Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7559, del 29-06-2015 (2015/5815)

RESOLUCIÓ d'1 de juny de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 87/14-AIA Agost i Petrer.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7559

Data del DOGV
:   29-06-2015

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2015/5815


Data del document
:   01-06-2015

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Petrer
    * Agost
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'1 de juny de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 87/14-AIA Agost i Petrer. [2015/5815]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 87/14-AIA Agost i Petrer.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 87-2014-AIA.  
Títol: Explotació agrícola en finca situada en el paratge Pla d'Oliva i Cascarràs.  
Promotor: Singular Fruit Company.  
Òrgan substantiu: Ajuntaments d'Agost i Petrer.  
Localització: parcel·la 6 del polígon 12 de Petrer; parcel·la 90 del polígon 5; parcel·les 1 i 2 del polígon 11; parcel·les 10,11, 39, 40 del polígon 12; parcel·la 33 del polígon 10 i parcel·les 44 i 72 del polígon 19 del terme municipal d'Agost.  
Antecedents  
L'11 de febrer de 2013, la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant remet al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental còpia d'ofici de denúncia d'agents mediambientals de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, i còpia d'ofici de denúncia del SEPRONA relatiu a la possible transformació de terrenys naturals, seminaturals o incultes als efectes de determinar si les actuacions realitzades estan subjectes al procediment d'avaluació d'impacte ambiental procedint-se des del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental a l'obertura d'expedient de consulta (412013-CON/).  
  
El 6 de març de 2013, la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant remet la documentació següent:  
- Informe del SEPRONA, de 21 de febrer de 2013, sobre la situació dels treballs d'adequació en terrenys per a cultiu en el terme municipal d'Agost.  
- Còpia de l'informe de la Direcció Territorial d'Alacant, de 4 de febrer de 2013, indicant el següent: «Vist el seu escrit relatiu a l'assumpte indicat, li informe que la relació de parcel·les arreplegades en la seua sol·licitud d'arrabassada amb fins merament agrícoles, [?] constituïxen en la seua immensa majoria, terrenys agrícoles abandonats i abancalats (en la zona no hi ha terrenys agrícoles sense abancalar, pel tal com els terrenys que no estiguen abancalats tenen la consideració legal de sòl forestal), no és necessària la tramitació per a la seua posada en cultiu d'un expedient d'arrabassada, d'acord amb allò que s'ha arreplegat en l'article 90 del Reglament de la Llei 2/1993, aprovat per Decret 98/1995, del Govern Valencià.  
Exposades estes consideracions, els terrenys esmentats no necessiten autorització d'esta direcció territorial per a actuar-hi. Això no obstant, haurà d'obtindre les autoritzacions pertinents com la llicència municipal i, donada la superfície a transformar, hauria d'efectuar consulta al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental per si l'actuació haguera d'estar sotmesa a impacte, atés que el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, aprovat per Decret 162/1990, de 15 d'octubre, [?] en el seu annex I, entre els projectes que han de sotmetre's a declaració d'impacte ambiental, arreplega, entre altres, els següents:  
b) Projectes de transformació a cultiu de terrenys naturals, seminaturals o incultes quan la superfície a transformar siga superior a 25 hectàrees o a 10 hectàrees en pendent igual o superior al 15 per 100.»  
- Informe de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i alimentació de 4 de febrer de 2013 favorable referent a la vinculació del terreny a la seua explotació agrícola indicant que els terrenys situats per damunt de l'embassament de Caseta Mira quedaran amb un pendent del 5,25 %, per la qual cosa és necessari evitar l'erosió implantant algun sistema que canalitze les aigües cap a la rambla del Vidre.  
- El 27 de març de 2013 el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet a l'òrgan substantiu informe en què es comunica que les actuacions realitzades així com les futures que es realitzen en les parcel·les objecte de cultiu agrícola estan subjectes a la legislació d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
Descripció del projecte  
Seguint les instruccions de la Conselleria de Presidència, Agricultura, Pesca Alimentació i Aigua, el projecte va ser modificat al terme municipal de Petrer, modificació que s'arreplega en l'exposició pública realitzada per l'Ajuntament de Petrer. A continuació es descriuran les característiques principals del projecte original i del projecte modificat.  
  
- Segons documentació remesa al febrer de 2014:  
Es pretén la posada en cultiu a regadiu d'una superfície de 151,45 ha, situades majoritàriament al terme municipal d'Agost i part al terme municipal de Petrer, segons resum que s'indica a continuació:  
  
  
Municipi Paratge Pol. Parcel·la Ha  
Petrer Palomaret 12 6 27,424  
Agost Pla de Rufa 5 90 2,33  
 Pla de Rufa 11 2 22,13  
 Pla de Rufa 11 1 17,06  
 P. Oliva 12 40 4,74  
 P. Oliva 12 10 50,71  
 P. Oliva 12 11 12,39  
 P. Oliva 12 39 3,09  
 Pla de Rufa 10 33 20,39  
 Pla de Rufa 19 72 4,93  
 Pla de Rufa 19 44 22,70  
  
  
La superfície total afectada és,aproximadament, de 192,94 ha, de la qual resulta una superfície agrària útil de 151,45 ha.  
  
Les parcel·les mencionades es troben majoritàriament abancalades i dividides en parcel·les de cultiu de dimensions reduïdes. Per a la nova plantació s'eliminaran eixes divisions de cultiu i es formaran esplanades amb pendents homogenis que s'adaptaran als pendents naturals del terreny. Esta adaptació al terreny donarà lloc a la conformació d'un total de 6 unitats de cultiu amb pendents compresos entre un 2 i un 8 %, aptes per a cultiu de fruiter i per al sistema de reg previst. El moviment de terres previst és de 228.855 m³.  
  
