Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8097, del 02-08-2017 (2017/7192)

RESOLUCIÓ de 25 de juliol de 2017, del secretari autonòmic d'Educació i Investigació, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i el funcionament de les unitats específiques de comunicació i llenguatge ubicades en centres ordinaris de règim públic que imparteixen ensenyaments de segon cicle d'educació infantil, educació primària i educació secundària obligatòria per al curs 2017-2018.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8097

Data del DOGV
:   02-08-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/7192


Data del document
:   25-07-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport
    * centre d'ensenyament

RESOLUCIÓ de 25 de juliol de 2017, del secretari autonòmic d'Educació i Investigació, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i el funcionament de les unitats específiques de comunicació i llenguatge ubicades en centres ordinaris de règim públic que imparteixen ensenyaments de segon cicle d'educació infantil, educació primària i educació secundària obligatòria per al curs 2017-2018. [2017/7192]  
La Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, estableix que l'escolarització de l'alumnat que presenta necessitats educatives especials es regirà pels principis de normalització i inclusió i assegurarà la no-discriminació i la igualtat efectiva en l'accés i la permanència en el sistema educatiu. L'escolarització d'aquest alumnat en unitats o centres d'educació especial només es durà a terme quan les seues necessitats no puguen ser ateses en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat dels centres ordinaris.  
El Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei general de drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, explicita que les persones amb discapacitat tenen dret a una educació inclusiva, de qualitat i gratuïta, en igualtat de condicions que les altres persones; que correspon a les administracions educatives assegurar un sistema educatiu inclusiu en tots els nivells educatius, prestant atenció a la diversitat de necessitats educatives de l'alumnat amb discapacitat, mitjançant la regulació de suports i ajustos raonables per a l'atenció d'aquells que necessiten una atenció especial d'aprenentatge o d'inclusió, i que l'escolarització d'aquest alumnat en centres d'educació especial o unitats substitutòries d'aquestes només es durà a terme quan, excepcionalment, les seues necessitats no puguen ser ateses en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat dels centres ordinaris i prenent en consideració l'opinió dels pares, mares o tutors legals. Així mateix, es realitzaran programes de sensibilització, informació i formació contínua als equips directius, al professorat i als professionals de l'educació, dirigits a la seua especialització en l'atenció a les necessitats educatives especials de l'alumnat amb discapacitat, de manera que puguen comptar amb els coneixements i ferramentes necessàries per a això.  
  
El Decret 39/1998, de 31 de març, del Govern Valencià, d'ordenació de l'educació per a l'atenció de l'alumnat amb necessitats educatives especials, preveu que aquest compte amb les ajudes necessàries per a progressar en el seu desenvolupament i procés d'aprenentatge, d'acord amb les seues capacitats, i disposa que la conselleria competent en matèria d'educació podrà determinar centres que escolaritzen preferentment determinat alumnat amb necessitats educatives especials quan la resposta a les seues necessitats requerisca dotacions i equipaments singulars o una especialització difícilment generalitzable. En aquesta atenció educativa es propiciarà, d'una manera especial, la col·laboració dels pares, mares o tutors legals d'aquest alumnat, els quals podran rebre orientació oferida pels serveis corresponents.  
L'Ordre de 16 de juliol de 2001, per la qual es regula l'atenció educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials escolaritzat en centres d'educació infantil (2n cicle) i educació primària, també estableix la possibilitat de crear centres d'escolarització preferent en aquelles situacions on es requerisquen dotacions i equipaments singulars o una especialització professional difícilment generalitzable, i determina les funcions i prioritats d'atenció del personal especialitzat de suport a la inclusió.  
L'Ordre de 14 de març de 2005, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per la qual es regula l'atenció educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials escolaritzat en centres que imparteixen educació secundària, estableix que la Direcció General d'Ensenyament desenvoluparà els principis organitzatius, l'estructuració dels elements curriculars, la metodologia i les mesures de suport educatiu a aplicar per a l'atenció de l'alumnat amb necessitats educatives especials en aules especialitzades.  
L'Ordre d'11 de novembre de 1994 de la Conselleria d'Educació i Ciència, per la qual s'estableix el procediment d'elaboració del dictamen per a l'escolarització de l'alumnat amb necessitats educatives especials, i l'Ordre de 15 de maig de 2006, per la qual s'estableix el model d'informe psicopedagògic i el procediment per a la seua formalització, regulen els criteris, supòsits i procediments per a determinar l'escolarització i orientar la resposta educativa de l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
Dins d'aquest marc normatiu i amb l'objecte de facilitar una resposta especialitzada a l'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de trastorn de l'espectre autista (TEA) en un context de major normalització i inclusió, es van crear en alguns centres ordinaris, amb caràcter experimental, les unitats específiques de comunicació i llenguatge. Aquest alumnat presenta, en diferent grau d'afectació, dificultats significatives en l'àmbit de la comunicació i la interacció social, així com patrons restrictius i repetitius de comportament, interessos o activitats, que requereixen una intervenció educativa específica que s'adeqüe a les seues característiques singulars i garantisca l'accés, la participació i l'aprenentatge en igualtat d'oportunitats dins el sistema educatiu.  
  
