Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8893, del 28-08-2020 (2020/6809)

RESOLUCIÓ de 20 d'agost de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 62/19-EAE Calp.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8893

Data del DOGV
:   28-08-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/6809


Data del document
:   20-08-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Calp
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 d'agost de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 62/19-EAE Calp. [2020/6809]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'Informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'Informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 62/19-EAE Calp  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Avaluació ambiental del Pla de mobilitat urbana sostenible  
Promotor: Ajuntament  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Localització: Calp (Alacant)  
Expedient: 62/8087-DTO  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 31 d'octubre de 2019, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta d'Informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Calp, en els termes següents:  
  
  
A) Documentació aportada  
En data 5 de juny de 2019 va tindre entrada, en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud de l'Ajuntament de Calp per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Calp, acompanyada del seu corresponent Document inicial estratègic (DIE).  
La documentació aportada és conforme al que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
B) Planejament vigent  
El planejament general vigent en el municipi de Calp consisteix en un pla general homologat a la Llei 6/1994, de 15 de novembre, reguladora de l'activitat urbanística (LRAU), que té l'aprovació definitiva de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant en sessió de 28 de juliol de 1998.  
El planejament va ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental establit en la Llei 2/1989, de 3 de març, i té emesa la Declaració d'impacte ambiental per resolució de l'òrgan ambiental de data de 23 de juliol de 1998 (expedient 457-1997-AIA).  
  
C) Pla de mobilitat urbana sostenible: objecte i justificació  
Calp es localitza en la costa nord de la província d'Alacant, a la comarca de la Marina Alta. Limita al nord i a l'oest amb Benissa; al sud-oest, amb Altea, i al sud i a l'est, amb la mar Mediterrània. Té una població de 20.804 habitants (cens de 2017), per la qual cosa, de conformitat amb l'article 10 de la Llei 6/2011 de mobilitat, té l'obligació d'elaborar un pla municipal de mobilitat.  
Respecte a la mobilitat, els problemes principals són els següents:  
  
· La majoria de la població presenta índexs de vellesa i senectut elevats, per la qual cosa poden presentar problemes de mobilitat i requerir accés a uns certs serveis.  
· En la configuració topogràfica del municipi trobem que el centre històric i l'eixample d'aquest se situen sobre un pujol elevat, per això la principal artèria comercial de la població presenta pendents màxims del 10 %, de manera que dificulten la mobilitat per als vianants i amb bicicleta.  
· La distribució dispersa dels nuclis d'habitatges, principalment de tipologia unifamiliar, acull aproximadament el 50 % de la població resident, per la qual cosa es genera un nombre elevat de desplaçaments cap al nucli urbà, on es troba la zona administrativa i comercial.  
  
· El transport públic és insuficient, tant en freqüència com en rutes, i no es percep com una alternativa a la utilització del vehicle privat.  
  
· Poques places d'aparcament a la ciutat.  
· La congestió es manifesta tot l'any, i s'agreuja en època estival pel tipus de turista familiar, que usa el cotxe per als desplaçaments.  
  
Com a aspectes favorables, s'hi assenyala que el bon clima afavoreix l'ús de la bicicleta o el desplaçament a peu, en comptes de l'ús de vehicles motoritzats. Calp pertany a la Xarxa Espanyola de Ciutats per la Bicicleta, que ha suposat que se n'incremente l'ús com a mitjà de transport (premiat en l'àmbit ministerial), afavorit, a més, per l'elevada presència de població estrangera que està acostumada a aquest mitjà.  
Com a objectius generals del PMUS es proposen:  
· Contribuir a una qualitat de vida superior dels ciutadans  
· Reduir l'impacte ambiental del transport  
· Aconseguir un balanç energètic superior  
· Promoure un planejament urbanístic sostenible  
Per a fer-ho, les polítiques bàsiques d'intervenció són:  
· Fomentar els desplaçaments no motoritzats  
· Potenciar un pes més important del transport públic respecte a l'automòbil privat  
· Aconseguir un ús racional de l'espai públic  
· Incidir en la conducta dels ciutadans respecte a la mobilitat  
· Contribuir a la planificació sostenible del desenvolupament urbà  
  
