Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7828, del 14-07-2016 (2016/4945)

RESOLUCIÓ de 20 de juny de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient número 339/04-AIA Puçol, el Puig.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7828

Data del DOGV
:   14-07-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/4945


Data del document
:   20-06-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 de juny de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient número 339/04-AIA Puçol, el Puig. [2016/4945]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient número 339/04-AIA Puçol, el Puig.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 339/04-AIA.  
Títol: canalització del barranc de Puçol i eixamplament del tram final del barranc del Puig (València).  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Objecte: connexió dels barrancs de Puçol i del Puig, amb actuacions de canalització i eixamplament conseqüents.  
Localització: Puçol, el Puig de Santa Maria (València).  
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'actuació, que es desenvolupa al llarg d'un tram de 5.450 metres, consisteix en la canalització i connexió del barranc de Puçol amb el del Puig, el qual, al seu torn, és objecte d'eixamplament.  
L'actuació esmentada consta de tres trams, els quals es descriuen succintament en la forma següent:  
- Eixamplament del barranc del Puig des de la desembocadura en el mar fins a la secció de connexió del barranc de Puçol, amb una longitud total de 3.978,546 metres.  
- Condicionament del barranc del Puig en els 57,834 metres aigües amunt de la nova connexió al mateix del barranc de Puçol.  
- Condicionament del barranc de Puçol des del polígon del Camp d'Anníbal fins a la N-340 i la nova canalització d'aquest des del pas sota la N-340 fins a la connexió amb el barranc del Puig, amb una longitud de 1.571,454 metres.  
L'actuació se circumscriu al traçat existent dels llits implicats, excepte en el cas de la connexió entre barrancs, on s'estableix un llit de nova creació.  
És important destacar que, en les proximitats del PK 4+600 s'ha localitzat una caixa de formigó armat, de 1,5 m² de secció, que pretén afavorir la desviació de cabals cap a la Marjal dels Moros.  
S'ha recorregut, en general, a revestiments bé amb geocel·les o bé d'escullera, engravada o no de formigó, i es procedeix a aquest engravat en tots aquells trams en què hi haja majors velocitats de flux.  
  
Respecte a les seccions transversals, se n'han definit 10, les quals es descriuen a continuació i en funció de la seua ubicació, les característiques geomètriques més significatives d'aquelles, i es puntualitza que aquelles seran objecte d'abundants variacions a raó, entre d'altres, de transicions o condicions locals:  
A. Eixamplament del barranc del Puig aigües avall de la connexió del barranc de Puçol:  
ST0: secció trapezial de 35 metres de base, talús 2H:1V, amb alçària de caixer variable des de 2 metres fins a 2,5 metres.  
ST1: secció rectangular de 30 metres d'amplària de base i 2,5 metres d'alçària. Ara no es descriuran operacions de recrescuts de caixers existents ni semblants.  
ST2: secció rectangular de 20 metres d'amplària de base i 3,2 metres d'alçària.  
ST3: secció trapezial de 18,5 metres de base, talús 3H:2V i 26 metres de base major. A més, la secció descrita s'acompanya de bermes vegetades i murs de distintes dimensions.  
ST4: secció trapezial d'amplària de base menor igual a 17 metres i base major 26,9 metres, amb una alçària de caixers de 3,7 metres.  
ST5: secció trapezial de 14 metres de base menor i 23,34 metres de base major, amb 3,5 metres d'alçària mínima.  
B. Canalització del barranc de Puçol:  
ST6: correspon a la secció del tram, de nova execució, que connecta els barrancs implicats. Consisteix en una secció trapezial de base menor de 12 metres, talús 3H:2V i alçària mínima de 2 metres.  
ST7a: secció rectangular d'11 metres de base i alçària de caixer de 2,3 metres.  
ST7b: secció trapezial de 12 metres de base menor, talús 1:1 i alçària 2,5 metres.  
ST8: secció trapezial de base menor 9 metres, talús 1:1 i altura mínima de 2,3 metres.  
2. Alternatives  
Pel que fa a les alternatives plantejades, descartada l'ampliació del barranc de Puçol dins del perímetre urbà, es van analitzar aquelles que plantejaven la connexió del barranc de Puçol amb el del Puig i l'ampliació d'aquest últim per a admetre l'increment de cabals, i s'elegeix, entre totes, la denominada solució nord.  
  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
Amb data 7 d'octubre de 2004 la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de canalització del barranc de Puçol i eixamplament del tram final del barranc del Puig (València).  
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte bàsic de canalització del barranc de Puçol i eixamplament del tram final del barranc del Puig (València), ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 20 d'octubre de 2004, i s'han presentat dos al·legacions, cap de les quals tenia caràcter ambiental, als efectes de la present declaració.  
  