La finca es troba dividida en diverses parcel·les per diversos llits o rambles de grans dimensions, rambla de la Sarsa, del Vidre, caseta Mira, de Berenguer i per camins públics. No s'intervindrà sobre estos llits respectant-se'n com a mínim la zona de policia. Els escolaments de l'explotació seran dirigides a estos llits.  
Una vegada conformades les parcel·les de cultiu es procedirà a la plantació de magraners, prunera japonesa i mandariners.  
La xarxa de camins es condicionarà modificant les rasants i regulant-ne el ferm.  
La finca es regarà utilitzant la bassa existent pertanyent a la comunitat de regants Mare de Déu de la Pau. Es realitzarà entroncament amb la canonada principal de la comunitat esmentada i es realitzarà la connexió amb esta i el capçal de reg per mitjà d'una canonada de PVC de 315 mm de diàmetre i pressió de 10 atmosferes.  
Com a instal·lacions auxiliars es preveu la construcció d'una nau agrícola, la instal·lació de tanques per a protegir els elements més sensibles de l'explotació, i la instal·lació dels elements de subministrament d'energia al capçal de reg.  
Prèvia a la plantació s'instal·larà un sistema de reg per degoteig, que serà alimentat per dos capçals. Les canonades generals seran de PVC de 6, 10 i 16 atmosferes, les terciàries seran de PE de 4, 6 i 16 atmosferes discorrent totes per l'interior de l'explotació.  
Es construirà nau agrícola en la parcel·la 2 del polígon 11 d'agost. Es tractarà d'una nau magatzem agrícola de 15x20 metres que comptarà amb planta baixa i un pis on s'emmagatzemarà la maquinària, s'ubicarà el capçal de reg i s'emmagatzemaran els productes fitosanitaris. A més, s'instal·laran oficines i servicis sanitaris per al personal.  
Annexa a la nau s'instal·larà marquesina de 102 m² per a la recepció de productes agrícoles.  
Es construirà línia elèctrica aèria de 800 metres de longitud que subministrarà energia al Centre de Transformació d'Intempèrie. La dita línia tindrà el seu inici entre els suports núm. 222288 i 222287 de la LAMT Escandella a 20 Kv de l'STR de Petrer. La potència màxima a transformar serà de 160 kVA. La LAMT travessarà la rambla de la Sarsa i discorrerà en part per zona de policia de la rambla esmentada.  
- Segons documentació amb dates d'entrada en la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, de 13 i 28 d'octubre de 2014:  
  
Després de la consulta a la Conselleria d'Agricultura, es procedix a la modificació del projecte disminuint la superfície afectada al terme de Petrer, eliminant les zones de major pendent de l'actuació.  
- El 20 de novembre de 2014, la Direcció Territorial d'Alacant emet un informe en els termes següents:  
«La nova documentació presentada [...] inclou una modificació en què deixen fora de l'actuació les zones amb major pendent i canvien altres de manera que, segons els plans aportats, els pendents no superen en cap zona el 10 %».   
L'informe finalitza de manera favorable atés que les actuacions a realitzar estan vinculades a l'activitat agrícola.  
«S'aporta certificat del secretari general de l'Ajuntament de Petrer, en el qual s'indica que la finca situada en Partida Palomarets, parcel·la 6 del polígon 12, s'ubica en sòl no urbanitzable d'especial protecció d'activitats agrícoles (EPAA), regulat en l'article 6.13 de les Normes Urbanístiques del Pla General de Petrer, que regula com a ús característic agrícola intensiu moderat (ag4/ag5), per la qual cosa la llicència sol·licitada és compatible d'acord amb el Pla General de Petrer».  
  
Per tant, es disminuïx la superfície d'afecció segons pla annex a la present declaració d'impacte ambiental, resultant una superfície total afectada de 162,72 ha i una superfície útil regable de 145,1 ha.  
  
Amb la modificació del projecte s'estima un moviment de terres de 222.715 m³ en desmunte i 224.855 m³ en terraplé.  
Respecte als cultius, s'opta pel cultiu de magraner per a la totalitat de l'explotació. El sistema de reg a emprar serà el sistema de reg localitzat deficitari. Els estudis realitzats mostren un consum previst de 2942,84 m³/ha, dotació inferior a la concessió de la comunitat de regants Mare de Déu de la Pau que és de 3330,55 m³/ha.  
Cal assenyalar que en el cas d'aplicar reg localitzat no deficitari, les necessitats serien de 4194,88 m³/ha, cas que excediria els paràmetres de la concessió.  
Finalment, la documentació tècnica inclou, a petició de la Secció Forestal del Servici Territorial de Medi Ambient d'Alacant, un estudi de conducció d'escolaments a la xarxa natural de drenatge.  
Després de realitzar un estudi en què s'han considerat paràmetres com ara les característiques de la conca d'aportació, l'anàlisi de les precipitacions previstes i realitzades les oportunes simulacions s'han obtingut (entre altres) uns cabals punta en les 12 conques vessants identificades per a períodes de retorn de 10, 25 i 50 anys.  
Prenent com a base els cabals per a un període de retorn de 25 anys, s'ha dissenyat una xarxa de drenatge en la totalitat de l'àmbit de l'actuació els punts d'evacuació de la qual s'ubiquen en els barrancs que recorren l'explotació.  
Tramitació administrativa  
- El 20 de febrer de 2014 es rep en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació del projecte remesa per l'Ajuntament d'Agost als efectes d'iniciar-ne la tramitació ambiental, procedint-se a l'obertura d'expedient d'avaluació d'impacte ambiental (87/8623-VNV).  
  
- El 8 d'abril de 2014 es requerix l'òrgan substantiu per tal que aporte el resultat del tràmit d'informació pública. De forma simultània es comunica al SEPRONA i al Servici Territorial de Medi Ambient l'inici del tràmit d'avaluació d'impacte ambiental i se sol·licita informe del Servei de Paisatge.  
Una vegada aportada la documentació sol·licitada es requerixen els informes següents:  
- El 23 de maig de 2014 es remet a l'Àrea de Gestió del Domini Públic Hidràulic de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer la documentació del projecte, tot indicant que segons les denúncies que consten com a antecedents a la tramitació del projecte, hi pot haver existit afecció a barrancs.  
- El 22 de maig de 2014 se sol·licita informe la Secció Forestal del Servici Territorial de Medi Ambient d'Alacant i a la Direcció General de Medi Natural, aportant projecte i estudi d'impacte ambiental.  
  
