Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9484, del 05-12-2022 (2022/11619)

RESOLUCIÓ de 23 de setembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'instal·lació de central fotovoltaica de 43,4 Mwp, del terme municipal d'Ayora. Expedient: (2479327) 192/2021/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9484

Data del DOGV
:   05-12-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/11248


Data del document
:   23-09-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Ayora
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 23 de setembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'instal·lació de central fotovoltaica de 43,4 Mwp, del terme municipal d'Ayora. Expedient: (2479327) 192/2021/AIA. [2022/11370]  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2479327) 192/2021/AIA.  
Títol: Instal·lació de central fotovoltaica de 43,4 Mwp.  
Promotor: Mambar Renovables, SLU. Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València.  
Referència òrgan substantiu: ATREGI/2020/28/46.  
Localització: Parcel·les 2, 3 i 5 del polígon 57 del terme municipal d'Ayora.  
  
Antecedents i descripció del projecte  
L'empresa Mambar Renovables, SLU, promou un projecte de construcció i operació d'una planta solar fotovoltaica en les parcel·les 2, 3 i 5 del polígon 57 del terme municipal d'Ayora (València).  
La potència instal·lada serà de 43,4 MWp. Els panells es connectaran en sèrie i s'agruparan en inversors de strings per al seu posterior augment de tensió en el transformador des de 0,8 kV fins a 30 kV. Els mòduls solars seran de tipus mono-Si (silici monocristal·lí) i s'instal·laran en seguidors solars integrats en estructures metàl·liques fixades al terreny mitjançant el sistema de perfils clavat. Els seguidors solars orientaran els mòduls per a minimitzar l'angle d'incidència entre els raigs solars i la superfície dels mòduls durant el dia, i augmentar així el seu rendiment en comparació amb els sistemes estàtics.  
La superfície total de les parcel·les vinculades és de 128,21 ha i l'àrea de la superfície ocupada associada al perímetre envolupant de tots els equips i infraestructures (dividit en 4 zones denominades M1, M2, M3 i M4) és de 86,79 ha. Calculant la relació entre la producció de la planta (en MWp) i la superfície ocupada per la instal·lació (en ha), s'obté un coeficient de 0,5 MW/ha ocupada.  
L'evacuació de l'energia produïda es realitzarà de manera conjunta amb altres tres projectes més que es troben en tramitació en parcel·les circumdants (FV El Águila, FV Chambó i FV Eiden). Els centres de transformació es connectaran a la xarxa de mitjana tensió de 30 kV mitjançant 14,03 km de canalització subterrània fins a la subestació elèctrica prevista en la planta fotovoltaica pròxima denominada FV El Águila (ATREGI/2020/30/46), des de la qual s'elevarà la tensió fins a 132 kV per a evacuar l'energia cap a la subestació elèctrica del projecte de planta solar FV Valle Solar (en tramitació davant l'òrgan competent de l'Administració General de l'Estat), la qual va obtindre declaració d'impacte ambiental favorable mitjançant la Resolució de 7 de març de 2022, de la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental del Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic (MITECO).  
L'accés a la planta solar es realitzarà des del punt quilomètric 13+200 de la carretera CV-438, i no requerirà l'obertura de nous camins d'accés. Des d'aqueix punt, s'accedirà directament a les zones M1, M2 i M3. Per a accedir a la zona M4, s'agafarà un camí que parteix des d'aquest punt cap a l'est.  
Es preveuen les activitats constructives següents: obertura de rases per al cablejat; instal·lació de clos perimetral en les tres zones delimitades; instal·lació d'una caseta de monitoratge i dels centres de transformació (de tipus prefabricat), i projecció de camins interiors (amplària mínima de 5 metres) i la seua xarxa de drenatge, que es resoldran mitjançant el condicionament previ del terreny amb mitjans mecànics fins a una profunditat major o igual a la de la grossària de la capa de terra vegetal (mitjana de 25 cm) i l'addició d'una capa de 25 cm de llast artificial.  
Durant la fase constructiva, els elements del projecte s'instal·laran respectant el relleu de les parcel·les i no es col·locaran panells en zones amb pendents superiors al 15 %. La formació dels vials interiors generarà un volum de terres de 8.975 m³, que s'estendran en la proximitat dels suports de la línia que figura en l'expedient ATREGI/2020/30/46.  
S'instal·laran casetes prefabricades per al seu ús durant la fase de construcció i dos depòsits d'aigua potable per al subministrament d'aigua sanitària i aigua de neteja. Les aigües residuals generades es preveu emmagatzemar-les en una fossa sèptica impermeabilitzada o la instal·lació de banys químics, que seran retirats en finalitzar la fase de construcció. També s'instal·larà un depòsit de gasoil per al subministrament a la maquinària de treball.  
Durant la fase d'explotació, la neteja dels panells solars es gestionarà mitjançant la contractació de serveis externs, i l'empresa concessionària haurà d'acreditar la procedència de l'aigua i l'autorització en vigor per al seu ús.  
Finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, se'n procedirà al desmantellament i la restauració del terreny, evitant en la mesura del possible el moviment de terres i retirant qualsevol estructura, fonamentació o altre element permanent.  
  
