Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3007, del 05-06-1997 (1997/7192)

RESOLUCIÓ de 28 de gener de 1997, de la Direcció General d'Obres Públiques, per la qual s'atorga a Marina de Dénia, SA, la concessió administrativa per a la construcció i l'explotació d'una zona nauticoesportiva al port de Dénia.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3007

Data del DOGV
:   05-06-1997

Secció del DOGV
:   CONVENIS I ACTES - CONCESSIONS ADMINISTRATIVES

Número del document
:   1997/7192


Data del document
:   28-01-1997

Organisme emissor
:   Conselleria d'Obres Públiques,Urbanisme i Transports

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 28 de gener de 1997, de la Direcció General d'Obres Públiques, per la qual s'atorga a Marina de Dénia, SA, la concessió administrativa per a la construcció i l'explotació d'una zona nauticoesportiva al port de Dénia.
  
Antecedents administratius
  
  
El 23 d'agost de 1994, Marina de Dénia, SA, va formular una petició per a construir i explotar una instal·lació nauticoesportiva al port de Dénia, la qual va acompanyar amb un projecte bàsic.
  
Després de l'informe tècnic corresponent, es va sotmetre a informació pública en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 7 de març de 1995 i, a continuació, es van demanar els informes oficials.
  
Durant el període d'informació pública han presentat al·legacions:
  
1. El Club Nàutic de Dénia, que s'oposava al fet que, en la zona límit o en la vora de les dues concessions, es col·locara un pantalà i perjudicara el futur funcionament de les obres d'ampliació en curs.
  
  
2. L'Ajuntament de Dénia manifesta la conformitat, en principi, amb el projecte de concessió, però sol·licita que se n'estudie l'impacte ambiental o paisatgístic, així com l'eliminació o la impulsió de les aigües residuals d'aquest en la xarxa municipal.
  
  
El 24 de març es va sol·licitar un informe a la Capitania Marítima d'Alacant i aquesta hi emeté un dictamen favorable el 20 d'abril de 1995, i el condicionà a l'eliminació de part de la capçalera del pantalà pròxim a l'espigó de recer a babord; això afectava uns set amarratges, per marge de seguretat per a la navegació de vaixells.
  
De les al·legacions adés exposades, es va donar trasllat al peticionari l'1 de juny, i aquest, el 7 de juliol, va remetre les seues contraal·legacions a aquesta Conselleria, en les quals proposava una nova ordenació on es disminuïa en 24 unitats el nombre d'amarratges, eliminava el pantalà de vora de les dues concessions i recollia les observacions formulades per la Capitania Marítima d'Alacant, a la qual se li dóna trasllat del nou pla de distribució d'amarratges el 20 de juliol de 1995, i aquesta Capitania hi emet un informe favorable el 17 d'agost de 1995.
  
Informe tècnic del projecte
  
El Servei de Planificació i Infraestructura Portuària ha emés l'informe tècnic que es resumeix a continuació:
  
El Sr. Dieter Pape, de nacionalitat alemanya, que actua en representació de Marina Dénia, SA, ha presentat un projecte bàsic, en el qual se sol·licita la construcció i la posterior explotació en règim de concessió d'una zona esportiva al port de Dénia, que, una vegada construïdes aquestes instal·lacions, tindria les característiques següents:
  
La superfície de zona d'aigua és de 59.642 m2
  
La superfície de zona de terra és de 29.954 m2
  
La longitud dels pantalans és de 1.025 m2
  
El nombre d'amarratges és de 445
  
El projecte preveu l'aprofitament de la zona compresa entre l'ampliació de llevant explotada pel Club Nàutic de Dénia, l'espigó de recer de babord i el contradic.
  
La proposta de Marina Dénia, SA, és la creació de 421= 445 - 24 (nova ordenació) amarratges d'eslores iguals o superiors a 12 metres en l'esmentada zona esportiva amb les característiques següents:
  
Atracada de 12 m 281
  
Atracada de 15 m 102
  
Atracada de 20 m 37
  
Atracada de 30 m 1
  
Total 421
  
Aquesta proposta completa l'ampliació d'amarratges de Dénia, prevista en el Pla de Ports, segons detallem a continuació:
  
Amarratges públics de gestió directa de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, de 5 a 8 metres d'eslora, 501, data d'inici el setembre de 1994, data d'acabament l'abril 95.
  
