Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9590, del 08-05-2023 (2023/4577)

RESOLUCIÓ d'1 de març de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de planta solar FV Godelleta 4, de 49,995 MWp, i la seua infraestructura d'evacuació, SET Llíria 132/30 kV, en el terme municipal de Casinos (3037563) 042/2023/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9590

Data del DOGV
:   08-05-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/4577


Data del document
:   01-03-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'1 de març de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de planta solar FV Godelleta 4, de 49,995 MWp, i la seua infraestructura d'evacuació, SET Llíria 132/30 kV, en el terme municipal de Casinos (3037563) 042/2023/AIA. [2023/4577]  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (3037563) 042/2023/AIA.  
Projecte: Planta solar FV Godelleta 4 de 49,995 MWp i la seua infraestructura d'evacuació. SET Llíria 132/30 kV.  
Promotor: Renovalia Bejís, SLU.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València.  
Ref. òrgan substantiu: ATALFE/2020/133.  
Localització: terme municipal de Casinos.  
  
Descripció del projecte  
L'empresa Renovalia Bejís, SLU, promou un projecte d'instal·lació solar fotovoltaica i la seua infraestructura d'evacuació, en el terme municipal de Casinos.  
L'àrea total vinculada és de 75,99 ha, i abasta el polígon 20, parcel·les 42, 43, 47-52, 54, 59-66, 68, 70-77, 80, 82, 83, 85, 87, 88, 90-92, 94, 103, 104, 170, 171, 172, 173, 174, 175, 177, 178, 257, 9006-9009 i polígon 21, parcel·les 55, 57, 96-99, 106-123, 127, 133, 136, 139-144, 151, 152, 154-156, 161-163, 167-170, 172-180, 194, 9010, del terme municipal de Casinos. L'àrea de la superfície ocupada associada al perímetre envolupant de tots els equips i infraestructures és de 50,41 ha.  
  
La potència instal·lada serà de 49,995 MWp i 50,31 MWn. Els mòduls solars seran de tipus silici monocristal·lí i s'instal·laran en estructures metàl·liques fixes amb una inclinació de 25° clavades directament al terreny. Els panells es connectaran en sèrie i s'agruparan en inversors d'strings per a l'augment posterior de tensió en els centres de transformació des de 0,66 kV fins a 30 kV. El conjunt de tots els inversors estarà limitat, a través d'un PPC independent a 45 MW.  
Els centres de transformació de la planta Godelleta 4 s'interconnectaran mitjançant cinc línies subterrànies de 30 kV (LSMT) que discorreran per terrenys propietat del titular de la planta Godelleta 4, fins a arribar a la nova SET Llíria 132/30 kV. Les LSMT de 30 kV tenen una longitud total d'11.182 metres i travessen les parcel·les 110, 111, 113, 114, 118, 119, 252, 255, 256 i 9013 del polígon 20, i parcel·les 9006 i 9009 polígon 21.  
La SET Llíria 132/30 kV es construirà en les parcel·les cadastrals 118, 119 i 251 del polígon 20 de titularitat de Renovalia Bejis, SLU. La superfície ocupada serà de 3.750 m². Des de la SET Llíria, l'evacuació es realitzarà de manera conjunta amb altres dos projectes més que es troben en tramitació en parcel·les circumdants, FV Godelleta 5 i FV Godelleta 13, mitjançant una línia subterrània de 132 kV i 4,65 km de longitud fins a la SET Casinos 400/132/30 (avaluada en un altre expedient). La línia d'evacuació comuna discorre per terrenys de propietat pública, i travessa en el polígon 12, parcel·les 9003-9005, 9011 i 9010, polígon 13, parcel·les 7, 8, 9007 i 9012, polígon 16, parcel·les 9021 i 9022, polígon 17, parcel·les 9004 i 9008, polígon 19, parcel·les 9001, 9005-9008 i polígon 20, parcel·les 118-121 i 9010. Tota la línia d'evacuació discorre en el terme municipal de Casinos.  
El punt de connexió de la central amb la xarxa de transport es realitzarà en la SET Godelleta 400 kV de Red Eléctrica de España (REE), a través d'una infraestructura d'evacuació comuna amb altres instal·lacions de producció composta per la nova subestació Casinos 400/132/30 kV, nova línia elèctrica aèria de 400 kV i 32,4 km entre aquesta subestació i la nova subestació Chiva 400/132/30 kV, i una nova línia elèctrica aèria de 400 kV i 0,2 km entre aquesta subestació i la SET Godelleta 400 kV de Red Eléctrica. L'autorització administrativa per a la posada en funcionament d'aquesta infraestructura d'evacuació comuna s'està tramitant juntament amb les autoritzacions administratives de les plantes fotovoltaiques «Godelleta 6» (exp. ATALFE/2020/163) i «Godelleta 1» (exp. ATALFE/2020/135). En concret, la línia d'evacuació corresponent a l'expedient ATALFE/2020/135 es troba en l'àmbit del PORN de l'Albufera. En la data de redacció d'aquesta resolució, el PORN de l'Albufera està en revisió d'acord amb el que s'estableix en l'Ordre 11/2020, de 16 d'octubre, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica. En virtut de l'article 28 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, s'ha establit com a mesura cautelar la prohibició de realitzar actes que suposen una transformació sensible de la realitat física i biològica o hagen de dificultar o impossibilitar la consecució dels objectius de la declaració d'espai natural protegit; mesura que té una vigència màxima de 3 anys. La qual cosa ha determinat que, de moment, no s'haja fet l'avaluació d'impacte ambiental del projecte Godelleta 1.  
  
