordinaris de sessions.  
  
 2. De les convocatòries de la Junta de Síndics es retrà compte al Consell perquè hi envie, si ho estima oportú, un representant que n'haurà de ser membre, i que podrà estar acompanyat, si escau, per la persona que l'assistesca.  
  
 3. Haurà d'assistir a les reunions de la Junta, almenys, a més del president, un vice-president, un secretari de la cambra i el lletrat major o, si hi manca, un lletrat de la cambra.  
  
 Els síndics o els seus suplents podran estar acompanyats per un membre del seu grup.  
  
 4. Les decisions de la Junta de Síndics s'adoptaran sempre segons el criteri de vot ponderat.  
  
CAPÍTOL IV  
  
De les comissions  
  
Secció 1a  
  
Normes generals  
  
Article trenta-vuit  
  
 1. Les comissions, excepte si es preceptua d'una altra manera, les formaran els membres que designes els grups parlamentaris en el nombre que, respecte a cadascun, indique la Mesa de les Corts, oïda la Junta de Síndics, i en proporció a la importància numèrica d'aquells a la cambra. Tots els grups parlamentaris tenen dret a tenir, com a mínim, un representant en cada comissió.  
  
 2. Els grups parlamentaris poden substituir un o uns quants dels seus membres adscrits a una comissió, per un o altres del mateix grup, amb la comunicació prèvia per escrit al president de les Corts. Si la substitució fóra sols per a un assumpte, un debat o una sessió, la comunicació serà verbalment o per escrit al president de la comissió, i si s'hi indicarà que té el caràcter merament eventual, el president admetrà com a membre de la Comissió, indistintament, el substitut o el substituït.  
  
 3. Els membres del Consell podran assistir amb veu a les comissions, però sols podran votar quan en formen part.  
  
Article trenta-nou  
  
 1. Les comissions, amb les excepcions que s'estableixen en aquest reglament, elegeixen, entre els membres una Mesa, composta per un president, un vice-president i un secretari.  
  
 2. Per a l'elecció del president, cada diputat escriurà un sol nom en la papereta, i resultarà elegit qui obtinga el vot de la majoria absoluta dels membres de la comissió. Si ningú no obtinguera en la primera votació la susdita majoria, es repetirà l'elecció entre els qui hagen assolit els majors resultats i quedarà elegit qui obtinga més vots.  
  
 3. El vice-president i el secretari s'elegiran simultàniament. Cada diputat escriurà un sol nom en la papereta, i resultaran elegits, respectivament, vice-president i secretari, els qui per ordre correlatiu obtinguen el major nombre de vots. En cas d'empat, resultarà elegit el candidat que pertanya a la llista electoral més votada.  
  
 4. En absència del secretari, n'exercirà les funcions un membre de la comissió pertanyent al mateix grup parlamentari o, si escau, qui acorde la comissió entre els seus membres.  
  
Article quaranta  
  
 Les comissions seran convocades pel seu president, d'acord amb el de les Corts, per iniciativa pròpia, a petició d'un grup parlamentari o d'una desena part dels membres de la comissió.  
  
 El president de les Corts podrà convocar, i també presidir, qualsevol comissió, encara que sols trindrà vot quan en forme part.  
  
 Les comissions es consideraran vàlidament constituïdes en sessió plenària quan hi siguen presents la meitat més un dels membres.  
  
Article quaranta-u  
  
 1. Les comissions coneixeran els projectes, les proposicions o assumptes que els encomane, d'acord a la seua competència respectiva, la Mesa de les Corts, oïda la Junta de Síndics.  
  
 2. La Mesa de les Corts, per iniciativa pròpia o a petició d'una comissió, podrà acordar que, sobre una qüestió, hom informe prèviament una o altres comissions.  
  
 3. Les comissions hauran de concloure la tramitació de qualsevol assumpte en un termini màxim de dos mesos, excepte en aquells casos en què aquest reglament impose un termini distint o la Mesa de la cambra, ateses les circumstàncies excepcionals que hi puguen concórrer, acorde ampliar-lo o reduir-lo.  
  
 4. Les comissions no podran reunir-se al mateix temps que es reuneix el ple de les Corts.  
  
Article quaranta-dos  
  
 1. Les comissions, mitjançant el president de les Corts, podran:  
  
 Primer: Demanar la informació i documentació que necessite al Consell, al serveis de la cambra mateixa i a qualsevol autoritat de la Generalitat. Les autoritats requerides, en un termini no superior als trenta dies, facilitaran allò que se'ls haguera sol·licitat, o bé manifestaran al president les raons per les quals no poden fer-ho, perquè ho comunique a la comissió sol·licitant.  
  
 Segon: Requerir la presència davant d'elles dels membres del Consell, com també de les autoritats i els funcionaris públics competents per raó de de la matèria objecte del debat, perquè informen sobre els aspectes sobre els que foren consultats.  
  
 Tercer: Sol·licitar la presència d'altres persones amb la mateixa finalitat.  
  
 2. Si els funcionaris o les autoritats no compareixeren ni justificaren la seua incompareixença en el termini i la forma establerts per la comissió, o hom no responguera a la petició de la informació requerida en el període indicat en l'apartat anterior, el president de les Corts ho comunicarà a l'autoritat o al funcionari superior corresponent, per si escau exigir-los alguna responsabilitat.  
  
 3. Així mateix, podran sol·licitar tant a l'administració de l'Estat com a la local que es dignen a proporcionar informació i documentació sobre matèries d'interés per a la Comunitat Valenciana.  
  
Secció 2a  
  
De les comissions permanents  
  
Article quaranta-tres  
  
 1. Són comissions permanents legislatives:  
  
 1a. Coordinació, Organització i Règim de les Institucions de la Generalitat.  
  
 2a. Governació i Administració Local.  
  
 3a. Educació i Cultura.  
  
 4a. Economia, Pressupostos i Hisenda.  
  
 5a. Indústria, Comerç i Turisme.  
  
 6a. Agricultura, Ramaderia i Pesca.  
  
 7a. Obres Públiques i Transports.  
  
 8a. Política Social i Ocupació.  
  
 9a. Sanitat i Consum.  
  
 10a. Medi Ambient.  
  
 2. Són també comissions permanents, no legislatives, aquelles que hagen de constituir-se per disposició legal i les següents:  
  
 1a. Reglament.  
  
 2a. Estatut dels diputats.  
  
 3a. Peticions.  
  
 4a. Govern interior.  
  
 3. Les comissions permanents a què es refereixen els apartats anterior s'hauran de constituir dins els quinze dies següents a la sessió constitutiva de les Corts.  
  
Article quaranta-quatre  
  
 La Comissió de Reglament la formaran el president de les Corts, que la presidirà, per al resta de membres de la Mesa i pels diputats que designen els grups parlamentaris d'acord amb el que disposa l'article 38 d'aquest reglament.  
  
Article quaranta-cinc  
  
 1. La Comissió d'Estatut dels Diputats la compondran la Mesa de les Corts més un diputat en representació de cada grup parlamentari. Adoptarà les decisions per un sistema de vot ponderat.  
  
 2. La comissió actuarà com a òrgan preparatori de les resolucions del ple quan aquest, d'acord amb el reglament, haja de pronunciar-se sobre assumptes que afecten l'Estatut dels diputats, tret del cas que la proposta corresponga al president o a la Mesa de les Corts.  
  
 3. La comissió elevarà al ple, degudament articulades i motivades, les propostes que s'hi hagueren formulat.  
  
Article quaranta-sis  
  
 1. La Comissió de Peticions la formaran la Mesa de les Corts més un diputat en representació de cada grup parlamentari. Adoptarà les decisions per un sistema de vot ponderat.  
  
 2. La comissió examinarà cada petició individual o col·lectiva que reben les Corts i n'acordarà la tramesa, quan escaiga, mitjançant la cambra, a l'òrgan competent. En qualsevol cas, hom n'acusarà recepció i comunicarà al peticionari l'acord adoptat.  
  
 3. La comissió tindrà com a funció específica les relacions amb el síndic de Greuges, com també l'aprovació i la modificació del seu reglament.  
  
Article quaranta-set  
  
 1. La Comissió de Govern Interior la compondran la Mesa de les Corts més el síndic de cada grup parlamentari. Adoptarà les decisions per un sistema de vot ponderat.  
  
 2. Hi corresponen les funcions següents:  
  
 1a. Aprovar, d'acord amb la Mesa de les Corts, el Projecte de pressupost de les Corts per a la remissió al Consell.  
  
 2a. Conéixer l'execució del pressupost i les modificacions, com també, amb caràcter previ, les variacions patrimonials de les Corts.  
  
 3a. Conéixer les modificacions dels Estatuts de govern i règim interior i de les normes d'accés a les plantilles, amb caràcter previ a l'aprovació per part de la Mesa.  
  
 4a. Acomplir qualsevol altra que hi encomane aquest reglament o la Mesa de les Corts.  
  
Article quaranta-vuit  
  
 1. El ple de les Corts, a proposta de la Mesa, oïda la Junta de Síndics, a iniciativa d'un grup parlamentari o de la desena part dels membres de les Corts, podrà acordar la creació d'altres comissions que tinguen caràcter permanent durant la legislatura en què s'adopte l'acord.  
  
 2. L'acord de creació fixarà el criteri de distribució de competències entre la comissió creada i les que, si escau, pogueren resultar afectades.  
  
 3. Pel mateix procediment indicat en l'apartat 1, podrà acordar-se la dissolució de les comissions a què aquest article es refereix.  
  
Secció 3a  
  
De les comissions no permanents  
  
Article quaranta-nou  
  
 1. Són comissions no permanents les que es creen eventualment amb un fi concret; s'extingeixen a la fi del treball encomanat i, en qualsevol cas, en concloure la legislatura.  
  
 2. Les comissions no permanents podran ser d'investigació o especials per a l'estudi d'un assumpte concret.  
  
Article cinquanta  
  
 1. El ple de les Corts, a proposta del Consell, de la Mesa, d'un grup parlamentari o de la desena part dels membres de la cambra, podrà acordar la creació d'una comissió d'investigació sobre qualsevol assumpte d'interés públic per a la Comunitat Valenciana. Hom n'establirà, en l'acord de constitució, el termini d'acabament dels treballs.  
  
 2. Les comissions d'investigació elaboraran un pla de treball, podran nomenar ponències al seu si i requerir la presència, d'acord amb la normativa aplicable i mitjançant la Presidència de les Corts, de qualsevol persona perquè hi siga oïda. Els aspectes sobre què haja d'informar la persona requerida, se li hauran de comunicar amb una antelació mínima de tres dies.  
  
 3. El president de les Corts, oïda la comissió, podrà, si escau, dictar les normes de procediment oportunes, d'acord amb la legislació vigent.  
  
 4. Les conclusions d'aquestes comissions hauran de plasmar-se en un dictamen que serà discutit en el ple de la cambra. El president de les Corts, oïda la Junta de Síndics, està facultada per a ordenar el debat, concedir la paraula i fixar els temps de les intervencions.  
  
 5. Les conclusions aprovades pel ple de la cambra seran publicades en el Butlletí Oficial de les Corts Valencianes, sense perjudici que la Mesa de la cambra les trameta al Ministeri Fiscal per a l'exercici, quan escaiga, de les accions oportunes.  
  
 6. A petició del grup parlamentari proponent es publicaran en el Butlletí Oficial de les Corts Valencianes els vots particulars rebutjats.  
  
Article ciquanta-u  
  
 1. El ple de les Corts Valencianes podrà acordar la creació de comissions especials per a l'estudi d'un assumpte concret, a proposta de la Mesa de la cambra d'acord amb la Junta de Síndics.  
  
 2. La proposta de la Mesa podrà realitzar-se per iniciativa pròpia o a instància d'un grup parlamentari o de la desena part dels diputats i haurà de contenir la composició de la comissió, que podrà estar formada com a màxim pel nombre de diputats que s'haja establert per a les comissions permanents o bé per un representant de cada grup parlamentari. En aquest supòsit adoptarà els acords mitjançant vot ponderat. Així mateix, contindrà les regles d'organització i funcionament i el termini en que haurà d'acabar el treball de la comissió.  
  
 3. La comissió podrà acordar-hi la incorporació, a l'efecte d'assessorament, d'especialistes en la matèria objecte d'estudi.  
  