- L'Ajuntament d'Agost va realitzar el tràmit d'informació pública per mitjà de publicació d'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de 2 de maig de 2014, i per mitjà d'inserció d'edicte al tauler d'edictes de l'ajuntament. Segons certificat remés el 18 de juny de 2014, durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
- El 28 d'octubre de 2014 es rep en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació procedent de l'Ajuntament de Petrer, adjuntant justificació de la realització del tràmit d'informació pública realitzada en el tràmit de llicència d'obra major en l'esmentat municipi. El tràmit esmentat es va realitzar per mitjà de publicació el el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de data 4 de febrer de 2014, en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant de data 14 de febrer de 2014, i al tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Petrer.  
Segons certificat emés, durant el període d'informació pública es va presentar al·legació del plenari del Consell Municipal de Medi Ambient, considerant probable la presència d'Aquila chrysaetos i Hieraaetus fasciatus.  
La zona objecte del projecte és zona de campeig i alimentació per a estes aus, per la qual cosa la seua alteracióa repercutirà directament en la font d'alimentació principal, el conill, molt abundant en les parcel·les objecte del projecte. L'al·legació adjunta informe d'estudi dels hàbitats d'interés comunitari en què es constata la presència dels hàbitats següents:  
- Rhamno lycioidis-Quercetum cocciferae, Stipo tenacissimae-dideritum leucanthae, Teucrio pseudochamaepitys-Brachypodietum retusi\*, Lapiedro martinezii-Stipetum tenacissimae, Rubo ulmifolii-Nerietum oleandri, Salsolo vermiculatae-Artemisietum herba-albae.  
Tramitació administrativa en matèria de paisatge:  
Com resultat del pla de participació pública realitzat en el municipi de Petrer, el plenari del Consell Municipal de Medi Ambient, en sessió de 14 de maig de 2013, va manifestar que no és possible valorar el projecte ja que al municipi d'Agost les obres estan molt avançades, indica que és qüestionable la viabilitat econòmica de l'explotació, argumenta que s'han trobat en l'àmbit exemplars de l'endemisme Vella lucentina en diverses parcel·la i demanen l'exclusió del municipi de Petrer de l'actuació.  
Afeccions legals.  
a) Qualificació urbanística del sòl: en el terme municipal d'Agost els terrenys afectats es troben classificats com a sòl no urbanitzable comú agropecuari. Segons les normes subsidiàries del municipi extretes de l'informe de l'oficina tècnica de l'ajuntament d'Agost de 2012, l'ús característic és l'agropecuari sent compatible amb el planejament les instal·lacions precises o vinculades a l'explotació agrícola o ramadera.  
  
Al terme municipal de Petrer l'actuació recau sobre sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola. Segons informe emés per l'Ajuntament de Petrer l'ús característic és l'agrícola intensiu moderat per la qual cosa l'actuació és compatible amb el planejament.  
b) L'actuació no afecta de forma directa espais de protecció de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, inclosos els espais de la Xarxa Natura 2000.  
c) Part de l'àmbit de l'actuació afecta sòl forestal comú segons el pla d'acció territorial forestal (PATFOR). En l'àmbit de l'actuació circulen les vies pecuàries sendera de Tibi i assagador del Palau.  
  
Informes sectorials: En la tramitació de l'expedient s'ha sol·licitat informe els organismes afectats per la realització del projecte.  
S'indica l'organisme consultat i data de resposta. El contingut dels informes esmentats s'inclou en l'apartat de consideracions ambientals de la present declaració d'impacte ambiental.  
Òrgan consultat Data d'emissió d'informe  
1r. Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge 15.10.2014  
2n. Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge 17.04.2015  
3r. Confederació Hidrogràfica del Xúquer 23.09.2014  
4t. Servici de Vida Silvestre 17.06.2014  
5é. Forestal del ST de medi ambient d'Alacant 30.06.2014  
  
  
Consideracions ambientals  
La zona on s'ha realitzat l'actuació se situa al sud i este de l'actual via verda del Maigmó, en la confluència dels termes municipals d'Agost i Petrer.  
Tal com s'ha indicat la finca es trobava abancalada en xicotetes terrasses separades per barrancs d'elevat desnivell conservant-se els abancalaments a Petrer, on la transformació no ha sigut iniciada.  
  
Els elements ambientals que han resultat o resultaran impactats per l'actuació són:  
- Atmosfera: es considera que els impactes sobre l'atmosfera es deuran a l'emissió de gasos d'efecte d'hivernacle degut a la combustió dels motors de la maquinària empleada i a l'augment dels nivells sonors tant en la fase d'obres com de funcionament del projecte.  
  
 L'impacte global sobre l'atmosfera es considera moderat i de caràcter temporal resultant necessària l'aplicació de mesures correctores com ara la revisió de la maquinària d'obres, la restricció de les operacions a horari diürn o el mesurament de nivells sonors en cas que es considere que alguna font de soroll excedix els paràmetres admissibles.  
  
En la fase de funcionament es poden produir contaminacions derivades de la utilització d'agroquímics, per la qual cosa es vigilaran les condicions atmosfèriques en la seua aplicació per a evitar la seua excessiva dispersió.  
- Mitjà hídric: la zona objecte de l'estudi es troba rodejada de la rambla de la Sarsa, la rambla del Vidre i la rambla del Derramador, que arrepleguen els escolaments dels contraforts occidentals de la serra del Maigmó, i de part del terme de Petrer i arreplegaran a més els escolaments de la finca.  
La modernització de cultiu plantejada no afectarà els llits, llit o talussos de les rambles i es respectaran els cinc metres de policia marcats per l'organisme competent. En la major part de les zones es deixarà zones més àmplies de salvaguarda entre els cultius i els llits per previsió de possibles avingudes o per tindre pendents acusades que comprometen la viabilitat de l'actuació.  
Segons informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, qui remitent cartografia dels llits existents en la zona, l'actuació no ha afectat els llits existents sense perjuí del que disposen els articles 2, 4 i 5 del text refós de la Llei d'Aigües.  
Respecte d'això és important indicar que l'article 4 es referix als béns que constituïxen el domini públic de l'Estat, l'article 4 definix el concepte de llit i l'article 5 definix els llits de domini privat: «Són de domini privat els llits pels quals ocasionalment discórreguen aigües pluvials mentres travessen, des del seu origen, únicament finques de domini particular.  
El domini privat d'estos llits no autoritza que s'hi puguen fer labors ni construir obres que puguen fer variar el curs natural de les aigües o alterar la seua qualitat en perjuí de l'interés públic o de tercer, o la destrucció de la qual, per la força de les avingudes puga ocasionar danys a persones o coses».   
L'informe continua indicant que les parcel·les es troben en zona de policia havent obtingut les corresponents autoritzacions. A estos efectes, l'expedient conté informe favorable de data 18 de novembre de 2013, respecte a explotació agrícola en la parcel·la 6 del polígon 12 de Petrer, i en les parcel·les 90 del polígon 5; 10, 11, 39 i 40 del polígon 12 i 44 i 72 del polígon 19, d'Agost; així mateix emet un informe favorable de la instal·lació de línia elèctrica.  
Respecte d'això cal citar l'informe de la secció forestal que indica: «S'haurà de respectar acuradament i estrictament la xarxa de drenatge existent».  
Respecte a l'afecció a les aigües subterrànies i superficials, l'estudi d'impacte ambiental indica que pot donar-se una contaminació difusa a causa de l'ocupació d'abonaments. No obstant això, l'ocupació de reg per degoteig minimitza la possible contaminació de les capes freàtiques.  
Respecte a l'impacte sobre els aqüífers i mitjà hídric en general derivat d'un ús no sostenible de l'aigua, la Confederació Hidrogràfica indica en l'informe remés al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental en la data indicada, que les parcel·les objecte de l'actuació formen part de la superfície regable de la Comunitat de Regants Mare de Déu de la Pau d'Agost.  
Per això, i atés que l'explotació complix amb els paràmetres concessionals es considera sostenible l'ús de l'aigua realitzat.  
No obstant això ha d'indicar-se que consultat el certificat emés per la comunitat de regants Mare de Déu de la Pau, de data 14 d'agost de 2014, allò que s'ha exposat no s'aplicaria a la parcel·la 39 del polígon 12 d'Agost que no comptaria amb drets de reg i per tant quedaria fora dels terrenys aptes per a regar.  
Finalment cal indicar que el disseny agronòmic realitzat s'ha ajustat als cabals legals concedits proposant la utilització de reg deficitari, la qual cosa contribuirà a la disminució d'impacte sobre el recurs.  
  