Amarratges d'ampliació de llevant del Club Nàutic de Dénia, de 8 a 12 metres d'eslora, 171, data d'inici el maig de 1995, data d'acabament el març de 1996.
  
Amarratges de Marina Dénia, SA, de 12 a 20 metres d'eslora, 421, en tramitació.
  
La totalitat de l'ampliació dels amarratges és de 993 que, juntament amb els 461 existents al Club Nàutic de Dénia, representa una dotació total de 1.454 amarratges.
  
Les superfícies actualment existents, abans d'iniciar l'execució de les obres, són:
  
Superfície de terra 17.316 m2
  
Superfície d'espill d'aigua 72.280 m2
  
Suma total 89.596 m2
  
Les superfícies totals de la instal·lació, una vegada construïda, serien 59.642 metres quadrats d'aigua i 29.954 metres quadrats de terra, que és d'acord amb els ratios exigibles.
  
A la franja de 20 metres, immediata a l'escaló del moll paral·lel en la segona alineació del contradic, s'ubiquen zones d'edificació separades per zones enjardinades, que separen els vials i els aparcaments del moll de ribera, que en aquesta franja haurà de ser construït del tipus no reflector o claraboia.
  
L'edifici principal s'ubica al costat de l'espigó de babord i en aquest s'ubicaran la torre de control, l'administració, el restaurant, la sala social, etc.
  
La tipologia estructural és de moll de ribera de gravetat amb blocs de formigó i pantalans a base de lloses o taulers sobre piles fonamentades sobre una banqueta d'escullera d'un metre de gruix. En el projecte de construcció s'inclourà la tipologia de moll no reflector en el moll de ribera.
  
Els calats d'explotació són de 3 metres a tota la zona, llevat de la dàrsena d'amarratges de 20 metres, al costat de l'espigó de babord, que serà de 4 metres de calat.
  
El pressupost total de les obres, inclusivament els edificis, és de 814.607.347 pessetes.
  
L'edificabilitat aprofitada és de 0,08 metres quadrats per metres quadrats, inferior a 0,40 metres quadrats per metres quadrats permesos, i l'ocupació és 0,05 inferior als 0,30 metres quadrats per metres quadrats permesos.
  
Pel que fa al nombre de places d'aparcament, és de 371, que és superior a la ratio exigida pel Pla de Ports (75% total d'atracades + superfície construïda/80= 357 places).
  
La resta de ratios i els requisits de la normativa són correctes, així com el reglament d'explotació.
  
L'ampliació legalment és viable i les magnituds de rebliment i les característiques de l'obra no exigeixen un estudi d'impacte ambiental.
  
Viabilitat economicofinancera
  
L'estudi que es va realitzar sobre el pressupost estimat del projecte bàsic, i, per tant, amb costos aproximats, permet establir un pla d'execució de la inversió en tres anys, amb la proposta de tarifes corresponent. Aquest estudi ha quedat ratificat, ja que no varia substancialment el pressupost del projecte de construcció.
  
  
El nombre total d'amarratges és de 412, dels quals 206 són d'ús preferent i 206 d'ús públic. Els amarratges d'ús preferent tenen un preu de cessió de mercat de 68.000 a 100.000 pessetes per metre quadrat, segons els tipus d'amarratges i la data d'adquisició, que permet la viabilitat econòmica de la instal·lació.
  
  
Fonamentació jurídica
  
  
La tramitació s'ha realitzat d'acord amb la Llei 22/1988, de Costes, i el seu reglament, Llei 27/1992, de Ports, i Pla de Ports i Instal·lacions Nauticoesportives de la Comunitat Valenciana de 1989.
  