És necessari referir-se a un antecedent d'importància per a l'actuació present com és l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental número 470/00-AIA. Aquest es va referir a la solució tècnica també ara proposada, però va concloure una sèrie de disposicions que haurien de ser considerades en el projecte de construcció ara avaluat. Sense que es puga referir explícitament a aquestes disposicions, totes aquestes s'han tingut molt en compte de forma tàcita al llarg del procediment d'avaluació ambiental seguit, el qual, així mateix, conclou amb la present declaració d'impacte ambiental.  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
  
Amb data 22 de març de 2005 es va efectuar consulta sobre les possibles afeccions ambientals a les platges implicades en l'actuació, així com al domini maritimoterrestre en general, a la demarcació de costes a València (MMA), la qual va rebre resposta, així mateix, amb data 27 d'abril de 2005. Aquesta es va referir al fet que l'actuació disposa d'autorització amb data 19 de gener de 2005.  
  
Afeccions legals  
D'acord amb els informes rebuts i del contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que hi ha, per part de les obres projectades, afecció a les servituds legals següents:  
- D'acord amb la Llei d'Aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/1999, se afecta el domini públic hidràulic dels barrancs del Puig i de Puçol.  
- En virtut de la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, hi ha afecció a les vies pecuàries següents:  
Canyada d'Aragó o del Camí de Llíria.  
Canyada del Mar o de la Marina.  
Carrerada de Sagunt o de la Vall de Jesús.  
Assagador d'Alacant.  
- Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, hi ha afecció a sòl urbà, sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola i comú.  
  
- Hi ha afecció al domini públic maritimoterrestre.  
  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden estar afectats de forma important per l'actuació.  
- Geologia i edafologia.  
Ambdós llits discorren sobre formacions quaternàries consistents en conglomerats i argiles. Si bé el barranc de Puçol té un llit estret i poc profund, el del Puig és de major amplitud i profunditat. D'aquest últim cal ressenyar, així mateix, que desemboca en una platja de graves.  
  
S'han descrit tres tipus de sòls, com són el gleïsòl càlcic, sobre els llims negres d'albufera més pròxims al mar, el fluvisòl calcari, sobre llims terrosos, i luvisòl cròmic sobre llims arenosos, ja en la zona del barranc de Puçol.  
- Règim hidrològic.  
Les conques hidrogràfiques dels barrancs del Puig i Puçol tenen unes superfícies de 26,48 km² i 5,55 km² respectivament.  
És necessari ressenyar que el cabal punta per al barranc de Puçol, per a una avinguda de període de retorn 500 anys i d'acord amb el projecte ara avaluat, s'ha fixat en 67 m³/s mentre que per a eixes mateixes condicions, la Universitat Politècnica de València ha fixat aquest cabal en 124 m³/s. No obstant això, el dimensionament decidit per al barranc del Puig admet l'agregació de cabals fins i tot per al cas més desfavorable. Es dóna la circumstància que el barranc de Puçol, dins de l'actuació de referència, discorre per sòl urbà industrial, la qual cosa fa presumir greus conseqüències mediambientals en cas d'inundació, especialment per a àrees de valor ecològic situades aigües avall com ara la ja mencionada abans Marjal dels Moros. Tot això donarà lloc a posteriors consideracions en la part dispositiva de la present declaració.  
  
És important destacar que la desembocadura del barranc de Puçol es dóna sobre unes séquies de manera que, alguna d'aquestes, mor en la Marjal dels Moros, també lloc d'interés comunitari.  
- Vegetació.  
La vegetació en els llits implicats en l'actuació oscil·la entre herbàcies de caràcter arvense ruderal, albarzers (Rubus ulmifolius) i canyes (Arundo donax) en el tram de barranc de Puçol, baladre (Nerium oleander) i arços blancs (Crataegus monogyna) en la zona de la connexió prevista, transició d'esbarzers i canyes a vegetació palustre com ara canyís (Phragmites australis) en zones més pròximes a la costa, i comunitats d'halòfits xèrics ja en el tram final. Cal destacar, en aquest últim, la presència de Limonium virgatum i Limonium angustebracteatum.  
- Fauna.  
Com a llits, alberguen una certa riquesa faunística que, en aquest cas, es concreta en xicotets mamífers i gran diversitat d'aus tant característiques de mitjans antropitzats i camps de regadiu (contigus a les traces dels llits) com de comunitats ripàries de barrancs mediterranis i de marjals (ja siga per l'existència de vegetació palustre com per la proximitat de les marjals dels Moros i del Puig).  
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants.  
  