 4. La comissió elaborarà un dictamen, que debatrà el ple de les Corts.  
  
CAPÍTOL V  
  
Del ple  
  
Article cinquanta-dos  
  
 El ple és l'òrgan suprem de les Corts. El podrà convocar el president, d'acord amb la Junta de Síndics, a iniciativa pròpia i a sol·licitud almenys, d'un grup parlamentari o de cinquena part dels diputats de la cambra.  
  
Article cinquanta-tres  
  
 1. Els diputats s'asseuran a la Sala de Sessions segons la seua adscripció a grups parlamentaris i ocuparan sempre el mateix escó.  
  
 2. Hi haurà a la Sala de Sessions un banc especial destinat als membres del Consell.  
  
 3. Sols tindrà accés a la Sala de Sessions, a més a més de les persones indicades, els funcionaris en l'exercici del seu càrrec i els qui el president autoritze expressament.  
  
CAPÍTOL VI  
  
De la Diputació Permanent  
  
Article cinquanta-quatre  
  
 1. La Diputació Permanent la compondran un nombre de catorze membres, més el president de les Corts, que la presidirà, i els altres membres de la Mesa de les Corts.  
  
 2. Els diputats els designaran els grup parlamentari en proporció a la seua importància numèrica respectiva i observant el procediment previst en l'article 38 d'aquest reglament per a la formació de les comissions.  
  
 3. Cada grup parlamentari designarà el nombre de diputats titulars que hi corresponguen i altres tants en concepte de suplents.  
  
 4. La Diputació Permanent la podrà convocar el president a iniciativa pròpia, a petició d'un grup parlamentari o d'una cinquena part dels membres d'aquella.  
  
 5. Serà aplicable a les sessions de la Diputació Permanent i al seu funcionament allò que s'estableix per al ple aquest reglament.  
  
Article cinquanta-cinc  
  
 1. Quan les Corts no estiguen reunides, per vacances parlamentàries, quan haja expirat el mandat parlamentari i fins que es constituesquen les noves Corts, la Diputació Permanent vetllarà pels poders de la cambra. Especialment:  
  
 Primer: Coneixerà de la delegació temporal de les funcions executives pròpies del president de la Generalitat en un dels consellers.  
  
 Segon: Coneixerà de tot el que fa referència a la inviolabilitat i immunitat parlamentària.  
  
 Tercer. Convocarà les Corts, si escau, per acord de la majoria absoluta dels membres de la Diputació Permanent.  
  
 Quart: Podrà autoritzar pressupostos extraordinaris, suplements de crèdits i crèdits extraordinaris, a petició del Consell, per raó d'urgència i necessitat justificada, sempre que així ho acorde la majoria absoluta dels membres.  
  
 Cinqué: Podrà també autoritzar ampliacions o transferències de crèdits, quan ho exigesquen la conservació de l'ordre, una calamitat pública o una necessitat financera urgent d'una altra natura sempre que hi haja l'acord de la majoria absoluta dels membres.  
  
 2. La Diputació Permanent ha d'acomplir qualsevol altra funció que hi encomane el Reglament de les Corts.  
  
Article cinquanta-sis  
  
 En qualsevol cas, la Diputació Permanent retrà compte al ple de les Corts dels assumptes tractats i de les decisions adoptades en la primera sessió ordinària.  
  
 Després de la realització de les eleccions a les Corts, la Diputació Permanent retrà compte al ple, una vegada constituïdes, dels assumptes tractats i de les decisions adoptades.  
  
TÍTOL IV  
  
Del funcionament de les Corts  
  
CAPÍTOL I  
  
De les sessions  
  
Article cinquanta-set  
  
 1. Les Corts es reuniran en sessions ordinàries i extraordinàries.  
  
 2. Els períodes ordinaris comprendran quatre mesos cadascun i tindran lloc entre setembre i desembre, el primer, i entre febrer i juny, el segon.  
  
 3. La convocatòria de les sessions ordinàries i l'ordenació temporal de cada període de sessions, l'acordarà la Mesa, d'acord amb la Junta de Síndics.  
  
 4. Les sessions extraordinàries les convocarà el president d'acord amb la Junta de Síndics a proposta del Consell, de la Diputació Permanent, a petició d'una cinquena part dels diputats o d'un grup parlamentari. En la petició haurà de figurar l'ordre del dia que es proposa per a la sessió extraordinària sol·licitada. La cambra romandrà reunida fins al moment en què s'haja esgotat l'ordre del dia per al qual haja estat convocada la cambra.  
  
 5. La convocatòria i la fixació de l'ordre del dia de les sessions extraordinàries, tant de les comissions com del ple, es farà d'acord amb el que preveu aquest reglament per a les sessions ordinàries.  
  
Article cinquanta-vuit  
  
 1. Les sessions, per regla general, tindran lloc en dies compresos entre el dimarts i el divendres, ambdós inclosos, de cada setmana.  
  
 2. Podran, tanmateix, tenir lloc en dies diferents als indicats:  
  
 Primer: Per acord pres en ple o en comissió, a iniciativa de les meses respectives, d'un grup parlamentari o d'una cinquena part dels diputats membres de les Corts o de la comissió.  
  
 Segon: Per acord de la Mesa de les Corts, acceptat per la Junta de Síndics.  
  
Article cinquanta-nou  
  
 Les sessions del ple seran públiques, amb les excepcions següents:  
  
 1. Quan s'hi tracten qüestions concernents al decòrum de la cambra o dels seus membres o de la suspensió d'un diputat.  
  
 2. Quan s'hi debaten propostes, dictàmens, informacions o conclusions elaborades al si de les Comissions de l'Estatut dels Diputats i de Govern Interior.  
  
 3. Quan ho acorde el ple per majoria absoluta dels membres, a iniciativa de la Mesa de les Corts, del Consell, d'un grup parlamentari o de la desena part dels membres de la cambra. Plantejada la sol·licitud de sessió secreta, s'hi obrirà debat, el qual tindrà, automàticament, el caràcter de secret, i, una vegada acabada aquest, s'adoptaran els acords i es continuarà la sessió amb el caràcter que s'hi haja acordat.  
  
Article seissanta  
  
 1. Les sessions de les comissions no seran públiques. Tanmateix, podran assistir-hi els representants degudament acreditats dels mitjans de comunicació, llevat quan aquelles tinguen caràcter secret.  
  
 2. Les sessions de les comissions seran secretes quan ho acorde la majoria absoluta dels membres, a iniciativa de la mesa respectiva, del Consell, d'un grup parlamentari o de la cinquena part dels seus components.  
  
 3. Seran secretes en qualsevol cas les sessions i els treballs de les Comissions de l'Estatut dels Diputats i de Govern Interior.  
  
Article seissanta-u  
  
 1. De les sessions del ple i de les comissions s'alçarà acta que contindrà una relació succinta de les matèries debatudes, les persones intervinents, les incidències esdevingudes i els acords adoptats.  
  
 2. Les actes les signarà un dels secretaris, amb el vist-i-plau del president, i romandran a disposició dels diputats. En el cas que no hi haja reclamació sobre el contingut dins dels deu dies següents a la sessió, s'entendrà aprovada; en cas contrari, se sotmetrà a la decisió de l'òrgan corresponent en la sessió següent.  
  
 3. De les sessions secretes s'alçarà acta, l'exemplar únic de la qual el custodiarà la Presidència. Aquest exemplar el podran consultar els diputats, amb l'acord previ de la Mesa.  
  
CAPÍTOL II  
  
De l'ordre del dia  
  
Article seissanta-dos  
  
 1. L'ordre del dia del pel el fixarà el president, oïda la Mesa, d'acord amb la Junta de Síndics, i tenint en compte el calendari fixat per la Mesa de les Corts.  
  
 2. L'ordre del dia de les comissions el fixarà la Mesa respectiva, d'acord amb el president de les Corts i de conformitat amb el calendari parlamentari.  
  
 3. El Consell demanarà que en una sessió concreta s'incloga un assumpte amb caràcter prioritari, sempre que aquest haja complert els tràmits reglamentaris que facen que estiga en condicions de ser inclòs en l'ordre del dia.  
  
 4. A iniciativa d'un grup parlamentari o del Consell, la Mesa de les Corts podrà acordar, amb la Junta de Síndics i per raons d'urgència i unanimitat, la inclusió en l'ordre del dia d'un assumpte determinat, encara que no haguera complert encara els tràmits reglamentaris.  
  
 5. Les sessions plenàries no podran alçar-se abans que l'ordre del dia haja estat debatut totalment, sense perjudici de les alteracions previstes en aquest reglament.  
  
Article seissanta-tres  
  
 1. L'ordre del dia del ple es pot alterar per acord d'aquesta, a proposta de president o a petició d'un grup parlamentari o d'una desena part de la cambra.  
  
 2. L'ordre del dia d'una comissió es pot alterar per acord d'aquesta, a proposta del seu president o a petició d'un grup parlamentari o d'una cinquena part dels diputats membres. Complert allò anterior, els president respectius sotmetran, en qualsevol cas, a votació la proposta de modificació de l'ordre del dia.  
  
 3. En un cas o altre, quan es tracte d'incloure un assumpte, aquest haurà d'haver complert els tràmits reglamentaris que hi permeten estar en condicions d'incloure'l.  
  
CAPÍTOL III  
  
Dels debats  
  
Article seissanta-quatre  
  
 Els debats no podran començar sense la distribució prèvia, almenys amb quaranta-vuit hores d'antelació, de l'informe, dictamen o documentació que haurà de servir de base, llevat d'acord contrari de la Mesa de les Corts o de la comissió, cosa que hauran de justificar com calga.  
  
Article seissanta-cinc  
  
 1. Cap diputat no podrà parlar sense haver demanat i haver obtingut del president la paraula. Si un diputat cridat per la Presidència no hi és, s'interpretarà que renuncia a fer ús de la paraula.  
  
 2. Els discursos es pronunciaran personalment i en veu alta. L'orador podrà fer us de la paraula des de la tribuna o des de l'escó.  
  
 3. Cap diputat no serà interromput quan parle, excepte per part del president quan haja de dir-li que el seu temps s'ha acabat, per fer-lo tornar a l'ordre o a la qüestió, per retirar-li la paraula o per cridar a l'ordre la cambra o algun dels seus membres o el públic.  
  
 4. Els diputats que hagen demanat la paraula en un mateix sentit, podran cedir-se-la entre ells. Qualsevol diputat amb dret a intervenir en un cas concret, podrà ser substituït per un altre diputat del mateix grup parlamentari, prèvia comunicació al president.  
  
 5. Els membres del Consell podran fer ús de la paraula sempre que ho sol·liciten, sense perjudici de les facultats que per a l'ordenació dels debats corresponen al president de la cambra o de la comissió.  
  
 6. Passat el temps establert, el president, després d'indicar dues vegades a l'orador que concloga, li retirarà la paraula.  
  
Article seissanta-sis  
  
 1. Si en el transcurs dels debats es feren, a judici de la Presidència, al·lusions que implique judici de valor o inexactituds sobre la persona o conducta d'un diputat, es podrà concedir la paraula a l'al·ludit, per un temps no superior a tres minuts, per tal que, sense entrar en el fons de la qüestió en debat, conteste estrictament les al·lusions realitzades. Si el diputat s'excedeix d'aquests límits, el president li retirarà la paraula immediatament.  
  
 2. Hom podrà respondre solament les al·lusions en la mateixa sessió o en la següent.  
  
 3. Quan l'al·lusió afecta el decòrum o dignitat d'un grup parlamentari, el president podrà concedir, a un representant d'aquest, l'ús de la paraula, pel mateix temps i en les condicions que s'estableixen en els apartats 1 i 2 d'aquest article.  
  
Article seissanta-set  
  
 1. En qualsevol moment del debat, un diputat podrà demanar l'observança del reglament, citant l'article o articles dels quals es reclama l'aplicació. A tal efecte no hi haurà cap debat; la Presidència, a la vista de l'al·legació feta, prendrà una resolució que caldrà acatar.  
  
 2. Qualsevol diputat podrà també demanar, durant la discussió o abans de votar, la lectura de les normes o documents que considere que podran il·lustrar la matèria que es tracta. La Presidència podrà denegar les lectures que considere no pertinents o innecessàries.  
  
Article seissanta-vuit  
  
 En tots els debats, qui siga contradit en les seues argumentacions per un altre o altres intervinents, tindrà el dret de replicar o rectificar una sola vegada i per un temps màxim de cinc minuts, que fixarà la Presidència en funció del debat que es realitze en aquell moment.  
  