D) Característiques el Pla de mobilitat urbana sostenible  
D.1. Àmbit de la proposta  
Les actuacions proposades pel PMUS de Calp se circumscriuen al terme municipal amb el seu nucli urbà i les urbanitzacions perifèriques. Com a municipi turístic, té en compte el període estival per a adoptar mesures de reforç.  
  
D.2. Estudi d'alternatives  
El DIE presenta dues alternatives:  
- Alternativa 0: situació actual. Absència de planificació de mobilitat sostenible.  
- Alternativa a la realització del PMUS. Com que té una població superior als 20.000 habitants, el municipi està obligat per llei a elaborar el pla.  
  
D.3. Característiques de la proposta  
Les àrees d'intervenció són un total d'11:  
1. Pla d'itineraris per als vianants  
1.1. Establiment de les condicions tècniques dels itineraris quant a ample de voreres, pendents, desnivells, vegetació, mobiliari urbà, elements sensorials i cantonades.  
1.2. Creació d'una xarxa d'itineraris per als vianants prioritaris (se n'hi inclouen 9)  
2. Pla municipal d'ús de la bicicleta  
2.1. Correcció de la xarxa ciclista existent  
2.2. Nova xarxa ciclista (6 trams en dos passejos marítims per a connectar amb les estacions de tren i d'autobús o per a interconnectar els trams existents)  
2.3. Pla d'instal·lació d'aparcaments  
2.3. Senyalització de l'itinerari ciclista  
2.4. Proposta d'un sistema públic de bicicletes  
2.5. Pla de comunicació i suport a la mobilitat ciclista  
3. Pla de camins escolars segurs  
3.1. Estratègia de mobilitat escolar  
3.2. Recorreguts escolars  
4. Pla de circulació i estructura de la xarxa viària  
4.1. Accions de seguretat viària a curt termini (reductors de velocitat, bandes transversals d'alerta, alineacions, interseccions...)  
5. Pla d'estacionament  
5.1. Ampliació de la zona regulada  
5.2. Aparcament dissuasiu en zones de platja  
5.3. Places d'aparcament per a persones amb mobilitat reduïda  
6. Pla de foment del transport públic  
6.1. Millora de parades i marquesines  
6.2. Implantació de llançadores d'autobús a les urbanitzacions  
6.3. Optimització de la freqüència de pas  
7. Pla de mobilitat de l'ajuntament (per al seu personal i mitjans de transport)  
8. Pla de millores de la distribució de mercaderies  
8.1. Millora de la càrrega i descàrrega en el centre urbà  
8.2. Ús de vehicles no contaminants  
8.3. Estratègia específica per a l'E-commerce  
9. Pla d'integració de la mobilitat en les polítiques urbanístiques  
9.1. Recomanacions per a les dotacions d'estacionament  
9.2. Continuïtat de les vies no motoritzades  
9.3. Incorporació de preses per a vehicles elèctrics  
9.4. Locals per a guardar les bicicletes  
10. Pla de millores de la qualitat ambiental i estalvi energètic  
10.1. Impuls a la mobilitat eficient  
10.2. Cursos de conducció eficient  
11. Pla de comunicació i divulgació de la mobilitat sostenible  
11.1. Programa de comunicació i divulgació  
11.2. Programa de sensibilització  
11.3. Programa de foment i promoció  
  
D.4. Efectes previsibles del PMUS en el medi ambient  
En l'apartat 2.12 del document «Programes d'Actuació» es du a terme l'anàlisi de la situació actual i l'escenari tendencial, així com l'evolució que experimentaria després de l'aplicació del PMUS.  
L'impacte ambiental derivat de l'aplicació del PMUS serà, per pròpia vocació, positiu i pot preveure els efectes següents sobre aquest:  
  
- Pacificació i millora de l'eficiència del trànsit rodat.  
- Suposarà la connectivitat i la revaloració de les infraestructures existents i de nova creació per mitjans no motoritzats.  
- Suposarà la dotació d'una jerarquia viària adequada al nucli urbà.  
  