- Geologia, edafologia: segons cartografia de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, el risc d'erosió és alt en les parcel·les pròximes a l'embassament de reg i molt davall en la resta. Quant a la capacitat d'ús del sòl, un poc més de la meitat de la finca presenta capacitat d'ús elevada sempre que es realitze un maneig adequat del sòl, mentre que en la resta de terrenys, coincidint amb les zones de major potencial de patir erosió, els sòls tenen baixa capacitat d'ús i l'ús aconsellable és el forestal.  
Des del punt de vista geològic, en la finca afloren materials del quaternari, principalment cons de dejecció i depòsits de peu de muntanya que litològicament es correspon amb cantells, graves i arenes. Estos depòsits seran remoguts per a regularitzar el terreny però s'utilitzaran per a la conformació de les unitats de cultiu considerant-se que no hi ha un impacte real a la geomorfologia.  
Quant al sòl com a mitjà on es desenrotllen funcions biològiques, serà un dels elements que patiran en major grau la fase de construcció. La capa de sòl fèrtil es retirarà tornant a utilitzar-se per a conformar la superfície de cultiu.  
Durant la fase de funcionament del projecte pot donar-se contaminació del sòl per l'ús d'agroquímics.  
L'impacte global es considera mitjà, proposant-se com a mesures protectores i correctores l'arreplega adequada de la terra vegetal retirada, l'estesa del sòl vegetal i la seua millora per mitjà d'esmenes orgàniques, la ràpida plantació de la vegetació per a impedir l'erosió, implantar un sistema de cultiu mínima així com mètodes d'adequació i conservació d'acord amb les característiques topogràfiques del sòl a fi de conservar este recurs evitant l'erosió, la compactació i el deteriorament de la seua capacitat d'emmagatzematge d'aigua.  
Referent a la pèrdua del sòl fèrtil causat per l'erosió derivada de l'arrossegament per la recurrència de pluges torrencials en la zona, l'informe de la secció forestal indica:  
«Atés que els nous cultius es realitzaran sobre terrenys amb pendents, encara que esta siguen baixes (inferiors al 5 %), tenint en compte la seua extensió, les característiques de la capacitat d'infiltració dels sòls afectats i el règim torrencial de la pluviometria de la zona, s'haurà de presentar un estudi detallat de conducció d'escolaments a la xarxa natural de drenatge per a casos de ruixats amb període de retorn de com a mínim 25 anys, així com les mesures correctores i/o preventives necessàries».  
Respecte d'això, el promotor va aportar un estudi d'escolaments en què com a mesura correctora establix la necessitat d'habilitar una xarxa de cunetes en tot l'àmbit de l'actuació.  
- Vegetació: segons l'estudi d'impacte ambiental, atenent a les característiques de la zona, la vegetació clímax correspondria a l'associació Rhamno lycioidis- Querceto coccifera. La vegetació en la zona afectada ha patit importants modificacions havent desaparegut quasi totalment els matolls densos potencials. La major part de la zona estudiada es troba degradada pel que l'afecció es considera en general escassa.  
  
Els distints organismes consultats realitzen la valoració següent:  
  
El Servici de Vida Silvestre indica que no es localitzen en la zona hàbitats protegits pel Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades, no existint constància en el banc de dades de biodiversitat de la presència d'exemplars de flora protegides.  
En el terme municipal de Petrer on encara no s'ha realitzat la transformació i d'acord amb l'informe remés per l'Ajuntament de Petrer, es localitzen els hàbitats següents: Rhamno lycioidis-Quercetum cocciferae, Stipo tenacissimae-dideritum leucanthae, Teucrio pseudochamaepitys-Brachypodietum retusi\*, Lapiedro martinezii-Stipetum tenacissimae, Rubo ulmifolii-Nerietum oleandri, Salsolo vermiculatae-Artemisietum herba-albae.  
Els hàbitats esmentats es distribuïxen de la manera següent: Els espartars en zones de major pendent i pedregositat, baladrars en la rambla. En els bancals abandonats s'han instal·lat comunitats halonitròfiles que servixen de suport als conills, peça de caça dels rapaços que viuen en la zona.  
El coscollar semiàrid termomediterrani murcià-alacantí es localitzarà fragmentat i estaria format fonamentalment per coscollars acompanyats de l'espècie Rhamnus lycioides.  
Segons la cartografia remesa, les zones que podrien considerar-se com a hàbitats de menor valor (comunitats halonitròfiles) es localitzarien en les zones més allunyades de rambles i en zones tradicionalment cultivades de menor pendent.  
En relació amb la vegetació que ha sigut afectada al municipi d'Agost, cal citar l'ofici de denúncia dels agents mediambientals que indiquen que en les parcel·les 10 i 39 la vegetació existent estava formada per pastius i espartars amb junt amb substrat arbori format per pineda disseminada, amb un nombre important d'exemplars de distintes edats.  
  
A més, l'ofici de denúncia del SEPRONA indica la presència d'espècies del gènere Limonium, romers i exemplars de Pinus halepensis.  
  
