Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 10177, del 26-02-2025 (2025/2433)

RESOLUCIÓ de 6 de febrer de 2025, de la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s’ordena la publicació de l’informe ambiental del Pla especial d’ordenació en sòl no urbanitzable per a la implantació d’una dotació privada destinada a mercat ambulant turístic amb usos públic complementari del terme municipal de Guardamar del Segura. Expedient 015/6672-SMF.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   10179

Data del DOGV
:   26-02-2025

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2025/2433

CVE
:   IFSH-A-0124-2756

Data del document
:   06-02-2025

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Guardamar del Segura
    * impacte ambiental

D’acord amb l’article 53.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  de l’informe ambiental,

RESOLC

Publicar en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  l’informe ambiental corresponent a l’expedient 015/7129-WRY Guardamar del Segura (Alacant).

«Informe ambiental

Objecte: Pla especial d’ordenació en sòl no urbanitzable per a la implantació d’una dotació privada destinada a mercat ambulant turístic amb usos públic complementari.

Tràmit: Avaluació ambiental estratègica

Promotor: Ajuntament de Guardamar del Segura

Autoritat substantiva: Comissió Territorial d’Urbanisme d’Alacant

Localització: Guardamar del Segura (Alacant)

Núm. Expedient: 015/7311-QMN

La Comissió d’Avaluació Ambiental, en la sessió celebrada el 27 d’abril de 2023, va adoptar el següent

Acord:

Vista la proposta d’informe ambiental del Pla especial d’ordenació de sòl no urbanitzable per a implantació d’un mercat ambulant turístic a Guardamar del Segura, en els térmens següents:

En data 9 de març de 2021, l’Ajuntament de Guardamar del Segura va remetre al Servici d’Avaluació Ambiental Estratègica, a través del Servici Territorial d’Urbanisme, una sol·licitud d’inici del procediment d’avaluació ambiental estratègica del Pla especial d’ordenació en sòl no urbanitzable per a la implantació d’una dotació privada destinada a mercat ambulant turístic amb usos públic complementari.

A) Document inicial estratègic.

A.1) Documentació aportada.

La documentació aportada consistix en una còpia en suport informàtic de:

+ Esborrany de Pla especial d’ordenació en sòl no urbanitzable per a la implantació de mercat ambulant turístic a Guardamar del Segura (Alacant).

+ Document inicial estratègic del Pla especial d’ordenació en sòl no urbanitzable per a la implantació de mercat ambulant turístic a Guardamar del Segura (Alacant).

+ Estudi d’inundabilitat (juny 2016).

+ Documentació administrativa:

– Certificat del Ple de l’Ajuntament respecte a la declaració d’interés públic del mercat ambulant turístic amb ús públic complementari.

– Sol·licitud d’inici del procediment d’avaluació ambiental.

– Informe del Servici Territorial d’Urbanisme.

B.2) Informació territorial.

Guardamar del Segura és un municipi del sud de la província d’Alacant, pertanyent a la comarca del Baix Segura. Confronta al nord amb els municipis de San Fulgencio i Elx, a l’oest amb Rojales, al sud amb Torrevieja i a l’est amb el mar Mediterrani. El terme municipal ocupa una superfície de 33,94 km² i dista 35 km de la capital de la província. En data 1 de gener de 2021 la seua població era de 15.983 habitants (IVE).

B.3) Planejament vigent i antecedents.

Planejament vigent.

El planejament municipal vigent en el municipi de Guardamar del Segura consistix en el pla general aprovat el 20 de novembre de 2006 i publicat en el BOP l’11 de gener de 2007. Este pla general va ser avaluat ambientalment mitjançant declaració d’impacte ambiental positiva amb condicions mitjançant Resolució de 2 d’agost de 2002 (expedient 411/6610-JEM) i publicada en el DOGV el 3 d’octubre de 2002.

L’article 6 de les normes urbanístiques del pla general, dedicat a la classificació del sòl, permet la implantació d’usos dotacionals en sòl no urbanitzable definit com el «constituït per als terrenys que s’exclouen i preserven del procés urbanitzador pròpiament dit, per a preservar els seus valors ecològics i mediambientals, els seus valors econòmics com a suport d’activitats forestals, agrícoles i/o ramaderes, o per ser idonis per a l’emplaçament d’uns certs usos dotacionals».

L’article 18 d’estes normes urbanístiques fixa els usos i aprofitaments permesos en sòl no urbanitzable, que podran realitzar-se mitjançant declaració d’interés comunitari en el cas d’activitats turístiques, esportives, recreatives, d’oci i esplai i terciàries, així com en les activitats terciàries i industrials d’especial importància.

Addicionalment i en tot cas, establix l’article 25 les condicions per a la implantació d’estes activitats, i a més assenyala la necessitat de la declaració d’interés comunitari per part de l’òrgan autonòmic.

Antecedents.

En data 18 de gener de 2013 la Comissió d’Avaluació Ambiental va aprovar l’emissió del document de referència corresponent a la modificació número 10 del Pla general de Guardamar del Segura que proposa l’adaptació de la normativa de sòl no urbanitzable a la Llei 10/2004 (expedient 36/7359-AGS), que afecta la part escrita de les normes urbanístiques del sòl no urbanitzable i no es modifiquen les diferents categories del sòl no urbanitzable propostes en el vigent pla general (i més concretament en el sòl no urbanitzable comú), però sí que regula i aclarix els paràmetres urbanístics des dels diferents usos i activitats previstos.

Tal com es desprén d’este document de referència, la consideració de l’activitat com a «botigues d’artesania o productes agrícoles de la comarca» (al marge del seu tractament com a venda no sedentària, no prevista) ni es poden enquadrar en la legislació de sòl no urbanitzable, d’acord amb el planejament vigent, ni es troben previstos en la modificació proposada.

El 2 de maig de 2017 mitjançant resolució del director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental s’ordena l’arxivament de l’expedient 36/5976-IVD, ja que l’Ajuntament no va presentar la documentació corresponent per a continuar el procediment.

Cal posar, així mateix, de manifest que, com es detallarà d’acord amb la consulta realitzada al Servici Territorial d’Urbanisme d’Alacant, sobre part dels terrenys objecte del pla especial proposat, diferents persones físiques i jurídiques han sol·licitat anys arrere declaracions d’interés comunitari rebutjades i inadmeses a tràmit per part de la Direcció Territorial d’Alacant de la Conselleria d’Infraestructures, Territori i Medi Ambient (d’ara en avant, CITMA).

I sobretot això s’ha de tindre en compte que, amb un objecte i àmbit similars al proposat va ser tramitat un pla especial d’ordenació en sòl no urbanitzable per a implantació de dotació privada destinada a mercat ambulant turístic, que va ser sotmés a avaluació ambiental (expedient 36/9613-HNT) del qual la Comissió d’Avaluació Ambiental va emetre document d’abast de data 4 de març de 2016.

A partir de l’anàlisi de la proposta i en vista dels informes sectorials obtinguts en este document d’abast, tenint en compte els antecedents allí inclosos, es valoren les alternatives presentades i es va concloure que hi havia efectes significatius sobre el medi ambient, de manera que no era admissible l’ús com a dotacional privat en l’emplaçament i amb les condicions proposades, i es precisava una anàlisi més profunda igualment en els usos com a dotacional públic, per la qual cosa era procedent continuar el procediment ordinari d’avaluació ambiental a partir de les catorze determinacions assenyalades en el punt «F.4. Conclusió» d’este pronunciament.

Este document d’abast va esgotar la seua vigència, per la qual cosa es va declarar la seua caducitat i es va ordenar l’arxivament de l’expedient 36/2589-XMW mitjançant Resolució del director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental de data 8 de març de 2017.

B.3) Característiques del pla especial.

L’objecte del present pla especial és la implantació d’una activitat de mercat ambulant turístic de caràcter temporal periòdic. En este sentit, es permetrà en l’àmbit del pla especial un ús de caràcter eminentment terciari privat únicament un dia a la setmana (diumenges). Sobre este espai l’Ajuntament de Guardamar del Segura podrà realitzar altres activitats complementàries (turístiques i educativoambientals) d’interés general, mitjançant cessió temporal i modulada amb el corresponent conveni urbanístic de gestió.

D’acord amb la proposta, la condició de mercat ambulant turístic en el seu caràcter eminentment turístic i recreatiu implica una afluència important de trànsit, especialment privat i una llarga estada de l’usuari en l’emplaçament, que no es limita a la compra sinó que gaudix de diferents servicis de caràcter predominantment recreatiu, pel fet que el caràcter eminentment turístic ha influït en la fisonomia d’estos mercats ambulants, que no es limiten a oferir productes i servicis locals, més o menys típics, sinó que associen esta oferta a altres recursos lligats a l’oci, la recreació i la restauració. Per tant, es consideren els usos lucratius següents:

– Venda al detall de productes agrícoles, agroalimentaris, moda, estris de llar i oci i similars.

– Restauració i venda de menjars i begudes i activitats i espectacles recreatius i d’oci (limitades al 10 % de la superfície de la parcel·la dotacional).

En este cas, en temporada alta es poden instal·lar periòdicament cada diumenge més de 600 llocs, amb una ocupació potencial de prop de 1.000 persones.

El sòl a on se situa l’àmbit es classifica com a sòl no urbanitzable comú, d’acord amb el pla general, delimitant un àmbit d’ordenació de 21.094 m² (parcel·les cadastrals 34 i 35 del polígon 7) coincident amb el que actualment es destina a mercat ambulant turístic periòdic.

(Això assenyala la proposta, si bé en l’anterior proposta corresponent a l’expedient 36/4808-CTV la superfície corresponent al mercat ambulant era de 27.014 m², i de les fotografies aèries històriques més recents es pot arribar a estimar una superfície aproximada de 27.240 m²).

Este àmbit, segons la proposta, es definix únicament a on es desenrotllarà l’activitat. L’ús de l’aparcament eventual es regularà complementàriament en la normativa del pla especial, de manera que arribarà a l’SNUC confrontant amb el pla especial, en el sentit de permetre de manera excepcional l’ús provisional d’aparcament públic regulat.

Pel que fa a les condicions d’integració amb les xarxes de servicis, l’apartat C del punt 3.2.2. «Ordenació detallada» establix que la llicència que regule l’activitat del mercat ambulant turístic verificarà l’adequada connexió de l’equipament amb les xarxes de servicis i infraestructures municipals, sempre que resulte viable i raonable donada la intensitat relativa dels usos projectats, tant des del punt de vista de la seua inversió com del seu manteniment.

Quan no resulte possible la implantació de servicis propis i específics (per exemple, sanejament) s’adoptaran, si és el cas, mesures oportunes per a garantir una adequada gestió dels residus, la qual cosa es verificarà mitjançant entitats degudament acreditades davant de l’òrgan ambiental.