L'accés a la planta es realitzarà utilitzant infraestructures existents, des de Casinos cap al NO pel camí del Mas d'Agustí, del qual parteixen altres camins que condueixen a totes les parcel·les de la planta.  
Per a l'execució del projecte es preveuen les activitats constructives següents: esplanació i condicionament del terreny mitjançant excavacions, farciments i compactació i estabilitat de talussos; adequació de camins existents fins a aconseguir l'amplària suficient per al trànsit dels vehicles de muntatge i manteniment; construcció de vials interiors; tancaments; tancaments de malla de simple torsió; clavament dels perfils metàl·lics d'estructures en el terreny; obres de drenatge; realització de rases per a cablejat; lloses de formigó per a edificis prefabricats a una profunditat de 20-30 cm; implantació de les casetes dels centres de transformació i de la caseta de control i seguretat i instal·lació d'aparellatges i equips. El termini previst d'execució del projecte és d'un any a partir de l'obtenció de tots els permisos administratius.  
  
Una vegada finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es desmantellarà i restaurarà el terreny, evitant en la mesura del possible el moviment de terres i retirar qualsevol estructura, fonamentació o qualsevol altre element permanent.  
  
Tramitació administrativa  
De conformitat amb l'annex VI (part B, epígraf n) de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el fraccionament de projectes és el mecanisme artificiós de divisió d'un projecte amb l'objectiu d'evitar l'avaluació d'impacte ambiental ordinària en el cas que les magnituds superen els llindars establits en l'annex I. Les característiques pròpies d'aquest projecte determinen que constitueix, per si mateix, un supòsit d'avaluació ambiental ordinària, per la qual cosa no es produeix fraccionament en els termes esmentats.  
En aquest cas Renovalia Bejis, SLU, tramita davant el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València (STIEMV) l'autorització administrativa prèvia del projecte de la planta fotovoltaica denominada FV Godelleta 4 i la seua infraestructura d'evacuació, amb una potència per instal·lar de 49,999 MWp, en el terme municipal de Casinos (València) (Exp. ATALFE/2020/133).  
El Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València (òrgan substantiu, d'ara en avant STIEMV) ha admés a tràmit l'expedient per a l'autorització, per la qual cosa correspon a aquest òrgan ambiental l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, de conformitat amb la legislació autonòmica i en concordança amb l'article 11 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
En data 26 d'octubre de 2002, l'STIEMV va traslladar a aquest òrgan ambiental la sol·licitud de determinació d'afeccions ambientals (DAA) del projecte de la planta solar FV Godelleta 4 i infraestructura d'evacuació. Després d'analitzat l'expedient, es va emetre un informe tècnic en data 15 de novembre de 2022 en què es conclou la inaplicabilitat d'aquest procediment per incompliment del requisit establit en l'apartat 19 bis 1b. El 16 de novembre de 2022 es dicta la resolució d'inadmissió de la sol·licitud de DAA, i s'ordena l'arxivament d'actuacions.  
En data 25 de gener de 2023, el Servei Territorial d'Indústria trasllada a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del nou projecte (ATALFE/2020/133). L'STIEMV remet a una carpeta compartida en la qual adjunta entre altres, la documentació següent:  
- Projectes tècnics: planta solar FV Godelleta 4 de data agost de 2022 i SET elevadora Llíria 132/30 kV i LSAT 132 kV (de data juny de 2022).  
- Estudi d'impacte ambiental i annexos (de data octubre de 2021).  
- Documentació complementària: criteris ambientals Decret llei 14/2020, document de síntesi i pla de desmantellament i restauració del terreny (data de signatura setembre 2022), estudi de fauna, estudi d'integració paisatgística, estudi de connectivitat i estudi d'inundabilitat.  
  
Aquest expedient va ser sotmés a informació pública mitjançant anuncis en el DOGV (núm. 9458 de data 06.10.2022) i en el BOP (núm. 212 de data 13.10.2022). Durant el període d'informació pública van presentar al·legacions la Secció d'Expropiacions i Gestió patrimonial, la Comunitat de Regants de Casinos, l'Ajuntament de Casinos, Ecologistes en Acción la Serranía i diferents particulars afectats pel procediment. Es concreten pel seu caràcter ambiental les següents:  
  
-.Implantació de la central en sòls de regadiu amb alt valor agrològic i disminució de la zona regable i de terreny agrícola associat a la pèrdua de valor patrimonial per al municipi. Impacte visual amb canvi de la fisonomia i deterioració del camp, la qual cosa agreujarà la crisi alimentària i el canvi climàtic per la tala massiva d'arbres, i provocarà alhora desertització. Amenaça espècies protegides de flora i fauna, així com unitats forestals d'alt valor paisatgístic. Efecte negatiu en l'economia local que implicant l'expropiació directa o indirecta de terrenys i habitatges (concretament 17 habitatges queden envoltades per la planta). No es respecta el patrimoni arqueològic, i la planta se situa en zones de jaciments. Addicionalment, al·leguen una falta de previsió de proveïment d'aigua potable, així com de la recollida de residus i depuració d'aigües residuals. Falta de justificació de necessitat d'emplaçament de la central al medi rural i la formació d'un sòl segellat per fonamentació contínua.  
Consta en l'expedient la resposta del promotor a les al·legacions. En relació amb la pèrdua de superfície regable i terreny agrícola, el promotor considera que està en disposició d'acreditar que la implantació de la PSFV Godelleta 4 suposarà un impacte positiu per a l'ocupació i l'economia del municipi de Casinos i el seu entorn. A més, considera que l'execució de la planta millorarà les condicions del sòl mitjançant un increment de les aportacions de matèria orgànica i activitat biològica, que reduirà el risc d'erosió alhora que millorarà la qualitat de les aigües dels aqüífers per deixar d'utilitzar productes fitosanitaris i plaguicides.  
  