L'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana atribueix a la Generalitat Valenciana la competència en ports que no tenen la qualificació d'interés general, i el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports atribueix, en l'article 21, la competència per a resoldre les autoritzacions que hi pertoquen a la Direcció General d'Obres Públiques.
  
  
En la tramitació observada queda per determinar la quantia dels cànons que cal imposar. Aquests s'han de fixar, segons la normativa vigent, en funció del valor dels terrenys circumdants i, lògicament, considerar-ne l'aprofitament. Cal distingir-hi entre dues classes de superfícies: en primer lloc, el que ja és terreny existent, i, en segon lloc, el que actualment és superfície d'aigua arrecerada del port.
  
Cada una d'aquestes superfícies tenen, en aquests moments, el seu propi valor, i el cànon que cal satisfer ha d'estar en funció d'aquest, i preval així el criteri que el concessionari no ha de meritar un cànon pel valor que aquest mateix afig als terrenys amb la seua inversió. Les superfícies inicials són, per tant, les que han d'operar en la fixació del cànon.
  
Els valors assignats a aquestes superfícies, obtinguts ponderant valors de mercat d'aquest terme municipal i els valors mitjans d'uns altres ports de la Generalitat Valenciana, ja que els elements, com la superfície d'aigua, es troben fora de mercat, són els següents: superfície de terra 6.140 pessetes per metre quadrat i superfície d'aigua arrecerada 1.535 pessetes per metre quadrat.
  
El tipus aplicable a aquests valors queda establit en el 5%.
  
Sotmeses a Marina Dénia, SA, les condicions amb què podria atorgar-se la concessió, van ser acceptades el 17 de maig de 1996, i queda, no obstant això, pendent la verificació de les condicions prèvies que en la mateixa submissió s'imposaven, d'aquestes condicions s'han complit les següents:
  
Efectivament, s'ha presentat el projecte de construcció de la instal·lació, han sigut corregits els errors trobats als límits de la marina que afectaven la distribució d'amarratges, i es disposa d'un pla definitiu.
  
Així mateix, es disposa de la còpia de l'escriptura de constitució i ampliacions de capital i de l'últim balanç auditat de la societat, on es coneix la titularitat del 100% de les accions i queden advertits de les limitacions legals de futures transmissions.
  
  
La solvència econòmica de l'empresa sol·licitant apareix avalada per les ampliacions de capital realitzat, i amb l'aprovació, per una entitat bancària, d'una operació de crèdit amb garantia hipotecària sobre la concessió, hipoteca que haurà de ser autoritzada amb les degudes cauteles que després s'especificaran, l'import de la qual només podrà ser destinat al pagament dels certificats d'obra.
  
En conseqüència, complides les condicions prèvies que es van imposar, s'autoritza a Marina Dénia, SA, la construcció i l'explotació d'una zona portuària esportiva al port de Dénia amb les següents condicions:
  
1. Aquesta concessió, que no implica cessió del domini públic, ni de les facultats dominicals de l'estat, s'atorga amb subjecció al que disposa la Llei de Costes de 1988, Llei 27/1992, de Ports, i el Pla de Ports i Instal·lacions Nauticoesportives de la Comunitat Valenciana.
  
2. Aquesta concessió s'atorga per un termini de trenta (30) anys, excepte els drets particulars i sense perjudici de tercers.
  
El còmput d'aquest termini s'iniciarà l'endemà de la data de notificació al concessionari de la resolució.
  
En el cas que els terrenys de domini públic concedits siguen necessaris per a l'execució d'obres declarades d'utilitat pública o per al compliment d'exigències dels serveis, i per a realitzar aquelles o atendre aquests calga utilitzar o destruir les obres autoritzades per aquesta administració, podrà, unilateralment, deixar sense efecte la concessió abans del venciment, sense que el concessionari tinga un altre dret que el de ser indemnitzat del valor material de les obres, amb la prèvia taxació efectuada en la forma establida en l'article 65 de la Llei de Ports i en l'article 173 del Reglament de Costes. La taxació que es realitze comprendrà únicament les obres i les instal·lacions incloses en l'acta de reconeixement, alçada de conformitat amb la clàusula vuitena, que es valoraran segons els preus i el pressupost del projecte, presentat com a base de la concessió, actualitzats a la data del rescat, incloent-hi els honoraris d'aquest i l'adreça; aquesta valoració obtinguda s'efectua, per la quota d'amortització corresponent, en funció dels anys transcorreguts del termini de durada de la concessió, suposant aquesta lineal.
  