La valoració efectuada per la secció forestal del Servici Territorial de Medi Ambient és la següent: «La majoria dels terrenys afectats pel projecte d'explotació han estat cultivats amb anterioritat en règim de regadiu, per la qual cosa presenten anivellacions/abancalaments necessaris en el seu moment pels sistemes de reg utilitzats (a manta).  
  
La vegetació que sobre ells s'ha desenrotllat després del seu abandó, atenent la climatologia i sòl de la zona, és d'escàs desenrotllament, per la qual cosa majoritàriament no cal catalogar els dits terrenys com forestals, i en qualsevol cas el valor ambiental és de poca rellevància en relació amb els beneficis socioeconòmics que per a la zona es poden derivar del projecte.»  
No obstant això, la Secció Forestal indica el següent: «El projecte de transformació no haurà d'afectar aquells terrenys que anteriorment no van estar cultivats i que, per tant, la seua geometria no presenta en l'actualitat abancalaments: rambles, llomes, etc.»  
- Fauna: l'estudi d'impacte ambiental realitza un estudi de fauna considerant probable la presència en l'àmbit d'espècies com ara Acrocephalus melanopogon, Aquila chrysaetos, Aegithalos caudatus, Athene nocturna, Bubo bubo, Cercotrchas galactotes, Buf caramida, Malpolon monspessulanus, Erinaceus europaeus, Suncus etruscus, entre altres.  
  
De manera general l'estudi d'impacte ambiental considera que l'execució de les obres causarà com a impacte rellevant el desplaçament temporal de la fauna si bé una vegada finalitzades estes, la fauna podrà retornar a ocupar el territori afectat atés que l'impacte generat és molt baix.  
Relatiu als possibles impactes sobre espècies prioritàries, consultat el banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana, es localitza en l'àmbit l'espècie prioritària Aquila fasciata. No obstant això, l'informe del Servici de Vida Silvestre indica que els exemplars existents de l'espècie es localitzen a prou distància per a no ser afectats per l'actuació.  
Com a mesura protectora per a la fauna, l'estudi d'impacte ambiental proposa la vigilància dels nius que es troben dins de l'àrea prenent les mesures oportunes per a preservar la reproducció de les espècies.  
  
- Espais naturals protegits: l'àmbit on s'ubicarà el projecte no s'inclou dins de cap figura de protecció. Se situen pròxims a l'àrea d'actuació el paisatge protegit Serra del Maigmó i Serra del Sit situat a uns 1000 metres, LIC Maigmó i Serres de la Foia de Castalla, que se situa a una distància de 2 km, i ZEPA Maigmó i Serres de la Foia de Castalla, que se situen a 1 km de la zona d'actuació.   
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que no s'esperen impactes directes o indirectes, sobre estos espais, valoració que corrobora el Servici de Vida Silvestre que ha indicat: La «[...] posada en explotació a cultiu d'esta zona, donada la distància i la distribució dels hàbitats naturals, no alterarà les condicions naturals dels hàbitats i espècies d'este espai, ni com a corredor ecològic amb altres espais de la xarxa natura 2000, de manera que no afecta apreciablement cap espai ni cap dels seus objectius de conservació.»  
- Paisatge. L'estudi de l'afecció de l'actuació sobre el paisatge s'ha realitzat per mitjà d'un estudi d'integració paisatgística, del qual es destaca el següent:  
La superfície sobre la qual es posarà en marxa l'explotació agrícola se situa als peus de la cara sud de la serra del Maigmó, afrontant per l'oest amb l'antic ferrocarril, hui Via Verda d'Agost al Maigmó. No es troben pròximes carreteres estatals ni pertanyents a la comunitat autònoma que donen accés directe a l'explotació, per la qual cosa s'accedix a través de camins secundaris.   
L'estudi d'integració paisatgística descriu 6 unitats de paisatge:agrícola, forestal format pel paratge del Maigmó i Serres de la Foia de Castalla, barrancs i rambles com el Vidre i la Sara, la Serra del Sit, les Serres del Ventós i la Murta i el nucli urbà-zona industrial d'Agost.  
  
Quant als recursos paisatgístics, existixen nombrosos vestigis de restes de canals, lligats a l'aprofitament de l'aigua en la zona, aqüeductes i ponts per a salvar la xarxa de barrancs existents, les cases (Casa de Baix, Cases Berenguer), la vereda de Tibi, LIC i ZEPA Maigmó i Serres de la Foia de Castalla i el paisatge protegit Maigmó i Serra del Sit, entre altres.  
Referent a l'anàlisi de visibilitat s'indica com a punt principal d'observació la via verda que circula en alguns trams junt amb l'actuació o molt pròxima. En general l'actuació serà visible des d'Agost, via verda i punts elevats de les serres pròximes sent molt escasses les zones que queden en ombra respecte a estos punts principals d'observació.  
  