Tramitació administrativa  
En data 17 de desembre de 2021, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València va donar trasllat a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. Aquesta s'acompanya de:  
- Projecte d'execució de la planta solar fotovoltaica (l'evacuació és compartida i figura en l'expedient ATREGI/2020/30/46).  
- Publicació del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana relativa a la informació pública de la sol·licitud d'autorització administrativa i autorització de construcció.  
- Estudi d'impacte ambiental i set annexos: estudi d'integració paisatgística, estudi d'inundabilitat, estudi arqueològic, estudi d'avifauna, estudi de sinergies, estudi d'afecció a Xarxa Natura 2000 i document de síntesi.  
En data 4 de febrer de 2022, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet un requeriment d'esmena de documentació a resoldre pel promotor i per l'òrgan substantiu de l'expedient. En particular es requereix:  
- Document de compatibilitat urbanística del projecte.  
- Informe de consultes a l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000 relatiu a l'afecció a la ZEPA Meca-Mugrón-San Benito.  
- Aclariments sobre les mesures de prevenció d'incendis forestals, la disponibilitat d'aigua, la gestió de les aigües residuals, l'ocupació de llits públics i la línia de connexió a la subestació SE04-GR El Águila 132/30kV, entre altres.  
En data 10 de març de 2022, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València aporta informe del promotor en resposta al requeriment d'esmena de documentació.  
En data 27 de juliol de 2022, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet un requeriment d'esmena de documentació a resoldre per l'òrgan substantiu de l'expedient. En particular, es requereixen informes de consulta a les administracions afectades:  
- L'informe de la Direcció General de Medi Natural sobre la consideració del projecte d'interés economicoestratègic (DIEE).  
- La documentació que indica el promotor que es remet annexa a la seua contestació al requeriment realitzat per l'òrgan ambiental (que no es trobava en la carpeta indicada en l'enllaç de descàrrega de l'OS).  
  
- L'informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General d'Emergències.  
En data 8 de setembre de 2022, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València aporta nova documentació de resposta al requeriment d'esmena remés: informe de la Direcció General de Medi Natural, certificat de compatibilitat urbanística i documentació complementària.  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9085, amb data 17 de maig de 2021. Durant el període d'exposició pública s'han presentat al·legacions per part de l'Asociación Naturalistas de Ayora i la Valle (ANAV), en data 27 d'abril de 2021, i contestació del promotor, i aquestes són les següents:  
- Els instruments de planificació, en concret, el Pla especial d'ordenació d'infraestructures de generació d'energia solar fotovoltaica als municipis d'Ayora, Zarra i Jarafuel, no estan aprovats, i se sol·licita la paralització de la tramitació de l'autorització del projecte. Així mateix, manifesta una alta concentració de projectes fotovoltaics a la comarca amb els efectes que això comporta, i proposa la localització de les centrals fotovoltaiques en un altre tipus de sòl d'acord amb el Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, del Consell. El promotor respon que el pla especial es troba dins de l'última fase de la tramitació i que, juntament amb el Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, s'obté un marc normatiu suficient. Manifesta, a més, que es minimitzarà l'impacte sobre el sòl i que la viabilitat energètica en cobertes preexistents no aconsegueix la del projecte.  
- El fraccionament en quatre projectes diferents té com a objectiu la tramitació des de la Generalitat de manera accelerada, i sol·licita la tramitació com a un únic projecte. El promotor respon que són quatre instal·lacions separades físicament que comparteixen la línia d'evacuació i produeixen energia de manera independent.  
- L'avaluació ambiental ha de ser conjunta amb la de la resta de projectes del territori ja que hi ha continuïtat i solapament entre els quatre projectes. Se sol·licita una zonificació del sòl en funció de la viabilitat ambiental, territorial, cultural i paisatgística. El promotor respon que s'ha realitzat una avaluació conjunta en l'estudi de sinergies presentat, minimitzant-se l'impacte de la línia d'evacuació compartida.  
  