Davall d'aquest epígraf es pretén remarcar en els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'EIA, tenen major rellevància.  
  
Ens centrarem primerament en les pertorbacions pròpies de la fase de construcció i en les conseqüències més excel·lents de cada una d'aquestes en aquest cas concret. Així, s'han entés com a impactes de caràcter moderat els que tindran els factors ambientals següents com a conseqüència de diverses accions d'obra que, en general, no s'apuntaran:  
- Flora (en especial l'afecció al gènere Limonium, present en el tram final, i comunitats vegetals halòfites xèriques situades en la desembocadura).  
Nota: cal indicar que aquest impacte, tal com s'ha tractat, és propi de la fase de servei de l'obra, ja que deriva de l'existència d'aquesta, i no del seu procés constructiu.  
- Geomorfologia (fruit de la pèrdua de la coberta vegetal, necessitat de pedreres i abocadors, etc.).  
- Sòl (parc de maquinària, trasbals de maquinària, etc.).  
- Aigua (instal·lacions auxiliars).  
- Paisatge.  
- Confort sonor.  
- Contaminació atmosfèrica.  
- Patrimoni cultural.  
Quant a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, les més destacables en aquest cas són les que s'enumeren i es valoren a continuació:  
- Aigua: s'assenyala en l'EIA, respecte d'això, que la modificació de la secció dels barrancs implica un augment en la superfície de contacte de la làmina d'aigua i, per tant, un increment en la infiltració i recàrrega dels aqüífers en els trams en què es manté permeable la secció del llit, entre altres consideracions.  
També, d'una altra banda, s'han disposat zones de rebaix de la rasant del llit per a facilitar l'entollada. Aquesta mesura tindrà conseqüències favorables, en major grau, sobre la fauna mentre que s'estima poc significatiu el seu possible efecte positiu sobre l'alimentació de l'aqüífer subjacent. S'ha de dir que la superfície permeable del llit, per exemple, serà menor que la de caràcter impermeable, producte aquesta de l'engravat amb formigó de l'escullera que s'ha previst disposar en nombrosos trams.  
En conjunt, es presumix que l'aportació als recursos subterranis, en el sentit assenyalat, serà menyspreable davant de la que poguera donar-se en la situació original, ja que el barranc de Puçol desembocava en una àrea oberta i per inundació difusa. No obstant això, les implicacions globals sobre espais de valor, com ara la Marjal dels Moros, s'han resolt per mitjà de la disposició d'una caixa de formigó armat en la forma ja descrita en anterior apartat.  
- Sòl: si bé l'EIA no s'ha referit a això, la detracció d'un cabal sòlid, sí existent en les condicions originals, implicarà una pèrdua de la riquesa natural dels sòls presents en la zona d'actual de desguàs del barranc, encara que la no excessiva superfície d'aquesta permet concloure l'entitat menor d'aquest impacte.  
- Fauna: si bé l'EIA ha entés que no hi ha impacte a aquest factor ambiental durant la fase de servei de la infraestructura, es vol ressenyar, pel que fa a l'impacte sobre la fauna, que la generació de trams d'escullera engravada amb formigó contribuirà a convertir aquells altres trams amb diferent revestiment, i en els quals sí que es puguen desenvolupar espècies vegetals, en illes d'escassa utilitat ecològica. Això es basa en el fet que els trams primers als quals es fa referència impedixen la funció fonamental del llit com a corredor biològic, atés que moltes espècies terrestres trobaran com a barreres infranquejables les superfícies formigonades exemptes de tota vida vegetal.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'este tipus d'infraestructures hidràuliques. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.  
  
A continuació, només es farà referència a aquelles mesures correctores derivades de la particularitat del projecte ara avaluat, i, així mateix, es comentaran solament aquelles més significatives.  
- Disposició d'un marc per a trasbals de xicotets cabals cap al tram urbà del barranc de Puçol, a fi de garantir una aportació suficient a la Marjal dels Moros la qual, per altres, es nodrix, en major grau, d'aportacions subterrànies.  
- Zones de rebaix de la rasant del llit per a afavorir l'entollada.  
  