No obstant això, en l’apartat D «Sanejament i depuració» del punt 3.3.4. «Condicions de connexió en matèria d’infraestructures i medi ambient» s’assenyala que NO són precises condicions diferents de les que actualment presenta l’àmbit (igualment passa amb el subministrament de l’aigua potable).

Quant al sistema de trànsit i mobilitat, d’acord amb informes emesos anteriorment per part dels òrgans sectorials competents, quant a la connectivitat, es justificarà mitjançant el corresponent estudi de trànsit i la materialització de dos accessos al mercat ambulant durant el dia que opera (diumenge), i un d’estos millorarà l’accés actual a través de la CV-895 mitjançant una glorieta que connecte amb el camí dels Curros.

D’altra banda, per a la millora de la mobilitat es proposa la creació d’un servici de transport privat amb càrrec a l’empresa gestora del mercat ambulant, que d’una manera contínua i a demanda recorrerà les principals urbanitzacions de la contornada per a permetre un accés al mercat ambulant sense necessitat d’usar el vehicle privat.

Fitxa de planejament i gestió

|  |  |
| --- | --- |
| Superfície de l’àmbit del pla especial……………………………………....…… 21.094 m² | |
| Superfície de l’illa destinada a dotació privada mercat ambulant turístic i ús públic complementari……………………………………………………………………...... 21.094 m² | |
| Edificabilitat màxima: no superior a 0,25 m²t/m²s sobre sòl dotacional privat. | |
| Usos: | |
|  | – Característic: activitat principal de mercat ambulant turístic (proveïment de diferents productes). |
|  | – Compatibles i complementaris:  – Restauració, oci, recreació i similars, sense que puga destinar-se a tal ús més del 10 % de la superfície de la parcel·la dotacional.  – Infraestructures i elements de suport per a servicis urbanístics (centres de transformació, depòsits, pals de telecomunicacions i elements anàlegs).  – Educativoambiental, cultural i esportiu. |
|  | – Prohibits: residencial i industrial. |
| Xarxa de dotacions públiques: no es preveuen dotacions públiques. | |
| Condicions d’integració: | |
|  | – Execució de millora d’accessos amb la CV-895 mitjançant glorieta, segons projecte que ha d’aprovar l’òrgan autonòmic competent. |
|  | – Implantació de sistema de transport privat sostenible, amb càrrec a l’activitat. |
|  | – Execució de tancat perimetral del recinte del mercat ambulant amb espècies vegetals per a millorar la integració paisatgística. |
| Gestió: actuació aïllada i llicència/comunicació ambiental. | |

  

Normativa urbanística.

D’altra banda, les condicions urbanístiques i d’usos queden reflectides en la normativa proposada, de la qual es destaca el següent:

|  |  |
| --- | --- |
| Article 1. Usos lucratius: | |
| 1. Els usos lucratius que es preveuen són els propis de l’activitat de mercat ambulant turístic, que s’han indicat anteriorment en l’apartat d’ordenació. | |
| Ús característic: activitat principal de mercat ambulant turístic (proveïments de diferents productes). | |
| Usos complementaris compatibles: | |
|  | Restauració, oci, recreació i similars, sense que puga destinar-se a tal ús més del 10 % de la superfície de la parcel·la dotacional. |
|  | Infraestructures i elements de suport per a servicis urbanístics (centres de transformació, depòsits, pals de telecomunicacions i elements anàlegs). |
|  | Educativoambiental, cultural i esportiu. |
| Usos prohibits: Residencial i industrial. | |

  

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Article 3. Condicions de l’edificació: | | |
| Les condicions d’edificabilitat i volumetria per a aplicar sobre la parcel·la són les següents: | | |
|  | – Índex d’edificabilitat neta: no podrà sobrepassar els 0,25 m²t/m²s. | |
|  |  | · No computen a l’efecte d’edificabilitat els llocs muntats sobre estructures provisionals obertes i diàfanes per tots els seus vents. |
|  | – Ocupació: els llocs no ocuparan més del 75 % de la superfície neta de la parcel·la dotacional privada, i la resta destinarà a espais de distribució i comunicació. | |
|  | – Reculades: no se n’establixen. Els usos característics, compatibles i complementaris podran adossar-se a les fites de la parcel·la amb el camí dels Curros i la resta de les fites. | |
|  | – Altura de l’edificació: no podrà sobrepassar-se l’altura de 5 metres des de la rasant, i s’admetrà excepcionalment sobrepassar este límit per a cartells anunciadors (monopost i similars), que tanmateix no podran sobrepassar l’altura de 10 m. | |

  

|  |
| --- |
| Article 5. Aparcament: |
| Els usuaris del mercat ambulant objecte d’ordenació en el present pla especial podran usar els terrenys confrontants a este per a aparcar els seus vehicles, únicament i amb caràcter excepcional, els dies d’obertura, és a dir, els diumenges. |
| A este efecte, el present pla especial complementa la normativa urbanística del pla general, i establix com a ús compatible de manera excepcional l’aparcament eventual i temporal, limitat als diumenges, afectat a les parcel·les confrontants amb el mercat ambulant turístic en una àrea que no podrà excedir de 500 metres lineals a comptar del límit exterior de la parcel·la del mercat ambulant. |
| L’ús d’esta zona es regularà en la llicència municipal del mercat ambulant, i el promotor es comprometrà a complir la normativa sectorial en matèria de seguretat i protecció civil sobre este àmbit, així com a no efectuar en estes àrees obres fixes, especialment asfaltat, de manera que es garantisca el caràcter excepcional i eventual de l’ús d’aparcament. |

  

B.4) Efectes previsibles sobre el medi ambient.

D’acord amb el document inicial estratègic aportat, la naturalesa i casuística de l’actuació presenta les següents accions teòriques susceptibles de generar impacte ambiental i territorial negatiu associades a la fase de funcionament: trànsit; soroll; olors; consum general de recursos naturals i gènesis de residus; risc d’inundació i abocaments accidentals fora de les instal·lacions.

Tenint en compte de l’actual estat de desenrotllament de l’activitat en el sector analitzat, no es requerixen accions de fase de construcció per al seu funcionament, amb la qual cosa no hi ha impactes per a categoritzar en este sentit. Així, les accions del pla especial susceptibles de generar impacte i els impactes derivats queden determinats per la naturalesa de l’actuació i la seua localització específica.

Únicament el tràfec de vehicles i la congestió originada en el paisatge i medi receptor els dies en els quals l’activitat funciona a ple rendiment generen impacte sobre l’estructura econòmica envolupant (parcel·les de cultiu i activitat agrícola) i en les zones residencials pròximes.

La proposta assenyala la no afecció a espais XN2000 ni a espais naturals protegits, ni tan sols a l’àmbit del Pla d’ordenació de recursos naturals del sistema de zones humides d’Alacant, limítrofa de manera molt estreta amb la zona del mercat ambulant. No afecta muntanyes d’utilitat pública, ni zones PATFOR per no haver-hi sòl forestal.

Únicament es determina l’afecció per risc d’inundabilitat de zones afectades per perillositat geomorfològica, cosa per a la qual s’adjunta un estudi d’inundabilitat que va ser aprovat per Resolució del director general d’Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, de data 25 d’abril de 2016.

Les emissions a l’atmosfera, els residus generats, les molèsties acústiques i el trànsit, amb perfectament segons la proposta «autoassumibles» pel medi receptor. La inexistència, així mateix, d’espais ambientals i/o naturals-culturals d’interés afectats per l’actuació referent a la destrucció de sòl, siga pels seus valors paisatgístics, ecològics i/o per la presència de qualsevol tipus de situació de risc natural, minimitzen, així mateix, el tipus efecte-impacte sobre estos vectors, tant en les fases de construcció com de funcionament.

Així, segons la documentació presentada, hauran de considerar-se els efectes del trànsit generat per l’actuació, l’impacte paisatgístic, la incidència acústica o la gestió de residus, entre altres coses, adoptant, quan siga procedent, les mesures oportunes per a garantir un impacte raonable i assumible per la col·lectivitat, tenint en compte que així ho aconsella la transcendència pública i social dels usos previstos.

Per tant, l’anàlisi sobre el possible sotmetiment a avaluació es farà sobre els efectes que sobre el medi ambient produïsquen les activitats que estiguen permeses d’acord amb la legislació vigent.

B.5) Consideració d’alternatives.

El document inicial estratègic partix de la base de l’anàlisi realitzada en el seu moment en l’expedient 36/5216-IQQ, i esta vegada es queda únicament amb alternatives de localització, centrades en l’anàlisi i estudi d’altres localitzacions que ambientalment, funcionalment o territorialment, per a l’activitat analitzada, siguen millors que la ja en funcionament.

Per a fer-ho es fonamenta en un conjunt de criteris territorials i ambientals estratègics que, d’acord amb els punts tractats en l’anàlisi, han de regir el procés de presa de decisions i orientar els continguts dels instruments de planejament i de materialització de la urbanització, tractant de vincular el desenrotllament econòmic i territori d’acord amb l’ETCV.

En este sentit, es du a terme una anàlisi dels actuals sòls urbans i urbanitzables vacants en el terme de Guardamar del Segura i s’establix una anàlisi que engloba costos funcionals, socials, econòmics i ambientals de cada localització.

Estes localitzacions (6 en total) se sectoritzen al seu torn en una sèrie d’àmbits més reduïts en els quals, per superfície i classificació, hi ha la possibilitat de superfícies de sòl suficient, no consolidada, per a desenrotllar en esta l’activitat.

A continuació s’indiquen estos sectors i es posen de manifest els aspectes més limitants en cada cas:

a. Sector 1. Guardamar nord:

– Al nord del nucli urbà, contigu a les pinades i zones dunars LIC «Dunes de Guardamar i Elx», així com a les zones inundables de la desembocadura del Segura i espais d’horta protegida.

– Els diferents sectors presenten inconvenients per l’elevat preu del sòl, la proximitat a LIC o zones inundables o la massificació de l’N-332.

b. Sector 2. Llomes i Guardamar oest.

– Grans bosses de sòl urbanitzable de caràcter residencial suficient, però en un medi abrupte.

– En els dos subsectors el factor limitant és l’elevat cost econòmic.

c. Sector 3. Polígon industrial i zones residencials contigües:

– Polígon industrial Santa Ana i marge esquerre de l’N-332.

– Alguns dels subsectors estan ja consolidats i els que no presenten dificultat per les afeccions a l’N-332.

d. Sector 4. Guardamar.

– Sòls residencials entre el parc sud de Guardamar i les zones residencials de l’Hotel Campomar, ara mateix l’espai amb més vocació residencial de la localitat, per la qual cosa el preu del sòl per a la implantació del mercat ambulant seria prohibitiu.

e. Sector 5. El Moncayo.

– Sòl residencial pròxim a l’àmbit proposat, actualment consolidat en quasi un 80 %, del qual queda lliure una franja al costat de l’N-332.

