Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7563, del 03-07-2015 (2015/5936)

RESOLUCIÓ de 9 de juny de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 48/15-EAE Bocairent, 33/15-EAE Requena i 69/15-EAE Gestalgar.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7563

Data del DOGV
:   03-07-2015

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2015/5936


Data del document
:   09-06-2015

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Gestalgar
    * Bocairent
    * Requena
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 9 de juny de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 48/15-EAE Bocairent, 33/15-EAE Requena i 69/15-EAE Gestalgar. [2015/5936]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual establix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 48/15-EAE Bocairent, 33/15-EAE Requena i 69/15-EAE Gestalgar.  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Expedient: 48/0677-JVT.  
Títol: Modificació puntual núm. 1 del Pla Especial de Protecció i Reforma Interior (PEPRI) del Barri Medieval.  
Promotor: Ajuntament de Bocairent.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Bocairent.  
Localització: Bocairent (València).  
La Comissió Ambiental va adoptar un acord sobre la necessitat de sotmetre a avaluació ambiental estratègica la modificació puntual núm. 1 del PEPRI del Barri Medieval de Bocairent, en sessió celebrada el 21 de maig de 2015.  
Documentació presentada  
El 27 de febrer de 2015 ha tingut entrada en el Registre General de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, remesa per l'Ajuntament de Bocairent una sol·licitud d'inici d'avaluació ambiental i territorial estratègica en relació amb la modificació puntual núm. 1 del PEPRI del Barri Medieval del mencionat municipi.  
La sol·licitud d'inici s'acompanya, en format paper, de l'esborrany de la modificació, del document inicial estratègic amb el contingut previst en els apartats 50.1 i 50.2 de la LOTUP, per considerar l'òrgan promotor que resulta d'aplicació el procediment simplificat i del certificat de l'acord plenari de 4 de desembre de 2015 en el qual s'acorda sol·licitar l'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
  
Planejament vigent  
El planejament vigent a Bocairent són unes Normes Subsidiàries (NS) que van ser aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme (CTU) el 25 de juliol de 1994. Amb posterioritat es va tramitar un document «d'esmena d'errors i omissions» que va ser aprovat per la CTU el 28 de gener de 1998. Les NS són anteriors a l'entrada en vigor de la Llei Urbanística Valenciana (LUV) i inclús anteriors a la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística (LRAU), i no han sigut homologades amb caràcter global. Han patit diverses modificacions i els sòls urbanitzables que hi havia previstos s'han anat desenrotllant per mitjà de plans parcials residencials o industrials.  
Este planejament vigent està en tràmit de revisió i s'ha emés un Document de Referència del Pla General en data 22 de març de 2010 (Expedient núm. 145/5340-PLA).  
El nucli antic de Bocairent va ser declarat Bé d'Interés Cultural en la categoria de Conjunt Històric pel Decret 944/75, de 10 d'abril, que declara «Conjunt Històric Artístic el Nucli Antic de la Vila de Bocairent» (BOE 5.05.1975).  
El PEPRI del Barri Medieval va ser aprovat definitivament per la CTU el 27 de setembre de 1994. En la modificació de 2003 (DOGV de 13.06.2003) es redelimiten certes unitats d'execució, es modifica la qualificació de xicotets equipaments dotacionals i d'una illa de cases destinada a espai lliure, es modifica el traçat d'un carrer i s'aporta nova planimetria. Tot això, per a materialitzar el Projecte de la fase 2 de Rehabilitació Integral del barri que s'estava tramitant.  
Objecte i justificació de la modificació puntual  
L'objecte de la modificació és ampliar el contingut de l'article 34 (fatxanes exteriors) del PEPRI, substituint «fusta« per «fusta o imitació fusta» per a admetre l'ús de nous materials com el PVC o altres. L'objectiu perseguit és compatibilitzar la imatge de les fusteries exteriors exigides segons el PEPRI amb l'eficiència energètica i durabilitat.  
  
La modificació es justifica en la necessitat i conveniència d'ampliar el ventall de materials disponibles per a executar les fusteries exteriors, de manera que siguen més eficients energèticament i amb major durabilitat, sempre dins de la imatge pretesa i establida en les directrius del PEPRI. Tot això, tenint en compte els avanços en la tecnologia i investigació de materials que hi ha hagut des que aquell es va redactar i de les exigències del Codi Tècnic de l'Edificació en relació amb la demanda energètica i sostenibilitat.  
També s'assenyala que la qualitat de la fusta que es troba hui en el mercat és prou inferior a la que es podia obtindre antany, que el manteniment d'este material dificulta l'ús i conservació i que s'està recorrent a fustes de tipus tropical (de major durabilitat) que augmenten el cost de rehabilitació i no responen a la gamma de colors autòctona de la població.  
Com a alternativa es menciona implementar un programa d'inspeccions, manteniment i reparacions periòdiques de les fusteries privatives de cada usuari, però s'assenyala que es considera ineficaç i en conseqüència insostenible energèticament.  
Les fusteries són, juntament amb les teulades, els elements que major deteriorament patixen amb el pas del temps. Açò redunda en la falta d'estanquitat de l'envolupant de l'edifici i, per tant, facilita la transmissió de la calor i soroll. Atés que la modificació amplia l'opció prevista en el PEPRI, es podrà conservar les fusteries de fusta o substituir-les per altres d'aspecte semblant però de superior eficiència i durabilitat. La substitució d'estos elements, principals ponts tèrmics en les vivendes, redunda en el confort i economia dels propietaris, i contribuïx a fer que el Barri Medieval recupere la seua població.  
Els efectes que es preveuen són, sense minorar la qualitat ni alterar la imatge pretesa del barri, dotar de major aïllament els immobles inclosos, perquè estos augmenten substancialment la seua eficiència energètica, incidint directament en les conseqüències considerades en el canvi climàtic.  
La modificació afecta l'ordenació detallada i donat el caràcter de detall es considera que no incidix substancialment en este o altres instruments de planificació territorial o sectorial.  
  
Possibles efectes sobre el medi ambient  
Realitzada l'anàlisi tècnica de la documentació presentada, inclosos informes, i consultada la cartografia temàtica de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, s'observa que el desenrotllament de la modificació proposada, no presenta afeccions sobre el medi ambient, únicament afecta el sòl urbà del municipi, en concret les ordenances particulars de l'edificació del Barri Medieval de Bocairent.  
  
Consultes  
Per part de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta, en la condició d'administracions públiques afectades, a:  
  
  
Consulta Informe Administració consultada  
10/03/15 20/05/15 CITMA. Servici Territorial d'Urbanisme.  
10/03/15 12/05/15 CITMA. Subdirecció General d'Ordenació,   
Planificació i ATE.  
Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge   
10/03/15 Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
Unitat d'Inspecció del Patrimoni Històric Artístic.  
  