Tot això implicarà, com a conseqüència directa, una reducció de la demanda energètica del sistema de transport en l'entorn urbà, acompanyada de les reduccions corresponents de les emissions atmosfèriques i sonores.   
En l'apartat 1.f del DIE es descriu de manera succinta la relació que té amb l'ETCV i el PATIVEL.  
  
E) Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les administracions públiques afectades següents.  
  
Administració pública consultada Consulta Informe  
DG d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat: Servei de Mobilitat 24/7/2019 30/9/2019  
DG d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat: Servei de Planificació 24/7/2019 12/9/2019  
DG del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental:  
Serv. de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera 24/7/2019 10.10.2019  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge 24/7/2019 25.10.2019  
Servei Ordenació del Territori (PATRICOVA) 24/7/2019 28.10.2019  
Sub. DG. d'Ordenació del Territori i Paisatge (ETCV, PAT) 24/7/2019 24.10.2019  
Diputació d'Alacant 24/7/2019 13/8/2019  
Servei Territorial d'Urbanisme 24/7/2019 20/8/2019  
  
  
Els informes rebuts es publicaran en http://www.agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients, juntament amb l'Informe ambiental i territorial estratègic.  
  
F) Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
Segons el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial haurà de determinar, tenint en compte els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, serveis i llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme actuant, fonamentalment, sobre dos àmbits:  
- Un nou equilibri de les formes de transport que aposta, fonamentalment, per les que tenen més eficàcia ambiental i social: transport públic davant del privat i formes de transport no motoritzat. Aconseguir aquest objectiu requereix tant mesures d'estímul cap a les noves formes de transport com mesures dissuasives. Per a fer-ho s'ha d'actuar tant sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) com de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards d'aparcaments per a diverses formes de transport).  
  
- La planificació urbana i model de ciutat per a disminuir la necessitat de mobilitat urbana, tant en necessitat com en longitud de desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, al canvi modal prioritzant les formes més sostenibles, a la reducció de la necessitat de desplaçaments, tant en nombre com en distància, que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) i que contribuïsca, al mateix temps, a la disminució de les emissions originades pel sector transport, com són les que fan referència a emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
En aquest sentit s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'haurà d'acompanyar dels indicadors que es consideren pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, i particularitzar les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva d'acord amb els ritmes i límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
Atesos els criteris anteriors, es du a terme l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Calp en funció de les propostes realitzades, partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que totes les propostes es plantegen en sòl urbà del municipi (sense afecció al sòl no urbanitzable), i sense perjudici de la incardinació ulterior del PMUS Calp amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal, com puga ser el Pla de mobilitat del pla d'acció territorial de les comarques centrals, que està en fase de tramitació.  
  