En relació amb la falta de previsió d'aigua potable i evacuació i recollida de residus, el promotor contesta que aquests punts es troben detallats en diferents apartats de l'EsIA, i transcriu cada apartat en l'escrit de resposta. A més, el promotor remet a la pàgina 119 i següents de l'EsIA en relació amb l'anàlisi duta a terme per a l'elecció de sòl en la ubicació de la planta. Respecte al punt del segellament del sòl amb fonamentacions contínues, el promotor respon que les plaques aniran clavades directament al sòl, sense fonamentació.  
. A més, d'altra banda, s'al·lega la incompetència de l'òrgan substantiu autonòmic per a aprovar instal·lacions elèctriques que superen els 50 MWp, per considerar un fraccionament d'expedients les plantes Godelleta 4 i 5. Aquest fet se suma al fet que el projecte Godelleta 4 està vinculat a altres 18 projectes denominats Godelleta 1 a Godelleta 19, els quals comparteixen línia d'evacuació, subestacions i parcel·les de generadors, que sovint confinen o s'encavalquen, i consideren una sola macroplanta fotovoltaica amb un total d'aproximats 950 MWp, que hauria de ser avaluada ambientalment en el seu conjunt. El promotor conclou en el seu escrit de resposta que no existeix fraccionament dels projectes Godelleta 4 i 5, i apel·la a la jurisprudència consolidada en els tribunals espanyols en relació amb l'existència de fragmentació d'un projecte.  
Simultàniament, l'òrgan substantiu va formular consulta a les administracions públiques afectades. S'ha rebut una còpia dels informes següents:  
. En data 21 de gener de 2022, l'Ajuntament de Casinos emet un certificat de compatibilitat urbanística, compatible amb les normes subsidiàries en vigor de la comarca de Villar del Arzobispo, aprovades el setembre de 1979. Actualment, s'està elaborant un nou pla general del terme municipal de Casinos, en el qual, en la zona on es desenvoluparà l'activitat no varien les condicions urbanístiques actuals. El certificat no es pronuncia respecte de les parcel·les 9006-9009 i 9010.  
. Informe de data 14 de setembre de 2022, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni de sentit favorable en el qual es conclou que en l'àmbit patrimonial la construcció de les instal·lacions no afecta cap BIC o BRL, sempre que es complisquen les mesures preventives, de manera cautelar, respecte al patrimoni arqueològic i etnològic, que pogueren veure's afectats.  
. Informe de data 2 de desembre de 2022, de la Subdirecció General de Medi natural i Avaluació Ambiental (DGMN) favorable condicionat al compliment de millores i mesures correctores (s'incorporen aquestes consideracions en apartats posteriors).  
. Informe de data 16 de desembre de 2022, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (SIVP) en sentit desfavorable tant a la localització de la planta com a la SET Llíria (primer informe).  
. Informe de data 14 de desembre de 2022, del Servei de Gestió Territorial (SGT) compatible condicionat al compliment del que s'estableix en les consideracions finals, ateses les determinacions de la normativa aplicable i de la normativa del PATRICOVA.  
.. Informe de data 14 de gener de 2023, de l'Àrea d'Infraestructures de la Diputació de València, pel qual es comunica que no és possible l'expropiació de la parcel·la 9010 del polígon 12 de Casinos per tractar-se d'un bé demanial.  
- Informe de data 24 de gener de 2023 (segon l'informe), del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (SIVP), favorable condicionat al compliment de les conclusions finals. Per a la realització d'aquest informe, el SIVP ha tingut en compte l'escrit de contestació del promotor (de data 10.01.23), i aporta la memòria d'impacte sobre el patrimoni (08.03.22) i un estudi de connectivitat (11.01.23) (s'incorporen aquestes conclusions en apartats posteriors).  
Atés l'estat de tramitació d'aquest i altres projectes anàlegs i en atenció a les fites establides en el Reial Decret llei 23/2020, de 23 de juny, es formula una consulta a l'Advocacia en relació amb la possibilitat d'emetre una declaració d'impacte ambiental amb caràcter retroactiu. S'emet un informe de data 17 de gener de 2023 i un aclariment en data 22 de febrer de 2023, en relació amb el que s'estableix en l'article 39.3 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre.  
De conformitat amb els antecedents exposats, l'òrgan ambiental va rebre l'expedient complet per a la seua avaluació d'impacte ambiental en data 25 de gener de 2023.  
  
Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que la utilització d'aquestes constitueix una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle, i per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.  
A la Comunitat Valenciana, les dades d'emissions de GEI verificades per a 2022 mostren que el valor acumulat per a les instal·lacions de generació d'energia a partir de combustibles fòssils implantades en aquest territori s'ha incrementat de manera constant i rellevant en els últims dos anys i es va al mateix nivell que en 2019 (per damunt dels valors de 2017 i 2018).  
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, persegueix aconseguir a Espanya en 2050 la neutralitat climàtica, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.  
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat recullen els objectius i estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol, i plantegen com a objectiu aconseguir 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
En l'actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir aquests objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les mesures degudes de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic, per al compliment dels objectius de descarbonització, la reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i la mitigació del canvi climàtic, la diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
L'estudi d'impacte ambiental analitza quatre alternatives quant a la ubicació del projecte, incloent-hi l'alternativa zero (no execució del projecte) la qual és descartada a causa del no aprofitament de fonts d'energia renovables necessàries per a la disminució de gasos d'efecte d'hivernacle i la consecució dels objectius estatals i europeus de transició ecològica cap a energies netes. L'alternativa 1 i 2, situades a l'oest del municipi d'Andilla i al sud del de Llíria, es descarten per una major necessitat d'ocupació de sòl i major longitud de línia d'evacuació, a més de l'afecció al barranc del Castillar i a terreny forestal estratègic. Se selecciona l'alternativa 3 situada en el terme municipal de Casinos, a causa de la no afecció a espais naturals en règim de protecció especial, i la minimització de l'àrea ocupada per la seua menor superfície i menor longitud de la línia d'evacuació. En relació amb la ubicació de la subestació, s'opta per l'alternativa totalment situada en terrenys agrícoles sense afecció a terreny natural ni a forestal i la més pròxima al punt de connexió.  
La planta solar fotovoltaica, dividida en set recintes tancats, se situarà íntegrament en el terme municipal de Casinos, a 2,6 km al nord-oest del nucli urbà, al nord-oest de la rambla d'Artaix (a uns 150-300 metres de distància) i a banda i banda del barranc del Petillo. La totalitat de les parcel·les es troben a més de 600 m de la carretera més pròxima, CV-345, titularitat de la Diputació de València. La línia subterrània d'evacuació d'alta tensió Llíria-Casinos (132 kV) afecta aquesta via, mitjançant un punt d'encreuament. Cal destacar que es troba en una zona agrícola altament antropitzada i dedicada a l'ús agrícola d'arbres fruiters i oliveres, en un terreny pràcticament pla, excepte en el llit del barranc, amb pendents reduïts i un parcel·lari articulat a partir d'una xarxa de camins veïnals i séquies de reg.  
El sòl ocupat per la central és sòl no urbanitzable comú forestal de conformitat amb les normes i ordenances en vigor del terme municipal de Casinos.  
En relació amb el paisatge, segons l'informe del SIVP, s'hauran de desocupar les instal·lacions situades en la meitat sud del recinte situat més al nord de la planta, en concret, les parcel·les cadastrals 42, 43, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 70, 73, 74, 75, 76, 77, 82, 83, 85, 87 i 88 del polígon 20. Així mateix, i per a no distar menys de 500 metres del recurs paisatgístic de primer ordre, el jaciment Torre Seca, s'hauran de deixar sense plaques els recintes més al sud de la planta, en concret, les parcel·les 167, 168, 169, 170, 172, 173, 174, 175, 176, 177, 178, 179, i 180 del polígon 21 i les 55, 57, 93, 96, 97, 99 i 107 del polígon 21 a l'altre costat del barranc del Petillo.  
A més, s'hauran d'adoptar les mesures d'integració paisatgística (MIP d'ara en avant) desenvolupades, i incloure-les en l'estudi d'integració paisatgístic, així com aportar la justificació i els resultats del procés de participació pública i la correcció de la memòria del pla de desmantellament amb l'actualització del pressupost.  
Les MIP per a la integració de l'actuació del paisatge seran: en els espais interiors dels recintes no ocupats per les instal·lacions i en els exteriors, abans de deixar-los amb una revegetació espontània (mesura plantejada pel promotor en el seu EIP), s'hi hauran de replantar espècies agrícoles preexistents o arbòries, arbustives i herbàcies autòctones, i respectar els patrons i tipus de l'entorn; s'haurà de mantindre l'arbratge existent en l'exterior de la tanca dels recintes i en cas de necessitar una densitat major, s'haurà de traslladar i trasplantar l'arbratge afectat per la implantació dels panells (amb la finalitat de no incloure més elements antròpics, aquesta mesura s'establirà en comptes de l'aportada pel promotor en l'EIP d'execució de pantalla vegetal de 5 metres d'amplària en la part exterior de la tanca); adaptació de la instal·lació al parcel·lari i al patró del paisatge, evitant aterrassaments diferents dels existents o la construcció de plataformes que suposen una alteració del paisatge, etc.  
  