Les unitats específiques de comunicació i llenguatge han anant evolucionant fins al moment actual, en què, des d'una perspectiva més inclusiva, han de reconceptualitzar-se com un recurs integrat en el centre del qual formen part que contribuïsca a la transformació d'aquest en un centre inclusiu de referència per a l'atenció a l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista. Per a aconseguir aquest objectiu, resulta imprescindible el lideratge de l'equip directiu, la implicació i formació de tot el professorat, la participació de la comunitat educativa, l'obertura del centre al seu entorn i l'adopció de cultures, polítiques i pràctiques inclusives.  
Per tot això, i en virtut de les competències atribuïdes en el Decret 155/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, el secretari autonòmic d'Educació i Investigació resol:  
  
Aprovar les instruccions que regulen l'organització i funcionament de les unitats específiques de comunicació i llenguatge ubicades en centres ordinaris de règim públic que imparteixen ensenyaments de segon cicle d'educació infantil, educació primària i educació secundària obligatòria per al curs 2017-2018.  
  
ÍNDEX  
Primer. Definició de les unitats específiques de comunicació i llenguatge  
Segon. Destinataris  
Tercer. Objectius  
Quart. Modalitats d'escolarització  
Cinqué. Ràtios  
Sisé. Procediment d'escolarització  
Seté. Personal  
Huité. Organització del centre  
Nové. Pla d'actuació personalitzat  
Desé. Adaptacions d'accés: sistemes de comunicació i equipament material  
Onzé. Avaluació de l'alumnat i permanència  
Dotzé. Transició entre etapes i orientació  
Tretzé. Coordinació  
Catorzé. Formació del professorat i sensibilització de la comunitat educativa  
Quinzé. Avaluació i seguiment de les unitats específiques de comunicació i llenguatge  
Setzé. Habilitació de les unitats específiques de comunicació i llenguatge  
Desseté. Calendari d'aplicació  
Dihuité. Disposicions supletòries  
  
Primer. Definició de les unitats específiques de comunicació i llenguatge  
1.1. Les unitats específiques de comunicació i llenguatge s'entenen com un recurs especialitzat integrat en els centres ordinaris, que combinen les funcions de suport a l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista i d'assessorament al professorat i a les famílies en la intervenció amb aquest alumnat. A més, han de contribuir a la transformació dels centres en els quals estan ubicades en centres inclusius que donen una resposta de qualitat a les necessitats educatives de l'alumnat i dinamitzen el canvi en les seues cultures, polítiques i pràctiques.  
1.2. Per les seues característiques facilitadores de la inclusió i pel perfil de l'alumnat que hi escolaritzen, no podran ser considerades com a unitats substitutòries dels centres d'educació especial.  
  
Segon. Destinataris  
2.1. És destinatari de l'escolarització en les unitats específiques de comunicació i llenguatge l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista amb afectació moderada o greu que requereix suports intensius i especialitzats durant la major part de la seua jornada escolar, però disposa d'un nivell mínim d'autonomia i de competència personal i social en relació a la seua edat que facilite la seua inclusió en un centre ordinari.  
  
2.2. No és destinatari d'aquestes unitats l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista que presenta necessitats educatives que puguen ser ateses amb les mesures i els suports generals o específics disponibles en la modalitat ordinària ni l'alumnat que requereix suports d'alta intensitat, ajustos curriculars molt significatius i que presenta limitacions importants en la conducta adaptativa que dificulte la seua inclusió en un centre ordinari.  
2.3. A més de l'alumnat, també n'és beneficiari el centre en el seu conjunt i la comunitat educativa, tot considerant que els professionals assignats a aquesta tenen funcions d'assessorament, formació i sensibilització que influeixen en tot el centre i promouen el canvi en les seues cultures, polítiques i pràctiques.  
  