El PMUS de Calp atén el que, quant a competències administratives, estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Calp es durà a terme sobre les propostes que siguen de competència municipal.  
1. Pla d'itineraris per als vianants  
Es defineix una xarxa principal contínua que permet connectar els grans centres generadors i atractors de desplaçaments.   
Sobre aquesta xarxa, s'han de millorar les voreres, s'han de disposar bancs per al descans i un altre mobiliari urbà, s'ha d'instal·lar una senyalització adequada i s'ha de millorar la il·luminació. S'han elaborat fitxes dels diversos carrers inclosos en els itineraris, en què se n'assenyala la secció viària i les actuacions que necessiten.  
2. Pla d'ús de la bicicleta  
A més de millorar les instal·lacions ja existents, es proposa crear-hi 5 itineraris nous. Aquests últims connectarien amb les estacions de ferrocarril i d'autobús, uns altres dos discorrerien per la platja de l'Arenal i la platja de Llevant, mentre que l'última connectaria dos itineraris de manera transversal, vorejant el centre històric.   
En aquests itineraris es millorarà la senyalització i s'instal·laran aparcaments de bicicletes. Es proposa dur a terme un estudi sobre la viabilitat d'implantar un sistema públic de lloguer de bicicletes, a més de campanyes de conscienciació i foment d'aquest mitjà de transport.  
Amb aquesta proposta es propicia l'accés dels ciutadans a una forma de transport més saludable i sostenible, que s'ha de coordinar amb les mesures de reurbanització per als vianants.  
3. Pla de camins escolars segurs  
Hi ha cinc centres escolars al voltant dels quals es plantegen els viaris d'accés, i s'hi concreten les zones de parada dels vehicles a motor i la creació de vials amb limitació de la velocitat a 20 km/h (àrea 20). A més de la senyalització gràfica, s'hi instal·laran tanques protectores en els llocs més crítics.  
4. Pla de circulació i estructura de la xarxa viària  
Es preveuen mesures per al reduir la intensitat i velocitat dels vehicles, i fer-los compatibles amb les activitats que es desenvolupen en el viari.   
S'hi descriuen diversos sistemes que hi ha per a calmar el trànsit, com ara els RDV (reductors de velocitat), BTA (bandes transversals d'alerta), canvis d'alineació i tractament de les interseccions.   
  
Les actuacions que es proposen contribuiran a diversos dels objectius ambientals: calmat de trànsit i menys emissió de gasos, reducció de la contaminació acústica i disminució de zones d'aparcament, amb la consegüent disminució del trànsit d'agitació.  
5. Pla d'estacionament  
Les zones més problemàtiques són el centre històric, durant tot l'any, i la zona de platges, durant l'estiu. En el centre es planteja ampliar la zona d'estacionament limitat, mentre que es vol implementar, durant l'estiu, en la zona de platges. En aquesta última, a més, s'habilitaran aparcaments dissuasius (s'hi aporta el plànol amb tres emplaçaments).  
6. Pla de foment del transport col·lectiu  
En l'actualitat hi ha tres línies d'autobús municipal, dues de les quals enllacen amb l'estació del TRAM, i totes, amb l'estació d'autobusos. Les zones més disseminades o de dimensió xicoteta es troben sense servei, per la qual cosa es proposa implantar dues línies de llançadores durant l'estiu.   
Es proposa millorar el mobiliari urbà de les parades i la informació que s'hi subministra.   
Qualsevol mesura que s'hi adopte i que siga efectiva i promoga l'ús del transport públic en detriment del privat suposarà un benefici ambiental per la reducció de contaminants.  
7. Pla de mobilitat de l'ajuntament  
Es pretén analitzar la mobilitat de les dependències municipals i dels seus treballadors. N'hi ha 20 centres, en els quals treballen unes 480 persones. S'hi realitzaran enquestes per a determinar els seus desplaçaments, amb la finalitat de racionalitzar els costums que tenen. La flota de vehicles municipal en té un total de 68, cinc dels quals són elèctrics. L'objectiu és adaptar tota la flota gradualment perquè produïsquen zero emissions.  
8. Pla de millores de la distribució de mercaderies  
Es proposa implantar regulacions horàries als vehicles de mercaderies en l'àrea urbana, així com optimitzar la manera en què es du a terme la distribució, segons la tipologia del producte i la dimensió de la mercaderia. Es revisaran les zones d'estacionament per a aquests menesters.   
L'E-commerce requerirà una atenció preferent pel gran volum que aconseguirà. Es facilitaran punts específics de repartiment, controlaran els horaris i s'intentarà arribar a acords amb els distribuïdors perquè utilitzen vehicles més ecològics.  
9. Integració de la mobilitat en les polítiques urbanístiques  
S'aportaran recomanacions per a evitar els problemes d'aparcament, com la reserva per al trànsit de bicicletes, donant continuïtat als itineraris no motoritzats i incorporant-hi preses per a vehicles elèctrics.  
  