– La proximitat a esta infraestructura més el cost elevat dels sòls ho fan inviable.

f. Sector 6. El Ras.

– Àmbit residencial ja sectoritzat amb usos i equipaments segons l’ordenació vigent. No hi ha sòls vacants aptes i, en tot cas, presenten màxima afecció paisatgística a la llacuna de la Mata.

D’esta manera, vist això, l’anàlisi de les alternatives segons el DIE determina que no hi ha una alternativa la valoració global de la qual demostre una notable aptitud en detriment de la localització actual. Segons l’anàlisi del DIE, hi ha una total absència de sòls urbanitzables terciaris que, per ubicació i preu, maximitzen la rendibilitat d’una activitat que funciona amb una periodicitat setmanal, que necessita un paquet destacable de sòl, així com infraestructures d’estacionament abundants i pròximes. El caràcter residencial de la qualificació dels predis lliures d’edificació situats en sòl urbanitzable fa inviable, des d’un punt de vista econòmic, adquirir sòl per a esta activitat, sense comptar amb els problemes propis de la seua inclusió en els futurs espais urbans que cal implementar en estos.

En conseqüència, d’acord amb la proposta, s’està davant d’una activitat que, per naturalesa, bé cap en SNU (sense cap mena de protecció) que, per localització, casuística, factors de proximitat a medis urbans i vies de comunicació no excessivament transitades, fomenten l’atracció de fluxos necessària per a la seua sostenibilitat social i econòmica.

Finalment, i d’acord amb el DIE, s’eviten tots els impactes derivats de la fase de construcció, mitjançant la selecció com més adequada de l’alternativa corresponent a l’emplaçament actual, objecte de la proposta, que serà sotmesa al procés d’avaluació ambiental i territorial estratègica.

C) Consultes efectuades

El Servici d’Avaluació Ambiental Estratègica ha sotmés a consultes el document inicial estratègic de la proposta de pla especial tal qual se’ns ha remés i segons el que disposa l’article 4 de la LEAE (arreplegat posteriorment en l’article 46 de la LOTUP), amb la finalitat de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d’acord amb els criteris exposats en l’annex II d’esta llei.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Consulta* | *Informe* | *Administració pública consultada* |
|  | 05.03.21 | Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  Direcció Territorial d’Alacant. Servici Territorial d’Urbanisme |
| 30.03.21 | 25.04.23 | Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  Direcció General de Política Territorial. ETCV |
| 30.03.21 | 07.06.22 | Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  Direcció General de Política Territorial. PATRICOVA |
| 30.03.21 | 22.03.23 | Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  Direcció General de Política Territorial. Infraestructura Verda i Paisatge |
| 30.03.21 | 21.06.21 | Conselleria d’Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  Subdirecció General de Medi Natural. Espais Naturals Protegits |
| 30.03.21 |  | Conselleria d’Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  Direcció Territorial d’Alacant. Servici de Medi Ambient |
| 30.03.21 | 20.01.22 | Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  Subdirecció General de Mobilitat. Servici de Planificació |
| 30.03.21 | 16.04.21 | Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències |
| 30.03.21 | 14.04.21 | Conselleria d’Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball  D. G. Comerç, Artesania i Consum |
| 30.03.21 | 16.06.21 | Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública  Direcció General de Salut Pública i Addiccions |
| 30.03.21 | 22.04.21 | Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana.  Demarcació Carreteres de la Comunitat Valenciana. Unitat Carreteres Alacant |

  

Els informes rebuts i l’informe ambiental es publicaran en la pàgina web següent:

<https://agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica>

D) Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient.

Segons el que estipula l’article 46.3 del TRLOTUP, l’òrgan ambiental i territorial determinarà, d’acord amb els criteris de l’annex VIII, el sotmetiment al procediment d’avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació de l’existència d’efectes significatius sobre el medi ambient i amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es referixen els articles 48.*d*  i 53.1 del TRLOTUP.

+ Urbanisme.

Amb la documentació corresponent a l’inici del procediment, que trasllada el Servici Territorial d’Urbanisme d’Alacant, s’adjunta informe de data 5 de març de 2021 en el qual es conclou que la proposta no contravé la normativa d’aplicació i que la figura del pla especial és adequada per a la implantació dels usos que es pretenen, ja que article 43.1 de la LOTUP establix que els plans especials poden formular-se amb la finalitat de l’ordenació de projectes d’obres, servicis o activitats que siguen d’interés general, la qual cosa segons l’informe queda justificat per l’Acord del Ple de l’Ajuntament de 2 d’octubre de 2020 sobre la base de la integració amb la infraestructura verda del territori, inexistència de riscos territorials, generació d’ocupació i riquesa, promoció de recursos turístics, participació ciutadana, participació pública en les plusvàlues urbanístiques i sostenibilitat econòmica pública.

No obstant això, des del Servici d’Avaluació Ambiental Estratègica, donats els antecedents de l’expedient ja exposats (expedient 36/7133-ULV i DIC tramitades denegades i inadmeses en el seu moment) i el contingut de la nova proposta (mantenint paràmetres de l’expedient anterior i obviant alguns que es consideren rellevants per a l’avaluació, com ara l’aparcament de vehicles), sense qüestionar en cap cas l’adequada consideració de la figura del pla especial, es va entendre necessari sol·licitar de nou en data 30 de març de 2021 un informe al Servici Territorial d’Urbanisme sobre diferents elements que cal considerar en l’àmbit de les seues competències que s’entenien necessaris per a resoldre l’avaluació ambiental:

– Necessitat de conveni entre l’Ajuntament de Guardamar i l’operador privat (en l’expedient 36/7552-UTO sí que hi havia almenys una proposta) a on s’incorporen obligacions de caràcter ambiental i territorial entre les parts.

– Consideracions legals respecte a la necessitat de disposar de l’espai necessari per aparcament de vehicles que no es definix en l’ordenació ni en els plànols. Compatibilitat de l’ús al sòl no urbanitzable d’acord amb la LOTUP i el planejament vigent.

– Compatibilitat de la proposta amb les directrius de l’informe de 7 de març de 2014 i 25 de febrer de 2016 corresponents a l’expedient arxivat que afecta el mateix àmbit.

– Existència de consideracions ambientals de les quals es tinga constància en expedients de restauració de legalitat o sancionadors en matèria ambiental i territorial sobre la instal·lació que ocupa l’àmbit del pla especial.

– Consideració de l’edificabilitat proposada (0,25 m²s/m²t, equivalent a 5.274 m²t en una parcel·la de 21.094 m²) com ara edificis definitius compatibles amb els usos proposats principals corresponents a instal·lacions desmuntables en sòl no urbanitzable.

– Al respecte, si hi ha constància de la referència a la definició detallada de l’àmbit, cal definir la zona de mercat ambulant (amb el nombre exacte de parades de mercat i ubicació), edificis per a restauració, servicis generals, instal·lacions, zones per als vianants i qualsevol altra.

– Mesures sobre la restauració per a la zona actualment en ús i que queda fora del pla especial.

D’este informe, amb les qüestions sol·licitades, no es va obtindre contestació.

Especialment significatiu resulta el canvi de la consideració de l’àmbit del mercat ambulant (no ja en la seua superfície total, que s’ajusta estrictament a la que queda en SNU no urbanitzable fora de l’àmbit protegit del PORN com es comprovarà seguidament), sinó quant al seu canvi de consideració com a dotacional privat a ús característic com a terciari «mercat ambulant turístic» segons la fitxa de planejament i gestió, no corresponent a cap ús dels que arreplega l’article 211.1.*f*  del TRLOTUP corresponents a activitats terciàries o de servicis.

Així mateix, resulta especialment significatiu des del punt de vista de l’ordenació urbanística l’exclusió de la superfície corresponent a l’aparcament de l’elevat nombre de vehicles que necessàriament ha de proveir-se, com així reconeix la mateixa proposta del pla especial i el DIE, però que no s’arreplega en l’ordenació i que es tracta en la normativa proposada d’una manera ambigua al marge de l’impacte mateix que es produirà derivat de l’activitat que es pretén promoure (i que de fet ja es realitza). Este ús com a apartament de vehicle privat no figura com a cap dels usos excepcionals en SNU establits en l’article 211 del TRLOTUP i, a més, com es vorà més avant, provocaria un impacte significatiu.

+ Espais naturals protegits.

La ubicació dels terrenys afectats pel pla especial en la present proposta es troba al límit de la zona de l’àmbit del PORN del Sistema de Zones Humides del Sud d’Alacant, a diferència de la proposta anterior (expedient 36/6128-IFG), que se situa dins de l’àmbit d’este i a un quilòmetre de la llacuna de la Mata, per la qual cosa en la tramitació de l’expedient anterior l’òrgan competent en espais naturals protegits va informar desfavorablement (informe 08.07.2014).

En l’expedient que ens ocupa, el director conservador dels parcs del sud d’Alacant va informar el 21 de juny de 2021 que partix de la zona destinada a mercat ambulant està dins de l’àmbit del PORN, en l’àrea denominada «àrea de predomini agrícola B» (regulada pels articles 111, 113 a 116 del PORN que no autoritza este tipus d’instal·lacions), sobre la base de la fotografia aèria del visor GVA en la qual s’observa part de l’activitat dins d’este àmbit zonificat pel PORN. I insta igualment la restauració a qualsevol de les activitats autoritzables o permeses en els articles mencionats.

Per tot això, establix que l’activitat és incompatible amb la normativa de parcs naturals i s’informa desfavorablement la instal·lació d’esta, per la qual cosa l’Ajuntament de Guardamar ha de prendre les mesures necessàries per a evitar la situació actual.

No obstant això, s’ha de considerar en informe a la llum de l’àmbit proposat en esta ocasió que queda fora del PORN, per la qual cosa este àmbit no es voria afectat per la normativa d’este.

Però, en tot cas, no obsta perquè quede constància del requeriment de l’òrgan competent i l’obligació per part de l’Ajuntament d’exercir les mesures de restauració necessàries per a esta superfície, que si bé no s’inclou en l’àmbit de la proposta del present pla especial, si queda constància a través de les fotografies aèries i l’informe del competent que sí que afecten el PORN, la qual cosa ha de ser substanciat fora del procediment d’avaluació que ens ocupa. Si hauria de ser objecte de consideració la zona d’aparcament, no incorporada pel promotor al present pla especial, però que sí resulta necessària i que, més enllà de ser un ús autoritzable o no en SNU, en cap cas hauria d’afectar en cas de materialitzar-se a l’àmbit del PORN.

+ Ús terciari – «Mercat ambulant turístic» (venda no sedentària)

L’informe del Servici d’Ordenació i Planificació del Comerç, Consum i Artesania de la Direcció General de Comerç, Artesania i Consum de 14 d’abril de 2021 establix que, en vista de la documentació presentada, amb caràcter general, la celebració d’un mercat de venda sedentària en sòl no urbanitzable no es considera incompatible amb la normativa sectorial en matèria de consum.