- Diverses mesures de protecció del patrimoni cultural existent (mur de contenció PK 4+900, pont de l'antiga CN sobre el barranc del Puig i motor de reg al costat del barranc de Puçol). Seguiment arqueològic.  
  
- Restauració ambiental i integració paisatgística, en la qual s'han pres en compte les consideracions que es recullen, respecte d'això, en l'informe emés per l'òrgan ambiental autonòmic dins de la tramitació de l'expedient número 470/00-AIA, al qual s'ha fet referència en anterior apartat. Igualment, i en atenció a l'informe esmentat, s'ha disposat el trasplantament o la protecció de diversos elements vegetals de rellevància, com són una carrasca situada en el barranc de Puçol, baladrars i arços blancs en el tram de llit de nova planta, així com la vegetació halofítica localitzada en la desembocadura del barranc del Puig.  
S'ha aportat, així mateix, el pressupost corresponent a les mesures a disposar.  
Respecte al programa de vigilància ambiental, aquest, en general, no ha determinat els paràmetres, indicadors i valors llindar que faran efectiu el control ambiental de l'actuació, ja en fase d'execució com de funcionament. Així mateix, no s'han especificat els tipus d'informes redactar ni els continguts que han de preveure aquests informes.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 3.b de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, es proposa la següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de canalització del barranc de Puçol i eixamplament del tram final del barranc del Puig (València), promogut per la Direcció General d'Obres Publiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicions establides en l'apartat segon.  
  
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
- Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plans, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, així com els derivats de les presents condicions, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores a emprendre.  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.  
- L'afecció a la fauna en fase d'explotació, si bé de menor rellevància, suposarà l'extinció de la funció de corredor biològic dels llits implicats, especialment del barranc del Puig, cosa que haurà de ser corregida, encara que de forma precària, i es garantirà, en la mesura que siga possible, una solució de continuïtat entre els distints trams de berma que hi ha disposat el projecte.  
- Haurà de revisar-se el cabal de disseny trasbalsat pel barranc de Puçol, d'acord amb el que s'ha indicat en anterior apartat.  
- Els materials de reble i els tot-u que foren necessaris per a l'execució del projecte s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o enderroc, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.  
En cap concepte es realitzaran extraccions de material ni abocament inert dins de l'àmbit del parc natural de la serra Calderona.  
- No s'ha especificat la localització prevista de les zones auxiliars (amuntegaments, plantes, instal·lacions provisionals). No obstant això, s'han establit uns criteris generals de selecció de l'emplaçament per a aquelles, als quals s'haurà d'afegir els següents:  
1. Les zones d'amuntegament no podran localitzar-se a menys de 500 metres dels llits i de la canalització objecte de l'actuació.  
2. Les zones auxiliars, en general, es localitzaran fora de la conca contributiva de la Marjal dels Moros.  
3. El viari d'obra no podrà excedir els deu metres d'amplària des de l'aresta de coronació dels caixers, en ambdós marges.  
4. Es preferiran aquelles superfícies que tinguen major grau d'antropització, menor vulnerabilitat dels recursos hídrics subterranis i major distància a nuclis urbans.  
Quant al magatzem de residus perillosos, haurà d'estar cobert per mitjà de teulada, a fi que no es generen arrossegaments de contaminants per les aigües pluvials. Els residus de naturalesa fluida s'emmagatzemaran en recipients estancs que s'ubicaran a l'interior d'una cubeta impermeable, suficientment dimensionat.  
- Es redactarà un nou programa de vigilància ambiental, el qual haurà de preveure les consideracions realitzades al voltant d'aquest en l'anterior apartat. En especial, es durà a terme un seguiment exhaustiu al voltant del drenatge disposat per a trasbalsar xicotets cabals a la Marjal dels Moros.  
- En vista de l'afecció a vies pecuàries que es donarà, s'haurà d'iniciar, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació o reposició de pas davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i s'obtendrà l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders.  
- Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement sobre aquest per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Si durant l'execució de les obres es trobara presència de restes arqueològiques, del fet s'informarà la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Tercer  
Notificar les parts interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 5 de maig de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.»  
  
València, 20 de juny de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.