Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8343, del 20-07-2018 (2018/7182)

RESOLUCIÓ 18 de juliol de 2018, del secretari autonòmic d'Educació i Investigació, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i el funcionament de les unitats específiques d'educació especial ubicades en centres ordinaris sostinguts amb fons públics que imparteixen ensenyaments de segon cicle d'Educació Infantil, Educació Primària i Educació Secundària Obligatòria per al curs 2018-2019.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8343

Data del DOGV
:   20-07-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/7182


Data del document
:   18-07-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport
    * centre d'ensenyament

RESOLUCIÓ 18 de juliol de 2018, del secretari autonòmic d'Educació i Investigació, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i el funcionament de les unitats específiques d'educació especial ubicades en centres ordinaris sostinguts amb fons públics que imparteixen ensenyaments de segon cicle d'Educació Infantil, Educació Primària i Educació Secundària Obligatòria per al curs 2018-2019. [2018/7182]  
  
  
Índex  
  
Preàmbul  
Primer. Àmbit d'aplicació  
Segon. Definició  
Tercer. Destinataris  
Quart. Objectius  
Cinqué. Ràtios  
Sisé. Escolarització  
Seté. Organització del centre  
Huité. Pla d'actuació personalitzat (PAP)  
Nové. Sistemes de comunicació i productes de suport  
Desé. Transició entre etapes i orientació  
Onzé. Avaluació de l'alumnat i permanència  
Dotzé. Personal  
Tretzé. Formació del professorat i sensibilització de la comunitat educativa  
Catorzé. Coordinació  
Quinzé. Avaluació i seguiment de les unitats específiques d'educació especial  
Setzé. Habilitació, supressió i transformació  
Desseté. Calendari d'aplicació  
Dihuité. Disposicions supletòries  
  
  
La Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, estableix que l'escolarització de l'alumnat que presenta necessitats educatives especials es regirà pels principis de normalització i inclusió i assegurarà la no discriminació i la igualtat efectiva en l'accés i la permanència en el sistema educatiu. L'escolarització d'aquest alumnat en unitats o centres d'educació especial només es durà a terme quan les seues necessitats no puguen ser ateses en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat dels centres ordinaris.  
El Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei general de drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, explicita que les persones amb discapacitat tenen dret a una educació inclusiva, de qualitat i gratuïta, en igualtat de condicions que les altres persones, que correspon a les administracions educatives assegurar un sistema educatiu inclusiu en tots els nivells educatius, prestant atenció a la diversitat de necessitats educatives de l'alumnat amb discapacitat, mitjançant la regulació de suports i ajustos raonables per a l'atenció d'aquells que precisen una atenció especial d'aprenentatge o d'inclusió, i que l'escolarització d'aquest alumnat en centres d'educació especial o unitats substitutòries d'aquestes només es durà a terme quan, excepcionalment, les seues necessitats no puguen ser ateses en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat dels centres ordinaris i prenent en consideració l'opinió dels pares, mares o tutors legals. Així mateix, es realitzaran programes de sensibilització, informació i formació contínua als equips directius, al professorat i als professionals de l'educació, dirigits a la seua especialització en l'atenció a les necessitats educatives especials de l'alumnat amb discapacitat, de manera que puguen comptar amb els coneixements i ferramentes necessàries per a això.  
  
El Decret 39/1998, de 31 de març, del Govern Valencià, d'ordenació de l'educació per a l'atenció de l'alumnat amb necessitats educatives especials, preveu que aquest alumnat compte amb les ajudes necessàries per a progressar en el seu desenvolupament i procés d'aprenentatge, d'acord amb les seues capacitats, i disposa que la conselleria competent en matèria d'educació podrà determinar centres que escolaritzen preferentment determinat alumnat amb necessitats educatives especials quan la resposta a les seues necessitats requerisca dotacions i equipaments singulars o una especialització difícilment generalitzable. En aquesta atenció educativa es propiciarà, d'una manera especial, la col·laboració dels pares, mares o tutors legals d'aquest alumnat, els quals podran rebre orientació oferida pels serveis corresponents.  
  