No obstant això, la qüestió general no eximix de l’estudi de determinats aspectes que garantisquen que el projecte presentat no contravé els criteris sobre estes implantacions que arreplega la normativa del Pla d’acció territorial sectorial del comerç de la Comunitat Valenciana (PATSECOVA), aprovat pel Decret 215/2020, de 29 de desembre, del Consell (DOGV 8996, de 13.01.2021), en el qual, concretament en l’article 57, dedicat a les zones a on es desenrotlla la venda no sedentària, disposa que:

1. Els mercats ambulants i activitats de venda no sedentària de caràcter periòdic no han d’impactar negativament sobre la mobilitat i la funcionalitat urbana. Els ajuntaments han d’estudiar les localitzacions més adequades considerant la seua integració, accessibilitat, condicions d’aparcament, riscos, condicions de seguretat i disponibilitat de servicis urbans bàsics com ara aigua, electricitat i equipament per a l’arreplega de residus.

2. Les localitzacions següents es consideren incompatibles per a la ubicació de venda no sedentària i han de ser considerades en noves instal·lacions que es desenrotllen tant sobre sòl de titularitat pública com privada:

a) Zones perifèriques, no connectades amb els nuclis de població, que obliguen a l’ús forçat del vehicle privat.

b) Entorns protegits, naturals paisatgístics o monumentals o pròxims a estos, amb el risc d’impactes negatius.

c) Zones inundables, a on hi haja o puga haver-hi un elevat risc d’incendi forestal o qualsevol altre risc per a les persones o els béns.

(…)

i) Zones situades a més de 500 metres de parades de transport públic col·lectiu, en el cas que este servici estiga disponible.

(…)

D’altra banda, d’acord amb el que disposa l’article 21.5 del Decret 65/2012, de 20 d’abril, del Consell, pel qual es regula la venda no sedentària a la Comunitat Valenciana, s’establix que els mercats de venda no sedentària sobre sòl privat, la superfície comercial que siga superior a 2.500 m², estan subjectes a l’obtenció prèvia de l’autorització autonòmica de la Direcció General de Comerç, Artesania i Consum.

+ Infraestructura verda i paisatge.

El 22 de març de 2023 el Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge emet informe tenint en compte en primer lloc els antecedents sobre la base de dos informes emesos a l’inici de l’avaluació ambiental de l’expedient 36/1536-ATA (ja caducat) el 25 de setembre de 2014, així l’informe a la versió preliminar del pla i EATE del 4 de març de 2016.

S’assenyala que dels informes realitzats, en la nova proposta no s’atenen les objeccions i requeriments realitzats en el seu moment, i es manté l’àmbit, així com l’ordenació i la regulació.

Entrant a les consideracions específiques en matèria de medi ambient i paisatge per a la nova proposta de pla especial, s’assenyala una vegada més que el mercat ambulant ja es troba implantat en l’àmbit i s’assenyalen les qüestions següents:

– D’acord amb l’article 6 del TRLOTUP, el paisatge s’integrarà en totes les polítiques sectorials que incidisquen en este, condicionant la implantació d’usos, activitats i infraestructures.

– Tenint en compte l’abast del pla especial i el seu objecte, tindrà incidència en el paisatge del municipi i, d’acord amb informes emesos anteriorment, la introducció de l’ús de mercat ambulant, quant al fet que suposa regularització d’una activitat preexistent, pot no tindre efectes en el paisatge, ja que ja s’ha transformat.

– Tanmateix, l’aplicació d’altres usos compatibles, la normativa urbanística proposada (condicions d’edificació i usos públics complementaris) i les condicions de materialització de la mateixa activitat existent (acumulació d’infraestructures i línies elèctriques, asfaltat de superfícies, desorde i falta d’homogeneïtat en les instal·lacions, carència de vegetació, falta d’integració dels aparcaments, etc.) sí que generen o poden generar efectes significatius sobre el paisatge.

– Es requerix, per tant, l’elaboració d’un estudi d’integració paisatgística, que ha de ser pres en consideració pel pla especial per a la regulació de les determinacions pròpies de la seua ordenació.

– Quant a la infraestructura verda, no només ha de delimitar-se i regular esta en el seu àmbit, sinó també compatibilitzar i integrar l’àmbit amb la mencionada IV.

– La normativa i mesures d’integració que s’establisquen, així com la infraestructura verda, ha d’incloure’s en la documentació amb eficàcia normativa del pla especial.

+ Canvi climàtic.

La normativa sectorial de canvi climàtic vigent és l’Estratègia valenciana davant del canvi climàtic (EVCC 2013-2020), i està present l’aprovació de l’Estratègia valenciana d’energia i canvi climàtic 2030, document a on s’establixen noves mesures de mitigació i adaptació al canvi climàtic en matèria d’urbanisme, ordenació territorial i matèria mediambiental.

+ Gestió de residus.

El municipi està integrat en l’actual pla zonal 11 (àrea de gestió A6). No es definix en la proposta l’adequada gestió dels residus (més enllà del compliment de les ordenances municipals referent a Guardamar del Segura), per als quals, tal com es proposa en el punt «C. Condicions d’integració amb les xarxes de servicis», textualment assenyala que «quan no resulte possible la implantació de servicis propis i específics com a sanejament, si és el cas, s’adoptaran mesures oportunes per a garantir una adequada gestió de residus, la qual cosa es verificarà mitjançant entitats degudament acreditades davant de l’òrgan ambiental».

+ Aigües residuals.

Queda prohibit l’abocament directe o indirecte d’aigües i productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic llevat que es compte amb la deguda autorització administrativa (article 100 TR Llei d’aigües). Sempre, d’acord amb el Pla hidrològic de la conca, excepte en el cas de vivendes aïllades en el camp, en les quals per la seua llunyania resulte un excessiu cost o impossibilitat física, tot abocament urbà s’ha d’arreplegar en col·lectors de clavegueram.

En el cas de la instal·lació, encara que en el document inicial estratègic es minimitza la importància que podria donar-se en l’abocament, s’assegurarà, en qualsevol cas, la connexió dels seus abocaments a xarxes de clavegueram, bé pròpies o urbanes. Si no disposa de sistema propi de depuració i l’efluent es tracta en una planta d’aigües residuals urbanes, les característiques de l’efluent hauran d’adequar-se als objectius de qualitat fixats per a l’abocament urbà mitjançant les oportunes ordenances d’abocament, amb la finalitat que el tractament siga correcte.

+ Mobilitat i trànsit.

Dins del document inicial estratègic, una de les qüestions clau de cara a la implantació del dotacional públic/privat objecte del pla especial és l’accés i els moviments de vehicles i vianants en la zona d’actuació.

Atés que és l’ús terciari (mercat ambulant turístic) el que es concreta, hauran de tindre’s en compte en el corresponent estudi de trànsit els accessos dels vehicles que cada diumenge entraran i eixiran de les instal·lacions, i aspectes de mobilitat associats a servicis de transport públic (municipal o gestionats pel promotor) no existents en l’actualitat.

Amb tot això, en l’informe del Servici de Planificació de la Direcció General d’Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible de 20 de gener de 2022, pel que fa a l’afecció de l’actuació sobre les infraestructures de transport de titularitat autonòmica, ha d’analitzar-se com es connecta l’actuació amb l’entorn. En este sentit, el DIE assenyala que s’ha redactat un estudi de trànsit que conclou la necessitat de reforçar l’accés/eixida a través de la CV-895, mitjançant l’execució d’una rotonda d’accés tal com apareix en el plànol I.06. Esta rotonda compliria amb els paràmetres marcats pel Servici en informes precedents (glorieta de 40 m de diàmetre). L’informe assenyala que este estudi de trànsit no figura en la documentació presentada.

No es detalla l’origen de l’accés sud ni pot deduir-se este de la xarxa viària existent al sud de l’emplaçament del mercat ambulant.

Per tant, sí que es produirien efectes significatius, que podrien ser mitigats amb la creació de la rotonda, que a més contribuïx a solucionar la connectivitat d’altres activitats situades en l’entorn.

A més, es rep informe a la Demarcació de Carreteres a la Comunitat Valenciana de la Direcció General de Carreteres del Ministeri de Foment respecte a la possible afecció al trànsit i a la seguretat sobre l’N-332, en què s’assenyala que ja en informes previs (16.12.15) ja es dictaminava la necessitat de l’aportació d’un estudi de trànsit per a analitzar l’impacte produït pel trànsit induït pel pla especial, concretament en les glorietes dels PK 67+900 i 66+560, punts d’accés a la parcel·la a on es desenrotlla l’activitat.

L’aportació de l’estudi de trànsit hauria de definir almenys les qüestions següents:

– Període de la setmana i horari del dia durant el qual es pot obrir l’activitat.

– Aforaments de les glorietes situades en els PK 67+900 i 66+560 de l’N-332 i determinació dels períodes punta del trànsit dins del rang temporal definit en el punt anterior.

– Anàlisi de trànsit actual i futur en les glorietes sense considerar el pla especial.

– Estudi del trànsit generat pel planejament en les glorietes.

– Anàlisi comparativa de trànsit, capacitat i nivell de servici de les glorietes en els escenaris següents: operant sense considerar el planejament i operant amb la suma del trànsit l’any horitzó més el generat pel planejament.

En el cas que es deduïsca de l’estudi de trànsit una reducció significativa del nivell de servici de les glorietes de l’N-332 a conseqüència del pla especial, es plantejaran les propostes de millora oportuna a fi d’esmenar esta reducció.

– Salut pública.

L’informe de la Direcció General de Salut Pública de 16 de juny de 2021 establix com a concussions que l’ordenació detallada de l’àmbit podrà tindre repercussions positives sobre la salut i el benestar de la població derivades de la creació d’espais de convivència segurs i accessibles, el compliment dels requisits en matèria d’aigües residuals i les mesures destinades a la protecció contra la contaminació acústica i el manteniment de la qualitat de l’aire i la protecció de l’atmosfera.

Així mateix, haurà d’especificar mesures dirigides al proveïment d’aigua de consum humà i el control del mosquit tigre.

Riscos ambientals i territorials:

+ Inundació (PATRICOVA):

El Pla d’acció territorial sobre prevenció del risc d’inundació va ser aprovat per Acord del Consell de 28 de gener de 2003. L’SNU afectat per risc d’inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable, excepte en els municipis d’elevat risc (no és el cas) en els quals haurà de justificar-se, tindrà restriccions d’implantació i haurà d’orientar-se cap a llocs amb menys risc.

Els plans d’acció territorial, els plans generals i els seus instruments de desplegament modificatius hauran d’analitzar les condicions de drenatge superficial del territori, tant de les aigües caigudes en el seu àmbit d’actuació com dels llits vessants que els afecten. Així mateix, els usos en sòl no urbanitzable es troben limitats en funció del risc d’inundació que podria donar-se.