- El conjunt dels projectes es troba en el paisatge de rellevància regional 17 «secans i serres de l'entorn de Carcelén i Alpera» de l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana. Se sol·licita la cerca d'una nova alternativa a la ubicació actual d'acord amb l'article 8.3.e del Decret llei 14/2020, de 7 d'agost. El promotor respon que no hi haurà afecció sobre les fites paisatgístiques, piemonts, vessants, estructura parcel·lària i infraestructura verda del PRR17. Recalca que l'ocupació no implica destrucció i que es restituiran els terrenys al seu estat original durant el desmantellament.  
- L'anàlisi d'alternatives de l'estudi d'impacte ambiental és fal·laç, i se sol·licita revisió del projecte de manera acumulativa amb la resta dels projectes. Proposa més criteris ambientals que s'hauran d'integrar en l'examen de les alternatives. El promotor respon que les alternatives es troben dins de l'àmbit territorial del pla especial, i que s'analitzen per descart dels terrenys no aptes. Finalment, els criteris de l'alternativa 2 els dona la normativa territorial.  
- A causa de la presència d'aus catalogades en l'àmbit d'actuació, ha de plantejar-se destinar una superfície igual que la transformada a guarets permanents. El promotor respon que, d'acord amb el pla especial en tramitació, la pèrdua de l'hàbitat en l'àrea d'influència de 3 km al voltant del pla especial associada als quatre projectes fotovoltaics serà reduïda.  
- En relació amb la vegetació, que s'abalise amb material no plàstic biodegradable, es realitzen fitxes de cadascun dels arbres que, segons l'estudi d'impacte ambiental, es preservaran, i es planten espècies de flora autòctones com a mesura compensatòria.  
El promotor respon que s'abalisaran amb elements biodegradables i que la resta de les sol·licituds es deixen a criteri dels òrgans pertinents.  
  
- Les vies pecuàries afectades hauran de ser delimitades i amollonades prèviament a l'inici de l'obra, i hauran de quedar lliures d'alteracions i ocupacions. El promotor respon que el tractament de les vies pecuàries es realitzarà d'acord amb la normativa vigent.  
- Que es considere l'evacuació mitjançant línies ja existents de parcs eòlics. El promotor respon que la proposició és inviable a causa de la capacitat de les línies elèctriques ja executades i a la seua distància.  
  
- El manteniment de les zones amb ús del sòl agrícola genera més ocupació que l'activitat proposada, la qual contribueix a la despoblació rural i a l'ús privatiu del sòl en detriment de l'agricultura. El promotor no atribueix aquesta problemàtica a la instal·lació de plantes solars fotovoltaiques i determina que és un ús del sòl positiu per a la socioeconomia i que el sòl serà agrícolament productiu una vegada que se'n produïsca el desmantellament.  
- Les conclusions de l'estudi d'impacte ambiental manquen de rigor i hi ha una àrea de cobertura forestal que no s'ha reflectit en l'expedient. El promotor respon que l'existència d'errates no invalida el conjunt del projecte. A més, afirma que la implantació proposada no afecta ni terreny qualificat segons el PATFOR, ni muntanyes gestionades per la Generalitat.  
En data 7 de juliol de 2021, es tornen a presentar al·legacions per part d'ANAV, que sol·licita la suspensió dels procediments administratius amb el següent:  
- D'acord amb les característiques, la competència per a la tramitació, avaluació ambiental i aprovació recau sobre l'Administració General de l'Estat d'acord amb els articles 3.13 i 53.1 de la Llei 24/2013, de 26 de desembre, del sector elèctric. El promotor respon que aquests processos estan previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, i que gaudeixen d'independència entre ells d'acord amb les «consideracions sobre instal·lacions de producció d'energia elèctrica» de la Direcció General de Política Energètica i Mines del Ministeri per a la Transició Energètica.  
- D'acord amb el principi d'unitat administrativa i la disposició addicional 11a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, l'avaluació ambiental és competència de l'òrgan ambiental de l'Administració General de l'Estat. El promotor reitera que s'ha realitzat una avaluació sinèrgica dels efectes.  
- La fragmentació en quatre projectes suposa una tramitació per règim d'avaluació simplificada, i es menysvaloren els efectes sobre espècies, hàbitats i paisatges pertanyents a figures de protecció. El promotor respon que l'avaluació ambiental s'està tramitant per règim ordinari i que la valoració d'impactes es desenvoluparà en l'estudi d'impacte ambiental i els seus annexos.  
En data 29 de juny de 2021, es presenten al·legacions per part d'Iberenova Promociones, SA, que sol·licita que s'avalue la sinergia dels projectes en tramitació amb el projecte FV Cofrentes I i que es considere Iberenova, SA, com a part interessada, d'acord amb l'article 4 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre. El promotor respon que caldrà ajustar-se al que disposa l'òrgan ambiental, si escau.  
Simultàniament, va formular consulta l'òrgan substantiu a les administracions públiques afectades. S'ha rebut còpia dels informes següents:  
- Informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament d'Ayora, de data 29 de juny de 2020, favorable i condicionat al compliment de la Llei 5/2014, de 25 de juny, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, en concret, a l'informe favorable en matèria de paisatge i ordenació del territori i a la consideració d'interés economicoestratègic per les conselleries competents en medi ambient, territori i economia.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 26 de març de 2021, en el qual es destaca que part de la instal·lació es troba en zona de policia de llits (i indica el procediment d'autorització d'utilització del domini públic hidràulic), les qüestions plantejades quant a la inundabilitat i allò relatiu al cànon anual d'utilització del domini públic hidràulic, segons el que es disposa en el text refós de la Llei d'aigües (Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol).  
  