Respecte a l'impacte final de l'actuació, es considera que es produirà una alteració de les característiques visuals del paisatge que en tot cas podran ser absorbides per este.  
Consultat l'estudi d'integració paisatgística el Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge, incidix en el següent: «[?] La transformació agrícola se situa sobre el paisatge de rellevància regional «PRR 30 Vinyes d'Alacant, Novelda i el Pinós», en la zona tocant al PRR 20, serres de l'interior d'Alacant, Mariola, Maigmó i Penya Roja (directriu 53 del Decret 1/2011, pel qual s'aprova l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana) el qual li atorga a l'àmbit ?a priori- un elevat valor paisatgístic. El paisatge afectat es caracteritza, entre altres aspectes, per presentar unes configuracions agràries d'elevat valor ambiental i cultural, amb vinyes associades de vegades a altres cultius llenyosos, sobre fons plans o abancalats, amb unes funcions productives de qualitat i uns tancaments muntanyosos circumdants.»  
El servici competent en matèria de paisatge considera incomplet l'estudi realitzat i sol·licita la seua esmena. El 19 de febrer de 2015 l'Ajuntament d'Agost remitent esmena de l'estudi d'integració paisatgística.  
El 17 d'abril el Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge emet un informe en el sentit següent:  
«[?D'acord amb la documentació aportada, es transformen totalment la topografia i el patró parcel·lari preexistent a fi d'aconseguir unitats de cultiu majors i de suaus pendents, excepte en una part del total de l'explotació situat en el terme de Petrer, i s'opta finalment pel cultiu de magraners.  
Atés que el paisatge ja ha sigut transformat, com que s'ha alterat el seu caràcter i la seua percepció i, per tant, els impactes produïts són importants i evitables, es considera necessària l'adopció de mesures compensatòries de millora del paisatge, d'acord amb el que establix l'article 56.4 del RPJECV.  
En este cas, atenent el valor a escala supramunicipal del paisatge afectat i els recursos paisatgístics existents en l'àmbit, s'haurà d'evitar l'afecció als llits existents en la zona d'actuació i a la via verda del Maigmó, que constituïx un recorregut escènic, duent a terme actuacions topografies i de plantació de vegetació entorn d'estos elements que garantisquen la preservació del caràcter previ dels terrenys del seu entorn».  
- Sòl forestal, vies pecuàries: en l'àmbit de l'actuació discorre la via pecuària sendera de Tibi, el traçat de la qual coincidix amb el camí a les Cases de Mira en el punt que abandona la rambla de la Sarsa. Coincidint amb el límit de la parcel·la 10 del polígon 12 d'Agost, es localitza l'Assagador de Palau.  
Referent a l'afecció a vies pecuàries, la secció forestal del Servici Territorial de Medi Ambient va emetre un informe de data 1 de juliol de 2013. Este informe indica que «en el cas de la vereda de Tibi al seu pas per la rambla de la Sarsa no és procedent cap actuació de condicionament i construcció de camins per raons ambientals òbvies.  
En aquells trams pels quals ja discorre un camí existent, el condicionament del ferm és un supòsit sotmés a expedient d'ocupació temporal [?]. Les millores del ferm hauran d'estar justificades, i en queden exclosos els asfaltats, formigonats o qualsevol altre procediment semblant [?]».   
L'informe prosseguix indicant que la circulació de vehicles agrícoles és compatible amb l'ús de la via pecuària sempre que es respecte la prioritat de l'ús ramader.  
Finalment l'informe indica que l'explotació agrícola haurà de recular-se el que és necessari perquè es mantinga lliure d'obstacles l'amplària de la via pecuària.  
En relació amb l'afecció a muntanyes catalogats, cal indicar que l'actuació, en el terme de Petrer queda separat de la muntanya pública Llomes del Palomar per l'antiga via del ferrocarril.  
En el terme municipal d'Agost, la parcel·la 44 del polígon 19 limita amb la muntanya catalogat «Esquena del Gos, Pantanet i Paller».  
Respecte a la qualificació dels terrenys com a forestals, cal indicar que l'antic inventari forestal emmarcava dins de l'actuació unes quantes zones com forestals. La cartografia del pla d'acció territorial forestal augmentava la quantia dels terrenys forestals dins de l'explotació qualificant-los com comuns.  
Ara bé, ha de tindre's en compte les especificitats del PATFOR i de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana respecte a la consideració legal de terrenys forestals per a aquells terrenys agrícoles que han sigut abandonats i havent de tindre's en compte les característiques adquirides per estos terrenys.  
- Patrimoni cultural: en compliment de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, el dia 18 de gener de 2013 es va presentar en la Direcció Territorial de Cultura d'Alacant projecte de prospecció arqueològica autoritzant-se amb data 22 de gener de 2013.  
Com a resultat de la prospecció efectuada es presenta davant de la Direcció Territorial d'Alacant el dia 1 de març de 2013, memòria de prospecció arqueològica.  
El resultat de la prospecció ha determinat la presència d'elements de tipus etnològic en els municipis d'Agost i Petrer dins de l'àmbit de la transformació agrícola i entre els que es destaquen elements lligats a l'aprofitament de les aigües (séquies, minats, galeries), les cases de labor, basses, etc.  
La memòria de prospecció proposa, donada l'absència d'elements coneguts del patrimoni arqueològic, el seguiment dels moviments de terra en tot el terreny de tall quaternari per a descartar l'existència de qualsevol referència patrimonial arqueològica.  
Per als elements etnològics lligats a la cultura de l'aigua, es proposa la seua documentació planimètrica.  
El 5 d'abril de 2013 la Direcció General de Cultura emet un informe favorable que indique que no hi ha afecció a elements arquitectònics, arqueològics o paleontològics. Pel que fa als elements etnològics, les mesures correctores són correctes per a la mínima afecció dels elements i serà obligat el compliment de les mateixes indicant que amb caràcter general si durant els treballs de transformació es produïra alguna troballa d'índole arqueològic, paleontològic o etnogràfic, es procediria d'acord amb la Llei del patrimoni cultural valencià.  
- Socioeconomia: es considera que l'actuació produirà repercussions positives sobre el mercat de treball no produint cap tipus d'afecció de caràcter negatiu.  
Programa de vigilància ambiental  
L'objectiu del programa de vigilància ambiental és comprovar que les mesures correctores s'han dut a terme, identificar els impactes no previstos i verificar la qualitat de les mesures correctores propostes.  
El programa de vigilància ambiental estarà centrat en el seguiment i compliment de diversos aspectes entre els que es destaquen: el seguiment de la direcció i velocitat del vent durant l'ocupació de fitosanitaris, la vigilància del respecte a la via pecuària que discorre per l'interior de la finca, vigilar possibles abocaments a llits pròxims, vigilància de l'adequada gestió de residus sòlids, adequat manteniment de la maquinària, vigilància del reg per a evitar contaminacions en el nivell freàtic.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
Consultades les ortofotos actuals, la cartografia històrica i la resta de bases de dades cartogràfiques de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi ambient, així com els oficis de denúncia que hi ha en l'expedient 41/1464-MTR i efectuada visita a la zona de projecte a l'abril de 2014, es realitzen les següents consideracions als efectes de motivar els condicionants ambientals d'esta declaració d'impacte ambiental:  
Terme municipal d'Agost.  
En el terme municipal d'Agost els moviments de terra pareix que han finalitzat. Segons la cartografia existent quedaria la zona nord de la parcel·la 10 com no transformada però inclosa en el projecte de transformació distingint-se les zones següents:  
1. Zona tradicionalment cultivada: esta zones han patit diverses remodelacions, però sempre conservant una estructura conformada o bé per xicotets bancals molt adaptats a les corbes de nivell segons pot observar-se en la cartografia històrica (vol de l'any 1957) fins a ampliar estes superfícies de cultiu per mitjà de xicotetes terrasses o bancals de major amplitud (ortofotos anys 70).  
Esta zona cultivada es correspon amb la parcel·la 2 i part de la parcel·la 1 del polígon 11, la parcel·la 33 del polígon 10, parcel·la 11 del polígon 12 i subparcel·les b i part de la subparcel·la d de la parcel·la 10 del polígon 12 que es corresponen amb zones abancalades.  
En esta zona i ja que en principi no s'han localitzat hàbitats de rellevància és factible la seua nova posada en cultiu agrícola sent qüestionable no obstant la formació d'unitats de cultiu de gran extensió per a les condicions de la zona segons s'indicarà en els apartats següents.  
  