D’acord amb tot això se sol·licita informe al Servici de Gestió Territorial de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, que emet el 7 de juny de 2022, en el qual partix com a antecedent de l’estudi d’inundabilitat aprovat per Resolució de 25 d’abril de 2016.

D’acord amb l’informe ara emés, la resolució era referent a l’afecció per perillositat d’inundació exclusivament en l’àmbit d’actuació proposat en este, i queden excloses totes les zones confrontades que inclouen les zones d’aparcament, la zona confrontada en la part meridional de l’àmbit, a on també s’exercix l’activitat de mercat ambulant turístic de manera habitual, i l’ampliació existent en la zona septentrioccidental.

S’observa en l’estudi d’inundabilitat que la figura que fa referència al mapa de perillositat del PATRICOVA (pàgina 11) respecte a l’àmbit d’actuació no correspon amb el mapa real obtingut de la cartografia de PATRICOVA.

En el mateix estudi d’inundabilitat es comenta que el flux d’aigua afectarà les zones de cultiu aigües avall de la zona d’actuació, entre estes, les zones que es destinen hui dia a zones d’aparcament.

Efectuades les consideracions sobre perillositat d’inundació, s’ha de tindre en compte el nivell d’exposició a la inundació i la vulnerabilitat dels usos objecte de l’informe, que determinen el nivell de risc d’estos segons l’article 10.1 de la normativa de PATRICOVA. L’estudi d’inundabilitat presentat determinava que no hi havia afecció a la zona d’actuació, però sí en les zones limítrofes, tal com confirma la cartografia de PATRICOVA. Per tant, tota actuació fora d’este àmbit d’actuació no queda emmarcada.

L’actuació es troba en una zona de perillositat d’inundació de caràcter geomorfològic, i segons l’article 18.2 de la normativa de PATRICOVA es prohibixen les activitats que suposen una elevada concentració de persones. L’ús proposat es considera d’alta vulnerabilitat i no es disposen de les dades de calats de zones limítrofes.

Així mateix, s’observa que les zones de flux, tant secundari com principal, s’ha procedit a la pavimentació i compactació de sòl, realització de tancats i altres estructures que afecten de manera directa sobre el flux, a pesar que en l’estudi d’inundabilitat s’afirmava que «no s’ha previst la pavimentació dels sòls ocupats».

Amb tot això, l’informe del Servici de Gestió Territorial conclou, entre altres, amb les consideracions finals següents:

– L’estudi d’inundabilitat aprovat mitjançant resolució d’este servici en data 25 d’abril de 2016 feia referència a un àmbit d’actuació específic i amb unes característiques concretes.

– Vist que s’han dut a terme actuacions que modifiquen l’àmbit d’actuació de l’estudi d’inundabilitat mencionat anteriorment, així com de les zones confrontants, i que hi ha afecció per perillositat d’inundació de caràcter geomorfològic en estes.

– Vist que hi ha alteracions de la zona que afecten la zona de flux d’aigües procedents de la conca vessant, i que l’ús pretés significa un augment de la vulnerabilitat.

– D’aplicació l’apartat 2 de l’article 18 de la normativa del PATRICOVA, es prohibixen les activitats que suposen una elevada concentració de persones en sòl no urbanitzable afectat per perillositat de caràcter geomorfològic.

– D’aplicació l’apartat 4 de l’article 18 de la normativa del PATRICOVA, es pot eximir d’esta prohibició si s’aporta un estudi específic i detallat de la zona que justifique l’escassa incidència del risc d’inundació.

– La implantació del mercat ambulant i les seues ampliacions progressives estan donant lloc a una pèrdua de sòl d’alt valor agrològic.

Per tant, es conclou que l’àmbit d’actuació del Pla especial d’ordenació de sòl no urbanitzable per a la implantació d’un mercat ambulant turístic en el terme municipal de Guardamar del Segura (Alacant) es considera afectat per perillositat d’inundació i per l’ocupació de sòl d’alt valor agrològic, i es considera incompatible per a l’ús pretés, de conformitat amb les determinacions de la normativa de PATRICOVA.

+ Prevenció, extinció d’incendis i emergències.

Sol·licitat informe a l’Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències, este es rep el 16 d’abril de 2021, i considera (a més del risc d’inundació, ja tractat en l’apartat corresponent) els següents:

.– Risc sísmic.

– La documentació que s’aporta (document inicial estratègic) no considera este risc, segons la Norma de construcció sismoresistent del 2002 (NCSR-02) el municipi de Guardamar del Segura té una acceleració sísmica de 0,15 g. Per tant, en el pla especial d’ordenació presentat s’hauran d’assumir totes les mesures establides a este efecte en l’NCSR-02.

– Així mateix, s’ha d’assenyalar que, segons el que establix el Pla especial davant de risc sísmic de la Comunitat Valenciana (Decret 44/2011, de 29 d’abril, del Consell), el municipi de Guardamar del Segura té una intensitat sísmica de 9,0 (EMS), per a un període de retorn de 500 anys.

.– Risc ocasionat per accident en el transport de mercaderies perilloses.

– Segons el que establix el Pla especial de la Comunitat Valenciana davant del risc d’accidents en el transport de mercaderies perilloses (Decret 49/2011, de 6 de maig, del Consell), el terme municipal de Guardamar del Segura està afectat per un nivell alt d’este risc; no obstant això, atés que l’àmbit d’ordenació del pla especial presentat es troba fora de la zona d’especial exposició de les vies de circulació preferent de les mercaderies perilloses, el nivell de risc que cal considerar és mitjà, ja que una gasolinera se situa en el seu entorn pròxim.

.– Risc d’incendis forestals.

– Respecte a este risc, cal assenyalar que totes les actuacions que s’efectuen en zones forestals, així com als voltants, hauran de complir el que indica el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s’aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d’incendis forestals que s’han d’observar en l’execució d’obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.

.– Pla d’autoprotecció:

– Segons el que establix el Decret 32/2014, de 14 de febrer, del Consell, pel qual s’aprova el Catàleg d’activitats de risc a la Comunitat Valenciana i es regula el Registre autonòmic de plans d’autoprotecció, donades les característiques de l’activitat que cal desenrotllar (objecte, superfície i aforament), hauran d’elaborar el seu pla d’autoprotecció i presentar la documentació pertinent per a la seua inscripció en el registre mencionat.

E) Relació amb altres plans i programes rellevants

+ Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.

El Decret 1/2011 va entrar en vigor el 20 de gener de 2011 i s’aplica a este pla.

En l’ETCV s’establixen un conjunt de criteris de creixement de sòl amb la finalitat d’orientar els municipis cap a la consecució de creixement racional i sostenible. En el títol IV de les directrius de l’ETCV s’establixen els criteris sobre l’ocupació racional i sostenible del sòl, especialment en la Directriu 91 i 92, a on s’establixen tant els objectius dels criteris de creixement del sòl per a activitats econòmiques, com els principis directors de l’ocupació racional i sostenible del sòl per a activitats econòmiques, en què es posa l’accent a compatibilitzar creixement amb manteniment de la integritat de la infraestructura verda, la reubicació de teixits industrials i terciaris obsolets o de localització inadequada o la consideració d’oferta d’instal·lacions per a activitats econòmiques sense ocupar i el sòl urbà vacant a l’hora de planificar nous desenrotllaments, entre altres.

Així mateix, es tindran en compte les propostes bàsiques i les prioritats establides per al municipi de Guardamar del Segura, dins de l’ETCV per a la denominada àrea funcional del Baix Segura, en la qual s’inclou.

A este efecte, el Servici de Planificació Territorial en l’informe de 25 d’abril de 2023 establix que l’ús característic proposat per la fitxa de planejament i gestió del pla especial, mercat ambulant turístic, de caràcter privatiu (no dotacional), no s’ajusta als usos dominants de l’article 27 del TRLOTUP, és a dir, residencial, industrial o terciari.

No obstant això, per a l’anàlisi de l’ocupació del sòl segons l’ETCV es considera l’ús característic proposat com a activitats econòmiques, ja que és assimilable al terciari. Encara que la superfície de l’actuació suposa una escala reduïda (21.094 m²), no s’ha justificat la quantitat de sòl vacant d’usos destinats a activitats econòmiques que poden haver-hi ja en el municipi, d’acord amb la directriu 92.1.*n*  de l’ETCV. Per això, encara que esta superfície per si mateixa no esgotaria la superfície màxima d’ocupació per a activitats econòmiques calculada per l’ETCV, no es realitza d’acord amb l’informe valoració quantitativa, atés que no s’han comptabilitzat els sòls vacants en el municipi.

Des del punt de vista qualitatiu, segons l’informe del servici competent, l’actuació se situa de manera aïllada i deslligada dels teixits existents. D’acord amb este i segons la directriu 92.1.*i*  de l’ETCV, els nous creixements per a activitats econòmiques han de desenrotllar-se partint dels existents procurant evitar la dispersió pel territori, de manera que es considera, així mateix, l’ocupació d’instal·lacions per a activitats econòmiques sense ocupar i el sòl vacant a l’hora de planificar nous desenrotllaments.

Atés que el pla especial tracta de dotar de permanència i exclusivitat l’ús “mercat ambulant turístic”, com a equiparable a activitats econòmiques, en este àmbit, es considera que la proposta implica més dispersió d’usos en el territori no resultant compatible amb la Directriu 91.1.*i*, mentres implique ocupació i segellament de sòl de manera permanent.

Quant al compliment del Pla d’acció territorial del Baix Segura, en tramitació, en estos moments es troba prorrogada la suspensió de llicències en el seu àmbit, mitjançant la qual se suspenen en sòls en situació bàsica rural per un període màxim d’un any l’aprovació de programes d’actuació, DIC i llicències incompatibles amb les determinacions del PATVB.

En particular, l’àmbit del pla especial quedaria situat en la zona 6a del PATVB i, d’acord amb l’art. 27 d’este, no es podria assimilar l’actuació proposada (mercat ambulant) a cap dels usos assenyalats en este article, i no és, per tant, compatible amb este.

Amb tot l’anterior, el servici competent en matèria de planificació territorial (compliment d’ETCV i de les directrius del PATVB actualment en tramitació) emet informe desfavorable quant a la compatibilitat del pla especial.

+ Pla d’acció territorial contra el risc d’inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).

Aprovat segons Acord del Consell de 28 de gener de 2003, este pla d’acció territorial de caràcter sectorial va ser publicat en el DOCV el 30 de gener de 2003.

Les seues consideracions respecte a l’actuació que es tracta s’han considerat a través del corresponent informe emés pel Servici de Gestió Territorial de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge.

+ Pla d’ordenació de recursos naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d’Alacant.

El Decret 31/2010, del 12 de febrer, del Consell, aprova el Pla d’ordenació dels recursos naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d’Alacant, el qual és limítrof amb l’actuació en qüestió (i amb possibles afeccions d’acord amb el funcionament del mercat ambulant fins al moment tant per la seua extensió com per les zones d’aparcament), tal com s’ha considerat en l’informe sol·licitat i les conclusions anteriorment exposades.