10. Pla de comunicació i divulgació. Millores de l'estalvi energètic  
  
Sensibilitzar la població per a la utilització de tipus de transports més eficients.  
Informes sectorials rebuts  
- L'Informe del Servei de Mobilitat indica una sèrie d'aspectes que han de ser introduïts en el PMUS amb la finalitat de completar-lo, i s'ha de remetre al servei esmentat, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat, per a l'emissió de l'Informe prèviament a l'aprovació del pla per l'Ajuntament de Calp. De manera resumida, s'hi refereixen a la falta de pressupost per a algunes intervencions, la inexistència d'indicadors de seguiment o la falta de propostes a les urbanitzacions més perifèriques. Així mateix, s'hi assenyalen diverses modificacions que convindria dur a terme en la Memòria de diagnòstic i en els programes d'actuació.  
- En data 12 de setembre de 2019 s'emet l'Informe del Servei de Planificació, en el qual s'assenyala que s'han identificat els estudis necessaris per a la seua consideració en l'elaboració d'aquest, que el PMUS és compatible amb la legislació en matèria de carreteres, i que és compatible amb la xarxa viària de competència autonòmica. No obstant això, també hi remarquen una sèrie de consideracions relatives als itineraris ciclistes i a les zones d'estacionament.  
- El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, de la Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, remet l'Informe de 10 d'octubre de 2019, en què s'indica:  
· El PMUS de Calp ha de ser coherent amb l'Estratègia valenciana enfront del canvi climàtic 2013-2020, aprovada pel Consell de la Generalitat el 22 de febrer de 2013, i la revisió d'aquesta (pendent d'aprovació).  
· Els municipis de més de 20.000 habitants (com és el cas de Calp) tenen l'obligació d'elaborar un Pla acústic municipal.  
· El municipi de Calp queda inclòs en la zona Aglomeració ES1011. S'informa que, en relació amb els registres dels paràmetres de qualitat de l'aire, durant els últims anys s'han superat els valors normatius de l'ozó en l'estació de Benigànim.  
Per tot el que s'ha indicat en l'informe esmentat del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, en relació amb les propostes realitzades pel PMUS de Calp, hauran de ser coherents tant amb la normativa ambiental com amb els objectius marcats per l'Estratègia valenciana enfront del canvi climàtic.  
- El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge assenyala que, en intervindre sobre la xarxa de comunicacions, s'incidirà sobre la infraestructura verda, per això s'ha de tindre en compte en l'elaboració del pla. S'hi indiquen els continguts que hauria de tindre aquest capítol dins del PMUS.  
- La Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge assenyala la relació amb el PATIVEL i l'ETCV, així com amb el PAT de les comarques centrals (PATCC), que es troba en fase d'elaboració.  
  
