Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8481, del 07-02-2019 (2019/859)

RESOLUCIÓ de 23 de gener de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 47/18-AIA Artana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8481

Data del DOGV
:   07-02-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/859


Data del document
:   23-01-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Artana
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 23 de gener de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 47/18-AIA Artana. [2019/859]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 47/18-AIA Artana.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 47-2018-AIA.  
Títol: Obertura de camí d'accés al castell d'Artana.  
Promotor: Ajuntament d'Artana.  
Òrgan substantiu: Ajuntament d'Artana.  
Localització: polígon 9 d'Artana.  
  
Objecte i descripció del projecte  
L'objecte del projecte és procedir a la construcció d'un camí al castell d'Artana des del nucli de població a fi de facilitar l'accés per a la seua restauració, fer valdre el monument facilitant-ne la visita i obrir un camí perquè puga ser utilitzat pels vehicles d'extinció d'incendis.  
  
S'han estudiat tres alternatives a més de l'alternativa 0:  
- Alternativa 1: s'inicia en el Calvari, al nord del nucli urbà, partint des del camí situat a l'est d'aquest. Es compon de dos trams diferenciats. Des del camí situat a l'est del Calvari el camí ascendiria sentit nord-est escometent lateralment les corbes de nivell fins a arribar a una zona pròxima al cim, on gira cap a l'oest per a dirigir-se directament al xicotet altiplà al nord del castell, lloc de finalització de les 3 alternatives. És el traçat més curt, però també el de major pendent el que suposa major dificultat d'execució i ús. El tram inicial té un pendent màxim i mínim del 30 i 14,7 %, amb un pendent mitjà del 22.73 %. El tram final ja en la zona immediata al castell té menors pendents, en l'entorn del 5-7 %.  
  
- Alternativa 2: la segona alternativa s'inicia al carrer Buenavista, a l'est d'aquest, en el límit del sòl urbà. Igual que la primera alternativa, es desenvolupa en dos trams. El primer tram ascendeix en direcció nord-est seguint una senda existent en algunes parts fins a arribar al límit superior del vessant. Des d'allí gira cap a l'oest i pel vessant nord arriba al cim on se situa el castell pel xicotet altiplà situat al nord. És el traçat més llarg i presenta un pendent mitjà pròxim al 18 %.  
  
Alternativa 3: s'inicia en el mateix punt que l'alternativa 2, el carrer Buenavista. Des d'allí parteix en direcció nord-oest cap al castell, atacant lateralment les línies de nivell per a anar ascendint gradualment en direcció oest, amb el pendent mínim possible i finalitza en el cim, on es troba el castell.  
Amb motiu de la prospecció arqueològica es va localitzar un petròglif en una ubicació pròxima al traçat del camí en aquesta alternativa. A proposta de l'equip d'arqueòlegs es va proposar en la memòria d'impacte patrimonial una modificació del traçat de l'alternativa 3. La modificació afecta els últims 110 m. Amb el nou traçat final de l'alternativa 3, el petròglif, no queda afectat directament.  
Les alternatives 1 i 3 tenen menor impacte sobre la vegetació i l'afecció al sòl és similar en les tres alternatives. L'alternativa 2 presenta major afecció a vegetació i caldrà desmuntar bancals de cultiu, és de major longitud i cost econòmic, per això es considera com a millor alternativa la número 3.  
Per a l'alternativa triada el camí tindrà 4 metres d'ample, 579,53 metres de longitud i pendent màxim del 14,48 %. El ferm serà de saorres compactades i solera de formigó de 15 cm de grossària.  
En els punts on s'ha de pujar el nivell de la rasant respecte al sòl original, després de l'eliminació de la capa de terra vegetal, si n'hi ha, s'afegirà una capa de saorra artificial degudament compactada fins al 95 % del pròctor modificat i posteriorment es construirà una solera de formigó armat. Si la diferència de cota fora superior, es construirà el ferm amb restes de la demolició de la roca i capa de saorra compactada fins al 95 % del pròctor modificat. Sobre aquesta s'estendrà solera de formigó armat.  
Es preveu la construcció de mur de contenció de roca natural de l'entorn en els punts que siga necessari.  
Els últims 100 metres de camí, en tractar-se d'una zona de poc pendent que discorre en el carener de la muntanya, el ferm es realitzarà amb terres seleccionades compactades o saorres artificials, materials que generen menor impacte sobre l'entorn del castell.  
Per a la construcció del camí en primer lloc es procedirà al desbrossament i neteja del terreny. A continuació es procedirà a l'excavació i picat de roca i terrenys durs. Es realitzaran els terraplens i la compactació amb elements seleccionats de l'excavació i aportació de saorres artificials. A continuació es procedirà al perfilat i refinament de talussos de desmunt, estabilització del talús reduint-lo fins a un 45 % a excepció de terrenys rocosos on l'angle podrà ser major, anivellament i rasant proporcionant-li al camí un pendent transversal de 3 %.  
  