L'Ordre de 16 de juliol de 2001 per la qual es regula l'atenció educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials escolaritzat en centres d'educació infantil (2n cicle) i educació primària, també estableix la possibilitat de crear centres d'escolarització preferent en aquelles situacions on es requerisquen dotacions i equipaments singulars o una especialització professional difícilment generalitzable, i determina les funcions i prioritats d'atenció del personal especialitzat de suport a la inclusió.  
L'Ordre de 14 de març de 2005, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per la qual es regula l'atenció educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials escolaritzat en centres que imparteixen educació secundària, estableix que la Direcció General d'Ensenyament desenvoluparà els principis organitzatius, l'estructuració dels elements curriculars, la metodologia i les mesures de suport educatiu a aplicar per a l'atenció de l'alumnat amb necessitats educatives especials en aules especialitzades.  
L'Ordre d'11 de novembre de 1994 de la Conselleria d'Educació i Ciència, per la qual s'estableix el procediment d'elaboració del dictamen per a l'escolarització de l'alumnat amb necessitats educatives especials, i l'Ordre de 15 de maig de 2006 per la qual s'estableix el model d'informe psicopedagògic i el procediment per a la seua formalització, regulen els criteris, supòsits i procediments per a determinar l'escolarització i orientar la resposta educativa de l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
Dins aquest marc normatiu, les unitats específiques d'educació especial (UEEE) han anant evolucionant fins al moment actual, en què, des d'una perspectiva més inclusiva, han de concebre's com un recurs integrat en el centre del qual formen part, que contribueix a la transformació d'aquest en un centre inclusiu de referència per a l'atenció a l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
En funció de tot això, i en virtut de les competències atribuïdes en el Decret 186/2017, de 24 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, el Secretari Autonòmic d'Educació i Investigació, resol  
  
Aprovar les instruccions que regulen l'organització i funcionament de les unitats específiques d'educació especial ubicades en centres ordinaris sostinguts amb fons públics que imparteixen ensenyaments de segon cicle d'educació infantil, educació primària i educació secundària obligatòria per al curs 2018-2019.  
  
Primer. Àmbit d'aplicació  
1. L'àmbit d'aplicació són els centres ordinaris sostinguts amb fons públics que disposen d'unitats específiques d'educació especial i imparteixen ensenyaments de segon cicle d'educació infantil, educació primària i educació secundària obligatòria, sense perjuí de les competències discrecionals reservades als titulars dels centres concertats en supòsits concrets que afecten a aspectes organitzatius.  
  
2. No són objecte d'aquesta resolució les unitats específiques per a la resposta a l'alumnat amb trastorn psicòtic o de la personalitat i problemes greus de salut mental, el qual ja disposa dels dispositius especialitzats d'atenció amb regulació pròpia, a través de les unitats educatives terapèutiques / hospitals de dia infantil i adolescent (UET/HDIA).  
  
  
Segon. Definició  
1. Les unitats específiques d'educació especial s'entenen com un recurs integrat en els centres ordinaris, que combinen les funcions de suport a l'alumnat amb necessitats educatives especials i d'assessorament al professorat i a les famílies en la intervenció amb aquest alumnat, a fi d'assegurar la seua presència i participació en les activitats generals i les del seu grup ordinari de referència.  
2. A més, aquestes unitats han de contribuir a la transformació dels centres en els quals estan ubicades en centres inclusius de referència que donen una resposta de qualitat a les necessitats educatives de l'alumnat i dinamitzen el canvi en les seues cultures, polítiques i pràctiques, constituint-se d'aquesta manera en centres d'experimentació i de recursos per a la promoció i la difusió de bones pràctiques.  
3 Per les seues característiques, aquestes unitats no han de ser considerades com a unitats substitutòries dels centres d'educació especial, llevat que, excepcionalment, per circumstàncies geogràfiques o d'altra índole, la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport així ho determine.  
  
Tercer. Destinataris  
1. És destinatari de l'escolarització en les unitats específiques d'educació especial ubicades en centres ordinaris l'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de discapacitat que requereix una resposta especialitzada, intensiva i personalitzada durant la major part de la seua jornada escolar, però disposa d'un nivell mínim d'autonomia i de competència personal i social en relació a la seua edat que facilita la seua inclusió en un centre ordinari.  
2. No és destinatari d'aquestes unitats:  
a) L'alumnat amb necessitats educatives especials que puguen ser ateses amb les mesures i els suports generals o específics disponibles en la modalitat ordinària.  
b) L'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de discapacitats greus o severes que requereix suports i mesures d'alta intensitat i individualització quan, atenent als informes preceptius i valorades totes les possibilitats d'inclusió en un centre ordinari, es justifique que la resposta educativa estiga garantida en millors condicions en un centre d'educació especial que en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat disponibles en els centres ordinaris.  
  
3. L'alumnat escolaritzat en les unitats específiques dels centres ordinaris públics s'ajustarà a les tipologies següents:  
Tipus I. Trastorn de l'espectre autista (TEA)  
Tipus III. Plurideficiència  
Tipus IV. Discapacitat intel·lectual greu i profunda  
Tipus V. Discapacitat intel·lectual moderada  
Les unitats específiques que escolaritzen exclusivament alumnat amb trastorn de l'espectre autista, en els centres ordinaris, reben la denominació d'unitats específiques de comunicació i llenguatge (UECIL).  
D'acord amb el que s'indica en l'apartat primer, no s'inclou l'alumnat de tipologia II (trastorn psicòtic i de la personalitat) perquè disposa de les seues pròpies unitats d'atenció especialitzada educativa i sanitària.  
4. L'alumnat escolaritzat en les unitats específiques dels centres concertats s'ajustarà a les tipologies establides en la Llei de pressupostos de la Generalitat.  
  
