Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2839, del 02-10-1996 (1996/839406)

ACORD de 18 de juliol de 1996, de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, relatiu a la modificació dels punts números 1, 2, 3 i 4 de les normes subsidiàries d'Albalat de la Ribera.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2839

Data del DOGV
:   02-10-1996

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1996/839406


Data del document
:   18-07-1996

Organisme emissor
:   Conselleria d'Obres Públiques,Urbanisme i Transports

Tipus de document
:   Acord

ACORD de 18 de juliol de 1996, de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, relatiu a la modificació dels punts números 1, 2, 3 i 4 de les normes subsidiàries d'Albalat de la Ribera.   
La Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en la sessió del dia 18 de juliol de 1996, va adoptar l'acord següent:  
Vist l'expedient tramés per l'Ajuntament d'Albalat de la Ribera sobre la modificació dels punts 1, 2, 3 i 4 de les normes subsidiàries, i de conformitat amb els següents  
Antecedents de fet  
Primer  
L'aprovació inicial dels diversos punts s'ha produït en moments temporals distints, si bé consta la realització del sotmetiment a informació pública i l'aprovació provisional de tots els punts en la mateixa data, concretament el 29 de març de 1996.  
Segon  
Albalat de la Ribera té les normes subsidiàries del tipus A, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 27 de juliol de 1992.  
Tercer  
L'objecte dels diversos punts és el següent:  
1. Es pretén modificar l'alineació del carrer de la Séquia i passar-la a una amplària de 5,5 a 8 metres, tal i com es preveia en l'anterior Pla General Comarcal. Aquesta retirada no serà constant en tot el carrer, sinó que conservarà l'amplària original en el tram en què s'ubica l'antic escorxador municipal, avui rehabilitat en biblioteca per ser un edifici d'interés històric i artístic.  
2. Es pretén canviar el quadre de l'article 2.6.9.6 de les normes urbanístiques referents a la ubicació dels usos industrials. Es pretén autoritzar la instal·lació d'indústries qualificades de nocives o d'insalubres dins d'edificis industrials del sòl qualificat d'ús industrial. Aquestes activitats abans no es permetien.  
3. Es pretén aplicar el coeficient reductor sobre l'edificabilitat objectivament materialitzables sobre cada parcel·la, d'acord amb l'article 64.4 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, que modifica l'article 3.1.3.4, secció 1, capítol 2, de les normes urbanístiques.  
4. Es pretén requalificar dues illes de cases, l'una d'ús de magatzems i de serveis i l'altra d'ús industrials, i convertir-les en sòl urbà residencial d'edificació oberta de baixa densitat.  
Quart  
L'expedient ha sigut tramés per triplicat, degudament diligenciat. Està complet i s'ha tramitat segons el que estableix l'article 38 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, l'article 11 de la Llei del Sòl i els articles 125 i següents del Reglament de Planejament.  
Fonaments de dret  
Primer  
Respecte als punts 1 i 2 no s'observen objeccions de fons, si bé quant a la modificació de l'article 9.4.2.8 (punts de la modificació), s'haurà d'adequar el que es pretén als articles 2.5.2.0 i 2.2.7.8.  
Segon  
Pel que fa al punt 3 cal decidir que la justificació realitzada es contradiu amb l'especificada en la modificació número 4 i s'hauria d'aclarir; no obstant això, la forma en què s'ha calculat el coeficient és incorrecta pels motius següents:  
1. El coeficient reductor s'aplica per a obtenir les dotacions de l'article 63.2.B, on s'inclouen les superfícies de vials necessàries per a adquirir la condició de solar. No és vàlid diferenciar l'amplària del vial major de 10 metres per a classificar-lo de sistema central, sinó que tota l'amplària ha de tenir el mateix règim i és necessari per a adquirir la condició de solar.  
A més, en les normes subsidiàries no es conté aquest aspecte sobre els sistemes generals.  
2. El coeficient reductor és bidimensional, sense unitats, que determina un percentatge de cessió, encara que en la seua obtenció intervinguen dos elements amb unitats (m2 sòl de cessió i m2 límit total d'aprofitament).  
El coeficient reductor s'aplica sobre aprofitaments objectius i no sobre la superfície de les parcel·les. Per la qual cosa, el resultat de la cessió és m2 de límit i no m2 de parcel·la bruta.   
3. Els sòls d'ús industrial i de magatzems també tenen aprofitament lucratiu, per tant, també han de participar en l'obtenció de dotacions.  
4. El numerador del coeficient reductor el constitueixen els metres quadrats totals de terreny de cessió. Per això no s'ha de diferenciar el sòl per la urgència de la seua obtenció, sinó que aquest és un assumpte posterior, de la programació de les transferències que s'han de realitzar.  
Per tant, el numerador del coeficient és sempre el mateix, tant per al sòl urbà consolidat com per al que no ho està.  
5. La superfície de dotacions existents no ha d'incidir en el càlcul del coeficient.  
6. S'haurà de definir un pla on es delimiten les zones d'aplicació dels diferents coeficients obtinguts.  
Tercer  
Pel que fa al punt 4, es justifica en el fet que el sòl industrial ara qualificat impedeix el creixement del sòl urbà residencial cap al nord, única direcció de creixement possible, ja que en la resta de les direccions es troba el riu Xúquer.  
Ambdues justificacions es consideren insuficients. D'una banda, la primera d'aquestes és justament la contrària a la presentada en la modificació número 3, i la segona tampoc és factible, ja que hi ha la variant de la carretera C-3324 que impedeix el creixement del poble en la direcció nord i amb el canvi de les dues illes de cases específiques no es resoldria el problema.  
També caldria considerar que es produeix un augment de l'aprofitament lucratiu i no s'ha tingut en compte el que s'estableix en l'article 55.3 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística.  
Com a observació s'hauria de dir que, en haver-se aprovat la modificació número 2, seria convenient requalificar una franja de sòl industrial i qualificar-la de magatzems, amb la finalitat que faça de pantalla davant de les activitats molestes i insalubres, separant aquestes del sòl residencial.  
Quart  
La Comissió Territorial d'Urbanisme és l'òrgan competent per a emetre el dictamen de resolució sobre l'aprovació definitiva de les normes subsidiàries, i de les seues modificacions, de conformitat amb les disposicions transitòries segona i setena de la Llei Reguladora d'Activitat Urbanística, en relació amb l'article 10.A, per remissió de l'article 9.1, ambdós del Decret 77/1996, de 16 d'abril, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament dels òrgans Urbanístics de la Generalitat. Valenciana.  
A la vista del que s'ha exposat, la Comissió Territorial d'Urbanisme de València acorda:  
1. Aprovar definitivament les modificacions números 1 i 2.  
2. Suspendre l'aprovació definitiva de les modificacions 3 i 4.  
Tot això, sobre la modificació dels punts números 1, 2, 3 i 4 de les normes subsidiàries d'Albalat de la Ribera.  
L'Ajuntament d'Albalat de la Ribera haurà de notificar el contingut d'aquest acord a tots els particulars interessats en l'expedient de referència.  
Contra aquesta resolució, que no posa fi a la via administrativa, s'hi podrà interposar un recurs ordinari davant del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport de la Generalitat Valenciana, en el termini d'un mes, comptador a partir del dia de la publicació.  
Tot això, sense perjudici que s'hi puga interposar qualsevol altre recurs que es considere pertinent.  
València, 18 de juliol de 1996.- El secretari de la Comissió Territorial d'Urbanisme: José Manuel Palau Navarro.