Així mateix, el promotor en el seu EIP preveu la utilització de llastos del mateix cromatisme del terreny en els vials interiors de la planta i la integració visual de les casetes i edificacions amb els colors de l'entorn. En el sòl que quede lliure d'instal·lacions, el promotor proposa controlar la vegetació mitjançant mitjans naturals com bestiar o amb desbrossaments mecànics.  
Les diferents línies d'evacuació proposades (30 kV i 132 kV) aniran enterrades travessant les parcel·les que componen els diferents recintes i per camins de domini públic per la qual cosa no tindran influència en el paisatge. Per al compliment dels requeriments de l'informe del SIVP s'afig el condicionant 6 d'aquesta resolució que haurà de ser tingut en compte pel promotor.  
En relació amb l'aigua, la inundabilitat i els riscos naturals i induïts, el barranc de Petillo travessa la planta de nord-oest a sud-est i la LSAT creua la rambla d'Artaix, situada a l'oest de la planta solar. Segons l'informe del SGT i la cartografia del PATRICOVA i SNCZI, en l'àmbit de la planta existeixen dos sectors afectats pel trànsit de tàlvegs, que en el moment d'encreuament amb les zones tanccades de la planta compten amb un recorregut que els permet disposar d'un cabal suficient perquè es produïsca un increment de la perillositat. En aquest sentit, l'informe del SGT està condicionat a l'eliminació d'aqueists dos sectors. En la cartografia també s'observa un tàlveg que travessa la planta, però pel fet que en té l'origen dins de la mateixa planta amb un escàs recorregut i grandària, el SGT estima que, en aquest cas, es minimitza la perillositat d'inundació.  
Una vegada consultat el visor de l'IDEV, s'observa que hi ha zones de la línia elèctrica i dels centres de transformació que es veuen afectades per perillositat d'inundació geomorfològica, per la qual cosa s'haurà de complir el que s'estableix en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA, relatiu a l'adequació de les infraestructures en zones inundables, a més de situar les arquetes de servei per a la canalització soterrada fora d'aquestes zones.  
Així mateix, els recintes de la planta se situen a banda i banda del barranc de Petillo, en la zona de policia. Resulta preceptiu (previ a l'execució de les obres) obtindre'n l'autorització d'ocupació per part de l'organisme de la conca. Addicionalment, les línies elèctriques creuen llits en subterrani, i s'han de complir les prescripcions legals presents en el Reglament del domini hidràulic i del text refós de la Llei d'aigües aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2001 de 20 de juliol, i aquestes són: La profunditat dels llits de les línies haurà de realitzar-se com a mínim a 1 metre; no s'hauran de modificar les servituds naturals existents i s'haurà de garantir la inexistència de risc d'embassada o inundació de les zones pròximes; s'haurà de garantir la integritat dels llits així com dels seus drenatges, vegetació, etc.  
  
Tant la planta com la línia d'evacuació no es troben afectades per pendents superiors al 25 %. Quasi la totalitat de la superfície de la planta solar es troba sobre sòls de permeabilitat alta. Es consideren àrees crítiques enfront del canvi climàtic i la totalitat de la superfície es classifica com a àrea per millorar quant a recàrrega d'aqüífers per la qual cosa ha d'evitar-se el segellament del sòl amb formigó i propiciar la plantació de vegetació que afavorisca la retenció d'aigua i la infiltració d'aquesta cap al subsol. També s'hauran d'adoptar tècniques de construcció que eviten derivar compostos contaminants a les aigües en profunditat per infiltració a través del sòl.  
No hi ha afecció per ocupació de sòls de molt elevada capacitat agrològica. L'informe del SGT considera compatible la planta solar en relació amb els riscos naturals i induïts en matèria de territori (falta el segon de SGT). No obstant això, encara que les afeccions al subsol siguen mínimes, s'hauran d'adoptar mesures correctores que incidisquen sobre la infiltració i la minimització de l'escolament, perquè l'estat global de la massa d'aigua continue en les mateixes condicions i millorar la qualitat dels aqüífers. Per a assegurar la protecció de les aigües s'inclou en aquesta resolució el condicionant 7.  
Amb l'objectiu de complir les mesures correctores d'infiltració i drenatge incloses tant en l'informe de la SGT com en l'informe del SGMN el promotor, en el seu escrit de respostes a aquests serveis, proposa el manteniment d'una capa de mulch sobre el terreny, a més de plantar i conservar zones de vegetació en els estrats herbacis, arbustius i arboris que servisquen de tamís per a la pluja, de manera que es dissipen les gotes i s'evite l'erosió per esquitxada i erosió laminar. A més, s'hauran de fer labors en el sòl que mantinguen la textura esponjosa perquè es facilite la infiltració. Amb això, es compleixen les mesures correctores exigides pel que fa als escolaments i a la infiltració.  
  
D'acord amb el PATFOR, les parcel·les on se situen els panells no estan catalogades com a terreny forestal ordinari ni estratègic. Una vegada analitzat el traçat de la línia, s'observa que discorre per camins existents en terreny forestal, no obstant això, com que es projecta soterrada no es veurà afectada la vegetació forestal. L'EsIA emmarca el projecte en una zona de risc d'incendi forestal baix. No obstant això, totes les obres que es realitzen en terreny forestal o amb una proximitat inferior a 500 m d'aquests, requereixen aplicar les mesures de protecció antiincendis del Decret 7/2004, de 23 de gener. No existeix afecció a forests d'utilitat pública gestionades per Generalitat Valenciana.  
Segons la cartografia de la GVA, no es troben afectats arbres monumentals en l'àmbit de la planta solar. El promotor, en l'escrit de contestació a l'informe de DGMN, al·lega que no té constància de l'existència d'oliveres de més de 3,5 metres de perímetre en la superfície on s'instal·larà la planta, no obstant això, si aquesta part observa l'existència d'alguna en la fase de construcció, i seguint les directrius imposades per la DGMN, s'haurà de respectar l'exemplar i un perímetre de 15 metres de diàmetre al seu voltant.  
La planta i la seua línia d'evacuació no afecten cap espai natural protegit dels recollits en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, ni cap espai establit per les directives europees d'hàbitat (Directiva 92/43/CEE) i aus (Directiva 2009/147/CE), coneguts com a Xarxa Natura 2000.  
  