Tercer. Objectius  
3.1. Els objectius de les unitats específiques de comunicació i llenguatge són els següents:  
a) Oferir una resposta educativa especialitzada a les necessitats educatives especials de l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista, mitjançant la intervenció directa amb aquest alumnat i l'assessorament als professionals que hi intervenen i a les famílies.  
b) Coordinar la intervenció, l'avaluació i el seguiment d'aquest alumnat, conjuntament amb la resta de professionals del centre.  
c) Servir com a aula de recursos per la resposta educativa a l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista, oberta al centre i a la comunitat educativa.  
d) Participar, amb el lideratge de l'equip directiu i el conjunt de la comunitat educativa, en la identificació de les barreres a la inclusió, i en el disseny, implementació i avaluació d'estratègies que possibiliten la participació, l'accés i l'aprenentatge de tot l'alumnat.  
  
e) Col·laborar en la detecció de necessitats de formació del professorat del centre en l'àmbit de la intervenció amb l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista, i en la planificació i/o realització d'actuacions informatives i de sensibilització dirigides a tota la comunitat educativa.  
  
f) Col·laborar amb el professorat i el personal especialista d'orientació educativa en l'assessorament a les famílies de l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista, fomentar la seua participació en el centre i en la presa de decisions educatives que afecten les seues filles o els seus fills.  
g) Conscienciar i sensibilitzar a la comunitat educativa sobre les característiques i necessitats especials de les persones amb discapacitat en general i, en particular, de les persones amb trastorn de l'espectre autista i altres trastorns greus de la comunicació.  
3.2. Per a aconseguir aquests objectius, resulta imprescindible el lideratge de l'equip directiu, la implicació i formació de tot el professorat, la participació de la comunitat educativa, el treball en equip, l'obertura de la unitat específica al centre i al seu entorn i l'adopció de cultures, polítiques i pràctiques inclusives.  
  
Quart. Modalitats d'escolarització  
4.1. En els centres ordinaris que disposen d'unitats específiques de comunicació i llenguatge, l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista podrà estar escolaritzat en alguna de les dues modalitats següents:  
  
a) En unitat específica de comunicació i llenguatge, tot considerant que en cap cas podrà escolaritzar-se una alumna o un alumne en la unitat específica a temps total.  
b) En aula ordinària.  
4.2. La modalitat d'escolarització vindrà determinada pel corresponent dictamen d'escolarització i per la resolució de la direcció territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, i serà revisable, preceptivament al canvi d'etapa educativa, i reversible, en funció del progrés i les necessitats de l'alumna o l'alumne, optant sempre que siga possible per la modalitat que permeta un major nivell d'inclusió.  
  
4.3. Es considerarà la modalitat d'unitat específica quan l'alumna o l'alumne requerisca una atenció en aquesta superior al 50 % del seu horari lectiu setmanal, d'acord amb les variables que s'indiquen en l'apartat 6.4 d'esta resolució.  
4.4. L'alumnat escolaritzat en la modalitat específica, tot i que disposarà d'un grup ordinari de referència pròxim a la seua edat cronològica, estarà matriculat en aquesta unitat i s'introduirà a ITACA com a CIL en educació infantil i en educació primària, i com a EESO en educació secundària obligatòria. La tutoria d'aquest alumnat serà assumida per una de les mestres o un dels mestres de suport a la inclusió de les especialitat de pedagogia terapèutica o d'audició i llenguatge assignats a la unitat.  
4.5. L'alumnat de la modalitat ordinària estarà matriculat en el grup que li corresponga; serà la seua tutora o el seu tutor aquella o aquell que el grup tinga assignat.  
4.6. Atenent a les característiques de l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista i considerant que aquestes unitats han de possibilitar la màxima inclusió en l'aula ordinària de referència i en els espais i activitats comuns del centre, no s'autoritzaran programes d'escolarització combinada que impliquen altres centres.  
  
Cinqué. Ràtios  
5.1. Les unitats específiques de comunicació i llenguatge tindran una ràtio d'entre cinc i huit alumnes de la modalitat específica. No obstant això, la Direcció General de Política Educativa podrà autoritzar el funcionament d'unitats amb una ràtio inferior quan les necessitats d'escolarització ho justifiquen.  
5.2. L'alumnat escolaritzat en la modalitat específica, tot i que tindrà un grup ordinari de referència, no reduirà ràtio en cap grup del centre.  
  
5.3. L'alumnat escolaritzat en la modalitat ordinària reduirà ràtio en el grup on estiga escolaritzat, d'acord amb el que dispose la normativa vigent.  
  