- El Servei d'Ordenació del Territori, en relació amb el risc d'inundació, assenyala que es troba afectat però que és compatible si els projectes d'execució que el desenvolupen tenen en compte l'article 21 del PATRICOVA i són compatibles amb la infraestructura verda.  
- El Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant indica dues qüestions:  
· Que, com que no forma part d'un instrument urbanístic, l'aprovació d'aquest no correspon a la Comissió Territorial d'Urbanisme.  
· Que qualsevol desenvolupament urbanístic haurà de complir els requeriments d'estàndards dotacionals que estableix la legislació urbanística (annex IV, LOTUP), i s'haurà d'aclarir si la reserva per a aparcaments és en sòl públic o en parcel·la privada.  
Valoració  
Tenint en compte el que s'ha dit amb anterioritat, i analitzades les propostes del PMUS de Calp, s'entenen que, en conjunt, aquestes mesures:  
1. Col·laboren a un ús més racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap a un tipus de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la reducció de consum energètic consegüent.  
3. Desincentiva l'ús del vehicle privat en favor del públic.  
4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats a les formes motoritzades: emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
No obstant això, es troba a faltar l'elaboració d'un pla de seguiment i la concreció d'indicadors, amb la finalitat d'avaluar i quantificar el compliment dels objectius del PMUS. En aquest sentit:  
- S'ha de concretar el valor inicial dels indicadors i quantificar l'objectiu que es vol aconseguir.  
- S'han d'incloure indicadors de caràcter més ambiental, com ara:  
· Els que permeteren calcular l'empremta de carboni de la mobilitat en el municipi de Calp (sobre la base de les emissions CO2), un aspecte que requeriria l'adopció d'una determinada metodologia de càlcul de l'empremta de carboni en la mobilitat urbana de Calp, i periodicitat amb la qual calcular els indicadors.  
· Nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diverses localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat.  
Una part dels itineraris proposats podrien formar part d'aquesta, però aquests no discorren per tot el litoral, sinó que es deixen parts del terme (pels extrems nord i sud) sense cobrir. L'amplària d'aquests ha d'oscil·lar entre els 3 i 6 metres, però es desconeix si els itineraris proposats poden albergar aquesta dimensió.  
  
G) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic, mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'aquests, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental. En concordança, l'article 46 de la LOTUP especifica els plans i programes que seran objecte de l'avaluació ambiental i territorial estratègica. En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
  
H) Proposta d'acord  
Analitzada la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Calp, cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del planejament.  
  
Per això, segons s'estableix en l'article 51.2.b de la LOTUP, i per considerar que, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Calp no té incidència significativa negativa en el model territorial del municipi de Calp, afecta sòl urbà, no afecta espais protegits ni forestals, i com que s'han tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Calp no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Calp, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, perquè no té efectes significatius negatius sobre el medi ambient; per tant, correspon continuar la tramitació del programa d'acord amb la seua normativa sectorial, amb el compliment de les determinacions següents:  
1. La redacció definitiva del PMUS de Calp haurà d'incloure un pla de seguiment de compliment del pla, en què almenys s'hauran de concretar els aspectes següents:  
1) Incorporar-hi la metodologia i el càlcul de l'empremta de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que es consideren adequats, en concret, emissions CO2 equivalent.  
2) Incorporar-hi el procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
3) Completar la proposta amb el seguiment del pla, mitjançant l'elaboració d'informes cada quatre anys, amb la finalitat de verificar l'evolució prevista en els gràfics que apareixen en les gràfiques del capítol 2.12 del document denominat «Programes d'actuació».  
4) En l'informe de seguiment s'haurà d'incloure la comprovació de la posada en marxa de les propostes d'actuació.  
2. El PMUS s'haurà de completar amb les determinacions que indica l'Informe del Servei de Mobilitat de 30 de setembre de 2019, i s'haurà de sol·licitar a aquest servei l'informe prèviament a l'aprovació definitiva municipal, així com incorporar-hi, en el seu cas, les determinacions s'indiquen en aquest.  
3. Hauran d'analitzar-se les observacions realitzades pel Servei de Planificació, i fer-hi els canvis que es consideren oportuns.  
4. El PMUS ha de contindre un capítol relatiu a la infraestructura verda, amb els continguts assenyalats en l'informe emés pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
5. Per a previndre el risc d'inundació, els projectes d'execució que desenvolupen el PMUS hauran de tindre en compte l'article 21 del PATRICOVA.  
Segons s'estableix en l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible de Calp en el termini màxim de quatre anys des de la publicació d'aquest. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
En vista de tot el que s'ha dit anteriorment, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre l'Informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Calp, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que, en el seu dret, consideren pertinents.  
Informació que notifique perquè se'n tinga coneixement i als efectes oportuns.  
Informació que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 11 de novembre de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas»  
  
València, 20 d'agost de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamín Pérez Rocher.