S'habilitarà clos de protecció per a la prevenció de caiguda de roques.  
  
Afeccions legals.  
Sòl no urbanitzable protegit. SNU-P3: de protecció jaciments arqueològics, valors mediambientals i culturals.  
Terreny forestal estratègic.  
Xarxa Natura 2000: ZEPA Serra d'Espadà.  
Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà: àrees naturals.  
  
Tramitació administrativa.  
- El 9 de febrer de 2015 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental consulta de l'Ajuntament d'Artana en relació al projecte d'obertura de camí al castell d'Artana (expedient 16-2015-AMB).  
  
- El 20 de febrer de 2015 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental emet informe en el qual s'indiquen les afeccions ambientals del projecte, el procediment aplicable en matèria d'avaluació d'impacte ambiental i la tramitació que ha de dur-se a terme.  
- El 15 de maig de 2018 es rep expedient procedent de l'Ajuntament d'Artana a l'efecte d'iniciar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari.  
- L'òrgan substantiu en compliment de la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental ha realitzat els tràmits administratius següents:  
Informació pública en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el dia 18 de juliol de 2017 per un període de 30 dies.  
Durant el període d'exposició pública es van realitzar les consultes següents:  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
- Subdirecció General de Medi Natural.  
- Servei Territorial de Cultura de Castelló.  
- Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
- Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló.  
Durant el període d'informació pública es van emetre els informes següents:  
Informes sectorials.  
Informe del 9 de gener de 2018 de la Subdirecció General de Medi Natural. Inclou:  
- Valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000: el projecte es desenvolupa en l'àmbit de l'espai natural protegit de la Comunitat Valenciana inclòs en la Xarxa Natura 2000 denominada zona d'especial protecció per a aus (ZEPA) Serra d'Espadà.  
Les característiques principals de l'espai natural són la presència d'enclavaments silicis que alberguen la sureda més gran de la Comunitat Valenciana i la serra amb major densitat d'àguila cuabarrada del territori valencià.  
L'informe indica: (?) «La pista projectada es desenvolupa en una zona qualificada de forestal pel PATFOR (Pla d'acció territorial de la Comunitat Valenciana) i que correspon, en la seua major part, a antics cultius de secà abandonats sobre els quals s'ha desenvolupat una vegetació característica del pis termòfil mediterrani, amb presència de matoll escassament estructurat a causa dels incendis repetits en aqueixa zona amb una perxada de pi blanc. En general, la zona no presenta valors ambientals d'interés, així mateix, no es localitzen comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés mediambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en el context provincial o de Comunitat Valenciana. Finalment, no hi ha cap comunitat botànica ni faunística catalogada per la Directiva Hàbitats o norma que la desplega. En aquest sentit, de la correcta execució del projecte presentat no s'esperen efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000».  
  
- Anàlisi d'afecció a catàlegs de fauna i flora amenaçades: en l'àmbit del projecte no es té constància de la presència d'espècies amenaçades o protegides per això «no es considera probable que l'actuació tinga una incidència apreciable sobre espècies o hàbitats amenaçats».  
  
- Afecció a espais naturals protegits: l'actuació afecta l'àrea d'amortiment d'impactes del pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà aprovat per Decret 218/1997, del Govern Valencià.  
  
El decret estableix que els traçats de les infraestructures hauran de realitzar-se tenint en compte les característiques ecològiques i paisatgístiques del territori evitant la creació d'obstacles per a la lliure circulació de les aigües, la degradació de la coberta vegetal natural o els impactes paisatgístics, durant la realització de les obres s'ha d'evitar la destrucció de la coberta vegetal i en acabar-les s'haurà de restaurar el terreny afectat.  
«La normativa particular estableix com a limitació per al projecte que s'analitza que la construcció i condicionament de pistes i camins forestals i rurals destinats a la lluita contra incendis forestals i a l'aprofitament forestal o agrícola hauran de comptar amb estimació d'impacte ambiental quan no estiguen sotmeses a avaluació d'impacte ambiental», s'entén que el projecte presentat, per la seua doble característica de permetre i millorar les actuacions relacionades amb l'extinció d'incendis i la de recuperació del patrimoni historicocultural, s'enquadra dins del que s'estableix en aquest article i és, per tant, compatible amb la normativa establida pel Decret 218/1997.  
  