Una vegada consultada la cartografia de la GVA s'observa que, en l'àmbit de la PSFV no es troben tàxons protegits, ni presència d'espècies prioritàries. En l'àmbit de l'actuació de la planta tampoc es troben microreserves de flora. Una vegada consultat el Banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV) i realitzat l'informe de la quadrícula UTM 1x1, es constata que no apareixen cites d'espècies prioritàries en la zona objecte del projecte.  
No obstant això, l'EsIA i l'estudi de fauna aportat pel promotor constaten la presència d'espècies catalogades en l'àmbit del projecte, per la qual cosa la instal·lació afectarà aquestes per la pèrdua d'espai vital, en el cas de les rapinyaires, i d'hàbitat de cria i alimentació en el cas de les altres aus.  
A partir dels documents esmentats, l'informe de la DGMN considera necessari, per a poder reparar les pèrdues en la qualitat de l'hàbitat, mantindre els cultius existents en totes aquelles zones possibles de les parcel·les cadastrals que no s'utilitzen per a la disposició dels panells solars, a més d'adquirir o arrendar parcel·les de cultiu, amb la intenció de mantindre cultius de cereals de varietats tradicionals de cicle llarg que permeten el desenvolupament de les postes d'avifauna. Aquesta esmena d'afeccions es realitzaria en una proporció, almenys, del 25 % de la superfície afectada. En el mateix sentit, s'hauran de crear i mantindre 2 basses de 78 m² impermeabilitzades amb paranys de sediments en el seu contorn per a evitar-ne el rebliment. El promotor com a mesura alternativa proposa executar-les amb una grandària de 16 m² i profunditat màxima d'1.5 m i així aconseguir millors resultats, tenint en compte que es necessita per a fomentar la població d'amfibis com és el cas de l'ofegabous.  
Addicionalment, es proposen en l'EsIA mesures compensatòries com la disposició de 10 caixes niu per a aus i quiròpters. En el cas de les àguiles, s'haurà de fer el seguiment mitjançant emissors GPS. S'hauran de crear vedrunes que faciliten la cria de lagomorfs (principals espècies presa dels ocells rapaços) fora de la planta. En aquest sentit, l'informe de la DGMN com a mesura de millora proposa la instal·lació de 6 talaies distribuïdes per la planta per a atraure la presència de rapinyaires nocturns. Per a preservar la pèrdua d'hàbitats s'inclou en aquesta resolució el condicionant 8.  
L'EsIA preveu una tanca cinegètica en tot el recinte permeable al flux de l'aigua. A més, per a evitar la col·lisió d'aus contra la tanca de la planta solar, s'han de col·locar plaques metàl·liques o d'un material plàstic fabricat en poliestiré o similar, de color blanc i acabat mat de 25 x 25 cm que haurà de situar-se, almenys, en els espais entre suports. Aquestes plaques han de ser revisades anualment i reposar les que puguen haver-se després per a evitar així la pèrdua d'eficàcia de la mesura anticol·lisió.  
La planta s'instal·larà en una superfície que actualment forma part del vedat de caça V-10656 (La Lobera). El promotor confirma en l'escrit d'al·legacions que informarà del canvi d'ús als propietaris de les parcel·les que componen aquest vedat de caça.  
Segons l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, a escala patrimonial, el projecte no afecta cap BIC o BRL. No obstant això, s'estableixen unes mesures preventives respecte al patrimoni arqueològic i etnològic. A escala patrimonial, segons el Catàleg de béns immobles i espais protegits de l'Ajuntament de Casinos, en els voltants del projecte es troben els jaciments arqueològics següents: Mas d'Agustí, L'Oran, Camí del Petillo, Torre Seca i Olivar del Rayo. Es proposa un control i seguiment arqueològic intensiu en aquelles parcel·les situades en el sector nord-est i nord per la presència al costat de la tanca d'aquests jaciments arqueològics, i un seguiment arqueològic extensiu en la resta de les parcel·les afectades per les instal·lacions. No s'ha detectat afecció directa sobre el patrimoni arquitectònic. Quant a patrimoni etnològic l'informe proposa establir una sèrie de condicionants mentre es duguen a terme els treballs d'execució del projecte, com ara, la protecció mitjançant senyalització i abalisat perimetral de la caseta de ferramentes, denominada Maset del Tío Mariano, localitzada en la parcel·la 118 del polígon 20, a més d'un control i seguiment extensiu per part dels tècnics especialistes en patrimoni històric de totes les futures obres que impliquen labors de remoció de terres. No hi ha afeccions a vies pecuàries.  
  
A causa de l'ocupació d'un espai geogràfic comú i per compartir línia d'evacuació amb els projectes esmentats en l'epígraf de descripció de projecte, el promotor presenta un estudi de sinergies com a annex a l'EsIA en el qual s'analitzen els efectes esperables sobre factors mediambientals destacables, i es conclou que la flora i fauna seran, juntament amb el paisatge els factors amb una major probabilitat d'impacte per l'alteració del seu hàbitat i per l'impacte visual i ocupació de les instal·lacions. No obstant això, la presència elevada d'infraestructures (línies elèctriques, carreteres, edificacions diverses, cultius, etc.) d'origen antròpic ja presents en l'entorn més immediat a la planta solar i les instal·lacions associades contribuiran a la integració del projecte en el paisatge. Quant als efectes positius es produiran sobre la hidrologia, el desenvolupament econòmic i sobre el medi ambient global amb la transició energètica, estalvi de CO i lluita contra el canvi climàtic per la producció d'energia a partir d'una font renovable.  
  