  
Nota: Els informes emesos es publicaran, en la pàgina web www.cma.gva.es/eae o http://www.citma.gva.es/web/evaluacion-ambiental-y-territorial/buscador-por-municipios juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic.  
Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades a què es referixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Aspectes urbanístics  
El 20 de maig de 2015 el Servici Territorial d'Urbanisme informa que de l'actuació proposada no es derivaran efectes significatius sobre el medi ambient i el territori des de la visió de les competències urbanístiques, i que, atés que afecta aspectes morfològics i ornamentals de les edificacions, no cal fer objecció, sense perjuí de les limitacions que es puguen haver establit en elements catalogats, i que han d'obtindre respecte a això un informe de la conselleria competent en matèria de cultura.  
Paisatge  
De conformitat amb el que establixen els articles 6 i 43 de la Llei 5/2014, LOTUP, el paisatge s'integrarà en totes les polítiques sectorials que hi incidisquen i, en concret en la planificació territorial i urbanística, actuant com a criteri condicionant en la implantació d'usos, activitats i infraestructures, la gestió i conservació d'espais naturals i la conservació i posada en valor d'espai culturals.  
El 12 de maig de 2015 el Servici d'Infraestructura i Paisatge informa que la modificació proposada no té incidència significativa en el paisatge, atés que es pretén mantindre el caràcter i la percepció del paisatge d'alt valor del Barri Medieval de Bocairent, per la qual cosa no resulta necessària la incorporació de condicionants o instrument de paisatge.  
  
Patrimoni  
La modificació afecta un àmbit que comprén béns inscrits en l'Inventari General del Patrimoni Cultural pel qual ha de sotmetre's a l'informe de la conselleria competent en cultura previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial Decret Legislatiu 2/2008, de 20 de juny, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de Sòl, establix en l'article 15 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
Acord  
Segons establix l'article 51.2 de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'esta llei, que la modificació puntual núm. 1 del PEPRI del Barri Medieval de Bocairent avaluada no establix el marc per a projectes i altres activitats subjectes a avaluació d'impacte ambiental; que no incidix en el model territorial, ni afecta els objectius de qualitat ambiental o al desenrotllament equilibrat del territori, que el seu desenrotllament no té incidència en la gestió directa de residus o la protecció dels recursos hídrics, ni genera problemes ambientals significatius, ni provoca efectes en el patrimoni cultural, espais naturals, àrees o paisatges amb rangs de protecció reconeguts en els àmbits nacional, comunitari o internacional i, tenint en compte els informes emesos, es pot concloure que la Modificació Puntual núm. 1 del PEPRI mencionat no presenta efectes significatius sobre el medi ambient i, per tant, se sotmet al procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificat.  
D'acord amb allò que s'ha exposat, s'acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 1 del Pla Especial de Protecció i Reforma Interior del Barri Medieval de Bocairent d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, i ha de sol·licitar a l'òrgan de la conselleria competent en cultura l'informe en relació amb el compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià. Valencià.  
Segons establix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació de la modificació en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En este cas, el promotor ha d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
Òrgan competent  
La comissió d'avaluació ambiental és l'òrgan competent per a emetre els documents sobre l'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic a què es referix l'article 51.2 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 10.1 del Decret 135/2011, de 30 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament dels Òrgans Territorials, d'Avaluació Ambiental i Urbanístics de la Generalitat.  
A la vista de tot el que s'ha exposat, la comissió d'avaluació ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat la Modificació Puntual núm. 1 del Pla Especial de Protecció i Reforma Interior del Barri Medieval de Bocairent per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient.  
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
La qual cosa li notifique per al seu coneixement i efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 26 de maig de 2015.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Expedient: 33/8556-GAB.  
Títol: Modificació puntual núm. 3 del Pla General d'Ordenació Urbana.  
Promotor: Ajuntament de Requena.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Requena.  
Localització: Requena (València).  
La comissió ambiental va adoptar un acord sobre la necessitat de sotmetre a avaluació ambiental estratègica la modificació puntual núm. 3 del Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU) de Requena, en sessió celebrada el 21 de maig de 2015.  
Documentació presentada  
En data 12 de febrer de 2015 ha tingut entrada en el Registre General de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, remesa per l'Ajuntament de Requena, una sol·licitud d'inici del procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica relativa a la modificació puntual núm. 3 del PGOU del mencionat municipi, denominada «Esmena d'errors».  
La sol·licitud d'inici s'acompanya de la proposta de modificació i del document inicial estratègic amb el contingut previst en els apartats 50.1 i 50.2 de la LOTUP, per considerar l'òrgan promotor que resulta d'aplicació el procediment simplificat, en tractar-se d'una menor de pla (supòsit arreplegat en l'article 46.3.a de la LOTUP).  
  
Planejament vigent  
Requena compta amb PGOU aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme (CTU) en data 26 d'abril de 2013 (BOP de 07.06.2013) que va ser objecte d'avaluació ambiental, amb memòria ambiental emesa el 24 d'octubre de 2012 (Expedient 43/0954-GMO).  
A més de la modificació puntual núm. 3, s'està tramitant en esta direcció general la modificació puntual núm. 2 del PGOU de Requena «Regularització de sòl consolidat per la urbanització. Vora sud de la pedania de San Antonio», sense incidència entre ambdós.  
Objecte i justificació de la modificació puntual  
L'objectede la modificació puntual núm. 3 del PGOU de Requena és l'esmena de certs errors de xicoteta entitat (materials, oblits o omissions) advertits que afecten la comprensibilitat i coherència del pla. Se n'allisten 18 (12 en text i 6 en plans) i es referixen:  
  
- Alguns a errors que fan remissions o referències a altres articles i certes omissions (paraula «mínim» a l'establir distàncies entre edificacions en tipologies de blocs exempts, ACA-4 en el títol del quadre d'usos compatibles i referència als centres d'educació infantil en l'ús educativocultural).  
- Altres a certes regulacions: construccions per damunt de l'altura reguladora, ocupació de parcel·la per soterranis en edificació oberta i edificació aïllada, reserva d'aparcament per a usos residencials en pedanies, construccions compatibles (piscines) en espai lliure privat de pati d'illa de cases en eixamplament borbònic, cossos volats en patis d'illa de la zona d'eixamplament, tancament de parcel·la en zona d'edificació oberta (EDA1) i cossos volats i elements ixents en zones d'ús industrial i terciari.  
- Altres a errors en plans: al retolar l'ús d'una illa com a industrial en zona ampliació de casc i al definir gràficament alineacions o límits, motivats per oblits o errors de la base cadastral.  
En la documentació s'indica que la modificació només opera sobre l'ordenació detallada ja que afecta plans de la sèrie OP (ordenació detallada) i sobre l'articulat del llibre II de les normes urbanístiques (que regula la mencionada ordenació). Respecte a l'alteració de l'article I.2.30 (que pertany al llibre I sobre ordenació estructural) s'especifica que es tracta d'una errata de remissió en l'articulat i, per tant, sense incidència en l'ordenació estructural.  
Per a la seua comprensió els agrupa en:  
Errors materials (simples equivocacions en la confecció de text o plans).  
- En les normes urbanístiques (NU) articles I.2.30 i II.1.58 i el quadre de compatibilitat d'usos (annex II).  
- En plans d'ordenació detallada OP-P.23 i OP-C.12 (dos aspectes).  
  