  
3. Les obres es realitzaran segons el projecte de construcció que s'haurà de presentar en compliment de la condició prèvia.
  
  
4. El concessionari començarà les obres dins del termini de dos (2) mesos, i hauran de quedar totalment acabades en el termini de vint-i-quatre (24) mesos, comptats ambdós des de l'endemà d'aquell dia en què tinga lloc la notificació de la resolució.
  
L'administració podrà inspeccionar, en qualsevol moment, l'execució de les obres per a comprovar si aquestes s'ajusten al projecte a partir del qual s'ha atorgat la concessió. Si s'observa l'existència de desviacions en relació amb el projecte, l'administració podrà acordar la paralització de les obres fins que es reparen els defectes advertits.
  
El concessionari executarà les obres sota el seu exclusiu risc i la seua exclusiva responsabilitat, i haurà de designar un enginyer de Camins, Canals i Ports per a la direcció d'aquest.
  
5. Dins del termini de 30 dies, comptats des de l'endemà de la notificació de aquesta ordre, el concessionari queda obligat a presentar aquest títol de concessió a l'oficina liquidadora que corresponga, a l'efecte de satisfer, si es procedent, l'impost general sobre les transmissions patrimonials i els actes jurídics documentats. En el mateix termini de 30 dies haurà d'entregar a la Direcció General d'Obres Públiques el resguard original qui acredite haver constituït en la Tresoreria General de la Conselleria d'Economia i Hisenda, o, en qualssevol dels seus serveis hàbils per a això, la fiança definitiva, equivalent al cinc per cent (5%) del pressupost.
  
  
6. El concessionari sol·licitarà per escrit, amb la suficient antelació perquè les obres puguen començar dins del termini, el replantejament d'aquestes, que l'enginyer de Camins, Canals i Ports, designats per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, haurà d'efectuar amb l'assistència de l'interessat i del tècnic, per aquest designat, amb alçament de l'acta i el pla, en els quals es consignarà la superfície ocupada. L'aprovació correspondrà a la superioritat, si pertoca.
  
7. Si el concessionari incompleix cap de les obligacions establides en la condició cinquena, o si, transcorregut el termini assenyalat en la condició quarta per al començament de les obres, aquestes no s'han iniciat i el concessionari no ha obtingut la pròrroga d'aquell, l'administració declararà resolta la concessió.
  
Si el concessionari incompleix el termini de terminació de les obres, fixat en la clàusula quarta, sense haver-ne obtingut una pròrroga, serà potestatiu de l'administració concedir-li una pròrroga del dit termini, amb imposició d'una sanció fins al cinc per cent (5%) del pressupost total de les obres, o incoar l'expedient de caducitat de la concessió. En el cas que, així mateix, el concessionari incomplisca el nou termini prorrogat, l'administració podrà optar per a resoldre la qüestió com en el primer incompliment de termini, però, si es concedeix una nova pròrroga, aquesta serà l'última que es podrà concedir en aquestes condicions; per la qual cosa un nou incompliment comportarà necessàriament la incoació de l'expedient de caducitat de la concessió.
  
8. Acabades les obres, el concessionari sol·licitarà per escrit el reconeixement d'aquestes, que es realitzarà amb assistència de l'enginyer de Camins, Canals i Ports, designat per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, i de l'interessat i l'enginyer per aquell designat, amb alçament de l'acta, que serà elevada a la superioritat per a l'aprovació, si pertoca.
  
9. La fiança definitiva es tornarà al concessionari una vegada haja sigut aprovada l'acta de reconeixement final de les obres. Aquestes obres substituiran la fiança i respondran del compliment de les clàusules d'aquesta concessió.
  