Durant les fases d'execució i de desmantellament del projecte, l'EsIA valora afeccions directes sobre el sòl, l'atmosfera, els residus i abocaments. Aquestes afeccions són ocasionades pel desbrossament i els moviments de terres, el segellat posterior i el muntatge d'infraestructures. Així mateix, el document avalua l'efecte de l'increment del trànsit a causa del trànsit de maquinària sobre les poblacions pròximes (Casinos a uns 3 km), i els considera compatibles o no significatius a causa del caràcter temporal de les obres i de baixa intensitat del trànsit als nuclis de població.  
En l'EsIA es proposen mesures preventives i correctores encaminades a evitar la dispersió de terres, contaminació del sòl i de les aigües d'escorriment, sorolls i altres afeccions associades als treballs d'obra. Els residus generats seran separats en funció de la seua naturalesa i retirats per un gestor de residus autoritzats.  
S'instal·laran casetes prefabricades per usar-les durant la fase de construcció. Les aigües residuals generades es preveu emmagatzemar-les en una caseta prefabricada o cabina portàtil (lavabo químic), dotat en qualsevol cas de depòsit hermètic de recollida, la gestió de la qual es realitzarà mitjançant el contracte amb una empresa autoritzada, que durà a terme la neteja i retirada d'aquestes.  
Durant l'explotació, no s'estima afecció sobre la salut de la població. Els recursos emprats seran l'energia solar i l'aigua (per a neteja de panells, centre de control). Les dotacions d'aigua de lavabos i d'oficina podran ser subministrades a través d'un depòsit i un camió cisterna. Durant la fase d'explotació, la neteja dels panells solars es gestionarà mitjançant la contractació de serveis externs, l'empresa concessionària haurà d'acreditar la procedència de l'aigua i l'autorització en vigor per a l'ús. El projecte preveu per a la recollida de possibles fugues de l'oli del transformador en la SET Llíria un depòsit de capacitat suficient incrementat en un 25 %.  
El pla de vigilància ambiental proposa el seguiment i control dels impactes detectats i els que pogueren aparéixer; el compliment de les mesures correctores i protectores aplicables, i valorar-ne l'eficàcia i les situacions d'emergència. Es proposen indicadors per al mesurament dels objectius proposats. Aquest seguiment i control es materialitzarà en un programa de visites periòdiques, documentades amb informes i seguiments fotogràfics.  
Una vegada finalitzada la vida útil de la instal·lació, es desmantellaran els elements d'aquesta i es restauraran els terrenys al seu ús previ, tal com es descriu en el projecte de desmantellament i restitució. Segons l'informe del SIVP, el pla s'haurà de completar amb la descripció de les actuacions destinades a l'eliminació dels vials interiors, a més d'indicar i quantificar l'extensió de les superfícies que s'han de tractar una vegada desmantellada la planta.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, de conformitat amb annex I, epígraf 2.g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits establits en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en la resta de disposicions aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
De conformitat amb l'article 1 del RDL 23/2020, de 23 de juny, pel qual s'aproven mesures en matèria d'energia i altres àmbits per a la reactivació econòmica, «Els titulars dels permisos d'accés per a instal·lacions de generació d'energia elèctrica que hagueren obtingut aquests permisos en data posterior al 27 de desembre de 2013, i abans de l'entrada en vigor d'aquest reial decret llei, hauran d'acreditar el compliment de les fites administratives següents en uns terminis no superiors als estipulats a continuació. (…) b) Si el permís d'accés es va obtindre amb posterioritat al 31 de desembre de 2017 i abans de l'entrada en vigor d'aquest reial decret llei: 2n Obtenció de la declaració d'impacte ambiental favorable: 31 mesos (…) terminis que seran computats des del 25 de juny de 2020».  
De conformitat amb l'article 39.3 de la Llei de procediment administratiu comú de les administracions públiques (LPACAP): «Excepcionalment, podrà atorgar-se eficàcia retroactiva als actes quan es dicten en substitució d'actes anul·lats, així com quan produïsquen efectes favorables a l'interessat, sempre que els supòsits de fet necessaris existiren ja en la data al fet que es retrotraga l'eficàcia de l'acte i aquesta no lesione drets o interessos legítims d'altres persones».  
  
Per tot quan el que s'ha exposat abans, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc, resolc:  
  
Primer  
Formular la declaració d'impacte ambiental i considerar acceptable el projecte de la planta solar fotovoltaica 49,995 MWp «Godelleta 4» i la seua infraestructura d'evacuació fins a la SET Llíria 132/30 kV, promoguda per Renovalia Bejis, SLU, en el terme municipal de Casinos, en la qual s'estableixen les condicions ambientals, incloses les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l'avaluació ambiental practicada i que s'exposen a continuació, en les quals s'ha de desenvolupar el projecte per a la protecció adequada del medi ambient i els recursos naturals, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
Atesos els antecedents i fonaments de dret exposats es resolen les condicions del projecte i mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'estableixen en els següents termes:  
i) Condicions generals  
1. La viabilitat ambiental del projecte quedarà condicionada al resultat de l'avaluació ambiental del projecte de la nova subestació Casinos 400/132/30 kV i altres projectes que formen part del sistema d'evacuació a la xarxa de la central (en la SET Godelleta de REE).  
  