Sisé. Procediment d'escolarització  
6.1. Perquè una alumna o un alumne s'escolaritze en aquestes unitats, haurà de disposar del corresponent dictamen d'escolarització i de la resolució de la direcció territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, ajustant-se al procediment i al model d'informe psicopedagògic que dispose la normativa vigent, i comptar amb la preceptiva audiència prèvia dels seus representants legals.  
6.2. Correspon als serveis psicopedagògics escolars, gabinets psicopedagògics homologats i departaments d'orientació la realització de l'informe tècnic d'escolarització, una vegada identificat i diagnosticat el trastorn de l'espectre autista per part del personal facultatiu mèdic. Els informes tècnics realitzats pels gabinets psicopedagògics autoritzats hauran de ser visats per la direcció del servei psicopedagògic escolar del sector corresponent.  
6.3. L'informe psicopedagògic inclourà almenys els aspectes següents:  
a) Diagnòstic mèdic de trastorn de l'espectre autista, amb indicació del grau d'afectació en relació al diagnòstic, d'acord amb els nivells següents:  
- Grau 1: necessita suport.  
- Grau 2: necessita suport notable.  
- Grau 3: necessita suport molt notable.  
b) Desenvolupament competencial en els diferents àmbits i en els diferents contexts.  
c) Condicions personals i del context escolar, familiar i social que influeixen o poden influir en el desenvolupament de l'alumna o de l'alumne.  
d) Identificació de les necessitats educatives, considerant les dimensions d'accés, participació i aprenentatge.  
e) Proposta raonada de la modalitat d'escolarització.  
f) Proposta del pla d'actuació personalitzat, indicant les mesures i suports necessaris per a dur a terme la resposta educativa, les actuacions amb la família, la proposta d'àrees, matèries o activitats més adequades per a facilitar la inclusió en l'aula ordinària, en el centre i en les activitats extraescolars i complementàries.  
6.4. Per a determinar la modalitat d'escolarització es tindran en compte les variables següents:  
a) El grau d'individualització, especialització i intensitat dels suports que l'alumna o l'alumne necessita.  
b) La quantitat d'àrees, matèries o activitats que pot compartir a l'aula ordinària amb un grup de referència pròxim a la seua edat.  
c) La conducta adaptativa, referida al grau d'autonomia i a la competència personal i social.  
  
Seté. Personal  
7.1. En educació infantil i en educació primària, les unitats específiques de comunicació i llenguatge comptaran amb el personal de suport a la inclusió següent:  
- Mestra o mestre de pedagogia terapèutica.  
- Mestra o mestre d'audició i llenguatge.  
- Educadora o educador d'educació especial.  
7.2. En educació secundària, les unitats específiques de comunicació i llenguatge comptaran amb el personal de suport a la inclusió següent:  
- Mestra o mestre de pedagogia terapèutica.  
- Mestra o mestre d'audició i llenguatge, que podrà substituir-se per un segon lloc d'especialista de pedagogia terapèutica, atenent a les característiques de l'alumnat.  
- Educadora o educador d'educació especial, en funció de les necessitats de suport de l'alumnat.  
7.3. En cas que s'autoritze el funcionament d'una unitat específica de comunicació i llenguatge amb una ràtio inferior a la que indica l'apartat 5.1 d'aquesta resolució, la provisió de personal s'ajustarà al nombre d'alumnat escolaritzat en aquesta.  
7.4. El professorat especialitzat d'aquestes unitats serà seleccionat preferentment per comissió de serveis d'entre aquell que dispose de formació específica i experiència en l'atenció a l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista, i serà avaluat anualment en l'exercici de les seues tasques, en les condicions que determine la Direcció General de Centres i Personal Docent. Els llocs que no es cobrisquen per comissió de serveis es proveiran pels procediments d'adjudicació ordinaris.  
  
7.5. Les funcions i condicions laborals del personal de suport a la inclusió assignat a aquestes unitats vindran determinades per allò que dispose la normativa vigent en relació al seu lloc de treball, que els centres hauran de concretar, prioritzar i organitzar per tal de facilitar una resposta multiprofessional i complementària a l'alumnat.  
7.6. El personal de les unitats de comunicació i llenguatge atendrà l'alumnat escolaritzat en aquestes unitats. En el cas que la ràtio de la unitat i les necessitats de l'alumnat ho permeten, podrà atendre l'alumnat de la modalitat ordinària, tot considerant les prioritats següents:  
  