- Informe del Servei de Gestió Territorial, de data 1 d'abril de 2021, en el qual s'informa dels riscos d'inundació segons el PATRICOVA.  
  
- Informe de la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals, de data 23 de juliol de 2021, condicionat al compliment de la legislació en matèria de prevenció d'incendis forestals durant les fases d'execució i funcionament en els terrenys forestals i els seus voltants.  
  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 5 de novembre de 2021, provisional i condicionat al fet que s'emeta informe favorable a l'estudi de paisatge i a la proposta d'infraestructura verda del Pla especial d'ordenació d'infraestructures de generació d'energia solar fotovoltaica. Requereix, a més, l'esmena de l'estudi d'integració paisatgística, el trasllat de les mesures d'integració paisatgística al projecte d'execució i l'avaluació de l'efecte acumulatiu amb les plantes solars en tramitació en el mateix àmbit. El promotor elabora informe tècnic de resposta, de data 1 de desembre de 2021, en què esmena l'estudi de paisatge i l'adequa al contingut de l'estudi de paisatge de l'esmentat pla especial.  
- Informe no concloent de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 24 de novembre de 2021, en el qual s'informa de les condicions d'ocupació del domini públic hidràulic.  
  
- Informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 21 de desembre de 2021, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de València, de data 14 de gener de 2022, sobre afeccions a espècies prioritàries i hàbitats protegits, condicionat al compliment de mesures relatives a la protecció de la fauna de l'àmbit de la instal·lació.  
- Informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, de data 12 d'abril de 2022, condicionat al compliment de mesures per a la protecció de les espècies de flora i fauna.  
El marc normatiu per a l'autorització d'usos i aprofitaments en sòl no urbanitzable d'instal·lacions generadores d'energia solar fotovoltaica, en el moment d'iniciar-se la tramitació de l'expedient, estableix que s'eximeix de l'obligació d'obtindre la declaració d'interés comunitari en sòl no urbanitzable, sempre que s'obtinga informe favorable en matèria de paisatge i ordenació del territori, i de la seua consideració com a interés economicoestratègic per les conselleries de Medi Ambient, de Territori i d'Economia. A aquests efectes, s'han emés els informes següents:  
  
- Informe del conseller de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, de data 22 de febrer de 2021, que considera el projecte d'interés economicoestratègic.  
- Informe de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, de data 17 de juliol de 2020, que considera el projecte d'interés estratègic.  
- Informe conjunt dels serveis d'Ordenació del Territori i d'Infraestructura Verda i Paisatge, de data 31 de març de 2021, favorable als efectes de l'article 202.4.a.4 de la LOTUP, i condicionat al compliment dels condicionants, de conformitat amb els articles 4 a 10 d'aquesta llei, i a la integració dels resultats de participació pública en matèria de paisatge.  
- Informe de la Secretaria Autonòmica d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Consum, de data 1 de juny de 2022, que considera el projecte d'interés economicoestratègic.  
  
Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que la seua utilització constitueix una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle, i per a complir l'Acord de París i el Marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.   
  