Article seissanta-nou  
  
 1. Si no hi ha precepte específic, s'entendrà que en tot debat hi haurà un torn a favor i un en contra. La durada de les intervencions en una discussió sobre qualsevol assumpte o qüestió no excedirà de deu minuts, excepte quan aquest reglament preceptue quelcom en contra.  
  
 2. Si el debat és qualificat com de totalitat, els torns seran de quinze minuts; després els altres grups parlamentaris podran fixar la seua posició en intervencions que no excediran de deu minuts.  
  
 3. El que hi ha establert en aquest reglament per a qualsevol debat, s'entén sense perjudici de les facultats del president per a ordenar el debat i les votacions. El president, oïda la Junta de Síndics, podrà ampliar o reduir el nombre i el temps de les intervencions dels grups parlamentaris o dels diputats, valorant-ne la importància. També podrà acumular, amb ponderació de les circumstàncies de grups i matèries, totes les intervencions que en un determinat assumpte corresponguen a un grup parlamentari.  
  
Article setanta  
  
 1. Els grups parlamentaris intervindran en els torns generals en ordre invers a la seua importància numèrica, començant pel grup de menor nombre de membres, llevat del fet que s'acorde un ordre diferent per part d'aquest reglament o mitjançant resolució de la Presidència.  
  
 2. Els membres del Grup Mixt distribuiran entre ells el temps total d'intervenció, que en conjunt no excedirà del que correspon a cadascun dels altres grups.  
  
 3. La Presidència de la cambra haurà de ser informada de l'acord abans de cada sessió. Si la intervenció no ha estat concertada per part dels membres del grup, la Presidència resoldrà sobre la distribució del temps a utilitzar per cadascun d'ells.  
  
 4. Tots els torns generals d'intervenció dels grups parlamentaris començaran amb el Grup Mixt.  
  
Article setanta-u  
  
 La Presidència podrà tancar un debat, de conformitat amb la Mesa, quan considere que un assumpte ha estat suficientment debatut. També ho podrà acordar a petició del síndic d'un grup parlamentari. Pel que fa a aquesta petició de tancament, podran intervenir durant cinc minuts com a màxim cadascun, un orador en contra i un altre a favor.  
  
Article setanta-dos  
  
 Quan el president, els vice-presidents i els secretaris la cambra o d'alguna comissió vulguen prendre part en el debat, deixaran el seu lloc en la Mesa abans del començament del punt de l'ordre del dia corresponent i no tornaran a ocupar-lo fins que haurà conclòs la discussió del tema de què es tracte.  
  
CAPÍTOL IV  
  
De les votacions  
  
Article setanta-tres  
  
 1. Per tal d'adoptar acords, la cambra i els seus òrgans hauran d'estar reunits reglamentàriament i amb assistència de la majoria dels seus membres.  
  
 2. La comprovació de quòrum sols podrà sol·licitar-se abans del començament de cada votació. Se'n presumirà l'existència una vegada realitzada aquesta.  
  
 3. Si en arribar el moment de la votació no hi haguera el quòrum a què fa esment l'apartat anterior, es posposarà la votació per un termini màxim de dues hores. Si passat aquest termini, tampoc es poguera realitzar vàlidament la votació, l'afer serà sotmés a decisió de l'òrgan corresponent en la sessió següent.  
  
Article setanta-quatre  
  
 1. Els acords seran vàlids quan s'hauran aprovat per majoria simple dels membres presents de l'òrgan corresponent, sense perjudici de les majories especials que estableix l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, les altres lleis de la Generalitat i aquest reglament.  
  
 2. El vot dels diputats és personal i indelelgable. Cap diputat podrà prendre part en les votacions sobre resolucions que afecten el seu estatut de diputat.  
  
 3. Hom considerarà que hi ha majoria simple quan els vots positius superen els negatius, sense comptar-hi les abstencions, els vots en blanc o els nuls.  
  
 4. Hom considerarà que hi ha majoria absoluta quan s'expresse en el mateix sentit el primer nombre sencer de vots que segueix al nombre resultant de dividir per dos el total dels membres de les Corts.  
  
Article setanta-cinc  
  
 Les votacions no es podran interrompre per cap concepte. Durant el desenvolupament de la votació la Presidència no concedirà l'ús de la paraula i cap diputat podrà entrar en la sala ni abandonar-la, llevat de casos de força major i amb la vènia de la Presidència.  
  
Article setanta-sis  
  
 En els casos establerts en aquest reglament i en aquells que per singularitat o importància la Presidència, oïda la Junta de Síndics, així ho acordara, la votació es realitzarà a hora fixa i que serà anunciada prèviament per aquella. Si arribara l'hora fixada i el debat no haguera acabat, la Presidència senyalarà una hora nova per a la votació.  
  
Article setanta-set  
  
 La votació podrà ser:  
  
 1r. Per assentiment a la proposta de la Presidència.  
  
 2n. Ordinària.  
  
 3r. Pública per crida.  
  
 4t. Secreta.  
  
Article setanta-vuit  
  
 Es consideraran aprovades per assentiment les propostes del president quan, una vegada pronunciades no suscitaren cap objecció ni oposició. En cas contrari, es farà una votació ordinària.  
  
Article setanta-nou  
  
 La votació ordinària podrà realitzar-se, per decisió de la Presidència, en una de les formes següents:  
  
 1. S'alçaran primer aquells que aproven; a continuació, els que desaproven i, finalment, els que s'abstinguen. El president ordenarà el recompte als secretaris si tinguera dubtes del resultat o si, inclús després de publicat aquest, algun Grup Parlamentari ho reclamara.  
  
 2. Per procediment electrònic que acredite el sentit del vot de cada diputat i els resultats totals de la votació.  
  
Article vuitanta  
  
 1. La votació serà pública per crida o secreta quan ho exigesca aquest reglament o ho decidesca la Presidència atesa la sol·licitud d'un grup parlamentari o d'una cinquena part dels diputats o dels membres de la comissió. Si hi haguera sol·licituds concorrents en sentit contrari, prevaldrà la votació secreta.  
  
 2. Les votacions seran públiques per crida per a la investidura del president de la Generalitat Valenciana, la moció de censura i la qüestió de confiança.  
  
Article vuitanta-u  
  
 En la votació pública per crida un secretari nomenarà els diputats i aquests respondran "sí", "no" o "abstenció"; la crida es realitzarà per ordre alfabètic del primer cognom, començant pel diputat a qui per sort corresponga. Els membres del Consell que siguen diputats i la Mesa votaran al final.  
  
Article vuitanta-dos  
  
 1. La votació secreta podrà fer-se:  
  
 Primer: per procediment electrònic que acredite el resultat total de la votació sense identificar els votants.  
  
 Segon: per paperets quan es tracte d'eleccions de persones, quan ho decidesca la Presidència i quan s'haguera especificat aquesta modalitat en la sol·licitud de vot secret.  
  
 2. Per a realitzar les votacions a què fa esment el punt 2 de l'apartat anterior, els diputats seran cridats nominalment a la Mesa per tal de dipositar la papereta en l'urna corresponent.  
  
Article vuitanta-tres  
  
 1. Quan existesca empat en alguna votació, se'n realitzarà una segona i, si continua aquest, se suspendrà la votació durant el termini que considere raonable la Presidència. Passat el termini es repetirà la votació i si es produeix de nou empat, es considerarà refusat el dictamen, article, esmena, vot particular i proposició de què es tracte.  
  
 2. En les votacions en comissió sobre una qüestió que s'haja de sotmetre ulteriorment al ple, es considerarà que no hi ha empat quan la igualtat de vots, sent idèntic en el sentit en què hagen votat tots els membres de la comissió d'un mateix grup parlamentari, poguera dirimir-se ponderant el nombre de vots que cada grup té en el ple.  
  
Article vuitanta-quatre  
  
 1. Verificada una votació, o el conjunt de votacions sobre una mateixa qüestió, cada grup parlamentari podrà explicar el vot per un temps màxim de cinc minuts.  
  
 2. En els projectes i proposicions de llei, sols podrà explicar-se el vot després de la darrera votació llevat que s'haguera dividit en parts clarament diferenciades a l'efecte del debat. En aquest cas es podrà fer l'explicació després de la darrera votació corresponent a cada part. En els casos previstos en aquest apartat, la Presidència podrà ampliar el termini fins a deu minuts.  
  
 3. No hi haurà explicació de vot quan la votació haja estat secreta o quan tots els grups parlamentaris hagen tingut l'oportunitat d'intervenir en el debat precedent. Això no obstant i, en aquest darrer supòsit, el grup parlamentari que haguera intervingut en el debat i, com a conseqüència d'aquest, haguera canviat el sentit del seu vot, tindrà dret a explicar-lo.  
  
CAPÍTOL V  
  
Del còmput dels terminis i de la presentació de documents  
  
Article vuitanta-cinc  
  
 1. Llevat de disposició contrària, els terminis assenyalats per dies en aquest reglament es computaran en dies hàbils, i els assenyalats per mesos, de data en data, llevat que comprenga algun període de vacances parlamentàries. En aquest cas es computaran trenta dies naturals.  
  
 2. S'exclouran del còmput els períodes en què les Corts no realitzen sessions llevat que l'afer en qüestió estiguera inclòs en l'ordre del dia d'una sessió extraordinària.  
  
 La Mesa de les Corts fixarà els dies que han d'habilitar-se a l'efecte d'acomplir els tràmits que en possibiliten la realització.  
  
Article vuitanta-sis  
  
 1. La Mesa de les Corts podrà acordar la pròrroga o reducció dels terminis establerts en aquest reglament.  
  
 2. Llevat de casos excepcionals, les pròrrogues no seran superiors a un altre tant del del termini ni les reduccions a la meitat d'aquest.  
  
Article vuitanta-set  
  
 1. La presentació de documents en el registre de les Corts es podrà fer en els dies i hores que fixe la Mesa de les Corts.  
  
 2. Seran admesos els documents presentats en forma i dins del termini, sempre que con concórreguen els requisits exigits per la legislació vigent.  
  
CAPÍTOL VI  
  
Sobre la declaració d'urgència  
  
Article vuitanta-vuit  
  
 1. A petició del Consell, d'un grup parlamentari o d'una desena part dels diputats, la Mesa de les Corts podrà acordar que una qüestió es tramite per procediment d'urgència.  
  
 2. Si l'acord es prenguera trobant-se un tràmit en curs, el procediment d'urgència s'aplicarà per als tràmits següents.  
  
Article vuitanta-nou  
  
 1. Sense perjudici del que hi ha establert en l'article 86 d'aquest reglament, els terminis tindran una durada de la meitat dels establerts amb caràcter ordinari.   
  
 2. Aquests terminis també es podran reduir si així ho acordara la Mes de les Corts.  
  
CAPÍTOL VII  
  
De les publicacions de les Corts i de la publicitat   
  
dels seus treballs  
  
Article noranta  
  
 Seran publicacions de les Corts:  
  
 1. El Butlletí Oficial de les Corts Valencianes.  
  
 2. El Diari de Sessions de les Corts Valencianes.  
  
Article noranta-u  
  
 1. En el Butlletí Oficial de les Corts Valencianes es publicaran els textos i documents la publicació dels quals siga requerida per algun precepte en aquest reglament, siga necessària per al seu debat, coneixement i tramitació parlamentària o siga ordenada per la Presidència.  
  
 2. Per raons d'urgència, el president de les Corts o el d'una comissió, a l'efecte del seu debat en votació i sense perjudici que haurà de constar ulteriorment en el Butlletí Oficial de les Corts Valencianes, podrà ordenar que els documents a què es refereix l'apartat anterior siguen objecte de reproducció per altre mitjà mecànic i repartits als diputats membre de l'òrgan que haurà de debatre-ho.  
  
Article noranta-dos  
  
 1. En el Diari de Sessions de les Corts Valencianes es reproduiran íntegrament, deixant constància dels incidents esdevinguts, totes les intervencions i acords adoptats en sessions del ple, de la Diputació Permanent i de les comissions que no tinguen caràcter secret.  
  
 2. Els acords adoptats en sessions secretes es publicaran en el Diari de Sessions de les Corts Valencianes llevat que la Mesa de les Corts en decidesca el caràcter reservat i, sense perjudici del que hi ha disposat en els apartats 5 i 6 de l'article 50 d'aquest reglament.  
  