Omissions o incongruències  
- En NU articles II.1.37, II.1.46, II.2.7, II.2.18, II.5.16, II.5.52 i II.5.66; respecte de la regulació de distància entre els edificis de l'article II.5 certs apartats (62.2, 118.3, 129.2, 151.2,162, 187.1 i 193.2); respecte de la regulació dels cossos volats en zones industrials de l'article II.5 diversos apartats(144, 155, 166, 176, 183 i 197).  
- En plans d'ordenació detallada OP-C.11, OP-P.24 i OP-P.01.  
  
Justificació d'errors materials a corregir en NU i plans:  
En article I.2.30, apartat 4 es remet a l'article I.1.30 apartat 1.b. Este apartat no existix i la remissió ha de ser a l'article I.1.30 apartat 4.  
  
En article II.1.58 «Classes de sistemes d'ordenació es mencionen dos tipus d'ordenació (alineació de carrer i edificació aïllada) però en els articles següents se'n regulen tres (els mencionats i per definició volumètrica)». S'ha de mencionar també el tercer sistema omés.  
En l'annex II de les NU: «Quadre de compatibilitat d'usos» s'especifica ACA-1, ACA-2, ACA-3 i s'ha oblidat ACA-4. Este últim identificador s'ha d'afegir al títol.  
En pla OP-P.23 (pedania de San Antonio) l'illa delimitada pels carrers Bodegas, Oriente, Progreso i Carreteras que es troba dins de la zona d'ampliació casc 3 (ACA-3) però apareix retolada com a ús industrial 6 (IND-6). S'ha d'eliminar eixe rètol.  
En pla OP-C.12 (urbanització Balsa de Moros) la parcel·la dotacional secundària SMD-3 ha d'estar dividida en dos, una dotacional púbica i una altra de social-comercial, i esta és patrimonial del SEPES. En la documentació s'assenyala que així va quedar establit en el pla parcial «Balsa de Moros» promogut pel SEPES, aprovat definitivament el 5 d'octubre de 1993, actualment executat i considerat pel PGOU com a planejament assumit.  
En pla OP-C.12 (posta de la Creu Roja) la qualificació d'equipament de la posta de la Creu Roja s'estén erròniament a part de la propietat contigua. Esta qüestió va ser al·legada en la tramitació del planejament i estimada favorablement per l'ajuntament ple en la seua sessió de 12 de gener de 2012, però no va quedar arreplegada en la documentació del pla general aprovat definitivament. Ha de quedar esmenada modificant l'àmbit de l'equipament.  
Justificació d'omissions o incongruències a esmenar en NU i plans:  
  
L'article II.1.37 «Construccions per damunt de l'altura reguladora» resulta confús i se'n proposa una nova redacció que permeta determinat aprofitament sotateulada quan la suma d'altures entre plantes no esgote l'altura reguladora. Tot això sense alterar el nombre de plantes ni l'altura màxima de l'edificació.  
En article II.1.46 «Soterranis en relació amb l'edificació oberta i l'edificació aïllada» (EDA, AIS), concretament en l'apartat 2, s'establix que els soterranis guardaran la distància mínima a límits i l'ocupació màxima de parcel·la que siguen exigibles a l'edificació sobre rasant, sense perjuí del que disposen les ordenances particulars de zona. No obstant això, en les ordenances particulars d'EDA i AIS no se'n diu res i l'aplicació estricta de la regulació impediria situar les rampes d'accés en els espais lliures privats propis de les dites tipologies. Per això es proposa completar els articles que regulen la construcció de soterranis per a EDA i AIS. Per a edificació oberta (EDA1 i EDA2) als articles CT.7.96.6 i EJ.8.66.2 s'afig «Els soterranis podran ocupar la totalitat de la parcel·la»; per a edificació aïllada a l'article RL.1.824.3 s'afig «Els soterranis guardaran la distància mínima a límits que siguen exigibles a l'edificació sobre rasant».  
En article II.2.7 «ús dotacional (D)» concretament en el punt 3 apartat b i dins de l'ús educativocultural (ED), no es fa referència als centres d'educació infantil, i es proposa en la nova redacció que estos també es mencionen. «[...] en centres d'educació infantil, ensenyança primària, ensenyança secundària obligatòria, batxillerat, formació professional, ensenyança universitària i qualsevol altre que tinga per objecte l'ensenyança de qualsevol matèria [...]».  
L'article II.2.18 «Reserva d'aparcaments per a usos residencials». En l'apartat 3 s'establix que no serà exigible la reserva d'aparcament en el cas d'actuacions sobre edificis protegits i en els supòsits especificats en les ordenances particulars de zona, però en cap ordenança particular se'n diu res.  
D'altra banda, en les aldees, excepte en San Antonio, per l'estretor del vial, l'escassa població i els nombrosos pallers, quadres i la resta de construccions agrícoles que ja s'utilitzen com a cotxeres, hauria de matisar-se la norma.  
Per això, es proposa una nova redacció de l'apartat que traga de la reserva, d'una banda, les actuacions sobre edificis protegits, i per un altre «[...] els edificis compresos en les zones d'ampliació de casc de les pedanies, excepte San Antonio, quan acrediten que disposen d'un local en l'àmbit de la pedania en què poden materialitzar la reserva.»  
  
L'article II.5.16 «Ordenança particular de l'Eixamplament Borbònic». En l'apartat 2.c s'enumeren les construccions compatibles a desenrotllar en l'espai lliure privat que conforma el pati d'illa de cases, i s'ha oblidat regular les piscines particulars. Es proposa, prenent com a referència allò que s'ha disposat per a jardins d'edificacions aïllades, la regulació següent: «Piscines, sempre que es retiren un mínim d'1,50 m dels límits, no sobreïsquen, en cap punt, de 0,50 m del terreny, i no ocupen més del 10 per 100 de la superfície lliure».  
L'article II.5.52 «Condicions de posició de l'edificació». En l'apartat 2.a, referit als patis d'illa de la zona d'eixamplament (ENS), s'establix que l'alineació interior no pot sobrepassar per a qualsevol construcció per damunt de la planta baixa, inclús pels cossos volats. Esta limitació ha d'entendre's respecte de cossos volats tancats, però no respecte de balcons o terrasses, per la qual cosa es proposa afegir «excepte balcons, balconades i terrasses, amb un vol màxim d'un metre (1 m).»  
  
L'article II.5.66 «Condicions estètiques». Es regulen les condicions estètiques de l'edificació oberta 1 (EDA1) que coincidix amb l'antiga zona Lamo de Espinosa. Esta zona està molt consolidada i els tancaments de parcel·les compten amb un sòcol més o menys alt de fàbrica. Per això, es considera un error introduir (apartat 2.c) un tipus distint (diàfan a base de reixa metàl·lica) i es proposa que el tancament opcional siga diàfan a base de reixa metàl·lica, amb un sòcol de fàbrica d'una altura màxima d'un metre.  
En certs apartats o articles II.5. (62.2, 118.3, 129.2, 151.2,162, 187.1 i 193.2) que es referixen a «Condicions de posició de l'edificació». En estos apartats s'establix la distància entre cossos d'edificació en tipologies edificatòries de blocs exempts. No s'especifica que la distància establida (ja siga 6 m o 12 m) és una distància mínima, i són admissibles separacions majors per la major qualitat urbana que comporten. S'ha d'afegir a la redacció en relació als 6 o 12 m «com a mínim».  
  