10. El concessionari queda obligat a conservar les obres i els terrenys concedits en perfecte estat d'utilització, fins i tot des del punt de vista estètic, que realitzarà, a càrrec seu, les reparacions ordinàries i les extraordinàries que calguen.
  
L'administració, per mitjà de la Direcció General d'Obres Públiques i dels serveis d'aquesta dependents, podrà inspeccionar, en qualsevol moment, l'estat de conservació de les obres i dels terrenys concedits, i assenyalar les reparacions que s'hagen de realitzar, i el concessionari queda obligat a executar-les en el termini que se li assenyale. Si el concessionari no realitzara les obres de reparació en el termini establit, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports podrà imposar-li una sanció econòmica que no excedirà del vint-i-cinc per cent (25%) del pressupost de les obres, i li concedirà un nou termini d'execució. La sanció podrà ser reiterada en cas d'incompliment del nou termini assenyalat. Si, a pesar de la segona sanció econòmica, el concessionari no n'executa les reparacions, es procediria a instruir l'expedient de caducitat de la concessió.
  
La destrucció de totes o de la major part de les obres autoritzades per aquesta concessió, sempre que siga degut a cas fortuït o força major, donarà dret al concessionari a optar entre l'extinció de la concessió sense cap indemnització, o la reconstrucció de les obres en la forma i el termini que li assenyale l'administració, sense que, en aquest últim supòsit, s'altere el termini concessional primerament assenyalat. Si la destrucció ocorre per dol o culpa del concessionari o de les persones que depenguen d'aquest, l'opció anteriorment establida correspondrà a l'administració, la qual podrà, en qualsevol cas, obligar el concessionari a la reconstrucció de les obres, sense perjudici de les altres responsabilitats que li siguen exigibles.
  
11. El concessionari no podrà destinar els terrenys de domini públic concedits, ni les obres que s'hi executen, a usos distints dels expressats en aquesta resolució.
  
12. La falta d'utilització, durant un període d'un any, de les obres i dels béns de domini públic concedits serà un motiu de caducitat de la concessió, llevat que obeïsca a una causa justa. Correspon a l'administració, en cada cas concret, qualificar les causes al·legades pel concessionari per a justificar el no-ús de la concessió. A aquest objecte, el concessionari queda obligat, abans que transcórrega l'any, a posar en coneixement de l'administració les circumstàncies que motiven la falta d'utilització de les obres i els béns concedits. Si l'administració considera inadequades les causes al·legades pel concessionari, incoarà un expedient de caducitat de la concessió.
  
13. El concessionari, després d'aprovada l'acta de reconeixement de les obres, podrà cedir la concessió atorgada, amb la prèvia autorització expressa de l'administració, i s'entendrà que qui se subrogue en els seus drets assumirà també les obligacions que s'imposen en les clàusules d'aquesta concessió.
  
14. Les despeses que s'originen pel replantejament i el reconeixement, així com per la inspecció i la vigilància de les obres, seran a càrrec del concessionari.
  
15. L'atorgament d'aquesta concessió no eximeix el seu titular de l'obtenció de les llicències, els permisos i les autoritzacions legalment procedents.
  
16. El concessionari estarà obligat a complir les disposicions vigents, o que d'ara endavant es dicten, que afecten el domini públic concedit i les obres i les activitats que s'hi desenvolupen, especialment les corresponents a les llicències i les ordenacions urbanístiques, sense que les obres que s'executen puguen ser un obstacle al pas per a l'exercici de la vigilància litoral ni de les altres servituds públiques.
  
17. El concessionari ha de pagar per semestres avançats a la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, a partir de la notificació de l'autorització, l'import corresponent al cànon per explotació de la zona portuària, calculat a raó de tres-centes set (307) pessetes per metre quadrat i any, per a la superfície en terra, i de setanta-set (77) pessetes per metre quadrat i any, per la superfície d'aigua arrecerada afecta a la concessió, ambdues mesures en l'estat inicial abans de l'execució de les obres.
  
  
Totes les superfícies citades es reflectiran en el pla de replantejament que a aquest efecte s'alce.
  