Quart. Objectius  
a) Oferir una resposta educativa especialitzada a les necessitats educatives especials de l'alumnat.  
b) Coordinar la intervenció, l'avaluació i el seguiment de l'alumnat escolaritzat en la unitat específica, conjuntament amb la resta de professionals del centre i de l'aula ordinària de referència, amb l'assessorament dels serveis especialitzats d'orientació.  
c) Assessorar els professionals del centre en la resposta a l'alumnat amb necessitats educatives especials, especialment l'escolaritzat en la unitat específica.  
d) Participar, amb el lideratge de l'equip directiu i el conjunt de la comunitat educativa, en la identificació de les barreres a la inclusió, i en el disseny, implementació i avaluació d'estratègies que possibiliten la participació, l'accés i l'aprenentatge de tot l'alumnat del centre.  
  
e) Col·laborar amb la persona coordinadora de formació en la detecció de necessitats de formació del professorat per a la resposta a l'alumnat amb necessitats educatives especials, i en la planificació i realització d'actuacions d'informació i sensibilització adreçades a tota la comunitat educativa sobre les característiques i necessitats de les persones amb discapacitat, amb la finalitat d'afavorir la presa de consciència, el canvi d'actituds i el desenvolupament de comportaments que contribuïsquen a la seua inclusió i a la igualtat social.  
f) Col·laborar amb el professorat i amb els serveis especialitzats d'orientació en l'assessorament a les famílies de l'alumnat escolaritzat en la unitat específica, i fomentar la seua participació en el centre i en la presa de decisions educatives que afecten les seues filles o els seus fills.  
Per a aconseguir aquests objectius, resulta imprescindible el lideratge de l'equip directiu, la implicació i formació de tot el professorat, la participació de la comunitat educativa, l'obertura del centre al seu entorn i l'adopció de cultures, polítiques i pràctiques inclusives.  
  
Cinqué. Ràtios  
1. La distribució de ràtio d'alumnat per tipologia d'unitat específica és la següent:  
- Tipus I: Trastorn de l'espectre autista (TEA). Ràtio 5 a 8  
- Tipus III: Plurideficiència. Ràtio 4 a 6  
- Tipus IV: Discapacitat intel·lectual greu i profunda. Ràtio 6 a 8  
- Tipus V: Discapacitat intel·lectual moderada. Ràtio 8 a 10  
2. L'alumnat escolaritzat en la unitat específica no reduirà ràtio en el grup ordinari de referència.  
  
Sisé. Escolarització  
1. Amb caràcter general, es procurarà, sempre que siga possible, l'escolarització de l'alumnat amb necessitats educatives especials en la modalitat ordinària.  
2. L'escolarització de l'alumnat amb necessitats educatives especials en unitats específiques d'educació especial, haurà de produir-se, en la mesura que siga possible, en aquelles catalogades amb el seu tipus de discapacitat. Quan açò no siga possible, podran habilitar-se unitats mixtes, que escolaritzen alumnat amb diferents tipologies, sempre que les seues necessitats possibiliten una atenció conjunta en el mateix grup.  
  
3. La modalitat d'escolarització vindrà determinada per la resolució de la direcció territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, atenent a l'informe sociopsicopedagògic, l'informe de la Inspecció d'Educació i l'audiència prèvia a la família. En qualsevol cas, serà revisable, preceptivament al canvi d'etapa educativa, i reversible, en funció del progrés i les necessitats de l'alumna o l'alumne, optant sempre que siga possible per la modalitat més inclusiva.  
4. En els centres públics, correspon als serveis especialitzats d'orientació educativa l'emissió de l'informe sociopsicopedagògic per a l'escolarització, que incorporarà la proposta del Pla d'actuació personalitzat (PAP). En el cas dels gabinets psicopedagògics autoritzats, la direcció del servei psicopedagògic escolar del sector corresponent supervisarà el procés de valoració i visarà els informes.  
  