En articles II.5.144, II.5.155, II.5.166, II.5.176, II.5.183 i II.5.197 sobre «Cossos volats i elements ixents». Es referixen a zones d'ús industrial i terciari. Únicament s'assenyala que no s'admeten superfícies volades a menys de 3,5 m. Es completa la regulació i s'establix per als vols admissibles indicats, un vol màxim de 1,50 m.  
En pla OP-C.11. L'article II.4.16 de les NU establix una ordenació particular per a «l'Eixamplament Borbònic» i per a l'illa tancada delimitada pels carrers Constitució, San Luis, San Fernando i Pérez Arcas, l'alineació interior es concreta gràficament. Després de l'advertència d'algun afectat i un millor reconeixement «in situ» s'han detectat errors respecte a dos parcel·les cadastrals, amb edificacions consolidades la profunditat edificable de les quals ha de ser corregida i passa a ser de 21 m una i 20,50 m l'altra.  
En la documentació s'assenyala, a més a més, que la reducció de l'espai lliure interior és insignificant, i que, per la seua condició de privat, no computa als efectes del compliment d'estàndards de zones verdes i parcs públics (24.1.c LOTUP).  
En pla OP-P.24 (pedania de San Juan) s'ha grafiat un atzucac d'ús i domini públic entre els números 19 i 21 del carrer de la Vereda. Es tracta d'un pati privat, per la qual cosa es proposa l'eliminació del carreró.  
  
En pla OP-P.01 (Pedania de El Azagador) l'alienació grafiada en el núm. 1 del carrer del Camino de Río és incorrecta, i que no arreplega l'actualment consolidada ni respecta l'ample del camí que presta continuïtat al carrer. Es proposa una nova alineació d'acord amb el que exposa.  
Possibles efectes sobre el medi ambient  
Realitzada l'anàlisi tècnica de la documentació presentada, inclosos informes, i consultada la cartografia temàtica de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, s'observa que el desenrotllament de la modificació proposada, no presenta afeccions sobre el medi ambient, únicament afecta el sòl urbà del municipi, i, per tant, la modificació únicament incidirà sobre les determinacions que regulen el règim d'ús i edificació del sòl.  
Consultes  
Per part de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta, en la seua condició d'administracions públiques afectades, a:  
  
  
Consulta Informe Administració consultada  
26/02/15 20.05.2015 CITMA. Servici Territorial d'Urbanisme  
26/02/15  
  
   
13.05.2015  
10.03.2015 CITMA. Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i ATE.  
Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge  
Servici d'Ordenació del Territori  
12/03/15 11.08.2015 Conselleria d'Educació, Cultura i Esport. SA d'Educació i Formació. Servici d'Infraestructures.  
  
  
Nota: Els informes emesos es publicaran, en la pàgina web www.cma.gva.es/eae o http://www.citma.gva.es/web/evaluacion-ambiental-y-territorial/buscador-por-municipios juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic.  
  
Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades les que es referixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
El 20 de maig de 2015 el Servici Territorial d'Urbanisme informa que no pareix, des de la visió de les competències urbanístiques del mencionat servici, que haja de tindre efecte significatiu sobre el medi ambient i que atenent que la comesa de la modificació és l'alteració de determinacions pròpies de l'ordenació detallada, l'ajuntament és l'òrgan competent per a resoldre l'aprovació definitiva del pla, d'acord amb el que preveu l'article 55 de la LOTUP. Recorda, així mateix, abans de la publicació en el BOP de l'aprovació definitiva de l'instrument de planejament per a la seua entrada en vigor, es remetrà una còpia digital del pla a la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme per a la seua inscripció en el registre autonòmic d'instruments de planejament urbanístic de conformitat amb l'article 57.2 de la LOTUP.  
  
Risc d'inundació  
El pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació (PATRICOVA), aprovat per Acord del Consell de 28 de gener de 2003, establix (article 24 normes urbanístiques) que en sòl urbà afectat per risc d'inundació s'hauran d'imposar, quan procedisca, condicions per a l'adequació de l'edificació i infraestructures.  
El 10 de març de 2015 el Servici d'Ordenació del Territori informa que, ateses les cartografies d'inundabilitat aplicables en virtut de l'article 15 del PATRICOVA i de la directriu 65.d del Decret 1/2011, de 13 de gener, del Consell, pel qual s'aprova l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, l'actuació proposada no està afectada pel risc d'inundació.  
Paisatge  
De conformitat amb el que establix l'article 6 de la Llei 5/2014, LOTUP, el paisatge s'integrarà en totes les polítiques sectorials que hi incidisquen i, en concret en la planificació territorial i urbanística, i actuarà com a criteri condicionant en la implantació d'usos, activitats i infraestructures, la gestió i conservació d'espais naturals i la conservació i posada en valor d'espai culturals.  
El 13 de maig de 2015 el Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge, considerant en especial les modificacions que excedixen de la mera correcció d'errors, informa que la proposta no modifica significativament el caràcter o la percepció del paisatge configurat o per a configurar a partir del pla vigent. A més, assenyala que de conformitat amb l'article 44 de la LOTUP correspon a la CITMA informar els instruments de paisatge quan l'aprovació siga autonòmica. Per això, si totes les determinacions (excepte una) afecten l'ordenació detallada, sense alterar en res l'estructural, l'administració competent per a la valoració de la necessitat d'incorporar criteris addicionals d'acord amb l'article 6.3 de la LOTUP seria l'ajuntament, que hauria d'emetre el seu informe amb caràcter previ a l'aprovació de la modificació puntual.  
Educació  
L'11 de maig de 2015, s'emet un informe favorable a la modificació per part del Servici de Planificació Educativa i del Servici d'Infraestructures de la Conselleria competent en matèria d'educació.  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial Decret Legislatiu 2/2008, de 20 de juny, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl, establix en l'article 15 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
  