2. Zona forestal: la superfície aproximada inclosa en l'explotació com a terreny forestal segons PATFOR és de 70 ha, de les quals unes 25 ha, consultada la cartografia històrica, mai havien sigut cultivades (parcel·la 39 del polígon 12 i parcel·la 10 del mateix polígon a excepció de la subparcel·la b i part de la subparcel·la d).  
En esta zona no hi ha constància del seu cultiu agrícola excepte les xicotetes zones indicades anteriorment. La dificultat orogràfica de la zona solcada per profunds barrancs i zones d'escolament natural hi ha preservat esta zona de les successives intervencions humanes conformant un entorn forestal amb arbratge d'especial valor donades les característiques d'aridesa de l'entorn.  
Només este fet hauria d'haver portat a la reflexió sobre la transformació d'uns terrenys d'estes característiques, amb vegetació de valor donada l'aridesa del clima i no valorat en l'estudi d'impacte ambiental on a més no s'ha tingut en compte la importància de la xarxa secundària de barrancs i on no s'ha valorat adequadament el risc d'erosió.  
  
3. Pedrera: ubicada en la parcel·la 1 del polígon 11 on segons oficis de denúncia pareix que s'havia establit una vegetació lligada a àmbits salins del gènere Limonium.  
La realització de la transformació ha impedit confirmar l'existència de valors ambientals. En termes generals i atés que no ha pogut confirmar-se la presència d'espècies de rellevància ambiental, pot considerar-se acceptable la rehabilitació de la pedrera per a cultiu agrícola.  
  
Els impactes generats es valoren de la manera següent:  
- Afecció a llit hídric: crític per haver-hi reblit una zona d'escolament natural aproximadament de 6 metres de profunditat (segons la cartografia consultada), sense haver habilitat mesures correctores que asseguren el normal discórrer de les aigües, alterant el funcionament hidrològic de la zona.   
L'impacte pot ser corregit per mitjà de l'aplicació de mesures de restauració.  
- Afecció a vegetació forestal: com s'ha indicat, en entorns àrids la presència de vegetació arborada ha de considerar-se de major valor que en entorns més propicis per a esta classe de vegetació. Per un altre costat, la vegetació herbàcia i arbustiva adaptada a l'entorn és fonamental per a la conservació del sòl i de tots els processos biològics que se sustenten sobre ell.  
Referent a la qualitat dels terrenys afectats, en els terrenys situats a l'oest i no de l'embassament que són els terrenys forestals de major valor, la vegetació estava formada per pi mediterrani, amb exemplars centenaris, i vegetació arbustiva que, segons la prospecció realitzada en la zona pels agents mediambientals i agents del SEPRONA estaria formada per espècies dels gèneres Stipa, Rhamnus, Rosmarinus, Globularia, Ephedra, etc.  
Atés que la zona que no ha estat mai cultivada i presenta risc greu d'erosió forma part de la xarxa d'escolaments de la zona, contribuïx a conservar la diversitat paisatgística i la biodiversitat, l'impacte generat es pot qualificar de moderat a crític no considerant-se acceptable l'eliminació de la totalitat de la zona forestal per la transformació.  
  
 L'impacte causat ha de disminuir-se a nivells acceptables per mitjà de l'habilitació de mesures compensatòries.  
En la zona considerada com a forestal, però prèviament cultivada, l'impacte ha sigut moderat atenent que probablement en estes zones no s'haguera localitzat vegetació d'interés.  
En la part no considerada com a forestal segons PATFOR s'ha afectat vegetació seminatural probablement de característiques semblants a les exposades en l'informe botànic remés per l'Ajuntament de Petrer per la qual en general l'impacte seria moderat.  
- Paisatge: la zona afectada per la transformació ha patit un canvi radical en el seu paisatge tradicional format per bancals o xicotetes terrasses de cultiu on a més existia una zona forestal que contribuïa a la diversitat biològica i paisatgística. La desaparició del paisatge tradicional de la zona és un impacte crític que obliga a l'adopció de mesures compensatòries.  
- Desertificació: la generació d'unitats de cultiu amb pendents més o menys suaus però contínues durant centenars de metres pot provocar un augment de la velocitat dels escolaments acreixent el risc de pèrdua de sòl fèrtil i per tant la desertificació. L'impacte és moderat. Com a mesura preventiva s'ha realitzat un estudi de conducció d'escolaments l'aplicació del qual és imprescindible per a evitar l'arrossegament provocat per l'aigua de pluja havent de verificar-se l'efectivitat de les mesures afectades per mitjà d'una adequada vigilància a incloure en el programa de vigilància ambiental.  
- Magnitud del projecte: el projecte és d'elevada magnitud tenint en compte que en Agost queden afectades 165 ha, aproximadament, acreixent el nivell dels impactes ambientals generats.  
Terme de Petrer.  
Es considera parcialment acceptable el projecte plantejat amb l'adopció d'importants mesures correctores.  
Es considera que la realització del projecte tal com està plantejant afectarà elements patrimonials tradicionals com són les terrasses de cultiu que doten al paisatge de peculiaritat i particularitat, afectarà la visió del paisatge des del recorregut escènic de la via verda del Maigmó, i hi ha un cert rebuig social en la seua execució sent possible l'afecció a l'espècie Vella lucentina, endemisme inclòs en el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades amb la categoria de protegida no catalogada.  
D'altra banda, la transformació en el municipi de Petrer augmentaria la longitud de la unitat de cultiu 1 que presentaria un pendent continu en aproximadament 1400 metres sense cap mesura que trenque este pendent continu, pendent que facilita l'erosió.  
  