5. L'informe sociopsicopedagògic inclourà almenys la informació següent:  
a) Informes o certificats emesos pels serveis mèdics o centres de valoració que acrediten la situació de discapacitat.  
Quan l'edat de l'alumnat siga inferior a sis anys, l'informe mèdic podrà incloure un diagnòstic provisional o en procés, per raons maduratives o d'altra índole.  
b) Nivell de competències en els diferents àmbits evolutius i en els diferents contexts.  
c) Condicions personals i del context escolar, familiar i social que influeixen o poden influir en el desenvolupament de l'alumna o l'alumne.  
d) Identificació de les necessitats educatives, considerant les dimensions d'accés, participació i aprenentatge.  
e) Grau d'intensitat dels suports que l'alumna o l'alumne precisa, d'acord amb els criteris següents:  
Grau 1: necessita ajuda puntual que pot tenir resposta amb mesures ordinàries i suports generalitzats.  
Grau 2: necessita ajuda que implica suports intensius i especialitzats durant un part de l'horari escolar.  
Grau 3: necessita ajuda en la majoria d'àrees i àmbits que implica suports intensius, especialitzats i individualitzats durant la major part de la jornada escolar.  
Només es podrà proposar l'escolarització en unitat específica l'alumnat que requerisca suports de grau 3 i, excepcionalment, l'alumnat que requerisca suports de grau 2.  
f) Proposta raonada de la modalitat d'escolarització.  
g) Proposta del pla d'actuació personalitzat, que oriente l'organització de la resposta educativa.  
6. L'alumnat escolaritzat en la unitat específica estarà matriculat en aquesta unitat, i es reflectirà a ITACA com a EEPRI (si està ubicada en un centre d'infantil i primària), CIL (si la unitat és específica de comunicació i llenguatge, en un centre d'infantil i primària) i EESO (si està ubicada en un institut d'educació secundària). Tot això, amb les consideracions que en cap cas podrà romandre en la unitat durant la totalitat de la seua jornada escolar i disposarà d'un grup ordinari de referència pròxim a la seua edat cronològica amb el que participarà el màxim temps possible.  
7. Amb l'objecte de facilitar la participació l'alumnat de la unitat específica en l'aula ordinària de referència i, si és el cas, la incorporació posterior a modalitats més inclusives, se li assignaran en ITACA, en l'apartat de «gestió de continguts» de la pestanya «dades de matrícula», les àrees o matèries pròpies del currículum del grup ordinari de referència i, en cas que precise una adaptació curricular individual significativa, es marcarà aquesta circumstància per a cadascuna de les àrees o matèries afectades.  
8. La tutora o el tutor de la unitat serà la persona especialista de pedagogia terapèutica assignada a aquesta, sense perjuí que, en els casos que hi haja més professorat assignat, puga assumir la tutoria qualsevol d'ells, independentment de la seua especialitat.  
9. Atenent a les característiques de l'alumnat i considerant que aquestes unitats han de possibilitar la màxima inclusió en l'aula ordinària de referència i en els espais i activitats comuns del centre, no s'autoritzaran programes d'escolarització combinada amb altres centres.  
  
Seté. Organització del centre  
1. L'organització del centre ha de ser flexible per afavorir el màxim nivell d'inclusió possible de tot l'alumnat, la coordinació dels professionals i la participació de la comunitat educativa, especialment de les famílies.  
2. Atenent els principis de l'escola inclusiva, és responsabilitat de totes i tots els professionals del centre assumir la resposta educativa de l'alumnat escolaritzat en la unitat específica. Per a fer efectiva aquesta tasca compartida, la direcció del centre haurà d'organitzar els suports, considerant tota la plantilla disponible, i facilitar els espais i temps per a la coordinació.  
3. El Projecte educatiu del centre, dintre les línies d'atenció a la diversitat, inclusió educativa, igualtat i convivència, acció tutorial i transició entre etapes i la seua concreció anual en el Pla d'actuació per a la millora (PAM), han d'especificar els elements següents:  
a) Criteris d'organització i funcionament de la unitat específica d'educació especial.  
b) Criteris per a la concreció curricular, la selecció i l'adaptació de materials, per tal que s'ajusten i donen resposta a les característiques i necessitats de l'alumnat escolaritzat en les unitats específiques.  
  
c) Actuacions que faciliten l'acollida i la participació de l'alumnat de la unitat específica en l'aula ordinària de referència i en el centre.  
  
d) Pla de coordinació del professorat i del personal que intervé amb l'alumnat de la unitat específica.  
e) Pla de coordinació entre tot el personal especialitzat de suport del centre i els serveis especialitzats d'orientació.  
f) Criteris de participació de les famílies i col·laboració en la resposta educativa.  
g) Activitats d'informació, formació i sensibilització adreçades al professorat i a la comunitat educativa.  
h) Criteris de substitució dels professionals de la unitat específica en cas d'absència.  
4. L'alumnat de la unitat específica estarà inclòs en el projecte lingüístic del centre, amb les adaptacions curriculars pertinents, amb la consideració que un dels objectius prioritaris de la intervenció amb aquest alumnat és el desenvolupament d'una competència comunicativa funcional.  
5. Es procurarà la ubicació física de la unitat en un lloc del centre que facilite l'accés i la participació de l'alumnat en les diferents activitats i espais comuns.  
6. Amb l'objecte de facilitar la comprensió de l'entorn, s'aplicaran mètodes d'ensenyament estructurat amb anticipació de situacions i tasques, s'incorporaran claus contextuals i s'utilitzaran diferents mètodes de representació i accés a la informació. Així mateix, es contemplaran les condicions necessàries que garantisquen l'accessibilitat física.  
  