Acord  
Segons establix l'article 51.2 de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'esta llei, que la modificació puntual núm. 3 del PGOU de Requena avaluada no establix el marc per a projectes i altres activitats subjectes a avaluació d'impacte ambiental; que no incidix en el model territorial, ni afecta els objectius de qualitat ambiental o el desenrotllament equilibrat del territori, que el seu desenrotllament no té incidència en la gestió directa de residus o la protecció dels recursos hídrics, ni genera problemes ambientals significatius, ni provoca efectes en el patrimoni cultural, espais naturals, àrees o paisatges amb rangs de protecció reconeguts en els àmbits nacional, comunitari o internacional i, tenint en compte els informes emesos, es pot concloure que la modificació puntual núm. 3 no presenta efectes significatius sobre el medi ambient i, per tant, se sotmet al procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificat.  
D'acord amb allò que s'ha exposat, s'acorda:  
Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la Modificació Puntual núm. 3 del pla general d'ordenació urbana de Requena, denominada «Esmena d'errors», d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la modificació d'acord amb la seua normativa sectorial.  
Segons que establix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació de la modificació en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En este cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
Òrgan competent  
La comissió d'avaluació ambiental és l'òrgan competent per a emetre els documents sobre l'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic a què es referix l'article 51.2 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 10.1 del Decret 135/2011, de 30 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament dels òrgans territorials, d'avaluació ambiental i urbanístics de la Generalitat.  
A la vista de tot el que s'ha exposat, la comissió d'avaluació ambiental, acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat la Modificació Puntual núm. 3 del PGOU de Requena per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que els notifique per a coneixement i perquè tinga efecte.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven de la mateixa aprovació, tal com ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 26 de maig de 2015.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Expedient: 69-2015-EAE.  
Objecte: Modificació puntual núm. 7 de les Normes Subsidiàries de Gestalgar.  
Promotor: Ajuntament de Gestalgar.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València i ajuntament.  
Localització: Gestalgar (València).  
La comissió ambiental va adoptar l'acord sobre la necessitat de sotmetre a avaluació ambiental estratègica la modificació puntual núm. 7 de les Normes Subsidiàries de Gestalgar, en sessió celebrada el 21 de maig de 2015.  
En data 14 de gener de 2015 es rep de l'Ajuntament de Gestalgar, a través del Servici Territorial d'Urbanisme de València una sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 7 de les Normes Subsidiàries de Gestalgar (València) acompanyada de documentació en format paper.  
Documentació aportada  
En data 14 de gener de 2015 es rep de l'Ajuntament de Gestalgar un document en format paper de la modificació puntual núm. 7 de les Normes Subsidiàries que incorpora mesures mediambientals i pla de seguiment. La documentació permet realitzar l'avaluació ambiental simplificada.  
Planejament vigent  
El municipi de Gestalgar compta amb unes normes subsidiàries aprovades definitivament per la comissió territorial d'urbanisme el 31 de gener de 1989. Es troba en tramitació un nou planejament, el pla general, que disposa de memòria ambiental amb data 18 de maig de 2012.  
En les actuals Normes urbanístiques l'article 9 té la redacció següent:  
Capítol II. Sòl no urbanitzable.  
Article 9. Usos i edificabilitat  
En cap cas es podrà autoritzar usos incompatibles amb les tasques agrícoles o amb la preservació de les zones forestals existents. Només s'autoritzaran aquells usos la implantació dels quals garantisca que no comportaran detriment al medi físic en què hagen de situar-se, «hauran de ser complementàries de les tasques agrícoles, i queden expressament prohibits els usos terciaris i industrials en sentit estricte». Els magatzems de caràcter agrícola només s'admetran en sòl no urbanitzable comú; la seua altura no excedirà els 7 m, amb una reculada mínima a cada límit de parcel·la de 10 m.  
El text entre cometes és la part de l'article que es pretén modificar en la modificació núm. 7. La resta de l'article, els magatzems [...] de 10 m, és objecte de la modificació núm. 6.  
A continuació s'adjunta el pla de classificació del sòl de les actuals normes subsidiàries en què mostra la delimitació del sòl no urbanitzable comú afectat en part per la present modificació.  
  
Pla de classificació de sòl en les actuals normes subsidiàries. Escala 1:15.000.  
En el pla de qualificació de les actuals normes subsidiàries figura en la zona objecte de la modificació un punt que assenyala l'ús d'abocador de residus sòlids.  
Objecte de la modificació  
La modificació plantejada afecta parcialment la superfície qualificada en les actuals normes subsidiàries com a sòl no urbanitzable no protegit. Es tracta d'una sèrie de parcel·les del polígon 2 en el qual es vol permetre l'ús d'activitats terciàries o de servicis, i en concret plantes de tractament, valoració, depòsit i eliminació de residus no perillosos. En realitat la modificació el que fa és precisar la delimitació dels terrenys en què eixe ús serà possible, pel fet que en l'actual planejament l'ús d'abocador de residus sòlids ja figura en la zona, però només com un punt, sense una delimitació precisa. La modificació concreta, a més a més, les característiques de l'ús referit i les condicions.  
  
A continuació es mostren els plans aportats que acompanyen la modificació:  
1. SNU per a activitats terciàries o de servicis: plantes per al tractament, valoració, depòsit i eliminació de residus en normes subsidiàries. Delimitat en color rosa.  
  
  
2. SNU per a activitats terciàries o de servicis: plantes per al tractament, valoració, depòsit i eliminació de residus en pla general en tramitació. Delimitat en color salmó.  
  
En el pla 1 es plasma l'àmbit de la modificació sobre la base cartogràfica de les normes subsidiàries vigents. La delimitació de la modificació se cenyix a sòl no urbanitzable comú del pla general en tramitació, excloent aquelles zones de sòl no urbanitzable comú de les normes subsidiàries que en el pla general en tramitació han sigut qualificades com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
El pla 2 s'inclou per a constatar que l'àmbit de la modificació s'ha delimitat només en sòl no urbanitzable considerat com a comú en el pla general en tramitació.  
En conseqüència, a més d'incloure els plans abans indicats es modifica la redacció de l'article 9 de les actuals normes subsidiàries, que quedaria de la manera següent:  
Capítol II. Sòl no urbanitzable.  
Article 9. Usos i edificabilitat  
- En cap cas es pot autoritzar usos incompatibles amb les tasques agrícoles o amb la preservació de les zones forestals existents. Només s'autoritzaran aquells usos la implantació dels quals garantisca que no comportaran detriment al medi físic en què hagen de situar-se «i estiguen autoritzats per la memòria ambiental aprovada en la tramitació del pla general.  
- S'autoritza l'ús d'activitats terciàries o de servicis: plantes per al tractament, valoració, depòsit i eliminació de residus no perillosos en les parcel·les del polígon 2 del sòl no urbanitzable que estan grafiades en el pla que s'adjunta a la present modificació.  
Estos usos estaran subjectes a declaració d'interés comunitari, prèvia a la llicència municipal.  
La parcel·la exigible per a les actuacions terciàries o de servicis serà almenys de mitja hectàrea de perímetre ininterromput.  
El cinquanta per cent de parcel·la assignada a l'ús objecte de la DIC haurà d'estar exempta d'edificació. S'assigna una superfície màxima d'ocupació per l'edificació de nova planta d'un cinc per cent del total de la superfície assignada a l'ús industrial terciari.  
Els altres paràmetres urbanístics es fixaran en la declaració d'interés comunitari i han d'obtindre un informe ambiental favorable per l'òrgan ambiental competent de la Generalitat Valenciana.  
S'exigirà una previsió suficient de l'abastiment d'aigua potable i una completa evacuació, arreplegada i depuració dels residus i aigües residuals. El cost que poguera implicar l'extensió de les xarxes d'estos o altres servicis anirà a càrrec del promotor.»  
(Va entre cometes la part de l'article que es pretén incorporar a través de la modificació núm. 7.  
En la documentació s'inclou també la part de modificació de l'article 9 que correspon a la modificació núm. 6, però s'aborda en expedient a part.  
Antecedents  
L'Ajuntament de Gestalgar està tramitant un nou planejament urbanístic, pla general, que va obtindre memòria ambiental favorable el 18 de maig de 2012 (N. Ref/. 105/2894-HFR), durant el qual es van dur a terme les consultes que es van considerar procedents per a l'avaluació.  
  