a) Alumnat amb trastorn de l'espectre autista escolaritzat en la modalitat d'unitat específica de comunicació i llenguatge.  
b) Alumnat amb trastorn de l'espectre autista escolaritzat en la modalitat ordinària.  
c) Alumnat amb altres necessitats educatives especials escolaritzat en la modalitat ordinària.  
d) Alumnat amb altres necessitats específiques de suport educatiu escolaritzat en el centre.  
7.7. L'alumnat amb trastorn de l'espectre autista escolaritzat en la modalitat ordinària rebrà, amb caràcter general i considerant allò disposat en el punt anterior, l'atenció educativa complementària per part de l'altre personal de suport a la inclusió del centre, que, en cas necessari, comptarà amb l'assessorament dels professionals de la unitat específica i de l'especialista d'orientació educativa.  
7.8. Amb independència de la modalitat d'escolarització, i atenent els principis de l'escola inclusiva, és responsabilitat de totes i tots els professionals del centre assumir la resposta educativa de l'alumnat amb necessitats específiques de suport. Amb aquest fi, la direcció del centre haurà d'organitzar els suports, facilitar la coordinació i proposar les accions formatives que possibiliten aquesta tasca compartida.  
Huité. Organització del centre  
8.1. L'organització del centre ha de ser flexible i afavorir la màxima inclusió possible de tot l'alumnat, la coordinació dels professionals i la participació de la comunitat educativa.  
8.2. En el projecte educatiu del centre i en la seua concreció anual s'hauran d'especificar els elements següents:  
- Criteris d'organització i funcionament de la unitat específica.  
- Criteris i elements per a la concreció curricular, la selecció i l'adaptació de materials, per tal que s'ajusten i donen resposta a les característiques i necessitats de l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista i amb altres necessitats educatives especials.  
- Actuacions que faciliten l'acollida i la participació de l'alumnat de la unitat específica en l'aula ordinària de referència i en el centre.  
  
- Pla de coordinació del professorat i del personal que intervé amb l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista, en qualsevol de les modalitats d'escolarització.  
- Participació de les famílies.  
- Activitats d'informació, formació i sensibilització dirigides a la comunitat educativa.  
- Criteris de substitució dels professionals de la unitat específica en cas d'absència.  
8.3. El projecte de les unitats específiques de comunicació i llenguatge s'incorporarà al projecte educatiu del centre en les seues diferents línies: atenció a la diversitat i inclusió educativa, convivència, acció tutorial i transició entre etapes.  
8.4. L'alumnat de la modalitat d'unitat específica estarà inclòs en el projecte lingüístic del centre, amb les adaptacions curriculars pertinents, tot considerant que un dels objectius prioritaris de la intervenció amb aquest alumnat és el desenvolupament d'una competència comunicativa funcional.  
8.5. La ubicació física de la unitat dins el centre ha d'afavorir la seua visibilitat, el fàcil accés del professorat i la participació de l'alumnat en les diferents activitats i espais del centre.  
8.6. Amb l'objecte de facilitar l'accessibilitat cognitiva, l'organització espacial i temporal del centre i de la unitat específica es realitzarà d'acord amb els mètodes d'ensenyament estructurat i incorporà claus visuals que milloren la comprensió de l'entorn i l'anticipació de situacions i tasques.  
8.7. L'organització d'horaris i temps s'adequarà a les necessitats de l'alumnat, i ha de possibilitar la intervenció individual i la participació en les diverses activitats i espais del centre.  
8.8. Les decisions sobre el temps de participació de l'alumnat de la unitat específica en les activitats de l'aula ordinària de referència i del centre tindran en compte, almenys, les variables següents: competències i grau d'autonomia; interessos i motivacions; característiques de les àrees, matèries i activitats; control de la conducta; intensitat i especialització dels suports requerits. Així mateix, s'incorporaran els criteris que possibiliten la participació junt al seu grup de referència en les activitats complementàries i extraescolars, temps d'esplai, menjador, entrades i eixides.  
8.9. Amb caràcter general, no s'autoritzarà l'alumnat a eixir del centre dins l'horari lectiu per a rebre suports externs, llevat de circumstàncies degudament justificades per causa mèdica o perquè els programes complementaris no puguen facilitar-se amb els suports especialitzats del centre.  
8.10. La direcció del centre disposarà les condicions necessàries a fi de garantir la inclusió de tot l'alumnat; la formació, implicació i coordinació del professorat i del personal de suport; la gestió eficient dels suports personals i materials; la participació de les famílies i la coordinació amb altres agents externs.  
8.11. Quan el personal de la unitat específica realitze el suport a l'alumnat en l'aula ordinària, també podrà col·laborar en l'atenció educativa a altre alumnat amb necessitats específiques de suport, evitant en qualsevol cas la intervenció simultània de més de dos professionals dins l'aula, llevat de situacions que així ho justifiquen.  
8.12. La direcció d'estudis organitzarà les activitats i els suports en els temps d'esplai i en les situacions no estructurades, implicant a tots els professionals del centre, a fi d'afavorir la participació, la interacció social, l'aprenentatge i el benestar emocional d'aquest alumnat, així com el desenvolupament d'actituds positives de la resta de l'alumnat envers l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista i altres necessitats educatives especials.  
  