7. L'organització d'horaris i temps s'adequarà a les necessitats i possibilitats de l'alumnat, i garantirà la seua participació en les diverses activitats i espais del centre.  
8. Les decisions sobre el temps de participació de l'alumnat de la unitat específica en les activitats del grup ordinari de referència i en les activitats generals del centre tindran en compte les variables següents: competències i grau d'autonomia; interessos i motivacions; característiques de les àrees, matèries i activitats; control de la conducta; intensitat i especialització dels suports requerits.  
9. Els centres disposaran les condicions que facen possible la participació de l'alumnat de la unitat específica junt al seu grup ordinari de referència en les activitats complementàries i extraescolars i en els temps d'esplai, menjador, entrades i eixides. En aquest sentit, l'equip directiu del centre organitzarà, amb l'assessorament del personal especialitzat de suport i del servei especialitzat d'orientació, les activitats i els suports en els temps d'esplai i en les situacions no estructurades, que impliquen tots els professionals del centre i afavorisquen la presencia, la participació i la convivència en condicions d'igualtat i no discriminació de tot l'alumnat, especialment el de la unitat específica.  
  
10. Amb caràcter general, no s'autoritzarà l'alumnat a absentar-se del centre dins l'horari lectiu per a rebre suports externs, llevat de circumstàncies degudament justificades per causa mèdica o perquè els programes complementaris no puguen facilitar-se amb els suports especialitzats del centre.  
11. Quan el personal de la unitat específica realitze el suport a l'alumnat dins l'aula ordinària, també col·laborarà, sempre que siga possible, en l'atenció educativa a altre alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu, i s'evitarà la intervenció simultània de més de dos professionals dins l'aula, llevat de situacions excepcionals que així ho requerisquen.  
  
Huité. Pla d'actuació personalitzat (PAP)  
1. L'elaboració i el desenvolupament del pla d'actuació personalitzat de l'alumnat de la unitat específica és competència del professorat especialitzat assignat a la unitat, coordinat per la tutora o el tutor d'aquesta, amb la col·laboració del professorat dels grups ordinaris de referència i altres professionals que hi intervenen, i l'assessorament del servei especialitzat d'orientació, tot considerant les aportacions de la família i, sempre que siga possible, l'opinió de l'alumna o de l'alumne.  
  
2. Aquest pla ha de complir els requisits bàsics següents:  
a) Plantejar els objectius educatius com a competències funcionals que doten l'alumnat del grau més gran d'autonomia i d'independència en la vida quotidiana, partint del currículum del grup ordinari de referència.  
b) Estar vinculat al context natural, amb la perspectiva que l'escola ha de preparar per a la participació en un conjunt variat d'activitats comunitàries.  
c) Possibilitar la màxima participació de l'alumnat en les activitats del grup de referència i del centre.  
d) Afavorir la pràctica i la transferència de les competències en els diferents contexts de participació.  
e) Incorporar activitats adequades a la seua edat cronològica.  
f) Seleccionar els materials curriculars d'acord amb els criteris de funcionalitat, vinculació al context natural, personalització, coeducació i respecte al medi ambient. Els materials impresos han de fer un ús no sexista del llenguatge, i en les imatges ha d'haver una presència equilibrada i no estereotipada de dones i hòmens.  
  
g) Incorporar en les diferents àrees i àmbits els principis coeducatius següents:  
- L'eliminació dels prejuís, estereotips o qualsevol tipus de discriminació en relació al sexe, a l'orientació i la identitat sexual.  
- La prevenció de la violència per raons de gènere, orientació i identitat sexual, per mitjà de l'aprenentatge de mètodes no violents per a la resolució de conflictes i de models de convivència basats en el respecte a la igualtat de drets i oportunitats de totes les persones.  
- La capacitació de l'alumnat perquè puga realitzar eleccions lliures de condicionaments basats en els rols i estereotips de gènere socialment arrelats i acceptats, i perquè puga desenvolupar tasques de forma equitativa i paritària.  
h) Implicar les mares, pares o representats legals en les decisions educatives que afecten les seues filles i els seus fills i en el desenvolupament de pautes en la llar que contribuïsquen a la consecució dels objectius proposats.  
i) Considerar les necessitats, interessos i preferències de l'alumnat, tenint en compte, sempre que siga possible, la seua opinió i afavorint el disseny de programes centrats en la persona.  
3. Les adaptacions curriculars individuals han de partir del currículum ordinari i han d'incloure continguts generals de les programacions d'aula ordinària de referència i continguts individualitzats per al desenvolupament de les competències més afectades en aquest alumnat, aprofitant també les competències més destacades i l'estil d'aprenentatge. En educació secundària, quan les característiques de l'alumnat ho aconsellen, s'incorporaran continguts que faciliten la transició a la vida adulta.  
4. Les programacions didàctiques de l'aula ordinària de referència disposaran les adequacions necessàries i les estratègies que faciliten la participació i la inclusió de l'alumnat de la unitat específica, com la programació multinivell, les diferents formes de representació de la informació, el treball per projectes, el treball cooperatiu, els grups interactius, els agrupaments flexibles i heterogenis o el treball per racons.  
  