El pla general avaluat establia una delimitació del sòl no urbanitzable comú diferent de la de les actuals normes subsidiàries. A continuació es mostra el pla de la qualificació del pla general aportat en la documentació remesa per a la modificació núm. 6.  
Qualificació sòl pla general en tramitació. En blanc sòl no urbanitzable comú i en verd sòl no urbanitzable protecció forestal.  
  
  
El pla general en tramitació indica que es permetran en eixe sòl, per mitjà de declaració d'interés comunitari, els usos i aprofitaments definits en els articles 24 a 27 de la Llei 10/2004, del sòl no urbanitzable, i cita expressament les activitats industrials, productives i terciàries o de servicis en sòl no urbanitzable comú (article 133.c). Regula l'edificabilitat (es remet a la Llei 10/2004) en l'article 134, així com establix la regulació per a les declaracions d'interés comunitari (Llei 10/2004).  
  
D'altra banda, en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental s'està tramitant l'expedient de consulta (N/Ref.: 184/1932-QRM) relatiu a instal·lació d'eliminació i valorització de residus no perillosos d'origen industrial per part de l'empresa Servicios Medioambientales de Valencia, SL.  
L'alternativa d'ubicació seleccionada pel promotor per a la dita instal·lació ocupa part de la superfície de sòl no urbanitzable objecte de la modificació on es proposa la introducció de l'ús d'activitats terciàries o de servicis. En el seu extrem nord-oest, pròxima a la carretera CV-377 (abans VV-6421) a Bugarra.  
Possible ubicació planta de tractament i eliminació de residus no perillosos de caràcter industrial (N/Ref.: 184/6171-VTR).  
  
  
Les característiques plantejades serien en síntesi:  
D'acord amb la documentació presentada a consulta l'entrada a la planta serà d'aproximadament 40.000 T/any de residus no perillosos d'origen industrial.  
Planta d'eliminació: 60.000 m².  
Planta de tractament: 2.700 m².  
Àrea de control i pesada: 270 m².  
Per a la planta d'eliminació s'ha calculat un volum útil de 920000 m³ i una vida útil de 16 anys.  
Actuacions previstes en principi:  
Accés: des de la CV-35 fins a l'eixida de la CV-36 fins a arribar a l'encreuament de la CV-377 i des d'esta es planteja condicionar un accés asfaltat per a camions fins a la planta d'eliminació.  
S'accedirà a l'àrea de control i pesada que comptarà amb caseta d'oficina, magatzem i neteja, bàscula de pesatge, etc. Es classificaran i valoraran els materials voluminosos, paper, cartó, plàstic i cartó, bricks, vidre, metalls i fusta. El rebuig es dirigirà a la planta d'eliminació.  
  
La planta d'eliminació constarà d'un vas d'abocament constituït en dos cel·les, dividides en diverses fases d'explotació.  
S'impermeabilitzarà d'acord amb la legislació sectorial i es crearà una infraestructura de gestió de lixiviats: xarxa d'arreplega de lixiviats i bassa oberta i impermeabilitzada. Es plantejarà un sistema de desgasificació.  
Es planteja el tancament de les instal·lacions i la tanca vegetal. Es preveuen altres instal·lacions: subministrament elèctric, abastiment d'aigua potable, instal·lacions de sanejament, etc.  
Es fa referència a l'excavació del vas d'abocament i a la reutilització de les terres generades per a l'ús en el recreixement i segellament del vas així com dels dics secundaris de la fase d'explotació.  
  
En el referit expedient s'han realitzat les consultes següents: Confederació Hidrogràfica del Xúquer, Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge i Subdirecció General del Medi Natural.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer indica que a l'afectar la zona de policia l'execució de les obres requerirà amb l'autorització prèvia d'organisme de conca i per a garantir la no-afecció a les aigües superficials i subterrànies l'abocador haurà de complir els requisits d'impermeabilitat, control d'aigües pluvials, gestió de lixiviats, protecció del sòl i d'aigües, així com els procediments de control i vigilància en les fases d'explotació i manteniment, establits en el Reial Decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador.  
La directora general del Medi Natural va emetre una resolució de valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, en què indicava que el projecte podria causar afeccions negatives a l'àrea Xarxa Natura 2000 i a les espècies i hàbitats associats i en conseqüència haurà de sotmetre's a una avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, i s'ha d'efectuar un estudi d'afeccions i emetre's una declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000.  
El Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge indica que haurà d'elaborar-se un estudi d'integració paisatgística i que haurà de valorar el conjunt d'alternatives. Respecte a l'alternativa triada s'indica que l'impacte visual és significatiu en situar-se juntament amb la CV-377 un dels principals accessos a Gestalgar.  
Esta proposta, en incloure un abocador de residus no perillosos amb capacitat total superiora 25.000 T estaria sotmesa a avaluació d'impacte ambiental ordinària perquè està inclosa en l'annex I, grup 8 apartat c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental: abocadors de residus no perillosos que reben més de 10 T per dia o que tinguen una capacitat total de més de 25.000 T, exclosos els abocadors de residus inerts.  
Les instal·lacions de tractament, valoració, depòsit i eliminació de residus no perillosos, d'acord amb la vigent legislació d'avaluació d'impacte ambiental hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental, almenys a estimació d'impacte ambiental quan no a avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
Justificació de la modificació  
L'objecte de la modificació és permetre la implantació d'usos no necessàriament agrícoles que atrauen inversions públiques o privades i eviten l'emigració de la població d'acord amb la memòria informativa de les actuals normes urbanístiques, i introduïx un nou ús en aquella zona que ambientalment pot acollir-la.  
La modificació pretén donar solució als problemes derivats de la implantació d'un complex de valorització de residus no perillosos en el terme municipal. Contribuirà a recuperar terrenys degradats per activitats anteriors en eixe àrea.  
Es tracta d'una modificació puntual de les normes subsidiàries vigents mentres es procedix a l'aprovació definitiva del pla general en tramitació, que per a esta zona en permet l'ús.  
L'ús objecte de la modificació s'ha de desenrotllar d'acord amb la documentació presentada, amb la Llei 5/2014, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge i respecte a l'activitat atenent a la Llei 6/2014, de Prevenció, Qualitat i Control Ambiental d'Activitats de la Comunitat Valenciana. La tramitació de l'activitat d'acord amb la documentació passarà per la concessió de l'autorització ambiental integrada, declaració d'impacte ambiental i declaració d'interés comunitari.  
  
En la documentació s'analitzen diferents alternatives i es tria l'alternativa 1, abans descrita. Es descriu igualment la possible activitat a implantar i s'indica de manera resumida les circumstàncies i característiques més rellevants abans mencionades en descriure la consulta sobre el projecte de planta de valoració i eliminació presentada al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, Ref.: 184/0419-OED.  
  