Aquest cànon podrà ser revisat per l'administració cada tres anys, proporcionalment a l'augment que experimente el valor de la base utilitzada per a fixar-ho.
  
18. Sense perjudici d'allò que s'ha disposat en la condició setena, l'incompliment, per part del concessionari, de qualsevol de les condicions anteriors serà causa de caducitat de la concessió, que es tramitarà d'acord amb allò que s'ha preceptuat en les disposicions vigents sobre la matèria.
  
19. Quan, per venciment del termini concessional, es produïsca la reversió, quedaran extingits automàticament els drets reals o els personals que pogueren tenir terceres persones sobre el domini públic concedit i les obres i les instal·lacions objecte de la reversió. Tampoc no assumirà l'administració els contractes de treball que poguera haver concertat el concessionari per a l'exercici de la seua activitat empresarial, sense que, per tant, es puga, de cap manera, entendre que la reversió implica la cessió d'empresa prevista en l'article 44 de l'Estatut dels Treballadors.
  
Les normes assenyalades en el paràgraf anterior seran igualment aplicables als supòsits de caducitat i el rescat de la concessió, sense perjudici que, en aquests casos, puguen els tercers interessats exercitar les accions que els corresponguen sobre les quantitats que siguen exigibles al concessionari pels drets subsistents que aquest haguera atorgat, o obligació que haguera contret.
  
20. Acabat el termini concessional, revertiran a la Generalitat Valenciana els terrenys, les obres i les instal·lacions objecte de la concessió, i el concessionari podrà retirar aquells elements que no figuraren en l'acta de reconeixement, alçada de conformitat i en compliment de la clàusula vuitena, i que no estiguen units de manera fixa a l'immoble i que amb ells no se'n produïsca trencament ni deterioració.
  
De la recepció per l'administració dels béns revertits, s'alçarà la corresponent acta en presència del concessionari, si hi compareix. En l'acta es ressenyarà l'estat de conservació dels béns revertits i s'especificaran les deterioracions; l'acta servirà de base per a instruir el corresponent expedient, en el qual es concretarà l'import de les reparacions necessàries, que s'exigirà al concessionari utilitzant, si és necessari, el procediment de pressa administrativa.
  
  
21. Les instal·lacions nauticoesportives, l'explotació de les quals s'autoritza, són instal·lacions de servei públic, regulades pels reglaments d'explotació i les tarifes que en aquest acte s'aproven i que s'hi acompanyen com annex número 1, sense perjudici de la modificació, per part de la Direcció General d'Obres Públiques, quan siga procedent.
  
La prestació de qualsevol servei principal o accessori es realitzarà en igualtat de condicions a qualsevol usuari que ho sol·licite, el qual no tindrà més obligació que el pagament de les tarifes corresponents.
  
El peticionari estarà obligat a col·locar o suprimir cartells, a càrrec seu i en el termini que s'ordene, per a destacar el caràcter d'ús públic d'aquestes instal·lacions, o bé evitar una falsa interpretació de zona privada o d'ús restringit. Tot això a parer de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
22. Com a mínim, el cinquanta per cent (50%) dels llocs d'amarratge de la instal·lació s'haurà de deixar d'ús públic general, sense més exigència per a l'usuari que el pagament de les tarifes corresponents. Aquests llocs d'amarratges seran sempre els mateixos, hauran de quedar clarament assenyalats amb cartells, i la localització aprovada per la Direcció General D'obres Públiques de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
El concessionari portarà un control de les cessions d'ús que s'atorguen en la seua zona de servei, que seran inscrits en llibres foliats i segellats, amb indicació del titular de la cessió i l'objecte d'aquesta. Només són cedibles el 50% dels amarratges, i aquells altres béns que autoritze expressament la Direcció General d'Obres Públiques; l'autorització contindrà les condicions en què es puga realitzar, si és el cas, la cessió.
  
Un mateix usuari no podrà utilitzar un lloc públic d'amarratge per una durada superior a la que establisquen les disposicions normatives sobre explotació d'instal·lacions esportives, i, si no n'hi ha, per les ordres de la Direcció General d'Obres Públiques.
  