+ Pla integral de residus.

Este pla, en la seua naturalesa de pla d’acció territorial de caràcter sectorial per a aconseguir una gestió integral i coordinada dels residus, va ser aprovat en el Decret 81/2013, de 21 de juny, del Consell, i publicat en el DOCV el 26/06/2013.

F) Consideracions jurídiques.

L’avaluació ambiental estratègica és l’instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s’incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, i al dret autonòmic, mitjançant el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).

El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d’octubre, pel qual s’aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, establix en l’article 22 que els instruments d’ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental, d’acord amb el que preveu la legislació d’avaluació ambiental.

G) Valoració ambiental de la proposta.

G.1) Diagnòstic de la situació actual.

L’àmbit territorial en el qual es localitza la parcel·la objecte del present pla especial es pretén implantar un ús terciari en SNU (mercat ambulant turístic) un dia a la setmana (diumenges) per a un total de 600 llocs (al voltant de 1.000 ocupacions segons la proposta) per part d’un operador privat compatible amb l’ús públic de caràcter educativoambiental, cultural i esportiu la resta de dies quan no tinga lloc el mercat ambulant sobre un sòl agrícola que presenta una capacitat d’ús elevada en tot el seu entorn.

L’activitat de mercat ambulant turístic es desenrotlla durant anys en un àmbit (determinat per les diferents fotografies aèries) bastant més gran que l’inclòs en esta proposta de pla especial, que inclou tant una superfície major destinada a mercat ambulant com una gran superfície limítrofa utilitzada per a l’aparcament de vehicle privat, mitjà de transport majoritari per a traslladar-se a un emplaçament allunyat de zones urbanitzades i sense connexió de transport públic (el pla especial proposa, encara que no definix, la possibilitat d’un servici privat de transport).

La proposta de pla especial tracta de regularitzar una activitat que, com reconeix la proposta presentada, es realitza des de fa anys i que consta dels antecedents exposats en el present informe (expedient 36/2014-.EAE arxivat en el seu moment), així com modificacions puntuals de planejament prèvies que condicionen els usos en la zona, la mateixa normativa del pla general vigent i, sobretot, les múltiples peticions que s’han realitzat al llarg dels anys per a la declaració d’interés comunitari de l’activitat en SNU que han sigut sistemàticament inadmeses a tràmit o denegades, al marge de diferents denúncies existents durant l’exercici de l’activitat de mercat ambulant al llarg de diverses dècades i que ja van quedar exposades en pronunciaments anteriors.

En la proposta presentada, respecte a la que va ser arxivada, els canvis més significatius que cal tindre en compte de cara a la consideració dels possibles efectes significatius són els següents:

1. En la proposta anterior l’àmbit considerat es determinava la seua incorporació a l’ordenació com un dotacional privat en el seu ús com a mercat ambulant temporal els diumenges, mentres que la resta de la setmana tenia la consideració de dotacional públic amb els usos determinats per l’Ajuntament de Guardamar del Segura.

– Esta consideració canvia en la proposta presentada, ja que com se cita en l’objecte del pla especial l’ús serà de caràcter eminentment terciari privat (traslladat a la fitxa de planejament i gestió com a ús característic de mercat ambulant turístic) compatible amb usos de restauració i oci (en la consideració privada com a mercat) i educativoambiental, cultural i esportiu com a ús públic, que no queda definit en la proposta ni es justifica la seua compatibilitat amb l’ús d’un mercat ambulant implantat amb llocs (més de 600) fixos, infraestructures existents permanents i la majoria de sòl segellat.

2. L’àmbit considerat exclusivament per a l’activitat de mercat ambulant turístic en la present proposta correspon al ja presentat en propostes anteriors (expedient 36/6921-OZD) del qual es lleva la zona que anteriorment es trobava dins de l’àmbit del PORN de les Zones Humides del Sud d’Alacant i que feia inviable la proposta. Este àmbit, si bé ja no figura en la proposta, d’acord amb els informes rebuts i les diferents fotografies aèries que consten en el visor GVA, es continua utilitzant com a part del mercat ambulant turístic en funcionament, sense que per part del promotor quede clar en la seua proposta que esta zona deixara de ser utilitzada i restaurada al seu estat natural.

3. En la línia d’això, com s’ha assenyalat anteriorment, en la pàgina 31 del DIE s’assenyala que el mercat ambulant necessita «… infraestructures d’aparcament abundants i pròximes…», la qual cosa xoca amb la no consideració de cap àrea d’aparcament dins de l’àmbit proposat del pla especial, almenys en els plans d’ordenació, ja que en la normativa proposada sí que es considera l’aparcament (article 5) en el qual es planteja que els usuaris «puguen usar» els terrenys limítrofs (com es fa actualment d’una manera obligada a causa de la gran afluència de vehicles.

– Esta qüestió obligaria, per tant, la inclusió dins de l’àmbit (ja que forma part de l’ús que d’altra banda reconeix la proposta) d’un àmbit molt més extens que l’estrictament presentat i que la mateixa proposta sembla reconéixer en una àrea que textualment definix «… no podrà excedir de 500 metres lineals a comptar del límit exterior de la parcel·la del mercat ambulant», per la qual cosa l’afecció i possibles efectes significatius sobre el medi ambient (com bé arrepleguen diversos informes sectorials) hauria de considerar-se este àmbit ampliat respecte a l’estrictament presentat en la proposta.

G.2) Valoració de les alternatives plantejades en el document inicial estratègic.

En sentit estricte, l’anàlisi d’alternatives es realitza entre l’alternativa 0 en SNU comuna amb elevada capacitat agrològica davant de sis localitzacions en diferents alternatives de sòl urbanitzable, és a dir, des d’un punt de vista de localització a on es puga implantar un ús corresponent al mercat ambulant turístic, compatible amb restauració i oci, corresponent en sentit ampli a un sòl terciari que *a priori* hauria de buscar-se la seua implantació en sòl urbà o urbanitzable, ja que el TRLOTUP, com després s’assenyalarà, no arreplega l’ús proposat en cap dels usos excepcionals en SNU arreplegats en l’article 211.

Alternativa 0. En sentit estricte, l’alternativa 0 no hauria de considerar-se com l’ordenació vigent, ja que l’activitat està completament fora d’esta i s’està exercint al marge el pla general vigent, que en les seues consideracions sobre els usos permesos en SNU comú fa inviable l’existència del mercat ambulant en la seua configuració actual.

L’anàlisi d’alternatives sobre la base de la seua localització tal com l’establix el DIE compara com s’ha dit la implantació en l’àmbit existent i en les condicions en les quals es desenrotlla, amb una sèrie de localitzacions en sòl urbanitzable sense desplegar en el vigent pla general i que, si és el cas, corresponen quasi totalment a sòls residencials. No es preveu en cap cas la requalificació o la possibilitat de no desenrotllar l’activitat proposada fora de l’SNU i, en cap cas, en una localització diferent de la de l’àmbit proposat.

De fet, en el DIE es determina textualment que:

«… no hi ha una alternativa la valoració global de la qual demostre una notable aptitud en detriment de la localització seleccionada. Hi ha una total absència de sòls urbanitzables terciaris que, per ubicació i preu, maximitzen la rendibilitat d’una activitat que funciona amb una periodicitat setmanal, que necessita un destacable paquet de sòl, així com infraestructures d’estacionament abundants i pròximes. El caràcter residencial de la qualificació dels predis lliures d’edificació situats en sòl urbanitzable pràcticament fa inviable, des d’un punt de vista econòmic, l’adquisició de sòl per a esta activitat, sense comptar amb els problemes propis de la seua inclusió en els futurs espais urbanitzats que s’han d’implementar en estos.

En conseqüència, s’està davant d’una activitat que, per naturalesa, bé cap en sòls no urbanitzables (sense cap mena de protecció) que, per localització, casuística, factors de proximitat (que no contigüitat) a medis urbans i vies de comunicació no excessivament transitades fomenten l’atracció de fluxos necessària per a la seua sostenibilitat social i econòmica.

Així mateix, la seua vocació comarcal, amb milers de visitants procedents dels ingents espais urbanitzats confrontants de, fonamentalment, Torrevieja i Rojales, i és quotidià i costum ja acceptat per la població, preferent estrangera, resident en estos espais el desplaçament dominical cap a este sector, la qual cosa fa més que recomanable la no variació d’esta localització.»

És a dir, qualsevol altra localització, si se cenyix als sòls urbanitzables proposats, al marge de condicionants de compatibilitat amb usos residencials, afecció a infraestructures o consideració de riscos naturals o induïts, presenta com a única raó de la seua inviabilitat l’elevat cost econòmic que suposaria el sòl per a ocupar, per la qual cosa es conclou que davant d’això la ubicació actualment existent en SNU és l’única possible per al desenrotllament del mercat ambulant turístic. Este argument *a priori*  no es considera d’entrada suficient com a determinant en l’anàlisi d’alternatives, que haurien de considerar altres criteris d’ordenació territorial i ambiental i que s’aplicaran seguidament en la valoració de l’alternativa triada.

Valoració de l’alternativa triada.

En primer lloc, ha de realitzar-se en vista de la proposta efectuada l’anàlisi inicial i el verdader abast de l’alternativa real (en sentit més ampli que l’estrictament proposat) sobre la base dels tres punts principals exposats en el punt G.1, és a dir, la consideració de l’activitat com un ús estrictament terciari, el tractament de les zones actualment ocupades per l’activitat que afecten l’espai natural protegit limítrof i la incorporació dins de l’ús real de les zones d’aparcament com a ús efectivament que cal considerar tant des del punt de vista de l’ordenació en l’SNU com en els possibles efectes significatius sobre el medi ambient, que han de ser valorats a partir de l’anàlisi dels diferents informes sectorials.

En primer lloc, la consideració de l’ús «terciari mercat ambulant turístic» dins de l’SNU no s’arreplega en cap dels usos de l’article 211.1.*f*  del TRLOTUP que es referix no a «sòls terciaris» sinó a «activitats terciàries o de servicis» de manera excepcional en SNU, que si bé no es preveuen, en cas de fer-ho, d’acord amb la legislació haurien de tramitar-se a través de la seua declaració d’interés comunitari, de la qual ja consta àmpliament en els antecedents la inadmissió a tràmit o denegació d’esta. El Servici Territorial d’Urbanisme de la Direcció Territorial d’Alacant va resoldre sol·licitud a tres declaracions d’interés comunitari entre els anys 1993 i 2013 sobre la ubicació plantejada en el pla especial, tal com assenyalem en el punt B.3 que es deneguen o inadmeten per diferents motius, de les quals considerarem la més recent GOD 6422/0027, resolta el 8 de juliol de 2013, de la qual s’extrau el següent:

– El Servici Territorial reflectix la reiteració en la sol·licitud de declaració d’interés comunitari per a la mateixa activitat i els mateixos terrenys, ja inadmesa en Resolució de 26 de juliol de 2007.