Possibles efectes sobre el medi ambient  
La modificació que pretén permetre l'ús de les plantes per al tractament, valoració, depòsit i eliminació de residus no perillosos en una part del sòl no urbanitzable comú de les actuals normes subsidiàries ha ajustat l'àmbit als terrenys coincidents amb terrenys en què el pla general en tramitació es permet eixe ús (va obtindre avaluació ambiental favorable per mitjà d'una memòria ambiental de data 18.05.2012), pel qual es considera que no cal efectuar noves consultes respecte a això per a determinar que la modificació referida no tindrà efectes negatius significatius sempre que es complisquen els condicionants establits en la referida memòria ambiental.  
Consultat el sistema d'informació geogràfica (SIG) d'esta conselleria, s'aprecien els següents aspectes ambientals que pogueren veure's afectats per la modificació:  
- Quasi la totalitat del municipi es troba inclòs en l'àmbit de l'espai de Xarxa Natura 2000, zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) Alt Túria i Sierra del Negrete segons acord, de 5 de juny de 2009, del Consell d'ampliació de la xarxa de zones d'especial protecció per a les aus de la Comunitat Valenciana. En l'avaluació ambiental del pla general es va obtindre un informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi (ara Servici de Vida Silvestre) que va motivar l'establiment de condicionant en la memòria ambiental relatiu a la necessitat d'incloure en la normativa del pla que haurà d'avaluar-se la repercussió sobre les espècies que van motivar la declaració de la citada ZEPA de qualsevol pla, activitat i/o projecte que puga dur-se a terme en el terme municipal, d'acord amb allò que s'ha indicat en l'informe del servici referit.  
  
- Els materials de la zona són argiles amb algeps intercalades amb arenoses, (Triàsic Keuper). En la zona podrien haver-hi matollars gipsícoles considerats hàbitats protegits d'acord amb el catàleg valencià de flora amenaçada (annex IV del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació). Els terrenys estan ocupats majoritàriament per cultius de secà i per això en principi les actuacions de planta de residus no perillosos no és previsible que els afecten. Esta circumstància es va tindre en compte en el pla general en tramitació, i no es van estimar efectes significatius a nivell de pla.  
El pla general en tramitació va obtindre la memòria ambiental favorable amb condicions i al llarg de la tramitació de l'expedient es va consultar al servici de conservació i gestió de la biodiversitat així com al Servici d'Ordenació Sostenible del Medi. La present modificació planteja la delimitació d'un ús en una zona en què en la memòria ambiental es va avaluar que l'ús podria ser admissible en principi, sense perjuí que l'avaluació d'impacte ambiental del projecte de la planta determine que esta pot ubicar-se o no en eixa zona concreta i amb quines condicions.  
  
No obstant això, a nivell de projecte haurà de tindre's en compte esta circumstància, i complir el que establix respecte a això en l'article 19 del referit decret. En la consulta abans indicada (N/Ref.:184/9157-PAG) relativa a instal·lació d'eliminació i valorització de residus no perillosos d'origen industrial per part de l'empresa Servicios Medioambientales de Valencia, SL, es va efectuar la consulta a la Subdirecció General del Medi Natural.  
- Terrenys forestals: els terrenys inclosos en l'àmbit de la modificació són majoritàriament cultius de secà i, en una xicoteta proporció, forestals, i en formen part antics cultius invadits per vegetació forestal. Es tracta de fases de matollar amb un estrat arbori de pi blanc (Pinus halepensis), que ha patit no obstant un incendi forestal al setembre de 2012 en gran part de la zona.  
  
De manera molt puntual part de l'àmbit és terreny forestal estratègic d'acord amb el PATFOR. Estos terrenys són forest d'utilitat pública (V-120) denominat La Reana.  
La modificació no canvia la classificació i qualificació dels terrenys forestals, només delimita amb precisió la superfície de possible ubicació d'un ús, planta de residus no perillosos, que no està permés en l'actual sòl no urbanitzable, encara que en els plans d'ordenació sí que està previst l'ús d'abocador de residus sòlids sense precisar-ne la ubicació (figura com un punt en el pla de qualificació de l'actual planejament).  
  
En la zona es va produir un incendi forestal que va afectar gran part dels terrenys forestals, que va ser posterior (setembre de 2012) a l'avaluació ambiental favorable del pla general en tramitació (maig 2012) del qual la present modificació és reflex en permetre i concretar l'ús de planta de residus no perillosos en un àmbit avaluat favorablement per la memòria ambiental referida.  
La zona és majoritàriament agrícola i la modificació no planteja el canvi d'ús forestal ja que els usos són els propis d'un sòl no urbanitzable no protegit. L'ús terciari i industrial no està permés en este tipus de sòl però en la zona sí que està previst l'ús d'abocador de residus sòlids i, per tant, es tracta de precisar un ús previst en la zona. Els terrenys agrícoles majoritaris no tenen un ús forestal i, per això, no hi ha canvi d'ús; i respecte als forestals, són minoritaris i cal tindre en compte que l'incendi és posterior a l'avaluació ambiental del pla general en tramitació. D'altra banda, serà a través de les autoritzacions respectives dels projectes i l'avaluació d'impacte ambiental, si és el cas, quan es determine si en els terrenys forestals que s'hagen incendiat és possible l'ús proposat.  
La modificació plantejada no suposa minorar les proteccions derivades del seu ús i aprofitament forestal en el sentit que l'àmbit és sòl no urbanitzable no protegit i no presentava cap tipus de protecció forestal.  
  
- Risc de lliscament baix: una part de la zona està afectada per risc de lliscament baix. Esta circumstància es va tindre en compte en l'avaluació ambiental del pla general.  
- Paisatge: es tracta d'un paisatge agrícola amb zones forestals i ja es va tindre en compte este factor en l'avaluació ambiental del pla general en tramitació. A nivell de projecte, la repercussió paisatgística s'efectuarà a través d'un estudi d'integració paisatgística.  
- Vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers: d'acord amb el SIG d'esta Conselleria el risc és molt baix o baix.  
- Població: la superfície objecte de modificació es troba a una distància aproximada d'1 km de sòl urbanitzable residencial de Bugarra (separat del nucli urbà) i a 2 km del nucli urbà de Bugarra. La distància a sòl urbà residencial de Gestalgar és de 2,3 km.  
Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades les que es referixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
En relació amb l'afecció a la ZEPA, es considera que en haver-se avaluat en el pla general en tramitació eixe àmbit de sòl com a SNU comú on estaria permés l'ús i haver-se establit un condicionant, l'afecció de la modificació ara proposada no serà significativa sempre que s'ajuste a la condició establida en el pla general, és a dir avaluació de repercussions sobre la citada ZEPA de les plantes de residus no perillosos que puguen dur-se a terme (almenys a la valoració preliminar) d'acord amb el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000.  
  