A l'efecte de comprovació de la prestació dels serveis públics a què es refereix aquesta prescripció, el concessionari portarà un registre diari d'activitats amb expressió dels vaixells atracats cada dia a la zona d'ús públic, en la forma que li assenyale la Direcció General d'Obres Públiques.
  
La totalitat dels serveis i de les instal·lacions seran d'ús públic, ja siga tarifat o gratuït, amb un cartell que indique l'horari d'obertura d'aquests, que serà, com a mínim, el d'explotació de la zona portuària esportiva, que permeta, a la vegada, la seguretat i el control de les instal·lacions nàutiques.
  
Prescripcions
  
a) Per a la construcció de qualsevol tipus d'obres no definides concretament i amb detall en el projecte o en els documents addicionals, s'haurà de sol·licitar l'oportuna autorització prèviament a la presentació del corresponent projecte.
  
b) Dins del primer semestre de cada any natural, i a l'efecte de coneixement i d'estadística, el concessionari remetrà a la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, una memòria relativa a l'activitat de la instal·lació durant l'any anterior i als resultats econòmics de la gestió portuària.
  
En aquesta memòria hauran de figurar:
  
El moviment d'embarcacions classificades per amarratges i per mesos, els índexs d'aprofitament de la instal·lació i la relació dels diferents serveis prestats.
  
El càlcul econòmic de resultats amb indicació de la recaptació classificada per tarifes, immobilitzats bruts i nets, despeses d'amortització, financeres i d'explotació i de rendibilitat neta.
  
  
c) Les embarcacions de base o transeünts, usuàries de les instal·lacions nauticoesportives han de pagar la tarifa G-5 que correspon satisfer a la Generalitat Valenciana, o aquelles altres que es puguen establir en el futur.
  
d) L'incompliment de qualsevol de les prescripcions anteriors serà també una causa de caducitat de la concessió.
  
Així mateix, s'autoritza la constitució d'una hipoteca sobre la concessió administrativa que ací s'atorga amb les condicions següents:
  
1. El crèdit concedit i garantit amb la hipoteca es destinarà al pagament de les obres de construcció ací autoritzades. Aquest pagament es realitzarà contra certificat d'obra expedit pel director d'aquestes. L'incompliment d'aquesta prescripció serà una causa de declaració de caducitat de la concessió.
  
2. A l'efecte establit en l'article 64.3 de la Llei de Ports de l'Estat i de la Marina Mercant l27/1992, de 24 de novembre, per al supòsit que la concessió s'adjudique per execució judicial, haurà de ser notificada expressament a aquesta administració, tant la incoació del procediment com l'adjudicació de l'execució. El termini per a l'exercici del dret de retracte no començarà a comptar fins que no es produïsca la comunicació expressa de l'adjudicació de l'execució.
  
3. Si es produeix la subhasta judicial de la concessió, s'haurà d'incloure en les condicions d'aquesta el clausulat concessional. Igualment, es farà constar que l'adjudicatari no adquirirà la condició de concessionari davant de l'administració fins que aquesta no li l'homologue com a tal, una vegada comprovada la seua solvència tècnica i econòmica. Si l'administració no atorga l'homologació, se'n podrà declarar extingida la concessió, i indemnitzar el beneficiari amb l'import per què s'haguera adjudicat la subhasta.
  
4. En els anuncis de la subhasta a què es refereix la regla vuitena de l'article 131 de la Llei Hipotecària s'hauran de fer constar tant les condicions de la concessió com la facultat de l'administració d'exercir el dret de retracte. Igualment s'advertirà de la necessitat que l'administració atorgue l'homologació perquè l'adquirent en subhasta adquirisca la condició de concessionari.
  
Contra aquesta resolució, que no posa fi a la via administrativa, s'hi podrà interposar recurs ordinari davant del conseller d'Obres Pública Urbanisme i Transports en el termini d'un mes a partir de la notificació.
  
  
València, 28 de gener de 1997.- El director general d'Obres Públiques: José Ramón García Antón.