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, persegueix aconseguir a Espanya en 2050 la neutralitat climàtica, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.   
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat recullen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol, i plantegen com a objectiu arribar a 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
En l'actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir aquests objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les corresponents mesures de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
La planta solar fotovoltaica en qüestió se situarà íntegrament a la localitat d'Ayora, situada a l'oest de la província de València. Cal destacar que, en parcel·les circumdants, es troben tres projectes similars les línies d'evacuació unitàries dels quals es connectaran amb la subestació elèctrica detallada en el projecte FV El Águila (ATREGI/2020/30/46) des d'on s'evacuarà de manera conjunta tensió cap a la subestació elèctrica d'FV Valle Solar. El sòl, classificat segons la normativa urbanística d'Ayora com a no urbanitzable comú, és d'ús agrícola majoritàriament, ocupat per cultius de secà i per xicotets afloraments de sòl forestal de vegetació típica mediterrània (pinus halepensis amb peus aïllats de quercus ilex i altres poblacions arbustives compostes per quercus coccifera, juniperus oxycedrus i rosmarinus officinalis).  
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han considerat diferents alternatives per a la ubicació de la planta solar fotovoltaica, inclosa l'alternativa 0 o de no realització. L'alternativa 1 es basa en una delimitació, dins del terme municipal d'Ayora, sobre la base de les seues zones aptes des d'un punt de vista únicament mediambiental. El promotor opta per l'alternativa 2, que constitueix una variació de l'alternativa 1 en la qual s'eliminen zones no aptes per a la implantació de la instal·lació.  
A causa de l'ocupació d'un espai geogràfic comú i en compartir una línia d'evacuació de l'energia produïda des de la subestació elèctrica del projecte FV El Águila, s'entén necessària l'avaluació de l'efecte sinèrgic sobre el medi ambient del conjunt de projectes enfront d'una avaluació individualitzada. Per això, es presenta un estudi de sinergies com a annex a l'avaluació d'impacte ambiental on s'analitzen els efectes esperables sobre els factors mediambientals, i es conclou que en desenvolupar plantes solars fotovoltaiques a curta distància i compartint línia d'evacuació, s'obté un efecte menor sobre infraestructura verda, paisatge, sòl, vegetació, fauna i espais protegits de la Xarxa Natura 2000, en comparació amb projectes més deslocalitzats i amb línies d'evacuació pròpies i unitàries.  
Es tramita en la zona un pla especial, promogut mitjançant un acord interadministratiu entre els ajuntaments de Jarafuel, Zarra i Ayora. Té com a objectiu la identificació de les zones aptes per a la implantació d'infraestructures de generació d'energia solar fotovoltaica en sòl no urbanitzable, així com l'optimització de la seua implantació enfront dels efectes ambientals i territorials, en un marc de compatibilitat urbanística de l'ús del sòl. Actualment es troba en fase de tramitació, per la qual cosa, d'acord amb el principi d'irretroactivitat d'actes administratius, l'eficàcia del pla especial, en cas d'aprovació, no es pot retrotraure a un projecte el procediment d'autorització administrativa del qual ja s'ha iniciat. No obstant això, el projecte de planta solar ha sigut adaptat a les previsions contingudes en aquest. En data 29 de juliol de 2022, la comissió d'avaluació ambiental i territorial va acordar emetre declaració ambiental i territorial estratègica del pla especial. Així mateix, la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat ha emés una Resolució de data 27 de juliol de 2022 per la qual es declara de prioritat energètica l'àmbit territorial de sòl no urbanitzable comú de la comarca de la Vall de Cofrents-Aiora.  
  
D'acord amb la cartografia del PATFOR, les zones de clos no se situen sobre terreny forestal ordinari ni sobre terreny forestal estratègic qualificat, encara que ambdós tipus de sòl són limítrofs al clos proposat. Analitzat el traçat de la línia d'evacuació, part va per terreny forestal estratègic amb fort pendent (25 %-50 %), en concret el tram que parteix al nord de la planta cap al projecte PFV Eiden i travessa la rambla del Rebolloso. Per a afectar en la menor mesura possible aquests terrenys, el seu traçat haurà de cenyir-se al dels camins ja existents. Finalitzat el rebliment de les rases, es restituirà tot el sòl que haja quedat afectat pel projecte, després de la restitució prèvia de la seua morfologia original i la restauració de la vegetació natural que haja pogut resultar afectada.  
  