Article noranta-tres  
  
 1. La Mesa de les Corts adoptarà les mesures adequades en cada cas, per a facilitar als mitjans de comunicació social la informació sobre les activitats dels diferents òrgans de les Corts.  
  
 2. La Mesa regularà la concessió de credencials als diferents mitjans de comunicació social, per tal que puguen accedir als locals del recinte parlamentari que se'ls destine i a les sessions a les que puguen assistir.  
  
 3. Ningú podrà, sense estar expressament autoritzat pel president de les Corts, realitzar enregistraments gràfics o sonors de les sessions dels òrgans de la cambra.  
  
CAPÍTOL VIII  
  
De la disciplina parlamentària  
  
Secció 1a  
  
De les sancions per l'incompliment dels deures  
  
dels diputats  
  
Article noranta-quatre  
  
 Durant les sessions del ple i de les comissions, els diputats tenen l'obligació de respectar les regles de l'ordre establertes per aquest reglament; d'evitar tota classe de pertorbació o de desordre, acusacions o recriminacions entre ells, expressions inconvenients al decòrum de la cambra, interrupcions als oradors sense autorització del president, i fer ús de la paraula més temps de l'autoritzat, com també entorpir deliberadament el curs dels debats o d'obstruir el treball parlamentari.  
  
Article noranta-cinc  
  
 1. El diputat podrà ser privat, per acord de la Mesa, d'algun o de tots els drets que li concedeixen els articles 8 a l'11 d'aquest reglament, en els supòsits següents:  
  
 1r. Quan de forma reiterada i sense justificació deixe d'assistir voluntàriament a les sessions del ple o de les comissions.  
  
 2n. Quan transgredesca el deure de guardar secret establert en l'article 16 d'aquest reglament.  
  
 2. L'acord de la Mesa, que serà motivat, assenyalarà l'extensió i la durada de les sancions, que podran estendre's també a la part alíquota de subvenció prevista en l'article 27 d'aquest reglament.  
  
Article noranta-sis  
  
 La prohibició d'assistir a una o dues sessions i l'expulsió immediata d'un diputat podran ser imposades pel president en els termes establerts en aquest reglament.  
  
Article noranta-set  
  
 1. La suspensió temporal de la condició de diputat podrà acordar-se pel ple de la cambra per raó de disciplina parlamentària en els supòsits següents.  
  
 1r. Quan imposada i acomplerta la sanció prevista en l'article 95, el diputat persistesca en l'actitud.  
  
 2n. Quan el diputat porte armes dins del recinte parlamentari.  
  
 3r. Quan el diputat, després d'haver estat expulsat de la Sala de Sessions, es negue a abandonar-la.  
  
 4t. Quan el diputat contravinga el que hi ha disposat en l'article 17 d'aquest reglament.  
  
 2. Les propostes formulades per la Mesa de les Corts en els tres primers supòsits de l'apartat anterior i per la Comissió de l'Estatut dels Diputats en el quart se sotmetran a la consideració i decisió del ple de la cambra en sessió secreta. En el debat, els grups parlamentaris podran intervenir mitjançant els seus síndics i les Corts resoldran sense més tràmit.  
  
 3. Si la causa de la sanció poguera ser, a judici de la Mesa, constitutiva de delicte, la Presidència en retrà compte a l'òrgan judicial competent.  
  
Secció 2a  
  
De les crides a la qüestió i a l'ordre  
  
Article noranta-vuit  
  
 1. Els oradors seran cridats a la qüestió sempre que n'estigueren fóra, tant per digressions estranyes al punt que es tracte, tant per tornar sobre el que ja ha estat discutit o votat.  
  
 2. El president retirarà la paraula a l'orador al qual calga fer una tercera crida a la qüestió en una mateixa intervenció.  
  
Article noranta-nou  
  
 Els diputats i els oradors seran cridats a l'ordre:  
  
 1r. Quan proferiren paraules i vessaren conceptes contràries a les regles de la cortesia parlamentària.  
  
 2n. Quan en els seus discursos mancaren al que hi ha establert per al bon funcionament de les deliberacions.  
  
 3r. Quan amb interrupcions o de qualsevol altra forma alteraren l'ordre de les sessions.   
  
 4t. Quan retirada la paraula a un orador, aquest pretenguera continuar fent-ne ús.  
  
Article cent  
  
 1. Al diputat o orador que haguera estat cridat a l'ordre tres vegades en una mateixa sessió, advertit la segona vegada de les conseqüències d'una tercera crida, se li retirarà, si s'escau, la paraula, i el president, sense debat li podrà imposar la sanció de no assistir a la resta de la sessió.  
  
 2. Si el diputat sancionat no atenguera al requeriment d'abandonar la Sala de Sessions, el president adoptarà les mesures que considere pertinents per a fer efectiva l'expulsió. En aquest cas, la Presidència, sense perjudici del que hi ha establert en l'article 97, podrà imposar-li a més a més la prohibició d'assistir a la sessió següent.  
  
 3. Quan es produïra el supòsit previst en el punt 1r de l'article anterior, el president requerirà al diputat i orador per tal que es retiren les ofenses pronunciades i ordenarà que no conste en el Diari de Sessions de les Corts Valencianes. La negativa a aquest requeriment podrà donar lloc a successives crides a l'ordre, amb els efectes previstos en els apartats anteriors d'aquest article.  
  
Secció 3a  
  
De l'ordre dins del recinte parlamentari  
  
Article cent u  
  
 El president vetlla pel manteniment de l'ordre dins de les dependències de les Corts. A aquest efecte pot prendre totes les mesures que considere pertinents, fins i tot la de posar a disposició judicial a les persones responsables.  
  
Article cent dos  
  
 Qualsevol persona que en el recinte parlamentari, en sessió o fora d'ella, sent o no sent diputat, promoguera desordre greu amb la seua conducta d'obra o de paraula, serà immediatament expulsada. Si es tractar d'un diputat, el president el suspendrà a més, en l'acte, dels seus drets parlamentaris per un termini que pot arribar fins a un mes, sense perjudici que la cambra, a proposta de la Mesa i de conformitat amb el que hi ha previst en l'article 97, puga ampliar o agreujar la sanció.  
  
Article c ent tres  
  
 1. El president vetllarà en les sessions públiques pel manteniment de l'ordre de les tribunes.  
  
 2. Qui donara en aquestes mostres d'aprovació o desaprovació, pertorbara l'ordre o mancara a les maneres degudes, serà immediatament expulsat de les Corts per indicació de la Presidència, la qual ordenarà, si ho considera convenient, que els serveis de seguretat de la cambra alcen les diligències oportunes, per si de cas els actes produïts pogueren ser constitutius de delicte o falta.  
  
CAPÍTOL IX  
  
Dels mitjans personals i materials  
  
Article cent quatre  
  
 1. Les Corts disposaran del mitjans personals i materials necessaris per al desenvolupament de les seues funcions, especialment de serveis tècnics, de documentació i assessorament.  
  
 2. La relació de llocs de treball i la distribució de funcions corresponents a cadascun d'ells, la farà la Mesa de les Corts.  
  
Article cent cinc  
  
 1. El lletrat major de les Corts, sota la direcció del president de la Mesa, és el cap superior de tot el personal i de tots els serveis de les Corts i acompleix les funcions tècniques de sosteniment i assessorament amb els òrgans rectors d'aquestes, assistit per la resta de lletrats de la cambra.  
  
 2. El lletrat major serà nomenat per la Mesa de les Corts, a proposta del president, entre els lletrats de la cambra.  
  
TÍTOL V  
  
Del procediment legislatiu  
  
CAPÍTOL I  
  
Article cent sis  
  
 La iniciativa legislativa davant les Corts correspon:  
  
 1r. Al Consell.  
  
 2n. Als diputats i grups parlamentaris, d'acord amb el que hi ha establert en aquest reglament.  
  
 3r. Als ciutadans, de conformitat amb el que estalesca la llei prevista per l'article 14.5 de l'Estatut d'Autonomia.  
  
 4t. A les Corts, en els termes que estableix aquest reglament.  
  
CAPÍTOL II  
  
Del procediment legislatiu comú  
  
Secció 1a  
  
Dels projectes de llei  
  
I. Presentació d'esmenes  
  
Article cent set  
  
 Els projectes de llei tramesos pel Consell aniran acompanyats d'una exposició de motius i dels antecedents necessaris per a poder pronunciar-s'hi. La Mesa de les Corts n'ordenarà la publicació, l'obertura del termini de presentació d'esmenes i la tramesa a la comissió corresponent.  
  
Article cent vuit  
  
 1. Una vegada publicat un projecte de llei, els diputats i els grups parlamentaris tindran un termini de quinze dies per a presentar-hi esmenes, mitjançant escrit dirigit a la Mesa de la comissió. L'escrit d'esmenes haurà de dur la signatura del síndic o portaveu adjunt del grup a què pertanya el diputat o de la persona que el substituesca, solament a l'efecte de coneixement. L'omissió d'aquest tràmit es podrà esmenar abans del començament de la discussió en comissió.  
  
 2. Les esmenes podran ser a la totalitat o a l'articulat.  
  
 3. Seran esmenes a la totalitat les que versen sobre l'oportunitat, els principis o l'esperit del projecte de llei i en postulen la devolució al Consell, i les que proposen un text alternatiu complet al del projecte. Sols podran ser presentades pels grups parlamentaris.  
  
 4. Les esmenes a l'articulat podran ser de supressió, modificació o addició. En els dos supòsits darrers l'esmena haurà de contenir el text concret que hom propose.  
  
 5. A aquest efecte i, en general per a tots els efectes del procediment legislatiu, cada disposició addicional, final, derogatòria o transitòria tindrà la consideració d'un article, igual que l'article de la llei, les rúbriques de les diferents parts en què estiga sistematitzat, l'ordenació sistemàtica i l'exposició de motius.  
  
Article cent nou  
  
 1. Les esmenes a un projecte de llei que comporten augment dels crèdits o disminució dels ingressos pressupostaris requeriran la conformitat del Consell per a la tramitació.  
  
 2. A aquest efecte, la ponència encarregada de redactar l'informe trametrà al Consell, mitjançant el president de les Corts, les esmenes que al seu judici puguen ser incloses en allò que preveu l'apartat anterior.  
  
 3. El Consell haurà de donar resposta raonada en el termini de quinze dies, passat el qual s'entendrà que el silenci del Consell expressa conformitat.  
  
 4. El Consell podrà manifestar la seua disconformitat amb la tramitació d'esmenes que comporten un augment dels crèdits o disminució dels ingressos pressupostaris en qualsevol moment de la tramitació, de no haver estat consultat en la forma que assenyalen els apartats anteriors.  
  
II. Debats de totalitat en el ple  
  
Article cent deu  
  
 1. El debat de totalitat dels projectes de la llei en el ple procedirà quan s'hagueren presentat, dins del termini reglamentari, esmenes a la totalitat. El president de la comissió, en aquest cas, traslladarà al president de les Corts les esmenes a la totalitat que s'hagueren presentat per a la inclusió en l'ordre del dia de la sessió plenària en què s'hagen de debatre.  
  
 2. El debat de totalitat es desenvoluparà amb subjecció al que hi ha establert en aquest reglament per a tots aquells que tinguen aquest caràcter, tot i que cadascuna de les esmenes presentades podrà donar lloc a un torn a favor i un altre en contra.  
  
 3. Acabada la deliberació, el president sotmetrà a votació les esmenes a la totalitat defensades, començant per aquelles que proposen la devolució del projecte al Consell.  
  
 4. Si el ple acordara la devolució del projecte, aquest quedarà refusat i el president de les Corts ho comunicarà al del Consell. En cas contrari, es trametrà a la comissió per a prosseguir-ne la tramitació.  
  
 5. Si el ple aprovara una esmena a la totalitat de les que proposen un text alternatiu, se'n donarà trasllat a la comissió corresponent, es publicarà en el Butlletí Oficial de les Corts Valencianes i s'obrirà un nou termini de presentació d'esmenes, que sols podran formular-se sobre l'articulat.  
  
III. Deliberació en la comissió  
  
Article cent onze  
  
 1. Acabat el debat de totalitat, si n'hi ha hagut, i en el termini de presentació d'esmenes, la comissió nomenarà dins d'ella mateixa un o diversos ponents per tal que, a la vista del text i de les esmenes presentades a l'articulat, redacten un informe en el termini de quinze dies.  
  