En relació amb els terrenys forestals incendiats serà en les autoritzacions, llicències i/o declaració d'interés comunitari dels respectius projectes, i avaluacions d'impacte ambiental, si és el cas, les que hauran de complir el que establix la legislació sectorial en la matèria respecte als usos en terrenys forestals incendiats, i igualment respecte a la prevenció d'incendis forestals.  
Tenint en compte que la modificació pretén exclusivament delimitar l'ús de planta de residus no perillosos en una determinada superfície, es considera que no ha de modificar-se de la manera proposada el primer paràgraf de l'article 9 atés que la prohibició d'usos terciaris i industrials en la resta del vigent sòl no urbanitzable no protegit ha de seguir vigent, més encara quan una part, en el pla general en tramitació, es qualifica de protecció forestal. En conseqüència, la modificació ha de cenyir-se a permetre en la superfície proposada en el pla que s'adjunta (color rosa imatge annex II) l'ús de planta de residus no perillosos i no variar la regulació d'usos en la resta del sòl no urbanitzable no protegit. Eliminar la prohibició d'usos terciaris i industrials en tot l'actual sòl no urbanitzable no protegit podria ocasionar efectes negatius significatius, al poder afectar terrenys que en l'actual pla general en tramitació es consideren de protecció forestal. En conseqüència, la redacció proposada del primer paràgraf de l'article 9 ha de canviar-se en eixe sentit.  
  
Respecte al pla que s'adjunta a la modificació (imatge annex II), es considera que ha d'adjuntar-s'hi també el pla corresponent a la imatge annex III per a evitar problemes d'ubicació, en ser més precisa la cartografia utilitzada per al pla general en tramitació que l'antiga de les actuals normes subsidiàries.  
En el pla general en tramitació es feia referència a les condicions establides en la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, per a l'ús terciari i industrial. Les condicions indicades en la nova redacció de l'article 9 proposta són molt semblants a les establides en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana, article 197, i es consideren acceptables ambientalment sense perjuí del que resulte de l'avaluació d'impacte ambiental.  
En relació amb la ubicació d'una planta de residus no perillosos en l'àmbit proposat, en principi l'ús és acceptable ambientalment, però haurà de ser a través del procés d'avaluació d'impacte ambiental del projecte concret en què es determine si la ubicació concreta així com les seues característiques i condicions són acceptables ambientalment i no produïxen efectes negatius significatius o poden corregir-se adequadament. Esta circumstància ha de reflectir-se en la modificació proposada.  
  
S'ha rebut un informe del Servici Territorial d'Urbanisme de València (20.05.2015) que indica que l'aprovació és de competència autonòmica i que haurà d'eliminar-se la referència a l'ús industrial en la redacció de l'article 9 en el quint paràgraf, pel fet que, d'acord amb el que disposa l'article 197.f de la LOTUP, l'ús proposat s'engloba dins de les activitats terciàries o de servicis, i no entre les activitats industrials i productives, regulades en l'apartat e del mateix article.  
  
En conseqüència, la modificació pretén precisar un ús en una part del sòl no urbanitzable que coincidix amb allò que s'ha avaluat en el pla general en tramitació, per la qual cosa s'estima, tenint en compte els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014 LOTUP que no es produiran efectes negatius significatius sempre que es complisquen una sèrie de condicionants.  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial Decret Legislatiu 2/2008, de 20 de juny, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl, establix en l'article 15 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
Acord  
Segons establix l'article 51 de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'esta llei, que la modificació puntual núm. 7 de les normes subsidiàries de Gestalgar avaluada no presenta efectes significatius sobre el medi ambient sempre que es complisquen una sèrie de condicionants, i, per tant, se sotmet al procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificat.  
Atenent el que establix l'article 51.2.b de la LOTUP, i ja que la modificació puntual núm. 7 avaluada no té efectes significatius en el medi ambient i el territori i se sotmet al procediment simplificat d'avaluació.  
D'acord amb tot el que s'ha exposat, es resol:   
Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 7 de les normes subsidiàries de Gestalgar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, sempre que es complisquen els condicionants descrits a continuació, i correspon continuar la tramitació de la modificació d'acord amb la seua normativa sectorial:  
  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva s'introduiran els canvis següents en la modificació presentada: en la redacció de l'article 9 de les normes urbanístiques s'introduiran els canvis següents sobre la proposta efectuada:  
1.1. Es modificarà la redacció proposada del primer paràgraf de l'article 9, que queda redactat de la manera següent: «En cap cas es podran autoritzar usos incompatibles amb les tasques agrícoles o amb la preservació de les zones forestals existents. Només s'autoritzaran els usos la implantació dels quals garantisca que no comportaran detriment al medi físic en què hagen de situar-se, hauran de ser complementàries de les tasques agrícoles, queden expressament prohibits els usos terciaris i industrials en sentit estricte. No obstant això, es podran autoritzar l'ús d'activitats terciàries o de servicis, exclusivament plantes de tractament, valoració, depòsit i eliminació de residus no perillosos, només en la superfície de sòl no urbanitzable del pla «SNU per a activitats terciàries o de servicis: plantes per al tractament, valoració, depòsit i eliminació de residus en normes subsidiàries. Delimitat en color rosa.» i d'acord amb el que establixen els següents paràgrafs.»  
  
1.2. En el segon paràgraf s'inclourà la referència al fet que la superfície del sòl no urbanitzable no protegit on podrà ubicar-se l'ús de planta de residus no perillosos serà l'assenyalada (en rosa) en el pla «SNU per a activitats terciàries o de servicis: plantes per al tractament, valoració, depòsit i eliminació de residus en normes subsidiàries. Delimitat en color rosa» del present acord, i s'adjunta igualment el pla «SNU per a activitats terciàries o de servicis: plantes per al tractament, valoració, depòsit i eliminació de residus en pla general en tramitació. Delimitat en color salmó» del present acord que assenyala en color salmó la mateixa superfície sobre la cartografia del pla general en tramitació. S'usa esta última per a delimitar amb precisió si la planta se situa o no en l'àrea on és possible eixe ús.  
  
1.3. S'eliminarà del quint paràgraf de l'article 9 la referència a l'ús industrial, i ha de quedar redactat de la manera següent: «El cinquanta per cent de parcel·la assignada a l'ús objecte de la DIC haurà d'estar exempta d'edificació. S'assigna una superfície màxima d'ocupació per l'edificació de nova planta d'un cinc per cent del total de la superfície assignada a l'ús terciari.»  
1.4. S'inclourà igualment que, prèviament a la concessió de la declaració d'interés comunitari i/o llicència d'activitat el projecte de planta de residus no perillosos ha de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental, procediment que determinarà si la ubicació concreta, les característiques i condicions del projecte són acceptables ambientalment o no ho són, i les mesures correctores, si és el cas.  
1.5. S'inclourà que es durà a terme una avaluació de repercussions sobre la ZEPA Alt Túria i Sierra del Negrete de la planta de tractament, valoració, depòsit i eliminació de residus no perillosos que haja de dur-se a terme, d'acord amb el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000.  
Igualment es determinarà en cas d'afecció a terrenys forestals incendiats l'aplicació de la legislació sectorial respecte a l'ús proposat.  
  
Segons que establix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació de la modificació en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En este cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La comissió d'avaluació ambiental és l'òrgan competent per a emetre els documents sobre l'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic a què es referix l'article 51.2 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 10.1 del Decret 135/2011, de 30 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament dels òrgans territorials, d'avaluació ambiental i urbanístics de la Generalitat.  
A la vista de tot el que s'ha exposat, la comissió d'avaluació ambiental acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat de la modificació puntual núm. 7 de les normes subsidiàries de Gestalgar per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient.  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs.  
La qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 29 de maig de 2015.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 9 de juny de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.