Addicionalment, per aquesta contigüitat amb sòl forestal, s'estableixen condicionants relatius a la fase d'execució i desmantellament quant a l'afecció sobre massa forestal, entre les quals destaquen: el compliment del Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, la supervisió de les actuacions per tècnics i agents ambientals, el compliment d'instruccions tècniques, entre altres. Així mateix, la zona del clos limita amb un vial i una àrea tallafocs previstos en el pla de prevenció d'incendis de la demarcació. S'assegurarà que la seua servitud no resulte obstaculitzada per a les tasques de prevenció i extinció d'incendis forestals.  
Durant la implantació dels seguidors solars, es procedirà al desbrossament i rebuig de la vegetació amb mitjans mecànics. A l'interior de l'àrea barrada hi ha una sèrie de bosquets vegetals naturals i ribassos que el promotor exposa que han sigut exclosos de l'àmbit d'actuació del projecte. No obstant això, no totes aquestes zones han resultat excloses, per la qual cosa hauran d'excloure's íntegrament en considerar-se que aquestes zones aporten un efecte beneficiós per al foment de la biodiversitat de fauna i flora silvestres, així com un efecte protector enfront dels escolaments i retenció de sòl que contribueixen al control de l'erosió.  
L'estudi d'impacte ambiental proposa mesures correctores orientades a evitar al màxim els moviments de terra mitjançant la clavada dels seguidors directament sobre el terreny, sense realització d'esplanacions prèvies ni grans moviments de terra, adaptant la instal·lació a la morfologia del terreny sense alterar-la. A més, per evitar la compactació del sòl durant la fase de construcció, s'abalisaran els vials d'obra per minimitzar la superfície de circulació de vehicles. Després de la instal·lació de les infraestructures, es restituiran totes les àrees alterades que no siguen d'ocupació permanent (estesa de terra vegetal, descompactació de sòls, revegetacions, etc.).  
La zona presenta vulnerabilitat baixa d'aqüífers i es troba en una àrea estratègica de tipus 1 de recàrrega, per la qual cosa s'haurà de preservar la permeabilitat del sòl minimitzant la part segellada. Tant l'àrea ocupada pels mòduls fotovoltaics com el traçat de la línia d'evacuació resulten afectats pel pas d'elements de la xarxa hidrogràfica: el barranc d'Ortina i diversos afluents seus, el barranc del Rebolloso i un afluent seu, la rambla del Rebolloso, el barranc del Pou i diversos afluents seus. Els encreuaments de la línia d'evacuació amb aquests barrancs es realitzen subterranis, enterrats mitjançant clavada dels cables a una profunditat superior al metre de distància respecte del llit. Si escau, s'obtindran les autoritzacions de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
  
En allò que afecta l'impacte sobre el paisatge, la planta solar se situa dins del conjunt de paisatges associats al corredor del Xúquer, en la unitat de paisatge de rellevància regional PRR 17. Secans i serres d'entorn de Carcelén i Alpera. S'ha realitzat un estudi d'integració paisatgístic, el qual ha sigut complementat per dues addendes i dos informes tècnics de resposta als informes emesos pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. En aquest estudi s'ha desenvolupat una valoració de la integració visual des de diferents punts d'observació que ha donat com a resultat una alta-mitjana visibilitat del projecte, la qual cosa s'ha tingut en compte a l'hora de desenvolupar mesures d'integració paisatgística. Aquestes mesures són majoritàriament relatives a la fase d'execució del projecte i tenen com a objectiu, entre altres, mantindre i millorar la coberta vegetal en concordança amb els patrons del paisatge existent, minimitzar els efectes de la circulació de vehicles mitjançant abalisat de vials d'obra i de la implantació d'infraestructures, tractament antireflector en els panells, entre altres.  
Comprovada la ubicació proposada amb la cartografia de l'IDEV, no hi ha afecció a espais naturals protegits declarats, ni a forests gestionades per la Generalitat. Tampoc hi ha presència dels hàbitats protegits recollits en l'annex del Decret 70/2009. S'ha realitzat un estudi d'afeccions a espais de la Xarxa Natura 2000, i no es troba l'àrea del projecte solapada geogràficament amb cap espai declarat. No obstant això, la ubicació sí que és limítrofa en la seua part sud amb la ZEPA Meca-Mugrón-San Benito. Per evitar l'afecció a la integritat d'aquest espai, s'adoptaran les mesures preventives i se seguiran les indicacions establides en els informes emesos per la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, i la Secció Forestal del Servei Territorial de València.  
Pel que fa a la flora, en l'àmbit del projecte es troba una espècie de flora prioritària, coneguda com a Centaurea resupinata, que es desenvolupa en matolls, timonedes o herbassars vivaços, per la qual cosa no es preveu afecció ja que la planta se situa en terrenys de cultiu.  
  