 2. La Mesa de la comissió, sense perjudici del que estableix l'apartat 41 d'aquest Reglament, podrà prorrogar el termini per a l'emissió de l'informe quan la transcendència o la complexitat del projecte de llei ho exigesquen.  
  
Article cent dotze  
  
 1. Conclòs l'informe de la ponència, començarà el debat de la comissió, que es farà article per article. En cadascun d'aquests podran fer ús de la paraula els qui esmenen l'article i els membres de la comissió.  
  
 2. Les esmenes que s'hagen presentat en relació amb l'exposició de motius es discutiran al final de l'articulat, si la comissió acorda incorporar la susdita exposició de motius com a preàmbul de la llei.  
  
 3. Durant la discussió d'un article, la Mesa podrà admetre a tràmit noves esmenes que presente, en aquell moment per escrit, un membre de la comissió, sempre que tendesquen a assolir un acord per aproximació entre les esmenes ja formulades i el text de l'article. També s'admetran a tràmit les que tinguen per finalitat esmenar errors o incorreccions tècniques, terminològiques o gramaticals.  
  
Article cent tretxe  
  
 1. En la direcció dels debats de la comissió, la Presidència i la Mesa exerciran les funcions que aquest reglament confereix a la Presidència i a la Mesa de les Corts.  
  
 2. El president de la comissió, d'acord amb la Mesa d'aquesta, podrà establir el temps màxim de la intervenció, a la vista del nombre de peticions de paraula i el total per a la conclusió del dictamen.  
  
Article cent catorze  
  
 El dictamen de la comissió, signat pel president i pel secretari, es remetrà al president de les Corts a l'efecte de la tramitació subsegüent que procedesca.  
  
IV. Deliberació en el ple  
  
Article cent quinze  
  
 Els grups parlamentaris o els diputats, dins de les quaranta-vuit hores següents a la data d'acabament del dictamen, en escrit dirigit al president de les Corts, hauran de comunicar els vots particulars i les esmenes que, havent estat defensades i votades en comissió i no incorporades al dictamen, pretenen defensar en el ple.  
  
Article cent setze  
  
 1. El debat en el ple podrà començar amb la presentació que de la iniciativa del Consell farà un membre d'aquest, i amb la que farà del dictamen un diputat de la comissió, quan així ho haja acordat aquesta. Aquestes intervencions no podran excedir de quinze minuts.  
  
 2. La Presidència de les Corts, oïdes la Mesa i la Junta de Síndics, podrà:  
  
 a) Ordenar els debats i les votacions per articles, o bé per matèries, grups d'articles o d'esmenes, quan ho aconselle la complexitat del text, l'homogeneïtat o la interconnexió de les pretensions de les esmenes o la claredat de la confrontació política de les posicions.  
  
 b) Fixar per endavant el temps màxim de debat d'un projecte i distribuir-lo, en conseqüència, entre les intervencions previstes, i procedir, una vegada esgotat, a les votacions que queden pendents.  
  
 3. Durant el debat, la Presidència podrà admetre esmenes que tinguen per finalitat esmenar errors o incorreccions tècniques, terminològiques o gramaticals. Solament podran admetre's a tràmit esmenes de transacció entre les ja presentades i el text del dictamen quan cap grup parlamentari no se n'opose a l'admissió i aquesta comporte la retirada de les esmenes respecte de les quals es transigeix.  
  
 4. Acabat el debat, se sotmetrà a votació final el conjunt del projecte de llei.  
  
Article cent desset  
  
 1. Acabat el debat d'un projecte, si, com a conseqüència de l'aprovació d'un vot particular, d'una esmena o de la votació dels articles, el text que resulta poguera ser incongruent o obscur en algun dels punts, la Mesa de les Corts podrà, per iniciativa pròpia o a petició de la comissió, enviar el text aprovat pel ple una altra volta a la comissió, amb l'única finalitat que aquesta n'efectue, en el termini d'un mes, una redacció harmònica que salve els acords del ple. El dictamen així redactat se sotmetrà a la decisió final del ple el qual haurà d'aprovar-lo o rebutjar-lo en conjunt en una sola votació.  
  
 2. Podrà remetre's novament a la comissió corresponent el text d'un projecte de llei, quan abans o durant el debat en el ple, els grups parlamentaris per unanimitat ho sol·liciten per escrit davant la Mesa i aquesta ho aprove.  
  
Secció 2a  
  
De les proposicions de llei  
  
Article cent divuit  
  
 Les proposicions de llei es presentaran acompanyades d'una exposició de motius i dels antecedents necessaris per tal de poder pronunciar-s'hi  
  
Article cent dinou  
  
 1. Les proposicions de llei de les Corts es podran adoptar a iniciativa de:  
  
 a) Un diputat amb la signatura de quatre membres més de la cambra.  
  
 b) un grup parlamentari amb la sola signatura del seu síndic o portaveu adjunt.  
  
 2. Exercida la iniciativa, la Mesa de les Corts ordenarà la publicació de la proposició de llei i la remissió al Consell, perquè manifeste el seu criteri respecte a la presa en consideració, i també la conformitat o no a la tramitació, si aquesta implica augment dels crèdits o disminució dels ingressos pressupostaris.  
  
 3. Conegut el criteri del Consell, si suposa l'oposició a la tramitació, la Mesa pot, en darrera instància, acordar la submissió al ple de la presa en consideració de la proposició de llei.  
  
 4. Passats trenta dies sense que el Consell negue expressament la seua disconformitat a la tramitació, la proposició de llei estarà en condicions de ser inclosa en l'ordre del dia del ple i de prendre-la en consideració.  
  
 5. Abans d'iniciar el debat, es llegirà, si n'hi ha, el criteri del Consell. El debat s'ajustarà al que s'estableix per als de totalitat.  
  
 6. A continuació, el president preguntarà si les Corts prenen o no en consideració la proposició de llei tractada. En cas afirmatiu, la Mesa de les Corts n'acordarà la tramesa a la comissió competent i obrirà el termini de presentació d'esmenes corresponent, sense admetre esmenes de totalitat de devolució. La proposició de llei seguirà el tràmit previst per als projectes de llei, i correspondrà a un proponent o a un diputat del grup autor de la iniciativa la presentació d'aquesta davant el ple.  
  
Article cent vint  
  
 La Mesa de les Corts examinarà les proposicions de llei d'iniciativa popular, per a verificar el compliment dels requisits establerts legalment. Si els compleixen, la tramitació s'ajustarà al que preveu l'article anterior, amb les especificitats que puguen derivar-se de la llei corresponent.  
  
Secció 3a  
  
De la retirada de projectes i proposicions de llei.  
  
Article cent vint-i-u  
  
 El Consell podrà retirar un projecte de llei en qualsevol moment de la tramitació davant les Corts, sempre que no hi haja recaigut acord final d'aquestes.  
  
Article cent vint-i-dos  
  
 La iniciativa de retirada d'una proposició de llei pel proponent tindrà efecte ple per si mateix si es produeix abans de l'acord de prendre-la en consideració. Adoptat l'acord, la retirada sols serà efectiva si l'accepta el ple de les Corts.  
  
CAPÍTOL III  
  
De les especialitats en el procediment legislatiu  
  
Secció 1a  
  
De la reforma de l'Estatut d'Autonomia  
  
de la Comunitat Valenciana.  
  
Article cent vint-i-tre  
  
 1. La iniciativa de reforma de l'Estatut correspon al Consell o a la cinquena part dels membres de les Corts. La reforma de l'Estatut es tramitarà d'acord amb les normes establertes en l'article 164 d'aquest Reglament. Per a ser aprovada, però, caldrà el vot favorable de les tres cinquenes parts dels seus membres, tret que sols tinga per objecte l'ampliació de l'àmbit de competències, en aquest cas serà suficient la majoria simple de les Corts.  
  
 2. Aprovada la iniciativa de reforma de l'Estatut, el president de les Corts la trametrà al Congrés dels Diputats per a la tramitació ulterior.  
  
 3. Si la reforma no obté les majories previstes, per a cada cas, en l'apartat 1 d'aquest article, o els requisits exigits per a l'aprovació, no es podrà iniciar un nou procediment de reforma sobre el mateix punt durant el mateix manament de les Corts.  
  
Secció 2a  
  
Del Projecte de llei de pressupostos de la Generalitat.  
  
Article cent vint-i-quatre  
  
 1. En l'estudi, debat i aprovació dels pressupostos de la Generalitat, s'aplicarà el procediment legislatiu comú, llevat del que disposa aquesta secció.  
  
 2. El Projecte de llei de pressupostos de la Generalitat gaudirà de la preferència de tramitació respecte als altres treballs de les Corts.  
  
 3. Les disposicions d'aquesta secció s'aplicaran a la tramitació i l'aprovació dels pressupostos dels ens públics per als quals la llei establesca la necessitat de ser aprovats per les Corts.  
  
Article cent vint-i-cinc  
  
 1. Una vegada rebut el Projecte de llei de pressupostos de la Generalitat, la Mesa de les Corts ordenarà, en un termini màxim de cinc dies, la publicació i fixarà el calendari per a la tramitació, que inclourà el termini de presentació d'esmenes a la totalitat del projecte que serà de cinc dies.  
  
 2. Es consideraran esmenes a la totalitat les que pretenen la devolució del projecte de llei al Consell i també les que manifesten el mateix criteri respecte a la totalitat d'una secció. No es podran admetre, excepte com a esmenes a la totalitat, les que pretenguen un increment en l'estat d'ingressos.  
  
 3. Una vegada publicat el Projecte de llei de pressupostos de la Generalitat i d'acord amb el calendari fixat, compareixeran els consellers davant la Comissió d'Economia, Pressupostos i Hisenda d'acord amb el que dispose la Mesa de les Corts, oïda la Junta de Síndics, per a informar sobre aquest projecte en relació amb les conselleries respectives.  
  
 4. Acabades les compareixences, i en un termini no inferior a set dies, el Projecte de llei de pressupostos de la Generalitat se sotmetrà a un debat de totalitat en el ple.  
  
 5. Es defensaran conjuntament en el debat totes les esmenes qualificades com de totalitat presentades per un mateix grup parlamentari.  
  
 6. Si la votació és favorable al Projecte de llei de pressupostos de la Generalitat, quedaran fixades les quanties globals en els estats dels pressupostos i la Mesa n'ordenarà la tramesa a la Comissió d'Economia, Pressupostos i Hisenda i l'obertura del termini de presentació d'esmenes, que sols es podran referir a l'articulat i a les seccions.  
  
 7. Si la votació és desfavorable, el projecte quedarà rebutjat i el president de la cambra ho comunicarà al Consell.  
  
Article cent vint-i-sis  
  
 1. Una vegada acabat el debat de totalitat, els diputats i els grups parlamentaris disposaran d'un termini de set dies, fixat d'acord amb el calendari aprovat per la Mesa, per a presentar esmenes, d'acord amb el que estableix l'article anterior.  
  
 Acabat el termini de presentació d'esmenes, la Mesa de la Comissió d'Economia, Pressupostos i Hisenda procedirà a la qualificació, d'acord amb els criteris següents:  
  
 a) Cada esmena que supose un augment de crèdit, a més a més de complir els requisits generals, únicament podrà ser admesa a tràmit si proposa una baixa d'igual quantia en la mateixa secció.  
  
 b) Les esmenes que suposen una minoració d'ingressos requeriran la conformitat del Consell per a la tramitació.  
  
 2. El debat del Projecte de llei de pressupostos de la Generalitat farà referència a l'articulat i a l'estat d'autorització de les despeses, sense perjudici de l'estudi d'altres documents que l'hauran d'acompanyar.  
  
 3. Tant el president de les Corts com el de la Comissió d'Economia, Pressupostos i Hisenda, d'acord amb les meses respectives, podran ordenar els debats i les votacions en la forma que més s'acomode a l'estructura dels pressupostos en el moment del debat, tant en el ple com en la comissió.  
  
 4. El debat final dels pressupostos de la Generalitat en el ple de les Corts es desenvoluparà tot diferenciant el conjunt de l'articulat de la llei i de cada una de les seccions.  
  
Secció 3a  
  
De la competència legislativa plena de les comissions.  
  