Nové. Pla d'actuació personalitzat  
9.1. L'elaboració i desenvolupament del pla d'actuació personalitzat de l'alumnat de la modalitat específica és competència del professorat especialitzat assignat a aquesta unitat, amb la col·laboració del professorat dels grups ordinaris de referència i altres professionals que hi intervenen, i l'assessorament de l'especialista d'orientació educativa, considerant les aportacions de la família i, sempre que siga possible, de l'alumna o de l'alumne.  
9.2. L'elaboració i desenvolupament del pla d'actuació personalitzat de l'alumnat de la modalitat ordinària és competència de l'equip docent del seu grup, coordinat per la tutora o el tutor, amb l'assessorament de l'especialista d'orientació educativa i del professorat de suport a la inclusió de la unitat específica i del centre, considerant les aportacions de la família i, sempre que siga possible, de l'alumna o de l'alumne.  
  
9.3. El pla d'actuació personalitzat ha d'anar encaminat al desenvolupament competencial i a facilitar el major grau d'autonomia i d'adaptació en la vida quotidiana en els diferents contexts. Per això, ha d'incorporar continguts i actuacions en els diferents àmbits, entorns i espais del centre, del context familiar i de l'entorn sociocomunitari, així com facilitar l'aplicació pràctica i la generalització dels aprenentatges.  
  
9.4. Les adaptacions curriculars individuals han de partir del currículum ordinari i incloure continguts generals de les programacions dels grups de referència i continguts individualitzats per al desenvolupament de les competències més afectades en aquest alumnat: comunicació, interacció social, regulació emocional, simbolització i autonomia en la vida quotidiana. En educació secundària, quan les característiques de l'alumnat ho aconsellen, s'incorporaran continguts que faciliten la transició a la vida adulta.  
9.5. Les programacions didàctiques dels grups ordinaris de referència disposaran les adequacions necessàries i les estratègies que faciliten la participació i la inclusió de l'alumnat de la unitat específica, com la programació multinivell, les diferents formes de representació de la informació, el treball per projectes, el treball cooperatiu, els grups interactius, els agrupaments flexibles i heterogenis o el treball per racons.  
  
  
Desé. Adaptacions d'accés: sistemes de comunicació i equipament material  
10.1. Per a facilitar l'accés a la comunicació de l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista podran utilitzar-se sistemes de comunicació augmentatius i alternatius (SAAC), que respondran a les característiques i necessitats de cada alumna o alumne.  
10.2. A fi de possibilitar que l'alumnat puga generalitzar la comunicació als diferents contexts, els professionals de la unitat específica proporcionaran una formació bàsica en els sistemes emprats a les seues famílies i als professionals del centre.  
10.3. La provisió d'equipament material de caràcter general es farà d'acord amb les modulacions establides a l'efecte. La provisió de productes de suport individuals es realitzarà seguint els criteris, procediments i terminis establits en les instruccions dictades anualment per la Direcció General de Política Educativa.  
  
Onzé. Avaluació de l'alumnat i permanència  
11.1. L'avaluació de l'alumnat serà contínua, global, participativa i orientadora, considerant totes les variables i elements que influeixen en el procés educatiu: del centre, de l'alumnat, de les famílies i de l'entorn. Es tindrà en compte l'opinió de les famílies, d'altres agents implicats i, sempre que siga possible, del mateix alumnat.  
11.2. A l'inici del curs escolar, les i els professionals de la unitat específica realitzaran una avaluació de cada alumna i alumne, els resultats de la qual es tindran en compte per a elaborar el pla d'actuació personalitzat i l'adaptació curricular individual. L'avaluació inicial de l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista i altres necessitats educatives especials escolaritzat en la modalitat ordinària, serà realitzada per l'equip docent dels grups corresponents, amb l'assessorament del professorat de suport a la inclusió i l'especialista d'orientació educativa.  
11.3. El referent d'avaluació seran els criteris d'avaluació establits per a cada alumna i alumne en la seua adaptació curricular individual i tindrà com a finalitat conéixer el seu progrés, ajustar el pla d'actuació personalitzat i prendre decisions relatives a la seua escolarització.  
  
11.4. Trimestralment s'elaborarà, de forma col·legiada entre tot l'equip de professionals del centre que hi intervenen, coordinats per la tutora o el tutor, un informe d'avaluació de l'alumnat, que inclourà les actuacions realitzades durant el trimestre i els progressos aconseguits. Aquests informes es facilitaran als seus representants legals, per escrit, en les entrevistes realitzades coincidint amb el final de cada avaluació.  
  
11.5. En finalitzar cada curs escolar, s'avaluaran els resultats aconseguits per cada alumna i alumne en relació als objectius proposats en la seua adaptació curricular individual. Aquesta avaluació permetrà orientar i modificar el pla d'actuació personalitzat, així com prendre decisions sobre la idoneïtat de la modalitat d'escolarització, afavorint sempre que siga possible l'accés de l'alumnat a un règim de major inclusió.  
  