Quant a la fauna, l'informe del Servei Territorial de Medi Ambient fa constar la presència de 32 espècies prioritàries, de les quals 16 són aus i 9 són mamífers. De les espècies d'aus, 8 són rapaces, destacant-ne la presència d'àguila cuabarrada (Aquila fasciata), catalogada com a vulnerable en el Catàleg valencià de fauna amenaçada; i àguila real (Aquila chrysaetos), inclosa en la llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial (LESRPE). També és significativa la presència d'aus estepàries que nidifiquen en el sòl (Bisbita campestre (Anthus campestris), carraca europea (Coracias garrulus), cogullada montesina (Galerida theklae), cotoliu (Lullula arborea), calàndria comuna (Melanocorypha calandra) i cuablanc (Oenanthe leucura)), que poden resultar afectades especialment durant la construcció de la planta i amb les tasques de control de la vegetació durant la fase de manteniment. Per això, aquestes tasques es programaran fora de fases del període reproductor d'aquestes espècies.  
De les 9 espècies de mamífers, 7 són ratpenats, i les dues restants són el talpó de Cabrera (Microtus cabrerae) i la llúdria (Lutra lutra), ambdues catalogades com a vulnerables en el Catàleg valencià de fauna amenaçada. També s'assenyala la presència de cranc de riu (Austropotamobius pallipes) i ofegabous (Pleurodeles waltl), espècies vulnerables del Catàleg valencià de fauna amenaçada; i l'invertebrat associat a les alzines banyarriquer del roure, inclòs en el LESRPE. No es preveu afecció sobre el cranc de riu, l'ofegabous i la llúdria, en no haver-hi constància de punts d'aigua en l'àrea de la instal·lació. No obstant això, l'informe proposa una sèrie de mesures compensatòries per mantindre, fins i tot millorar, la biodiversitat en l'àrea: creació de punts d'aigua (tolles); refugis per a insectes; instal·lació de clapers que faciliten la cria d'herpetofauna, rosegadors i micromamífers, i construcció d'un primillar, entre altres.  
La fauna objecte de conservació pot patir una afecció en forma de mortalitat o desplaçament del seu hàbitat, ja que, en tractar-se d'aus, les àrees de campeig poden ser extenses. El promotor ha elaborat un estudi d'avifauna que indica que la zona més densa d'albiraments és en el límit amb la ZEPA Meca-Mugrón-San Benito. Destaca, a més, que s'han detectat: 1 espècie catalogada en perill d'extinció segons el Catàleg nacional d'espècies amenaçades, el milà (Milvus milvus), 50 espècies catalogades en la llista d'espècies en règim de protecció especial i 3 espècies en el Catàleg valencià. A més, de les 53 espècies amb algun tipus de catalogació, 12 s'inclouen també en l'annex I de la Directiva 2009/147/CE, de 30 de novembre de 2009, relativa a la conservació d'aus silvestres.  
Es preveu un major impacte negatiu durant la fase de construcció a causa de la pèrdua temporal de l'hàbitat suposant desplaçament. Per contra, en la fase d'explotació l'impacte serà menor, encara que es preveuen efectes acumulatius per la implantació de la resta de plantes solars en tramitació en aquesta vall agrícola i la vall agrícola de la Cañada de Jarafuel. Com a mesures compensatòries, l'estudi d'impacte ambiental assumeix la instal·lació en el clos de passos de fauna i de plaques anticol·lisió per a la protecció de les aus estepàries, l'ús d'instal·lacions i tecnologies que ocupen la mínima superfície de sòl possible i permeten el vol baix d'aus passeriformes, el manteniment de vegetació i creació de clapers que faciliten l'activitat de campeig de les aus rapaces de la zona.  
S'ha realitzat un estudi arqueològic, en el qual s'ha prospectat la totalitat del terreny del projecte, unes 125 ha. En l'estudi es conclou la no-existència de restes i materials d'interés arqueològic, ni restes d'interés etnològic. L'òrgan competent ha emés un informe favorable condicionat. El promotor ha presentat al·legacions a aquest informe en què ha indicat que els elements patrimonials esmentats en l'informe no corresponen a l'àmbit d'aquest projecte. En qualsevol cas, si durant la fase de construcció apareixen restes no documentades, es comunicarà a l'autoritat competent. D'altra banda, la planta en la seua part nord és contigua amb la via pecuària Vereda de Cuarto Falgo, d'amplària legal 20 m. Per a garantir la no-afecció per la seua possible utilització durant les fases de construcció i explotació, s'obtindran les autoritzacions establides en la normativa de vies pecuàries.  
Durant el funcionament de la planta no s'estima afecció al medi per emissions, ni impacte negatiu sobre la socioeconomia, ja que no hi ha nuclis poblacionals pròxims a la planta. Així mateix, es duran a terme mesures per al manteniment de la vegetació, el pas de la fauna i el seguiment de les poblacions d'aus durant tota la fase d'explotació de la planta, d'acord amb els criteris establits provisionalment en el pla especial en tramitació.  
El pla de vigilància ambiental proposa la implantació d'un pla de seguiment en el qual es comprove que les obres es realitzen d'acord amb el projecte i que s'assegure del compliment de la normativa ambiental, així com les mesures preventives, correctores i els requisits establits en la declaració d'impacte ambiental i en resolucions complementàries. Addicionalment, la informació recollida en el programa es plasmarà en informes periòdics (informes d'estat, de control de residus i abocaments d'oli, etc.) i extraordinaris puntuals en cas de successos excepcionals tant en la fase d'implantació com en la de funcionament.  
  