Article cent vint-i-set  
  
 1. El ple de les Corts, per majoria de dos terços i a proposta de la Mesa, d'acord amb la Junta de Síndics, o per iniciativa d'aquesta, pot delegar en les comissions l'aprovació de projectes i proposicions de llei; en aquest cas la comissió actuarà amb capacitat legislativa plena.  
  
 2. En tot moment, el ple pot reclamar el debat i la votació de qualsevol projecte o proposició de llei que hagen estat delegats. La Mesa de les Corts, un grup parlamentari o una cinquena part dels diputats, poden prendre'n la iniciativa.  
  
Article cent vint-i-vuit  
  
 1. Per a la tramitació d'aquests projectes i proposicions de llei, s'aplicarà el procediment legislatiu comú, llevat del debat i votació en el ple, i amb les especialitats establertes en els apartats següents.  
  
 2. Una vegada rebut el projecte o la proposició de llei, la comissió nomenarà una ponència, formada per un membre de la comissió que pertanya a cada grup parlamentari.  
  
 3. A l'informe de la ponència se li aplicarà el que preveu l'article 111 del Reglament. A continuació, el ple de la comissió seguirà el tràmit previst en aquesta norma per a la deliberació en ple.  
  
Secció 4a  
  
De la tramitació d'un projecte o proposició de llei  
  
en lectura única.  
  
Article cent vint-i-nou  
  
 1. Quan la naturalesa d'un projecte o d'una proposició de llei ho aconselle i la seua simplicitat de formulació ho permeta, el ple de les Corts, a proposta de la Mesa, oïda la Junta de Síndics o a iniciativa d'aquesta, podrà acordar que l'esmentat projecte es tramite directament i en lectura única davant d'el ple o d'una comissió. Aquest acord comportarà que decaiga el dret de presentació d'esmenes.  
  
 2. Una vegada adoptat l'acord, procedirà un debat subjecte a les normes establertes per als de totalitat i, a continuació, el conjunt del projecte se sotmetrà a una sola votació.  
  
 3. Si no s'adopta l'acord, la Mesa trametrà el projecte o la proposició de llei a la comissió corresponent, i ordenarà l'obertura del termini de presentació d'esmenes.  
  
TÍTOL VI  
  
Del control de la legislació delegada  
  
Article cent trenta  
  
 1. Quan les Corts hagen delegat en el Consell la potestat de dictar decrets legislatius sobre matèries determinades i la Llei de delegació establira que el control addicional de la legislació delegada l'efectue les Corts, el Consell, tan aviat com haja fet ús de la delegació, dirigirà a les Corts la comunicació corresponent, que contindrà el text articulat o refós objecte d'aquelles.  
  
 2. El text es publicarà en el Butlletí Oficial de les Corts Valencianes, i s'entendrà que el Consell ha fet ús de la delegació legislativa, dins dels límits establerts per la Llei de delegació, si durant el mes següent cap diputat o grup parlamentari no formula objeccions.  
  
 3. Si en aquest espai de temps es formula alguna objecció a la delegació a través d'un escrit dirigit a la Mesa de les Corts, aquesta l'enviarà a la comissió competent de la cambra la qual haurà d'emetre dictamen en el termini que s'assenyale.  
  
 4. El dictamen es debatrà en el ple de les Corts d'acord amb les normes establertes per al procediment legislatiu, i es considerarà cada observació com una esmena.  
  
 5. Els efectes jurídics del control seran els que preveu la Llei de delegació.  
  
TÍTOL VII  
  
De l'atorgament i retirada de confiança  
  
CAPÍTOL I  
  
De la investidura  
  
Article cent trenta-u  
  
 1. En compliment de les previsions establertes en l'article 15 de l'Estatut d'Autonomia, el president de la Generalitat serà elegit per les Corts entre els seus membres i nomenat pel Rei. La facultat de presentar candidats correspon als grups parlamentaris.  
  
 2. El president de la Generalitat haurà de prometre o jurar acatar l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana en les primeres Corts que es reuniran a València després del seu nomenament pel Rei. En aquestes efectuarà una proposició sobre el seu programa de govern, sense que aquest programa siga objecte de debat.  
  
Article cent trenta-dos  
  
 1. En cada renovació de les Corts i en els altres casos prevists en l'Estatut d'Autonomia per a elegir el president de la Generalitat, el president de les Corts, oïda la Junta de Síndics, i amb la consulta prèvia als grups polítics amb representació parlamentària, establirà la data de celebració del ple d'investidura, d'acord amb el que preveu el paràgraf 3r d'aquest article  
  
.  
  
   
  
2. Els grups parlamentaris podran presentar davant la Mesa de les Corts les propostes de candidats, en el termini de dotze dies comptats a partir de la data de constitució de les Corts o, si escau, des de la comunicació a aquestes de la vacant produïda en la Presidència de la Generalitat.  
  
 3. Passat el termini referit en el paràgraf anterior, el president fixarà la data de celebració del ple d'investidura entre els tres i els set dies següents a l'acabament de l'esmentat termini  
  
.  
  
 4. La sessió començarà amb la lectura, per un dels secretaris, dels noms dels candidats proposats pels grups parlamentaris.  
  
 5. A continuació, el candidat proposat pel grup o grups que representen un nombre major de diputats exposarà, en un temps màxim de quaranta-cinc minuts, el programa del govern que pretén formar i sol·licitarà la confiança de la cambra  
  
 6. Després de la intervenció del candidat, intervindrà, trenta minuts com a màxim, un representant de cada grup parlamentari.  
  
 7. El candidat podrà contestar conjunta o separadament els representants dels grups durant un temps màxim de trenta minuts. Els representants dels grups tindran dret a una rèplica de deu minuts així com el candidat.  
  
 8. A continuació se suspendrà la sessió i la Mesa fixarà l'hora en què s'haja de reprendre per a procedir a la votació.  
  
 9. La presidència, d'acord amb la Mesa, podrà ampliar els temps als quals es refereix aquest article.  
  
Article cent trenta-tres  
  
 1. Represa la sessió, es procedirà a la votació única del candidat i per crida d'acord amb l'article 81 d'aquest Reglament.  
  
 2. Resultarà elegit president de la Generalitat el candidat que obtinga majoria absoluta de la cambra.  
  
 3. Si el primer candidat no obté majoria absoluta, el candidat següent, segons el suport parlamentari manifestat al president de les Corts, se sotmetrà al mateix procediment.  
  
 Si tampoc no obté la investidura per majoria absoluta, el mateix procediment s'aplicarà als altres candidats presentats pels grups parlamentaris de manera successiva segons el suport parlamentari manifestat al president de les Corts.  
  
 4. Si cap dels candidats no obté la majoria absoluta, es repetirà la votació quaranta-vuit hores després de l'última votació, d'acord amb el procediment establert en els paràgrafs següents.  
  
 En el cas d'haver-se presentat més d'un candidat, solament podran concórrer a aquesta última votació els dos que s'hagen presentat a la primera i hi hagen obtingut el major nombre de vots. Serà proclamat president de la Generalitat qui d'entre ells obtinga el major nombre de vots.  
  
 5. En cas d'empat entre els dos candidats amb major nombre de vots, el president de les Corts convocarà una nova votació en el termini de vint-i-quatre hores. La votació serà solament sobre aquests dos candidats.  
  
 6. Si es produeix un altre empat, resultarà elegit el candidat que forme part de la llista més votada en les eleccions.  
  
 7. En cas de presentar-se un sol candidat, o de retirar els grups parlamentaris els respectius candidats en la segona votació i en quede un solament, aquest serà proclamat si obté la majoria simple dels vots.  
  
 8. Una vegada elegit el president de la Generalitat, el president de les Corts ho comunicarà al Rei a l'efecte del nomenament.  
  
Article cent trenta-quatre  
  
 Mentre la cambra no haja elegit president de la Generalitat no es podran incloure en l'ordre del dia altres assumptes, llevat que raons extraordinàries i d'urgent necessitat, acordades per la Mesa i la Junta de Síndics, ho aconsellen.  
  
CAPÍTOL II  
  
De la qüestió de confiança  
  
Article cent trenta-cinc  
  
 El president de la Generalitat, amb la deliberació prèvia del Consell, pot plantejar davant les Corts la qüestió de confiança sobre el seu programa, sobre una decisió política, o sobre un projecte de llei, segons estableix l'article 18 de l'Estatut.  
  
Article cent trenta-sis  
  
 1. La qüestió de confiança es presentarà en escrit motivat davant la Mesa de les Corts, acompanyat de la corresponent certificació del Consell.  
  
 2. Una vegada admés l'escrit a tràmit, la Presidència en donarà compte a la Junta de Síndics i convocarà el ple.  
  
 3. El debat es desenvoluparà seguint les mateixes normes establertes per al d'investidura. Correspondrà al president de la Generalitat, i si escau, als membres del Consell les intervencions que s'hi establesquen per al candidat.  
  
 4. Acabat el debat, la proposta de confiança se sotmetrà a votació, a l'hora que haja estat anunciada prèviament per la Presidència. La qüestió de confiança no podrà ser votada fins que no passen vint-i-quatre hores des de la seua presentació.  
  
 5. La confiança s'entendrà atorgada quan obtinga el vot de la majoria simple dels diputats.  
  
 6. Si la qüestió de confiança és sobre un projecte de llei, aquest s'entendrà aprovat segons el text enviat pel Consell.  
  
Article cent trenta-set  
  
 Si les Corts neguen la seua confiança, el president de la Generalitat presentarà la dimissió. El president de les Corts, en el termini màxim de quinze dies, convocarà la sessió plenària per a l'elecció del nou president de la Generalitat, d'acord amb el que estableix el capítol I d'aquest títol.  
  
CAPÍTOL III  
  
De la moció de censura  
  
Article cent trenta-vuit  
  
 1. Les Corts poden exigir la responsabilitat política del president de la Generalitat mitjançant una moció de censura, conformement a l'article 16 de l'Estatut.  
  
 2. La moció haurà de ser proposada, almenys, per la cinquena part dels diputats, en escrit motivat, dirigit a la Mesa de les Corts, i haurà d'incloure un candidat a la Presidència de la Generalitat que haja acceptat la candidatura.  
  
 3. La Mesa de les Corts comprovarà que la moció de censura reuneix els requisits assenyalats en l'apartat primer d'aquest article, l'admetrà a tràmit i donarà avís de la seua presentació al president de la Generalitat i als síndics dels grups parlamentaris.  
  
 4. Dins dels dos dies següents a la presentació de la moció de censura podran presentar-se mocions alternatives les quals hauran de reunir els mateixos requisits assenyalats en l'apartat 2 d'aquest article, i estaran sotmeses als mateixos tràmits assenyalats en l'apartat precedent.  
  
Article cent trenta-nou  
  
 1. El debat començarà amb la defensa de la moció de censura que, per un temps màxim de noranta minuts, efectuarà un dels diputats sotasignats. A continuació, i pel mateix període de temps, podrà intervenir el candidat proposat en la moció per a la Presidència de la Generalitat, a l'efecte d'exposar el programa polític del Consell que pretén formar.  
  
 2. Després de la interrupció decretada per la Presidència, en tot cas no superior a vint-i-quatre hores, podrà intervenir un representant de cada grup parlamentari de les Corts que ho sol·licite, per un temps de trenta minuts. Tots els qui intervinguen tindran dret a un torn de rèplica o rectificació de deu minuts.  
  
 3. Si es presenta més d'una moció de censura, el president de les Corts, oïda la Junta de Síndics, podrà acordar el debat conjunt de totes les incloses en l'ordre del dia, però hauran de votar-les per separat tot seguint l'ordre la presentació.  
  
 4. La moció o mocions de censura se sotmetran a votació a l'hora que prèviament haja anunciat la Presidència i que no podrà ser abans de cinc dies des de la presentació de la primera moció davant la Mesa.  
  
 5. L'aprovació d'una moció de censura requerirà, en tot cas, el vot favorable de la majoria absoluta dels membres de les Corts.  
  
 6. Si s'aprova una moció de censura, no se sotmetran a votació les altres que s'hagen presentat.  
  
Article cent quaranta  
  
 1. Quan la cambra aprove una moció de censura, el candidat inclòs en aquesta estarà investit de la confiança de la cambra, i el president de les Corts n'assabentarà el Rei a l'efecte del nomenament.  
  