No obstant, sempre que es mantinga l'estructura del terreny, no s'afecte els hàbitats de major singularitat en la zona com a baladrars i coscollars amb Rhamnus lycioides, pot ser factible la sola plantació de magraners i en cas possible la instal·lació de reg localitzat sempre que es verifique per mitjà de prospecció botànica detallada per tècnic competent que no hi ha l'espècie mencionada. La zona que reunix estes característiques seria la indicada com apta en el pla de l'annex I de la present declaració d'impacte ambiental.  
La preservació dels bancals és una mesura s'entendrà inclosa dins de les mesures compensatòries que necessàriament han d'aplicar-se al projecte en compliment de l'article 56.4 del Reglament del paisatge (RPJECV).  
- Valoració global de l'actuació: atenent que les unitats de cultiu establides en zones tradicionalment agrícoles tenen pendents acceptables, i que els impactes ambientals poden disminuir-se per mitjà de l'aplicació de mesures correctores i un seguiment adequat a incloure en el programa de vigilància ambiental, el projecte pot considerar-se acceptable.  
En la zona forestal han d'aplicar-se mesures compensatòries i inclús d'adequació ambiental que inclourà el barranc afectat a fi de disminuir el greu impacte generat.  
La zona nord de la parcel·la 10 del polígon 12 que pareix no haver sigut afectada es mantindrà com a zona natural (vegeu l'annex II) preservant la xarxa d'escolaments i la zona forestal.  
S'espera que, amb l'aplicació de les mesures que es proposaran, es pal·lie en part el possible impacte sobre la fauna font d'alimentació de les rapaces, i augmente la qualitat d'una possible zona de campeig d'aquelles.  
La resta d'actuacions com ara l'estesa de canonades de reg, la instal·lació de magatzem agrícola i l'estesa de línies elèctriques, amb les correccions ambientals generals establides en l'estudi d'impacte ambiental i estudi d'integració paisatgística es considera que no és previsible que causen impactes rellevants.  
Les mesures generals de correcció i compensació ambiental s'indicaran en els condicionants de la present declaració d'impacte ambiental devent el promotor detallar de quina manera adoptarà les mesures esmentades per mitjà de la presentació d'un projecte d'adequació i compensació ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. Annex I 1.b i annex I a.a.3 del Decret 162/1990.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 15 del Decret 47/2015, de 17 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot l'anterior formule la resolució següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte explotació agrícola en finca situada al paratge Pla d'Oliva i Cascarràs en els termes municipals d'Agost i Petrer, sempre que aquell es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
1. Si en l'àmbit de l'explotació es produïra qualsevol troballa d'índole arqueològic, paleontològic o etnogràfic es procedirà d'acord amb la Llei del patrimoni cultural valencià.  
2. Es respectaran les vies pecuàries i els límits de les forests d'utilitat pública pròxims a l'àrea d'actuació.  
3. Terme municipal de Petrer: es podrà procedir a la plantació en les zones marcades en el pla de l'annex I de la present declaració d'impacte ambiental en el que es preserven els hàbitats de major interés amb les condicions següents:  
a) Es realitzarà prospecció botànica amb la presència i ajuda de l'agent mediambiental de la zona. En el cas que la prospecció done com a resultat l'aparició d'espècies com l'espècie Vella lucentina o altres espècies incloses en el Decret 70/2009, modificat per l'Orde 6/2013, no es podrà actuar en els bancals on es localitzen.  
b) No es podrà modificar l'estructura formada per xicotets bancals o terrasses havent de mantindre's tant la seua estructura com els elements etnològics i la vegetació arborada natural presents en el seu àmbit, sent acceptable amb les condicions esmentades la implantació de reg localitzat.  
4. Terme municipal d'Agost: es duran a terme les següents mesures compensatòries i correctores així com protectores segons pla del annex II de la present declaració d'impacte ambiental, i d'acord amb allò que s'exposarà a continuació:  
a) Haurà de presentar-se davant del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental un projecte de mesures compensatòries i correctores en el terme de 6 mesos a partir de la notificació de la present declaració d'impacte ambiental en els termes següents:  
a.1) La parcel·la 39 del polígon 12 d'Agost no té drets de reg, per la qual cosa el projecte es modificarà de manera que no s'hi ubiquen estructures de reg, excepte canonades de connexió.  
a.2) Es procedirà a habilitar mesures en el barranc afectat en la zona marcada en el pla del annex II, de manera que no s'interrompa el curs natural de les aigües, i es plantarà vegetació adequada en les seues riberes. En esta mateixa zona marcada en pla es realitzarà una proposta de rehabilitació com a zona forestal de la zona nord del barranc esmentat, ubicada en la parcel·la 10 i en la parcel·la 39 del polígon 12.  
a.3) En part de la parcel·la 10 del polígon 12, on existia terreny natural i seminatural així com vegetació arbòria, es proposaran mesures compensatòries deixant com a terreny natural la zona marcada en el pla del annex II de la present declaració d'impacte ambiental.  
  
Atenent a criteris de racionalitat, les mesures compensatòries esmentades es proposaran en la zona especificada en la cartografia annexa. Les mesures citades inclouran obligatòriament la plantació de vegetació pròpia de les condicions de la zona, incloent-hi vegetació arbòria i el seu seguiment i manteniment.  
a.4) Es controlaran els talussos generats, i s'hidrosembraran en el cas que en el terme de dos anys no s'haja establit vegetació espontània. Es controlarà i corregirà qualsevol signe d'erosió que hi poguera aparéixer.  
a.5) S'habilitarà toll'abeurador per a promoure la presència d'amfibis en la zona i com a punt d'aigua per a la fauna.  
5. En el tanca de la finca es tindrà en compte el Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen les condicions dels tanques en el medi natural i dels tancaments cinegètics.  
  
6. Es duran a terme les mesures correctores establides en l'estudi de conducció d'escolaments.  
7. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
8. En l'execució de la nau es resoldrà l'evacuació d'aigües residuals de forma d'acord amb la legislació vigent i obtenint-se els permisos que escaiguen.  
9. S'ampliarà el programa de vigilància ambiental que haurà d'incloure un protocol de seguiment de les mesures correctores i compensatòries de la present declaració d'impacte ambiental, així com el seguiment de l'efectivitat de la xarxa de drenatge. En el cas de detectar-se aparició de signes d'erosió hauran de dur-se a terme mesures com ara la plantació de vegetació per a trencar pendents, la construcció de murets o qualsevol mesura que es considere oportuna.  
10. No es podrà efectuar l'abandó del cultiu sense la prèvia presentació, davant del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, d'una memòria en què es proposen mesures per a evitar els impactes que puguen derivar-se d'esta circumstància.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
D'acord amb la Disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre d'Avaluació Ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013, és aplicable a la present declaració d'impacte ambiental.  
  
València, 16 d'abril de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell».  
  
València, 1 de juny de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.