11.6. Els resultats i documents d'avaluació s'incorporaran a l'expedient acadèmic de l'alumna o de l'alumne.  
11.7. L'edat màxima de permanència en les unitats de comunicació i llenguatge ubicades en els centres d'educació infantil i primària serà fins als catorze anys i en les unitats ubicades en centres d'educació secundària obligatòria fins als dènou anys.  
11.8. Per a l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista i altres necessitats educatives especials escolaritzat en la modalitat ordinària podran aplicar-se les mesures de permanència que la normativa preveu per a aquest l'alumnat.  
  
Dotzé. Transició entre etapes i orientació  
12.1. A fi de coordinar la transició entre etapes, els centres d'educació primària i els centres d'educació secundària obligatòria als quals promocione l'alumnat de les unitats específiques, planificaran i desenvoluparan processos de coordinació i informació, d'acord amb el que estableix l'Ordre 46/2011, de 8 de juny, de la Conselleria d'Educació, per la qual es regula la transició des de l'educació primària a l'educació secundària obligatòria a la Comunitat Valenciana.  
  
12.2. Així mateix, es prestarà especial atenció a la transició de l'alumnat que promociona des de l'etapa d'educació infantil a l'etapa d'educació primària, amb l'objecte d'adequar el pla d'actuació personalitzat i realitzar els ajustos necessaris que afavorisquen la seua inclusió en aquesta etapa.  
12.3. En cas que, en la revisió de la modalitat d'escolarització, es propose la modalitat específica en un centre d'educació especial, s'establiran els mecanismes de coordinació amb aquest per a planificar adequadament la transició.  
12.4. L'alumnat que finalitze l'educació secundaria obligatòria rebrà l'oportuna orientació en relació a l'itinerari acadèmic o formatiu més adequat en cada cas, en funció de les seues capacitats, interessos i possibilitats d'èxit. S'orientarà, sempre que siga possible, la incorporació a cicles de formació professional bàsica o programes formatius de qualificació bàsica, per tal que aquest alumnat puga desenvolupar al màxim les competències professionals i afavorir d'aquesta forma la seua inclusió sociolaboral.  
  
Tretzé. Coordinació  
13.1. A fi de coordinar la intervenció i realitzar el seguiment de l'alumnat, s'establiran reunions sistemàtiques de coordinació entre el personal de suport a la inclusió de la unitat específica, la resta de personal de suport a la inclusió del centre, el professorat dels grups de referència, l'especialista d'orientació educativa, les famílies i altres agents educatius que hi intervinguen.  
13.2. Els centres programaran entrevistes amb les famílies, amb una periodicitat d'almenys una a l'inici del curs escolar i una en finalitzar cada trimestre, amb l'objecte d'informar-les i d'implicar-les en el seguiment i en les decisions educatives que afecten les seues filles o fills, en les quals participarà el personal de la unitat específica, el professorat del grup ordinari de referència i altres professionals que es considere. A més, s'utilitzaran els mitjans necessaris que garantisquen una comunicació fluida i permanent que s'adapte a les característiques i necessitats de cada família.  
13.3. Així mateix, podran organitzar-se reunions d'intercanvi d'experiències i bones pràctiques o de coordinació amb altres unitats específiques de comunicació i llenguatge, centres d'educació especial o serveis externs, públics o privats, especialitzats en l'atenció a l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista.  
  
Catorzé. Formació del professorat i sensibilització de la comunitat educativa  
14.1. El pla anual de formació incorporarà les necessitats formatives del professorat en aquest àmbit i les actuacions proposades a fi de millorar les competències bàsiques necessàries per a l'atenció de l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista i altres necessitats educatives especials escolaritzats en el centre, que podran incloure jornades de formació, seminaris, grups de treball i totes aquelles actuacions que es consideren necessàries.  
14.2. L'equip directiu, el professorat de suport a la inclusió assignat a la unitat específica i el personal especialista d'orientació educativa duran a terme programes de sensibilització dirigits a tota la comunitat educativa que incloguen actuacions informatives i proactives, amb la finalitat de donar a conéixer les característiques i necessitats de l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista, oferir pautes per a la intervenció i desenvolupar actituds d'acceptació, tolerància, respecte i col·laboració. Aquestes actuacions podran comptar amb la participació de les famílies i d'agents externs vinculats a aquest àmbit.  
14.3. Amb l'objecte d'aproximar la unitat específica al centre i contribuir a la sensibilització de la comunitat educativa, es realitzaran activitats dins d'aquesta en les quals participen la resta d'alumnat del centre, el professorat i les famílies.  
14.4. Des de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport s'oferiran plans i actuacions formatives que donen resposta a les necessitats de formació del professorat i dels equips directius en l'atenció a l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista i en la gestió de les unitats específiques de comunicació i llenguatge.  
14.5. Els centres d'educació especial i els CEFIRE, sense perjuí de les funcions d'assessorament atribuïdes als serveis psicopedagògics escolars, departaments d'orientació i gabinets psicopedagògics autoritzats, podran assessorar els professionals de la unitat específica i del centre en la resposta educativa amb aquest alumnat.  
  