 2. Si la moció de censura no s'aprova, els signataris no podran presentar-ne una altra durant el mateix període de sessions.  
  
TÍTOL VIII  
  
De les interpel·lacions i les preguntes  
  
CAPÍTOL I  
  
De les interpel·lacions  
  
Article cent quaranta-u  
  
 Els diputats i els grups parlamentaris podran formular interpel·lacions al Consell i a cadascun dels consellers  
  
Article cent quaranta-dos  
  
 1. Les interpel·lacions hauran de presentar-se per escrit davant la Mesa de les Corts i versaran sobre els motius i els propòsits de la conducta de l'executiu en qüestions de política general, bé del Consell o d'alguna conselleria.  
  
2. La Mesa qualificarà l'escrit i, si el contingut no és propi d'una interpel·lació, d'acord amb el que estableix l'apartat precedent, ho comunicarà al seu autor, per a convertir-la en pregunta amb resposta oral o per escrit.  
  
Article cent quaranta-tres  
  
 1. Passats quinze dies des de la publicació de la interpel·lació, aquesta estarà en condicions de ser inclosa en l'ordre del dia del ple.  
  
 2. Les interpel·lacions s'inclouran en l'ordre del dia i es donarà prioritat als diputats de grups parlamentaris o a les dels propis grups parlamentaris que, en ordre invers al nombre d'interpel·lacions presentades en el mateix període de sessions, no hagueren consumit la part resultant d'assignar una interpel·lació per cada tres diputats o fracció pertanyent a aquest. Sense perjudici de l'esmentat criteri, s'aplicarà el de la prioritat en la presentació. En cap ordre del dia es podran incloure més de dues interpel·lacions d'un grup parlamentari.  
  
 3. Acabat un període de sessions, les interpel·lacions pendents es tramitaran com a preguntes amb resposta per escrit, que han de respondre's abans del començament del període següent, llevat que el diputat o grup parlamentari que interpel·la manifeste la seua voluntat de mantenir la interpel·lació per a aquest període.  
  
Article cent quaranta-quatre  
  
 Les interpel·lacions se substanciaran, com a màxim, en la segona sessió plenària després de publicar-se davant el ple i donaran lloc a un torn d'exposició per l'autor de la interpel·lació, a la resposta del Consell i a sengles torns de rèplica. Les primeres intervencions no podran excedir de deu minuts, ni les de rèplica de cinc.  
  
Article cent quaranta-cinc  
  
 1. Tota interpel·lació donarà lloc a una moció en què la cambra manifeste la seua posició.  
  
 2. El grup parlamentari que interpel·la, o el grup al qual pertanya el signant de la interpel·lació haurà de presentar la moció a l'endemà de la substanciació d'aquesta davant el ple. La moció, una vegada admesa per la Mesa, s'inclourà en en l'ordre del dia de la següent sessió plenària, i s'hi podran presentar esmenes fins sis hores abans del començament d'aquesta. La Mesa admetrà la moció si és congruent amb la interpel·lació.  
  
 3. El debat i la votació es realitzaran d'acord amb el que s'estableix per a les proposicions no de llei.  
  
 4. Si la moció prospera,  
  
 Primer: La comissió a la qual correspon per raó de la matèria controlarà el seu compliment.  
  
 Segon: El Consell, acabat el termini que es fixarà per tal d'acomplir la moció, en retrà compte davant la comissió a la qual es refereix l'apartat anterior.  
  
 Tercer: Si el Consell incompleix la realització de la moció o si la comissió no en ret compte, l'afer s'inclourà en l'ordre del dia del pròxim ple que celebren les Corts.  
  
CAPÍTOL II  
  
De les preguntes  
  
Article cent quaranta-sis  
  
 Els diputats podran formular preguntes al Consell i a cada un dels consellers.  
  
Article cent quaranta-set  
  
 1. Les preguntes hauran de presentar-se per escrit davant la Mesa de les Corts.  
  
 2. La Mesa no admetrà les preguntes que siguen d'exclusiu interés personal per part de qui les formula o les que es referisquen a persona física o jurídica que no tinga una transcendència pública dins de l'àmbit de la comunitat autònoma. Així mateix, tampoc no s'admetran les que suposen una consulta d'índole estrictament jurídica.  
  
 3. La Mesa de les Corts no tramitarà les preguntes que en el seu preàmbul o en la seua formulació realitzen valoracions que pogueren ser ofensives per a terceres persones, llevat que el diputat que les haja formulat elimine les esmentades expressions.  
  
 4. Les preguntes que no suposen demanar al Consell un criteri o una valoració i que se circumscriguen a sol·licitar al Consell informació o documentació, la Mesa les tramitarà com a sol·licitud de documentació, a l'empara del que estableix l'article 9 d'aquest reglament, prèvia comunicació al diputat que l'haja formulat, per tal d'esmenar el requisit de coneixement del grup parlamentari respectiu.  
  
 5. La Mesa qualificarà l'escrit i admetrà la pregunta, si s'ajusta al que estableix aquest capítol.  
  
Article cent quaranta-vuit  
  
 Si no s'indica res, s'entendrà que qui formula la pregunta sol·licita resposta per escrit i, si sol·licita resposta oral i no ho especifica, s'entendrà que aquesta ha de tenir lloc en la comissió corresponent.  
  
Article cent quaranta-nou  
  
 1. Quan es pretenga la resposta oral davant el ple, l'escrit no podrà contenir més que la formulació concisa i estricta d'una sola qüestió que interrogue sobre un fet, una situació o una informació; sobre si el Consell ha pres o prendrà alguna providència en relació amb l'assumpte, o si trametrà a les Corts algun document o a informar-li sobre algun punt.  
  
 2. Les preguntes s'inclouran en l'ordre del dia i es donarà prioritat a les presentades pels diputats que encara no hagen formulat preguntes en el ple en el mateix període de sessions. Sense perjudici d'aquest criteri, el president, d'acord amb la Junta de Síndics, indicarà el nombre de preguntes que s'han d'incloure en l'ordre del dia de cada sessió plenària i el criteri de distribució entre diputats corresponents a cada grup parlamentari.  
  
 3. En el debat, després de la formulació concisa de la pregunta pel diputat, respondrà el Consell. Aquell podrà intervenir a continuació per replicar o tornar a preguntar i, després de la nova intervenció del Consell, acabarà el debat. El president distribuirà el temps entre les persones que prenguen part, sense que en cap cas la formulació de la pregunta puga excedir de cinc minuts. Acabat el temps d'una intervenció, el president automàticament donarà al paraula a qui haja d'intervenir a continuació o passarà a la qüestió següent.  
  
 4. El Consell podrà sol·licitar motivadament, en qualsevol moment i una sola vegada en cada pregunta, que es pospose per a l'ordre del dia de la següent sessió plenària. Llevat d'aquest cas, les preguntes presentades i no tramitades hauran de ser retirades, si es desitja que es mantinguen per a la sessió plenària següent.  
  
 5. Acabat un període de sessions, les preguntes pendents per a les quals es va sol·licitar resposta oral davant el ple es tramitaran com a preguntes amb resposta per escrit que han de respondre's abans de l'inici del següent període de sessions, llevat que el diputat manifeste la seua voluntat de mantenir la pregunta oral per a l'esmentat període.  
  
Article cent cinquanta  
  
 1. Les preguntes de les quals hom vol una resposta oral en comissió estaran en condicions de ser incloses en l'ordre del dia, una vegada hagen passat set dies des de la seua publicació.  
  
 2. Es tramitaran d'acord amb el que estableix l'apartat 3 de l'article anterior, amb la particularitat que les primeres intervencions seran per un temps de deu minuts i les de rèplica, de cinc. Podran comparéixer per respondre-les els consellers o sots-secretaris.  
  
 3. Acabat un període de sessions, les preguntes pendents es tramitaran com a preguntes amb resposta per escrit, que s'han de respondre abans de l'inici del període de sessions següent.  
  
Article cent cinquanta-u  
  
 1. La resposta per escrit a les preguntes haurà de realitzar-se dins dels vint dies següents a la seua publicació i es podrà prorrogar aquest termini a petició motivada del Consell o per acord de la Mesa de les Corts, per un altre termini de fins a vint dies més.  
  
 2. Si el Consell no envia la resposta en aquest termini, el president de les Corts, a petició de l'autor de la pregunta, ordenarà que s'incloga en l'ordre del dia de la següent sessió de la comissió competent, on rebrà el tractament de les preguntes orals i se'n retrà compte al Consell.  
  
CAPÍTOL III  
  
Normes comunes  
  
Article cent cinquanta-dos  
  
 Les setmanes en què hi haja sessió ordinària del ple es dedicaran, per regla general, dues hores, com a temps màxim a les preguntes.  
  
Article cent cinquanta-tres  
  
 El president de les Corts està facultat per a acumular i ordenar que es debaten simultàniament les interpel·lacions o preguntes incloses en un ordre del dia i relatives a un mateix tema o temes connexos entre si. En aquest cas fixarà els temps que considere oportuns.  
  
TÍTOL IX  
  
De les proposicions no de llei  
  
Article cent cinquanta-quatre  
  
 Els grups parlamentaris o un diputat amb la signatura dels altres quatre membres de les Corts podran presentar proposicions no de llei a través de les quals formulen propostes de resolució de la cambra.  
  
Article cent cincuanta-cinc  
  
 1. Les proposicions no de llei hauran de presentar-se per escrit a la Mesa de les Corts, la qual, oïda la Junta de Síndics, decidirà la seua admissibilitat; ordenarà, si escau, la publicació i acordarà la tramitació davant el pel o la comissió competent d'acord amb la importància dels temes objecte de la proposició.  
  
 2. Quan els proposicions no de llei es refereixen a qüestions que sense ser competència de la Generalitat afecten a l'interés directe dels ciutadans de la Comunitat Valenciana, la Mesa de les Corts sol·licitarà el consens de la Junta de Síndics abans d'acordar-ne l'admissió a tràmit.  
  
 3. Publicada la proposició no de llei, els grups parlamentaris podran presentar-se esmenes fins sis hores abans del començament de la sessió en què haja de debatre's.  
  
 4. Per a incloure les proposicions no de llei en l'ordre del dia del ple, es farà el que disposa, respecte a les interpel·lacions, en l'apartat 2 de l'article 143 d'aquest reglament.  
  
Article cent cinquanta-sis  
  
 1. La proposició no de llei serà objecte de debat, en el qual podrà intervenir, després del grup parlamentari autor d'aquella, un representant de cadascun dels grups parlamentaris que hagen presentat esmenes i, tot seguit, de nou el representant del grup parlamentari autor de la proposició no de llei per a l'acceptació, si escau, de les esmenes. Seguidament intervindran els altres grups parlamentaris que no hagen presenta esmenes i se sotmetrà finalment la proposició amb les esmenes acceptades pel proposant d'aquella a votació.  
  
 2. Quan una proposició no de llei ha estat presentada per diputats que pertanyen a un mateix grup parlamentari, aquest no podrà utilitzar el torn de fixació de posició a què es refereix el paràgraf anterior, tret que com a tal grup parlamentari haja presentat alguna esmena a la proposició no de llei.  
  
 3. Durant la tramitació pel ple i la comissió i abans de la votació, es podran presentar propostes alternatives sempre que vagen subscrites per tos els grups parlamentaris de la cambra.  
  
 4. El president de les Corts o de la comissió, d'acord amb la Mesa respectiva, podrà acumular, als efectes de debat, les proposicions no de llei relatives a un mateix tema o a temes connexos entre si.  
  
Article cent cinquanta-set  
  
 El control del compliment de les proposicions no de llei aprovades es realitzarà d'acord amb el que estableix l'article 145.4 d'aquest reglament, llevat que la pròpia resolució preveja un altre procediment de control.  
  
TÍTOL X  
  
De l'examen i el debat de comunicacions,  
  
els programes del Consell i els altres informes  
  
CAPÍTOL I  
  
De les comunicacions del Consell  
  
Article cent cincuanta-vuit  
  
 1. Quan el Consell trameta a les Corts una comunicació per al seu debat, que podrà ser davant el ple o en comissió, aquest s'iniciarà amb la intervenció d'un membre del Consell, després podrà fer ús de la paraula, per un temps màxim de quinze minuts, un representant de cada grup parlamentari.  
  