  
Nové. Sistemes de comunicació i productes de suport  
1. Per a facilitar l'accés a la comunicació podran utilitzar-se sistemes de comunicació augmentatius i alternatius (SAAC), que respondran a les característiques i necessitats de cada alumna o alumne.  
2. A fi de possibilitar que l'alumnat puga generalitzar la comunicació als diferents contexts, els professionals de la unitat específica proporcionaran una formació bàsica en els sistemes emprats a les seues famílies i als professionals del centre.  
3. La provisió de productes de suport individuals es realitzarà seguint els criteris, procediments i terminis establits en les instruccions dictades per la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.  
  
  
Desé. Transició entre etapes i orientació  
1. A fi de coordinar la transició entre etapes, els centres d'educació primària i els centres d'educació secundària obligatòria als quals promocione l'alumnat de les unitats específiques, planificaran i desenvoluparan processos de coordinació i informació, d'acord amb el que estableix l'Ordre 46/2011, de 8 de juny, de la Conselleria d'Educació, per la qual es regula la transició des de l'educació primària a l'educació secundària obligatòria a la Comunitat Valenciana.  
  
2. Així mateix, es prestarà especial atenció a la transició de l'alumnat que promociona des de l'etapa d'educació infantil a l'etapa d'educació primària, amb l'objecte d'adequar el pla d'actuació personalitzat i realitzar els ajustos necessaris que afavorisquen la seua inclusió en aquesta etapa.  
3. En cas que, en la revisió de la modalitat d'escolarització, es propose la modalitat específica en un centre d'educació especial, s'establiran els mecanismes de coordinació amb aquest per a planificar adequadament la transició.  
4. L'alumnat que finalitze l'educació secundaria obligatòria rebrà l'oportuna orientació en relació a l'itinerari acadèmic o formatiu més adequat en cada cas, en funció de les seues capacitats, interessos i possibilitats d'èxit. S'orientarà, sempre que siga possible, la incorporació a cicles de formació professional bàsica o programes formatius de qualificació bàsica, per tal que aquest alumnat puga desenvolupar al màxim les competències professionals i afavorir d'aquesta forma la seua inclusió sociolaboral.  
  
Onzé. Avaluació de l'alumnat i permanència  
1. L'avaluació de l'alumnat serà contínua, global, participativa i orientadora, considerant totes les variables i elements que influeixen en el procés educatiu: del centre, de l'alumnat, de les famílies i de l'entorn sociocomunitari, i l'opinió de les famílies, d'altres agents implicats i, si es possible, del mateix alumnat.  
2. A l'inici de curs, el personal de la unitat realitzarà una avaluació de cada alumna i alumne, els resultats de la qual es faran servir per a elaborar el pla d'actuació personalitzat, l'adaptació curricular individual i la programació de l'aula ordinària de referència.  
3. El referent d'avaluació seran els criteris d'avaluació establits per a cada alumna i alumne en la seua adaptació curricular individual i tindrà com a finalitat conéixer el seu progrés, ajustar el pla d'actuació personalitzat, prendre decisions relatives a la seua escolarització, afavorint sempre que siga possible l'accés de l'alumnat a un règim de major inclusió, i facilitar l'orientació acadèmica i professional més addient en relació a les seues capacitats, interessos i possibilitats de progrés.  
  
4. Trimestralment i en finalitzar cada curs escolar s'elaborarà, de forma col·legiada entre tot l'equip de professionals de la unitat i de l'aula ordinària de referència que hi intervenen, coordinats per la tutora o el tutor de la unitat, un informe d'avaluació de l'alumnat, que inclourà les actuacions realitzades durant el trimestre i els progressos aconseguits. Aquests informes es facilitaran als seus representants legals, per escrit i en format accessible, en les entrevistes realitzades coincidint amb el final de cada avaluació.  
5. L'edat màxima de permanència en les unitats específiques ubicades en els centres d'educació infantil i primària serà fins als catorze anys i en les unitats ubicades en centres d'educació secundària obligatòria fins als dènou anys.  
  
Dotzé. Personal  
1. La provisió de personal especialitzat per a les unitats específiques vindrà determinada per la tipologia i el nombre d'alumnat escolaritzat en la unitat específica, d'acord amb les instruccions dictades en matèria de planificació educativa per la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport i, en els centres concertats, d'acord amb els mòduls econòmics establits en la Llei de pressupostos de la Generalitat i a la normativa reguladora dels concerts educatius.  
  