– S’adjunta informe de l’oficina tècnica municipal a on s’indica, entre altres qüestions:

– Afecció al PORN de Sistemes de Zones Humides del Sud d’Alacant.

– No compliment d’algunes de les directrius del PGOU de Guardamar del Segura.

– L’activitat proposada «mercat ambulant d’artesania i productes agrícoles de la comarca» no està prevista en la Llei 10/2004, de sòl no urbanitzable.

– No disposa de tots els servicis urbanístics i accessos adequats.

– Informe desfavorable del Ministeri de Foment per la incidència del trànsit sobre l’N-332.

– Conclou, per tant, este informe amb la inadmissió a tràmit per l’incompliment de la normativa del PORN i per la no inclusió de les activitats dins dels supòsits de la Llei 10/2004, de sòl no urbanitzable.

Per tant, considerarem els antecedents administratius al document inicial estratègic sobre la ubicació en qüestió, els usos atorgats pel planejament vigent i les sol·licituds per a l’exercici d’activitats privades en els últims anys. Encara que si bé l’informe del Servici Territorial d’Urbanisme establix que la proposta no contravé la normativa d’aplicació, ja que es justifica l’interés públic d’esta, hi ha suficients elements que entenem que haurien de ser considerats i a este efecte es va sol·licitar informe addicional de data 30 de març de 2021 a l’emés per este Servici Territorial d’Urbanisme.

Encara que el pla especial proposat per a l’ordenació de sòl no urbanitzable per a la implantació de l’ús terciari destinat a mercat ambulant turístic amb ús públic complementari entra dins dels instruments de desplegament, complement i fins i tot modificació de planejament general previstos per la legislació vigent, el fet d’alternar ús públic amb ús privat en una mateixa ubicació (en funció del dia de la setmana) determina que es considere els dos àmbits i s’estudie en estos els usos proposats que siguen compatibles ambientalment.

Quant a l’àmbit realment proposat i la reducció de superfície realitzada respecte a l’anterior expedient 36/6637-ZAI, si bé este queda fora de la zona protegida pel PORN, al marge de les mesures de restauració ambiental i territorial que, si és el cas, s’hagen d’implementar sobre possibles afeccions a espais protegits, si bé *a priori*  no es determina afecció per quedar fora dels límits del PORN, de l’estudi de la documentació presentada, com ja s’ha dit, es desprén que l’àmbit real del pla especial puga abastar la superfície proposada, que és la que correspon a l’actualment en ús i, per tant, la proposta de pla especial hauria de considerar-se en sentit ampli, amb la qual cosa produiria els efectes significatius sobre el medi ambient arreplegats ja en el seu moment sobre la zonificació del PORN i que arreplega l’informe del director conservador del Parc o, si és el cas, hauria d’exposar-se en el pla especial de manera explícita que l’àmbit correspon a l’efectivament proposat comprometent les mesures necessàries per a la restauració de l’àrea actualment ocupada i en exercici de l’activitat que es troba afectant el PORN, sense perjuí que, en cas de continuar usant-se *a posteriori*, l’òrgan competent establisca les corresponents mesures de disciplina.

Addicionalment, s’assenyala de la mateixa manera que es va fer en la proposta de l’expedient 36/6167-UQV que els paràmetres urbanístics considerats en el pla especial proposen una edificabilitat neta de 0,25 m²t/m²s i una ocupació màxima de parcel·la dotacional privada del 75 % de la superfície neta atorgarien, considerant solament la superfície de la parcel·la destinada a mercat ambulant (sense considerar l’aparcament), una superfície de 5.273,5 m² de sostre (a on no computaria a l’efecte d’edificabilitat els llocs muntats sobre estructures provisionals obertes i diàfanes per tots els seus vents) i uns estàndards per damunt de l’admissible dins de les normes urbanístiques.

Des del punt de vista de la planificació territorial, l’informe del servici competent, quant al compliment de l’ETCV, establix la impossibilitat de cap anàlisi quantitativa per no comptabilitzar-se els sòls vacants en el municipi per a activitats econòmiques i, per tant, no tindre la més mínima anàlisi per a determinar la viabilitat del creixement proposat. En paral·lels, com que el pla especial tracta d’establir com a permanent i exclusiu en l’àmbit l’ús «mercat ambulant turístic» (assimilable a un terciari i, per tant, considerat com a activitat econòmica) en un entorn aïllat i allunyat dels teixits existents sobre els quals s’hauria de secundar este creixement, establix la incompatibilitat de la proposta amb l’ETCV.

A això se suma l’incompliment de l’article 27 del Pla d’acció territorial del Baix Segura (en tramitació), ja que l’ús proposat per l’activitat de mercat ambulant no figura entre els previstos. En tot cas, qualsevol actuació proposada quedaria a costa de la suspensió de llicències en vigor pel tràmit d’este PAT.

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2025/2/11/1226123/11_1739347463511_3989629115585060196_imagen.png)

Ocupació i segellament del sòl

Respecte a l’aparcament de vehicles privats, independentment de l’àmbit real que es considere per al mercat ambulant turístic, la veritat és que el mateix document no només reconeix la necessària i important afluència de vehicles (clarament constatable en les diferents fotografies aèries dels últims anys), sinó que sobre la base dels informes dels servicis competents en matèria de carreteres (tant planificació a escala autonòmica com la demarcació del ministeri a escala estatal), és necessari la redacció d’un estudi de trànsit que determine els accessos i la mobilitat cap a l’àmbit del mercat ambulant, és a dir, es reconeix l’obligatorietat de comptar amb l’accés principal a l’activitat mitjançant vehicle privat, que arriba a condicionar de tal manera l’accés que el pla especial ja arreplega la directriu de materialització d’una glorieta de 40 m en l’accés des de la carretera de titularitat autonòmica CV-895, així com l’interrogant que suposa l’afecció al trànsit de l’N-332 i l’accés al mercat ambulant pel sud des d’esta. La consideració de mesures alternatives de posada a la disposició de mitjans de transport col·lectius (en teoria l’ha de proveir l’operador privat davant de la inexistència de transport públic que connecte el nucli urbà i les localitats veïnes amb el mercat ambulant) no queda perfectament definida en la proposta (més enllà del seu mer enunciat) i, en tot cas, seria insuficient perquè, com el mateix pla especial reconeix, l’abast territorial dels clients que acudixen al mercat ambulant que arriba a múltiples localitats provoca necessàriament la utilització del vehicle privat i dificulta un servici de transport col·lectiu eficient, més per a un únic dia de celebració del mercat ambulant.

Per tant, a més de les consideracions que s’han de tindre en el seu moment respecte a l’accés i la mobilitat dels vehicles privats, el que sí que resulta inevitable és la consideració de la necessitat de disposar una superfície important de terreny limítrof (és a dir, en SNU) com a aparcament de vehicles i que esta ha d’incorporar-se a l’àmbit del pla especial i ha de ser considerada en l’anàlisi ambiental quant als possibles efectes significatius sobre el medi ambient.

Esta qüestió, considerada llavors en l’expedient arxivat 36/6348-AFQ i d’obligada anàlisi quant als efectes ambientals com es va assenyalar en el document d’abast, s’ha deixat de considerar en l’àmbit del pla especial i s’incorpora d’una manera ambigua a través de la normativa proposada, a on sí que s’explicita en l’art. 5 que «… es podran usar els terrenys confrontants a este per a aparcar els seus vehicles, únicament i amb caràcter excepcional els dies d’obertura, això és, els diumenges» i establix «com a ús compatible de manera excepcional l’aparcament eventual i temporal, limitat als diumenges, afectat a les parcel·les confrontants amb el mercat ambulant turístic en una àrea que no podrà excedir de 500 metres lineals a comptar del límit exterior de la parcel·la del mercat ambulant», la qual cosa determina d’una manera inequívoca que l’aparcament com a ús excepcional queda lligat al mateix ús excepcional del mercat ambulant un dia a la setmana, per la qual cosa es determina que l’àmbit real del pla especial hauria d’abastar l’aparcament.

Considerat com a tal, l’aparcament de vehicles privats en SNU no es troba dins dels permesos excepcionalment en SNU d’acord amb l’article 211 del TRLOTUP, la qual cosa *a priori* impediria l’ús i, per tant, l’activitat associada.

I finalment, en tot cas, han de considerar-se els possibles efectes significatius derivats de la consideració de l’àmbit de l’aparcament partint del realment utilitzat actualment i amb el límit de 500 m que marca el mateix pla especial. D’esta manera, la conseqüència immediata, tal com arreplega l’informe del director conservador dels parcs naturals del sud d’Alacant, seria l’afecció directa a la zonificació del PORN que prohibix l’ús com a aparcament, per la qual cosa la proposta es determinaria com a incompatible.

En la consideració no només ja tenint en compte el possible àmbit «ampliat» determinat per la realitat de l’activitat tal com s’està exercint en l’actualitat i la superfície ocupada per l’aparcament que precisa, sinó del mateix àmbit estricte plantejat en la proposta de pla especial, l’informe del servici competent en matèria de prevenció de risc d’inundació i compliment de la normativa de PATRICOVA posa de manifest que l’estudi d’inundabilitat, que indicava que no hi havia risc d’inundació i que va obtindre resolució favorable en data 25 d’abril de 2016, no només no va arreplegar les zones efectivament ocupades i les corresponents a l’aparcament utilitzat, sinó que el mapa de perillositat d’inundació no correspon amb el de la cartografia de PATRICOVA i que efectivament la zona es troba afectada per perillositat de caràcter geomorfològic.

Per tant, d’acord amb l’article 18.2 de la normativa de PATRICOVA, que prohibix les activitats que suposen elevada concentració de persones en zones amb perillositat geomorfològica, l’ús es considera d’alta vulnerabilitat, incrementada si és possible perquè en les zones de flux, tant principal com secundari, s’ha procedit a la pavimentació i compactació del sòl, la realització de tancats i altres estructures, que afecten directament el flux.

Per tant, a més d’obtindre sòls d’alta capacitat agrològica i provocar la pèrdua de camps de cultiu, a causa de la perillositat d’inundació es conclou que l’ús del mercat ambulant turístic és incompatible amb les determinacions normatives del PATRICOVA.

A més de la possible afecció al parc natural que pot suposar la possible infiltració de possibles abocaments directes o indirectes originats per l’activitat o els vehicles que acudisquen a esta, tenint en compte que ens trobem, d’acord amb les dades del visor GVA, en una àrea crítica amb una permeabilitat molt alta, sobre una massa d’aigua afectada per intrusió marina amb un estat quantitatiu i qualitatiu roín, en una zona a millorar des del punt de vista de la recàrrega d’aqüífers.