 2. Els membres del Consell podran respondre a les qüestions plantejades de forma aïllada, conjunta o agrupada per raó de la matèria. Tots els que intervinguen podran replicar durant un termini màxim de deu minuts cadascun.  
  
Article cent cinquanta-nou  
  
 1. Acabat el debat, s'obrirà un termini de trenta minuts, durant el qual els grups parlamentaris podran presentar davant la Mesa propostes de resolució. La Mesa admetrà les propostes que siguen congruents amb la matèria objecte del debat.  
  
 2. Les propostes admeses podran ser defensades durant un temps màxim de deu minuts. El president podrà concedir un torn en contra pel mateix temps després de la defensa de cadascuna d'elles.  
  
 3. Les propostes de resolució seran votades segons l'ordre de presentació, llevat d'aquelles que signifiquen el rebuig global del contingut de la comunicació del Consell, les quals es votaran en primer lloc.  
  
CAPÍTOL II  
  
De l'examen dels programes i els plans tramesos   
  
pel Consell  
  
Article cent seissanta  
  
 1. Si el Consell tramet un programa o pla i requereix el pronunciament de les Corts, la Mesa ordenarà el seu enviament a la comissió competent.  
  
 2. La Mesa de la comissió organitzarà la tramitació i en fixarà els terminis. La comissió designarà, si escau, una ponència que estudie el programa o pla en qüestió. El debat en la comissió s'ajustarà al que estableix el capítol anterior. S'entén que el termini per a la presentació de propostes de resolució serà de tres dies, si la Mesa ha decidit que aquelles han de debatre's en el ple de les Corts.  
  
CAPÍTOL III  
  
De les informacions del Consell  
  
Article cent seissant-u  
  
 1. Els membres del Consell, a petició pròpia o quan així ho sol·licite la comissió corresponent, compareixeran davant d'aquesta per celebrar una sessió informativa.  
  
 2. El desplegament de la sessió constarà de les fases següents: exposició oral del conseller, suspensió per un temps màxim de quaranta-cinc minuts, perquè els diputats i els grups parlamentaris puguen preparar la formulació de preguntes i observacions, i posterior resposta de totes pel membre del Consell.  
  
 3. Els membres del Consell podran comparéixer, a aquests efectes, assistits per autoritats i funcionaris de la seua conselleria.  
  
Article cent seissanta-dos  
  
 1. Els membres del Consell, a petició pròpia o per acord de la Mesa de les Corts i de la Junta de Síndics, hauran de comparéixer davant el ple o qualsevol de les seues comissions per informar sobre un afer determinat. La iniciativa per a l'adopció d'aquests acords correspondrà a un grup parlamentari o la desena part dels membres de les Corts o de la comissió.  
  
 2. Quan la sol·licitud vaja subscrita per la desena part dels membres de les Corts, la Mesa acordarà tramitar-la davant el ple o la comissió corresponent d'acord amb la importància dels temes objecte de la sol·licitud de compareixença.  
  
 3. Després de l'exposició oral del Consell, podrà intervenir durant deu minuts el representant d'aquell o aquells grups parlamentaris que hagen sol·licitat la compareixença i a continuació els dels altres grups parlamentaris durant cinc minuts per fixar posicions, formular preguntes o fer observacions a les quals contestarà el membre del Consell sense ulterior votació.  
  
 4. En casos excepcionals la Presidència podrà, d'acord amb la Mesa, obrir un torn perquè els diputats puguen concisament formular preguntes o demanar aclariments sobre la informació facilitada. El president, a tal efecte, fixarà un nombre o temps màxim d'intervencions.  
  
Article cent seissanta-tres  
  
 1. El president del Consell compareixerà durant un temps màxim de trenta minuts davant el ple de les Corts, habitualment en la segona sessió de cada mes, per respondre a les preguntes d'interés general per a la Comunitat Valenciana que formulen els síndics dels grups parlamentaris, llevat de les sessions plenàries que coincidisquen amb el debat d'una moció de censura o qüestió de confiança. En aquest cas es traslladarà la compareixença a una altra setmana del mateix mes.  
  
 2. Per a això, cada síndic presentarà per escrit, amb quaranta-vuit hores d'antelació, davant la Mesa de les Corts, la pregunta a formular per a classificar-la.  
  
 3. El president de les Corts, per causa justificada, podrà canviar la sessió de compareixença quan calga i en retrà compte als síndics abans de les quaranta-vuit hores de la sessió en què havia de celebrar-se la compareixença.  
  
 4. Per resolució de Presidència, es regularà la distribució del temps del debat.  
  
TÍTOL XI  
  
Procediments legislatius especials,  
  
recursos d'inconstitucionalitat  
  
i conflictes de competències  
  
Article cent seissanta-quatre  
  
 1. L'elaboració de proposicions de llei que han de presentar-se a la Mesa del Congrés dels Diputats, a què es refereix la lletra f) de l'article 11 de l'Estatut d'Autonomia, i la sol·licitud al govern de l'Estat de l'adopció d'un projecte de llei, d'acord amb el que estableix l'article 87.2 de la Constitució, es faran d'acord amb el que ordena aquest reglament per al procediment legislatiu ordinari.  
  
 2. Les proposicions i projectes de llei a què es refereix l'apartat anterior hauran de ser aprovats, en votació final, pel ple de les Corts i per majoria absoluta.  
  
 3. Per a la designació dels diputats que hagen de defensar les proposicions de llei en el Congrés dels Diputats, segons el que estipula la lletra f) de l'article 11 de l'Estatut d'Autonomia, cada diputat escriurà un nom en la papereta corresponent. Resultaran elegits els diputats que obtinguen més vots fins un màxim de tres, en el nombre que prèviament fixarà el ple per majoria absoluta. si cal, la votació es repetirà entre els que hagen obtingut major nombre de vots.  
  
Article cent seissanta-cinc  
  
 1. D'acord amb el que estableix la lletra h) de l'article 11 de l'Estatut d'Autonomia, arribat el cas, el ple de les Corts, en convocatòria específica, adoptarà per majoria absoluta els acords següents:  
  
 Primer: Interposar el recurs d'inconstitucionalitat a què es refereix l'apartat a) de l'article 161 de la Constitució.  
  
 Segon: Comparéixer en els conflictes de competència a què es refereix l'apartat c) de l'article 161 de la Constitució i designar el diputat o diputats que han de representar les Corts.  
  
 Tercer: Determinar que siga el Consell qui comparega en els conflictes a què es refereix l'apartat anterior.  
  
 2. En el supòsit regulat en l'apartat 3r del número 1 d'aquest article, hauran d'especificar-se amb claredat els preceptes de la disposició o els punts de la resolució o de l'acte amb vici d'incompetència i les disposicions legals o constitucionals de les que resulte el vici.  
  
TÍTOL XII  
  
De la designació dels senadors, de síndic de greuges,  
  
dels membres del Consell de Cultura  
  
i també dels altres nomenaments i eleccions  
  
Article cent seissanta-sis  
  
 El ple de les Corts, en convocatòria específica, designarà els senadors que representaran la Comunitat Autònoma Valenciana, d'acord amb la lletra j) de l'article 11 de l'Estatut d'Autonomia, d'acord amb la corresponent llei aprovada per les Corts.  
  
Article cent seissanta-set  
  
 El síndic de greuges serà designat pel ple de les Corts, d'acord amb la llei a què es refereix l'article 24 de l'Estatut d'Autonomia.  
  
Article cent seissanta-vuit  
  
 Els membres del Consell de Cultura seran elegits per majoria de dos terços de les Corts, d'acord amb la llei a què es refereix l'article 25 de l'Estatut d'Autonomia.  
  
Article cent seissanta-nou  
  
 El procediment per al nomenament, l'elecció i la designació de persones pel ple de les Corts es realitzarà de la manera següent:  
  
 1. Cada grup parlamentari podrà proposar un nombre màxim de candidats que corresponga a la de llocs a cobrir.  
  
 2. La Presidència fixarà el termini en què els representants dels grups parlamentaris han de proposar els candidats. Conclòs aquest termini, la Mesa proclamarà les candidatures presentades i en decidirà la inclusió en l'ordre del dia del ple en què haja de verificar l'elecció, mitjançant votació secreta per paperetes.  
  
 3. Els diputats podran escriure en la papereta, com a màxim, tant els noms com en nombre de llocs a cobrir. Es consideraran nul·les les paperetes que porten alguna ratllada o consignen noms no proposats com a candidats pels grups parlamentaris.  
  
 4. Resultaran elegits els candidats que més vots obtinguen fins el nombre de llocs a cobrir, sempre que hagen aconseguit el mínim de vots requerit per a cada elecció.  
  
 5. Si en la primera votació no es cobriren els llocs amb els requisits a què es refereix l'apartat anterior, es realitzarà una segona votació entre els candidats que no hagen assolit la majoria requerida.  
  
 6. Si no s'obté un acord en aquestes dues primeres votacions, la Presidència podrà, si les circumstàncies ho aconsellem interrompre per un termini prudencial el curs d'aquestes i realitzar una tercera votació.  
  
 7. Si es produeix empat, en qualsevol cas, es repetirà al votació entre els que hagen obtingut igual nombre de vots.  
  
 8. Si acomplerts els supòsits dels apartats anteriors no quedaran coberts, amb la majoria requerida, la totalitat dels llocs, s'haurà d'inicar de nou el procediment establert en aquest article.  
  
TÍTOL XIII  
  
Dels convenis de col·laboració amb l'Estat  
  
i amb altres comunitats autònomes  
  
Article cent setanta  
  
 L'aprovació per les Corts dels convenis de col·laboració per a la gestió i la prestació de serveis corresponents a màtèries de la seua exclusiva competència, tant amb l'Estat com amb altres comunitats autònomes, previstos en l'article 42.1 de l'Estatut d'Autonomia, s'adoptaran per majoria absoluta.  
  
TÍTOL XIV  
  
De la caducitat de les tramitacions parlamentàries  
  
Article cent setanta-u  
  
 1. Al final de cada legislatura caducaran tots els tràmits parlamentaris pendents d'examen i de resolució per les Corts, excepte els que corresponga conéixer, d'acord amb el reglament i amb la llei, a la Diputació Permanent.  
  
 2. Pel que fa a les tramitacions en curs com a conseqüència de l'exercici de la iniciativa legislativa popular, serà d'aplicació el que preveu la llei aprovada per les Corts que desplega el que estableix l'article 14.5 de l'Estatut d'Autonomia.  
  
Article cent setanta-dos  
  
 1. Si en les Corts Generals caducara la tramitació d'una proposició de llei presentada per les Corts davant la Mesa del Congrés dels Diputats, el ple de les Corts, a proposta de la Junta de Síndics, podrà acordar que es reitere la presentació i confirmar els diputats que haguera designat perquè la defensen.  
  
 2. Si les Corts es dissolen abans d'haver-se dut a terme la defensa d'una proposició de llei presentada davant la Mesa del Congrés dels Diputats, el ple de les Corts, d'acord amb l'article 164.3 d'aquest reglament, podrà designar els nous diputats que hauran de defensar-la en el Congrés dels Diputats o, a proposta de la Junta de Síndics, per majoria absoluta, podrà acordar la retirada de la proposició de llei presentada.  
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
  
 Queden derogades les disposicions que afecten les Corts i s'oposen al que disposa aquest reglament.  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera  
  
 Aquest reglament entrarà en vigor l'1 de setembre de 1994, una vegada publicat en el Butlletí Oficial de les Corts Valencianes. També es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.  
  
Segona  
  
 La reforma d'aquest reglament es tramitarà pel procediment establert per a les proposicions de llei d'iniciativa de les Corts, però sense la intervenció del Consell. La seua aprovació requerirà una votació final de totalitat per majoria absoluta.  
  
Tercera  
  
 Les normes sobre blasons, etiqueta i formulari de les Corts que s'incorporen com a annex d'aquest reglament determinen el formulari i tractament d'acord amb les tradicions històriques.  
  
Quarta  
  
 Els drets, els deures, les situacions, les funcions i les competències dels funcionaris al servei de les Corts seran determinats pels Estatuts de govern i règim interior de les Corts Valencianes.  
  
Cinquena  
  
 Les Corts tenen autonomia organitzativa, administrativa, patrimonial i financera, i hi aplicaran la seua pròpia normativa interna amb caràcter prevalent.  
  
 València, 30 de juny de 1994  
  
El president de les Corts Valencianes  
  
ANTONI GARCIA I MIRALLES