2. En els centres públics, el professorat especialitzat d'aquestes unitats serà seleccionat preferentment per comissió de serveis d'entre aquell que dispose de formació específica i experiència en l'atenció a l'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de les diferents tipologies, i serà avaluat anualment en l'exercici de les seues tasques, d'acord amb el procediment que establisca la Direcció General de Centres i Personal Docent.  
3. La tutoria d'aquest alumnat serà assumida per una de les mestres o un dels mestres de suport de les especialitat de pedagogia terapèutica o d'audició i llenguatge assignats a la unitat.  
4. Les funcions i condicions laborals del personal especialitzat de suport assignat a aquestes unitats vindran determinades per allò que dispose la normativa vigent en relació al seu lloc de treball, que els centres hauran de concretar, prioritzar i organitzar per tal de facilitar una resposta complementària a l'alumnat, atenent a les competències de cada especialitat.  
5. El personal assignat a les unitats atendrà l'alumnat escolaritzat en aquestes. No obstant això, en cas que la ràtio de la unitat i les necessitats de l'alumnat ho permeten, podrà atendre també l'alumnat amb necessitats educatives escolaritzat en la modalitat ordinària, tot considerant les prioritats següents:  
a) Alumnat amb necessitats educatives especials que requereix suports de grau 2 (d'acord amb el que s'especifica en el punt 5 de l'apartat sisé d'aquesta resolució).  
b) Alumnat amb necessitats educatives especials que requereix suports de grau 1 (d'acord amb el que s'especifica en el punt 5 de l'apartat sisé d'aquesta resolució).  
c) Alumnat amb altres necessitats específiques de suport educatiu.  
  
Tretzé. Formació del professorat i sensibilització de la comunitat educativa  
1. El pla anual de formació (PAF) del centre, adreçat a tot el professorat i personal no docent d'atenció educativa, incorporarà les actuacions que possibiliten l'adquisició de les competències bàsiques per a la resposta educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials, escolaritzat en la modalitat ordinària o específica, que podran incloure jornades de formació, seminaris, grups de treball i totes aquelles accions que, amb aquest fi, es consideren necessàries.  
2. L'equip directiu, el professorat especialitzat de suport, de les unitats específiques i del centre, i el personal especialista d'orientació educativa duran a terme programes de sensibilització dirigits a tota la comunitat educativa que incloguen actuacions informatives i proactives, amb la finalitat de donar a conéixer les característiques i les necessitats de l'alumnat amb necessitats educatives especials, oferir pautes per a la intervenció i desenvolupar actituds d'acceptació, tolerància, respecte i col·laboració. Aquestes actuacions podran comptar amb la participació de les famílies i d'agents externs vinculats a l'àmbit de les necessitats educatives especials.  
3. Des de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport s'oferiran plans i actuacions formatives que donen resposta a les necessitats de formació del professorat i dels equips directius en l'atenció a l'alumnat amb necessitats educatives especials i en la gestió de les unitats específiques d'educació especial.  
4. De forma complementària a les funcions atribuïdes als serveis especialitzats d'orientació i als CEFIRE, i en coordinació amb aquests, els centres d'educació especial podran facilitar assessorament i formació als professionals de les unitats específiques i del centre en la resposta educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials escolaritzat.  
  
Catorzé. Coordinació  
1. A fi de coordinar la intervenció i realitzar el seguiment de l'alumnat, s'establiran reunions sistemàtiques de coordinació entre el personal especialitzat de suport de la unitat específica, la resta de personal especialitzat de suport del centre, el professorat dels grups ordinaris de referència, el personal especialista d'orientació educativa, les famílies i altres agents educatius que hi intervinguen.  
2. Els centres programaran entrevistes amb les famílies, amb una periodicitat d'almenys una a l'inici del curs escolar i una en finalitzar cada trimestre, amb l'objecte d'informar-les i de fer-les partícips en el seguiment i en les decisions educatives que afecten les seues filles o fills, a les quals assistirà el personal de la unitat específica, la tutora o el tutor del grup ordinari de referència i, si és el cas, altres professionals implicats en la resposta educativa. A més, s'utilitzaran els mitjans necessaris que garantisquen una comunicació fluida i permanent que s'adapte a les característiques i necessitats de cada família.  
  
3. Així mateix, podran organitzar-se reunions d'intercanvi d'experiències i bones pràctiques o de coordinació amb altres unitats específiques, centres d'educació especial o serveis externs, públics o privats, especialitzats en l'atenció a l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
  
Quinzé. Avaluació i seguiment de les unitats específiques d'educació especial  
1. En finalitzar el curs escolar, l'equip de la unitat específica realitzarà una memòria final que s'incorporarà a la memòria del centre, indicant el treball realitzat i els resultats aconseguits en relació als objectius proposats, la valoració del funcionament de la unitat, les dificultats trobades i les propostes de millora.  
2. El professorat de l'aula ordinària també incorporarà en les seua memòria anual les mesures desenvolupades amb aquest alumnat, els resultats aconseguits, les dificultats trobades i les propostes de millora.  
  