Des del punt de vista de la mateixa implantació de l’ús (i tenint en compte que es realitza de manera sistemàtica fa anys) des del punt de vista paisatgístic el servici competent determina la necessitat de redacció d’un estudi d’integració paisatgística, les mesures del qual haurien d’incorporar-se a la normativa del pla especial perquè si bé l’activitat pot no tindre efectes significatius sobre un paisatge en si ja transformat, la implantació d’altres usos complementaris i la normativa urbanística proposada referent a les condicions de l’edificació, així com les condicions de materialització de l’activitat existent (infraestructures, instal·lacions, asfaltats, carència de vegetació, aparcaments no integrats) determinen l’existència d’efectes significatius sobre el paisatge, addicionals als ja produïts.

En este sentit, des del punt de vista exclusivament de l’activitat com a mercat ambulant turístic, és preceptiu tindre en compte la normativa del Pla d’acció territorial sectorial del comerç de la Comunitat Valenciana (PATSECOVA) que en l’art. 57, referit a mercats ambulants i zones de venda no sedentària, disposa les condicions d’incompatibilitat per a la localització d’estos tant en sòls de titularitat pública com privada.

D’acord amb l’article 57.2 del PATSECOVA la proposta de mercat ambulant turístic, tant per trobar-se en zona perifèrica allunyada de qualsevol servici de transport públic i que obliga a l’ús de vehicle privat, com per trobar-se en un entorn protegit natural i paisatgístic, com per situar-se en zona de risc d’inundació, determina la incompatibilitat de la proposta per a la ubicació de zones de venda no sedentària.

H) Valoració ambiental d’acord amb els criteris de l’annex VIII del TRLOTUP.

Segons els criteris de l’annex VII del TRLOTUP, considerant la proposta i el contingut dels informes rebuts, s’informa que:

1. Respecte a les característiques del pla especial:

– El pla especial tracta de regular una activitat que ja s’exercix des de fa anys sobre sòl no urbanitzable comú en una zona agrícola d’elevada capacitat, l’ús del qual no es troba arreplegat dins dels usos excepcionals en SNU de l’article 211 del TRLOTUP, ni pel que fa a mercat ambulant turístic ni l’aparcament annex de vehicle privat.

– Donats els antecedents i la tramitació anterior del pla especial que va ser arxivada, en el present es modifica l’ús dotacional privat previst en aquella per un ús terciari “mercat ambulant turístic” compatible amb oci de caràcter terciari durant un dia a la setmana (diumenges) que pretén al seu torn compatibilitzar-se amb usos públics de caràcter educativocultural durant la resta de la setmana, que no es definixen ni queden arreplegats en la proposta.

– L’àmbit del pla especial, respecte als antecedents, se circumscriu a una àrea fora de l’afecció a espais naturals protegits (PORN Zones Humides del Sud d’Alacant), si bé l’activitat actualment en funcionament determina una àrea molt major, per tant:

– L’ús estricte com a mercat ambulant hauria de portar aparellades mesures de restauració en la zona actualment ocupada i que es troba afectant espais naturals protegits.

– Hauria d’haver-se incorporat a l’àmbit del pla especial les àrees necessàries per a l’aparcament de vehicles privats (que no és un ús «excepcional» com indica la proposta sinó absolutament necessari per al desenrotllament de l’activitat, donada la ubicació i característiques d’esta).

– El pla especial ha d’arreplegar de manera explícita l’accés a la zona tant pel nord (CV-895) com pel sud (des de l’N-332) tenint en compte a partir del necessari estudi de trànsit com s’afecta la mobilitat en les dos vies principals d’accés per a una activitat tan important de caràcter puntual i periòdic, tots els diumenges.

– El mateix desenrotllament del pla especial, malgrat plantejar-se sobre una activitat ja en funcionament fa anys, provoca uns efectes addicionals sobre el paisatge pels usos compatibles proposats i les seues característiques d’implantació, que poden ser significatius i, per tant, estudiats en el corresponent EIP.

– L’anàlisi d’alternatives efectuada se centra en localitzacions alternatives en sòl urbanitzable, pràcticament totes estes de caràcter residencial en les quals, davant de la present en SNUC propietat de l’operador privat que insta l’Ajuntament a la redacció del pla especial, resulten majoritàriament inviables per qüestions estrictament de cost econòmic del sòl i compatibilitat amb els sòls residencials, sense que efectivament s’analitze per a una activitat declarada d’interés públic pel mateix ple municipal, l’existència de sòls públics compatibles en el terme municipal per a l’exercici d’esta sense provocar efectes significatius.

– La incidència en el model territorial del pla especial és clara perquè afecta l’activitat proposada de mercat ambulant turístic a sòls d’elevada capacitat agrològica en SNU, en una zona aïllada, limítrofa a sòls protegits i amb el risc d’inundació, que contravé la normativa del PATSECOVA, pla d’acció territorial de caràcter sectorial en matèria de comerç.

S’incidix igualment en el model territorial per l’incompliment de l’ETCV (directriu 92) perquè proposa un model dispers, allunyat de teixit existent sobre el qual donar suport al creixement de sòl destinat a activitats econòmiques i implicant l’ocupació i segellament de sòl d’una manera permanent.

2. Característiques dels efectes i de l’àrea probablement afectada:

– Sobre els possibles efectes que es puguen produir i el seu caràcter acumulatiu, la presència d’una activitat ja existent, que concentra periòdicament en un únic dia a la setmana centenars/milers de persones que al seu torn accedixen majoritàriament en vehicle privat, sobre un sòl rural aïllat, pròxim a un espai rural protegit i amb el risc d’inundació, determina la impossible compatibilitat de l’ús proposat davant d’efectes que poden ser clarament d’efecte irreversible.

– L’abast espacial dels efectes se circumscriu a la zona proposada, si bé a un àmbit bastant major del qual determina el pla especial, determinat per les característiques de l’activitat, en una magnitud important a causa de la concentració d’esta activitat en un únic dia a la setmana i de manera important, concentrant tal com reconeix la mateixa proposta un nombre molt important de persones.

– Quant al valor de l’àrea afectada, considerant ja l’afecció produïda per anys d’activitat al marge de la normativa que han provocat un segellament important de sòl rural, ha de ser considerat per la zona agrícola ocupada i els riscos naturals presents, sense que s’haja justificat la ubicació d’esta activitat en qualsevol altre sòl compatible dins del terme municipal.

– L’afecció a l’espai natural protegit de la llacuna de la Mata, dins de l’àmbit del PORN de les Zones Humides del Sud d’Alacant, queda patent per l’àmbit efectiu del mercat ambulant, quant a activitat, accessos i aparcament necessari, sense perjuí de mesures de restauració, que en tot cas hagen d’establir-se.

– En definitiva, per a un desenrotllament equilibrat del territori el valor de la zona proposada fa necessari no només la impossibilitat d’implantar esta activitat en l’àmbit proposat, sinó la necessària busca per part de l’Ajuntament de Guardamar del Segura d’una ubicació compatible amb l’activitat en el terme municipal que responga a l’interés públic declarat pel ple municipal.

Vist que la proposta de pla especial no arreplega efectivament l’àmbit real de l’activitat que es proposa (mercat ambulant turístic i aparcament de vehicles), que els usos proposats no s’arrepleguen en la normativa actual de SNU, que pot generar efectes significatius en matèria paisatgística, que obliga a l’accés de vehicle privat en nombre i forma que puga afectar tant en accessos com en el trànsit a les carreteres limítrofes.

I vist que l’activitat s’implanta en sòl agrícola d’elevada capacitat agrològica, que resulta incompatible d’una banda per estar afectat per risc d’inundació d’acord amb la normativa de PATRICOVA, com d’altra banda per contravindre la normativa sectorial en matèria de comerç per a venda no sedentària establits en el PATSECOVA, és per això que es pot considerar que el pla especial presenta efectes significatius sobre el medi ambient que el fan inviable.

I) Proposta d’acord.

Segons establix l’article 53 del TRLOTUP, d’acord amb els criteris de l’annex VIII d’esta llei i, en vista de les contestacions a les consultes efectuades, es pot concloure que el pla especial proposat té incidència mediambiental significativa negativa, i es considera inviable ateses les condicions de la zona i, en particular, al compliment de la normativa de PATRICOVA, del PATSECOVA que s’arrepleguen en el punt D d’este informe.

De conformitat amb el que disposa l’article 53.2.*d*  del TRLOTUP, d’acord amb els fonaments exposats, es proposa emetre resolució d’informe ambiental desfavorable a la proposta del Pla especial d’ordenació de sòl no urbanitzable per a implantació de mercat ambulant turístic a Guardamar del Segura, per presentar efectes negatius significatius sobre el medi ambient, resultar incompatible amb les determinacions normatives del Pla d’acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d’inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) i manifestament inviable amb la normativa del Pla d’acció territorial sectorial del comerç de la Comunitat Valenciana (PATSECOVA), així com segons el que s’exposa en el present informe.

Òrgan competent

La Comissió d’Avaluació Ambiental és l’òrgan competent per a emetre l’informe ambiental a què es referix l’article 53.2.*d*  del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, d’acord amb el que disposa l’art. 3.4 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s’aprova el Reglament de l’òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d’avaluació ambiental estratègica (plans i programes).

En vista de tot això, la Comissió d’Avaluació Ambiental acorda: emetre informe ambiental del Pla especial d’ordenació de sòl no urbanitzable per a implantació de mercat ambulant turístic a Guardamar del Segura.

Notificar als interessats que, de conformitat amb l’article 53.8 del TRLOTUP i els articles 121 i 122 de la Llei 39/2015, d’1 d’octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, contra la present resolució, que no posa fi a la via administrativa, podrà interposar-se un recurs d’alçada en el termini d’un mes, comptat a partir de l’endemà del dia que tinga lloc la seua notificació, davant de la consellera d’Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.

No obstant això, en el cas de les administracions públiques, d’acord amb l’article 44.1 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, no caldrà interposar un recurs en via administrativa. Estes podran formular un requeriment d’anul·lació o revocació davant d’esta administració, a l’empara del que preveu l’article 44 d’esta norma, mitjançant un escrit raonat, en el termini de dos mesos, comptats des de la notificació de la present o des que l’administració requeridora l’haja conegut o l’haja pogut conéixer.

En el supòsit de no formular el requeriment indicat, les administracions públiques podran interposar un recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos, a comptar de l’endemà de la seua notificació, d’acord amb el que establixen els articles 10 i 46 de la llei citada.

Tot això, sense perjuí que es puga exercitar qualsevol altre recurs o acció que estime oportú. Fet que notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.

Fet que se certifica en l’acta aprovada en la mateixa sessió de la Comissió d’Avaluació Ambiental, segons disposa l’article 18.2 de la Llei 40/2015, d’1 d’octubre, de règim jurídic del sector públic.

València, 2 de maig de 2023.– El secretari de la Comissió d’Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas»

  

València, 6 de febrer de 2025

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general