2. De conformitat amb els informes del SGT i del SIVP, i reflectit en les consideracions ambientals, s'hauran d'eliminar de l'àmbit d'ocupació de la central fotovoltaica:  
- les zones afectades pel trànsit de tàlvegs, en els dos recintes tancat afectats per perillositat geomorfològica.  
- les parcel·les cadastrals 42, 43, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 70, 73, 74, 75, 76, 77, 82, 83, 85, 87 i 88 del polígon 20; les parcel·les 167, 168, 169, 170, 172, 173, 174, 175, 176, 177, 178, 179, i 180 del polígon 21 i les 55, 57, 93, 96, 97, 99 i 107 del polígon 21.  
3- El promotor haurà de complir les mesures preventives i correctores establides en els EsIA, els projectes tècnics i en la resta de documentació que consta en l'expedient i les acceptades després de la informació pública, o contingudes en la informació complementària, en tant que no contradiguen el que s'estableix en aquesta resolució.  
4. Es recorda el compliment de tota la legislació rellevant que li siga aplicable, i que afecte els elements del medi recollits en la present resolució.  
5. En els termes establits en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà de produir els efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor haurà de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
6. S'hauran d'implementar les MIP desenvolupades en l'EIP, els informes tècnics i escrits aportats, i completar-les amb les mesures d'integració paisatgística (MIP) establides en l'informe favorable emés pel SIVP. Aquestes mesures i condicions s'hauran d'incorporar al projecte d'execució en la memòria, plànols i pressupost, per executar-les realment i efectivament, i ser verificades en fases posteriors de la tramitació per l'òrgan substantiu, amb l'autorització prèvia de l'explotació.  
7. Per a reduir l'erosió hídrica de la pluja i mantindre l'estrat en condicions adequades per a una bona infiltració, en les zones no ocupades pels mòduls s'haurà de plantar vegetació anàloga a l'existent amb inclusió d'espècies arbustives i arbòries autòctones, sense ús d'herbicides. Així mateix, amb la finalitat de facilitar la infiltració, s'hauran de dur a terme tasques agrícoles encaminades a mantindre la textura esponjosa del substrat. S'hauran de disposar corredors de vegetació que permeten crear un espai en mosaic que afavorisca la circulació de la fauna i el manteniment d'un ecosistema naturalitzat.  
8. A fi de compensar la pèrdua d'hàbitats de caràcter agrícola s'hauran de mantindre els cultius existents en les parcel·les cadastrals no ocupades per la disposició dels panells, i amb la finalitat de permetre el desenvolupament de les postes d'avifauna, s'hauran de dedicar noves superfícies (adquisició o arrendament) a l'ús agrícola. Aquesta esmena d'afeccions s'haurà de realitzar en una proporció equivalent, almenys, del 25 % de la superfície afectada, i mantindre's fins a la finalització de la vida útil de la planta.  
9. Amb la finalitat de garantir el compliment de les mesures correctores establides en l'informe de la DG Patrimoni, i exposades en l'apartat de consideracions ambientals, qualsevol troballa d'interés rellevant que es realitze durant l'execució del projecte haurà de ser comunicada a l'òrgan competent en patrimoni cultural, o als ajuntaments implicats, segons el que es disposa en l'article 63 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En tot cas, l'aparició de restes durant les obres comportarà la suspensió immediata de les obres i la comunicació a l'òrgan competent.  
10. S'hauran de disposar zones impermeabilitzades i un sistema de recollida de possibles fugues d'olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats s'hauran de gestionar segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat, i establir-se les zones de recollida de residus, i no fer apilament en zones amb pendents elevats.  
11. Els depòsits de gasoil hauran de disposar de cubeta de retenció amb capacitat igual a la del volum de líquid contingut en el depòsit o sistema de doble paret.  
12. Les estacions transformadores s'hauran de localitzar sobre una llosa de formigó i, estar dissenyades amb una cubeta per a contindre possibles vessaments d'oli provinent del transformador.  
13. Els sòls i els altres materials naturals excavats durant les activitats de construcció, quan no hagen d'emprar-se en la mateixa obra, seran gestionats per un gestor autoritzat.  
14. Quant a l'execució i explotació, atesa la proximitat a sòl forestal, s'haurà de respectar el que s'indica en el Decret 7/2004, de 23 de gener, relatiu a prevenció d'incendis.  
15. La pantalla vegetal que s'ha de fer al voltant de la tanca haurà de complir els requisits de l'informe emés pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, s'hi haurà de plantar vegetació autòctona i no eliminar la vegetació arbòria situada als voltants de la instal·lació.  
16. L'ús d'aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament per una empresa autoritzada o una concessió de l'organisme de conca.  
17. Una vegada finalitzada la vida útil de la instal·lació fotovoltaica, l'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà el promotor al desmantellament d'aquesta.  
iii) Condicions al pla de vigilància ambiental  
18. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades, i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes. La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
  
Segon  
Atés que l'expedient complet es va rebre el 25 de gener de 2023, la impossibilitat de dictar resolució a causa del volum d'expedients tramitats per aquest òrgan administratiu, fins i tot havent-se habilitat els mitjans personals i materials per a complir el despatx d'aquests i com que la fita administrativa marcada en el RDL 23/2020, de 23 de juny, constitueix una circumstància singular, es pot atorgar excepcionalment, eficàcia retroactiva a la data 25 de gener de 2023 a aquesta declaració d'impacte ambiental, excepte un fonament en dret millor i sense perjudici del que així determine l'òrgan substantiu, per estimar que no es lesionen drets o interessos legítims d'altres persones.  
  
  
Tercer  
D'acord amb el que s'estableix en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Ordenar la publicació d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. Aquesta declaració d'impacte ambiental no és objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Quart  
L'òrgan substantiu haurà de tindre en compte degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 1 de març de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»