Després de la vida útil del projecte, es procedirà al desmantellament dels panells i el cablejat elèctric, i a la restauració dels accessos i dels factors biòtics i abiòtics afectats. Els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, de conformitat amb l'article 7.1.d de la Llei 21/2013, de 9 de desembre. En tot cas, el principi de no fraccionament, així com les previsions de l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, i de l'epígraf 4.i de l'annex II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'article 7 d'aquesta llei, determinen d'igual manera que resulta aplicable el règim d'avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot l'anterior, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'execució i posada en marxa d'una planta d'energia elèctrica mitjançant tecnologia solar fotovoltaica, promogut per Mambar Renovables, SLU, en les parcel·les 2, 3 i 5 del polígon 57 del terme municipal d'Ayora (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que es troba en l'expedient, i de conformitat amb les condicions següents:  
1. L'avaluació ambiental de la línia d'evacuació conjunta a 132 kV, incorporat en l'expedient ATREGI/2020/30/46, s'abordarà al si del tràmit de l'autorització d'aquesta, i quedarà condicionada la viabilitat ambiental del projecte a allò que determine la corresponent declaració impacte ambiental.  
2. Respecte a la línia d'evacuació subterrània a 30 kV que parteix al nord de la planta cap al projecte PFV Eiden, presenta un tram d'uns 300 m que travessa el llit rambla del Rebolloso i va per terreny forestal estratègic amb fort pendent (25 %-50 %). Per reduir l'afecció a aquest àmbit, s'adaptarà el seu traçat al del camí ja existent en la zona.  
  
3. En les zones de bosquets assenyalats en els informes del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, no han de disposar-se panells fotovoltaics. Així mateix, l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural exposa l'efecte beneficiós per al foment de la biodiversitat de fauna i flora silvestres i la riquesa cinegètica, així com l'efecte hidrològic enfront dels escolaments i de retenció de sòl que contribueixen al control de l'erosió, dels bancals o terrasses existents en la zona nord-oest de la parcel·la 3 del polígon 57, per la qual cosa es considera que han de respectar-se i excloure's de la transformació.  
4. S'obtindran les autoritzacions corresponents per a les zones d'ocupació de llits, tal com indica l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
5. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de comunicar-ho a la Conselleria de Cultura de manera immediata i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
6. S'executaran les mesures d'integració paisatgístiques desenvolupades en l'estudi d'integració, addenda i informe tècnic presentats, incloent-hi les reubicacions proposades dels seguidors solars.  
7. Atesa la contigüitat amb la ZEPA Meca-Mugrón-San Benito, se seguiran les indicacions especificades en els informes emesos per la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, i la Secció Forestal del Servei Territorial de València, relatius a la protecció de la biodiversitat. Prèviament al començament de les obres, es comprovarà la inexistència de nius o ventrades d'espècies protegides. En cas de la seua existència, s'informarà els agents mediambientals perquè disposen les actuacions necessàries per a la seua millor conservació.  
8. Es disposarà de zones impermeabilitzades i d'un sistema de recollida de possibles fugides d'olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat, establint-se les zones de recollida de residus i no fent-se apilament en zones amb pendents elevats i perillositat d'inundació.  
9. Els sòls i altres materials naturals excavats durant les activitats de construcció, quan no hagen d'usar-se en la mateixa obra, seran gestionats per un gestor autoritzat.  
10. Quant a l'execució i explotació, es respectarà el que s'ha indicat en el Decret 7/2004, de 23 de gener, relatiu a prevenció d'incendis. També es respectarà la zona de servitud dels vials identificats en el pla de prevenció d'incendis de la demarcació de Requena. A l'inici de les actuacions sobre terreny forestal, es comunicarà als serveis tècnics i agents ambientals per a la seua supervisió.  
11. El depòsit de gasoil haurà de disposar de cubeta de retenció amb capacitat igual a la del volum de líquid contingut en el depòsit o sistema de doble paret.  
12. L'ús d'aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament per una empresa autoritzada o concessió de l'organisme de conca.  
13. No podran utilitzar-se herbicides, plaguicides, insecticides, rodenticides o altres productes químics que per les seues característiques provoquen pertorbacions en els sistemes vitals de la fauna. Tampoc s'utilitzarà en el procés de neteja dels mòduls fotovoltaics cap tipus de sabó, dissolvent o substància que puga contaminar el sòl o l'aqüífer.  
  
14. Haurà de definir-se un pla de seguiment específic de l'avifauna durant la vida útil de la instal·lació. En concret, s'analitzarà l'ús de l'espai per les grans àguiles presents en la zona (àguila cuabarrada i àguila real) i per les aus estepàries protegides presents en la zona.  
  
15. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades, i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
16. Finalitzada la vida útil de la instal·lació fotovoltaica, l'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà al promotor al desmantellament d'aquesta.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació de la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en la via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte en el procediment d'autorització del projecte l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, que fan referència tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 23 de setembre de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.