3. La Inspecció d'Educació amb la col·laboració, si s'escau, de la direcció del servei psicopedagògic escolar, dins l'àmbit de les seues respectives competències, supervisarà i avaluarà el funcionament de les unitats específiques d'educació especial, prestant especial atenció a l'organització del centre i a les pràctiques inclusives que d'ella se'n deriven, i emetrà els corresponents informes, d'acord amb els criteris establits per la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.  
  
4. A proposta del director general de Política Educativa es crearà una comissió de coordinació i seguiment de les unitats específiques d'educació especial, amb les funcions següents:  
a) Revisar i proposar criteris d'organització, funcionament i avaluació de les unitats específiques d'educació especial.  
b) Sol·licitar informes relatius a l'alumnat i al funcionament dels centres i de les unitats específiques, analitzar les dades i elaborar informes amb les conclusions.  
c) Fer propostes de formació dirigides als equips directius i al personal dels centres que disposen d'unitats específiques.  
d) Fomentar l'intercanvi d'experiències, la difusió de bones pràctiques i el treball en xarxa.  
e) Fer propostes d'habilitació, supressió, modificació i eliminació d'unitats destinades a equilibrar l'oferta de recursos en l'àmbit territorial.  
f) Qualsevol altra funció que li siga encomanada.  
5. La comissió referida en l'apartat anterior es reunirà almenys dues vegades al llarg del curs escolar i tindrà, almenys, la composició següent:  
- La persona titular de la Subdirecció General d'Ordenació, o la persona en qui delegue.  
- Una persona representant de la Inspecció General d'Educació, o la persona en qui delegue.  
- La persona titular del servei d'Inclusió Educativa, o la persona en qui delegue.  
- La persona titular de la secció d'Educació Especial, o la persona en qui delegue.  
- La persona coordinadora de les unitats específiques d'educació especial de cada direcció territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.  
- Una tècnica o un tècnic del Servei d'Inclusió Educativa, que actuarà com a secretària o secretari de la comissió, amb veu però sense vot.  
  
  
Setzé. Habilitació, supressió i transformació  
1. Les sol·licituds d'habilitació o transformació es realitzaran per la persona titular de la Direcció Territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport al Servei de Planificació Educativa de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, i hauran d'adjuntar la documentació següent:  
a) Informe-proposta de la Inspecció d'Educació, que inclourà:  
Nombre de l'alumnat proposat i tipologia  
Tipus d'unitat sol·licitada  
Personal especialitzat de suport necessari  
Justificació de la petició, indicant l'oferta d'escolarització existent en la zona i les raons per les quals no és suficient o adequada per a atendre l'escolarització de l'alumnat proposat  
b) Relació, visada pel servei psicopedagògic escolar corresponent, de l'alumnat proposat per a escolaritzar-se en la unitat, indicant el diagnòstic, el grau d'intensitat del suport (d'acord amb allò que indica en el punt 5.e de l'apartat 6 d'aquesta resolució). Els centres que sol·liciten una segona unitat, hauran d'incorporar també la informació de l'alumnat escolaritzat en l'altra unitat, amb la consideració que, amb caràcter general, no s'autoritzarà l'habilitació d'una segona unitat en un mateix centre.  
c) Còpia dels dictàmens d'escolarització actualitzats i les resolucions de la direcció territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, tot respectant la normativa vigent de protecció de dades de caràcter personal. Els informes sociopsicopedagògics han d'estar emesos pels serveis psicopedagògics escolars (SPE), gabinets municipals homologats o gabinets municipals autoritzats, que, en aquest últim cas, han d'estar visats per la direcció de l'SPE.  
2. Les sol·licituds de supressió es realitzaran per la persona titular de la Direcció Territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport al Servei de Planificació Educativa, i hauran d'adjuntar un informe justificatiu de la Inspecció d'Educació en què s'especifiquen les circumstàncies que motiven aquesta supressió.  
3. Els terminis per a la presentació de sol·licituds s'ajustaran als terminis establits en el procediment d'admissió i es resoldran abans de la finalització del curs escolar previ a la implantació de la unitat.  
  
4. En els centres concertats, l'habilitació, supressió o transformació d'unitats específiques es realitzarà d'acord amb el que indique la normativa vigent en matèria de concerts educatius.  
  
Desseté. Calendari d'aplicació  
La present Resolució tindrà efectes durant el curs escolar 2018-2019.  
Dihuité. Disposicions supletòries  
En tots aquells aspectes no regulats en aquesta Resolució que afecten l'organització i funcionament de les unitats específiques d'educació especial, seran subsidiàries les disposicions referents a les etapes educatives que impartisca el centre on estiga ubicada la unitat.  
  
València, 18 de juliol de 2018.- El secretari autonòmic d'Educació i Investigació: Miquel Soler Gracia.