Quinzé. Avaluació i seguiment de les unitats específiques de comunicació i llenguatge  
15.1. En finalitzar el curs escolar, l'equip de la unitat específica realitzarà una memòria final que s'incorporarà a la memòria del centre, indicant el treball realitzat i els resultats aconseguits en relació als objectius proposats, la valoració del funcionament de la unitat, les dificultats trobades i les propostes de millora.  
15.2. El professorat de l'aula ordinària incorporarà en les seua memòria anual les mesures desenvolupades amb aquest alumnat, els resultats aconseguits, les dificultats trobades i les propostes de millora.  
15.3. La Inspecció d'Educació amb la col·laboració, si s'escau, de la direcció del servei psicopedagògic escolar, dins l'àmbit de les seues respectives competències, supervisarà i avaluarà el funcionament de les unitats específiques de comunicació i llenguatge i emetrà els corresponents informes, d'acord amb els criteris establits per la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.  
15.4. A proposta del director general de Política Educativa es crearà una comissió de coordinació i seguiment des de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, amb les funcions següents:  
  
a) Revisar i proposar criteris d'organització i funcionament de les unitats específiques de comunicació i llenguatge.  
b) Analitzar dades relatives a l'alumnat i al funcionament dels centres i de les unitats específiques, i elaborar informes amb les conclusions d'aquestes anàlisis.  
c) Fer propostes de formació dirigides als equips directius i al personal dels centres que disposen d'unitats específiques de comunicació i llenguatge.  
d) Fomentar l'intercanvi d'experiències, la difusió de bones pràctiques i el treball en xarxa.  
e) Qualsevol altra funció que li siga encomanada.  
15.5. La comissió referida en l'apartat anterior es reunirà almenys dues vegades al llarg del curs escolar, i tindrà la composició següent:  
  
- La persona titular de la Direcció General de Política Educativa, o la persona en qui delegue.  
- La Inspecció General d'Educació, o la persona en qui delegue.  
- La persona titular de la Subdirecció General d'Ordenació, o la persona en qui delegue.  
- La persona que exercisca el càrrec de cap de servei d'Ordenació Acadèmica.  
- La persona que exercisca el càrrec de cap de secció d'Educació Especial.  
- La persona que exercisca el càrrec de cap de secció d'Orientació.  
  
- Les persones que exercisquen el càrrec de cap de servei de cadascuna de les direccions territorials d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.  
- Una directora o un director d'un servei psicopedagògic escolar que atenga centres amb unitats específiques de comunicació i llenguatge, per designació del director general de Política Educativa.  
- Una directora o un director d'un centre amb unitat específica de comunicació i llenguatge, per designació del director general de Política Educativa.  
- Una mestra o un mestre de les especialitats de pedagogia terapèutica o d'audició i llenguatge en actiu en una unitat específica de comunicació i llenguatge, per designació del director general de Política Educativa.  
- Altres membres que es considere, per designació del director general de Política Educativa.  
  
Setzé. Habilitació de les unitats específiques de comunicació i llenguatge  
16.1. L'habilitació de les unitats de comunicació i llenguatge es realitzarà a proposta de les direccions territorials d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, atenent els principis de sectorització, distribució equilibrada de l'oferta d'escolarització, inclusió educativa i eficiència en la gestió de recursos.  
16.2. La proposta d'habilitació d'unitats específiques ha d'incorporar, almenys, la documentació següent: dictàmens d'escolarització i informes psicopedagògics actualitzats, resolucions de la Direcció Territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, informe de la Inspecció d'Educació, i informes dels serveis amb competències en educació especial i en planificació educativa de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.  
16.3. La direcció general de Política Educativa fixarà els criteris, procediments i terminis per a la sol·licitud i autorització de noves unitats, així com per a la supressió o transformació de les unitats ja existents, en cas que es modificaren les circumstàncies que motivaren la seua habilitació.  
  
Desseté. Calendari d'aplicació  
La present resolució tindrà efectes durant el curs escolar 2017-2018.  
  
  
Dihuité. Disposicions supletòries  
En tots aquells aspectes no regulats en aquesta resolució que afecten a l'organització i funcionament de les unitats específiques de comunicació i llenguatge, seran subsidiàries les disposicions referents als centres d'educació infantil, educació primària i educació secundària obligatòria.  
  
  
València, 25 de juliol de 2017.- El secretari autonòmic d'Educació i Investigació: Miquel Soler Gracia.