L'informe conclou determinant la compatibilitat del projecte amb la normativa del PORN d'Espadà i normativa derivada de la Directiva 92/43/CEE del Consell de 21 de maig de 1992 relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres i estableix que l'execució del projecte haurà d'ajustar-se al que s'estableix en la normativa del PORN de la Serra d'Espadà: «L'ampliació o modificació del traçat, així com la construcció de vies d'accés de qualsevol naturalesa, no podrà realitzar-se quan es generen pendents superiors al 7 % en sòls blans o 15 % en sòls durs». I «sempre que la realització de l'obra vaja acompanyada de la generació de talussos per desmunt o terraplé, serà obligatòria la fixació d'aquests mitjançant repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Excepcionalment, quan no hi haja altres solucions, es podran permetre les actuacions d'obra civil, sempre que siguen tractades mitjançant tècniques d'integració paisatgística».  
- Informe d'1 de març de 2018 del Servei Territorial de Cultura i Esport: es destaca el següent de l'informe:  
«El camí projectat discorrerà entre Artana i el castell per la cresta del tossal on està el recinte emmurallat, per una àrea on no hi ha inventariat cap jaciment, a excepció del mateix castell».  
  
«El castell d'Artana és bé d'interés Cultural».  
«La prospecció ha permés localitzar una cubeta excavada en roca calcària que podria tractar-se d'un petròglif».  
Finalment, la memòria de prospecció arqueològica informa en sentit favorable i exposa que en la construcció del camí hauria de dur-se a terme un seguiment arqueològic i garantir la conservació del petròglif.  
  
Informe de 3 d'abril de 2018, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni en el qual s'indica que l'estudi d'impacte ambiental és anterior a la memòria de la prospecció arqueològica per això no recull cap de les troballes, ni els resultats de la prospecció ni les mesures correctores que han d'aplicar-se, motiu pel qual s'informa desfavorablement mentre no s'incorporen a l'estudi d'impacte ambiental les mesures preventives previstes (realització del seguiment arqueològic dels treballs de construcció del camí, garantir la conservació del petròglif localitzat durant la prospecció).  
Resolució de la Direcció General de Cultura i Patrimoni referent al projecte d'execució de camí d'accés al castell d'Artana per a la seua restauració i conservació del patrimoni historicocultural, reducció d'aigües pluvials que arriben al barri antic, facilitar l'accés a les brigades d'extinció d'incendis i la prevenció d'incendis forestals.  
  
Destaca la resolució la inclusió del castell d'Artana com a bé d'interés cultural amb la categoria de monument segons la disposició addicional primera de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
La resolució autoritza les obres per a l'obertura del camí sempre que s'obtinga l'informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998.  
  
Informe de 5 de juny de 2018, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, en sentit favorable a l'efecte de l'article 11 de la Llei 4/1998, en garantir el projecte la conservació del petròglif per mitjà de les mesures correctores adoptades.  
  
Consideracions ambientals  
Es destaca el següent de l'estudi d'impacte ambiental:  
El camí d'accés al castell es desenvolupa a la muntanya coneguda com la Costera. Destaquen les roques dolomítiques amb escassa vegetació en la zona d'inici del camí. En la resta predominen les zones abancalades amb cultius abandonats i matoll dispers i escassa grossària del sòl.  
  
El traçat no presenta risc de despreniments o lliscaments. No es quantifica el risc d'erosió per estar la zona en fase lítica.  
No es té constància en la zona d'espècies protegides ni vegetació d'interés.  
El municipi d'Artana es troba parcialment inclòs en el paisatge de rellevància regional número 11, pertanyent a la serra d'Espadà delimitat en la proposta del pla d'acció territorial d'infraestructura verda i paisatge. Cap dels elements inclosos en la infraestructura verda definits pel referit pla es localitza en l'àmbit del projecte. Els elements més pròxims són la rambla d'Artana i la canyada reial d'Extremadura. L'estudi d'integració paisatgística indica que un dels objectius del pla és fer valdre les fites patrimonials del territori i els seus entorns, com el castell d'Artana.  
El camí serà visible des de les parts baixes del nucli urbà i zones muntanyenques pròximes.  
  
1. Identificació i valoració d'impactes  
En la fase d'execució del projecte el trànsit de la maquinària, el rebuig i desbrossament de la coberta vegetal i el moviment de terres seran les accions que generaran majors efectes ambientals que produiran molèsties a la població, afecció a la qualitat de l'aire per l'emissió de pols i gasos contaminants a causa de la maquinària d'obra. Es generaran impactes sobre l'atmosfera i la qualitat de vida de caràcter poc significatiu i reversible.  
Es produirà una modificació de l'estructura del sòl per compactació. Els terrenys afectats per les obres es restauraran, per la qual cosa l'impacte serà compatible.  
L'execució del camí suposarà la pèrdua de la vegetació en el traçat del camí. L'impacte serà negatiu i permanent i en el seu conjunt, de caràcter moderat.  
El camí es realitza en l'àmbit de la ZEPA d'Espadà. La construcció del camí és una obra de caràcter temporal que no altera ni limita la permeabilitat o continuïtat de la ZEPA. No s'han detectat nidificacions ni s'ha identificat la zona com a espai vital d'aus. L'afecció és molt xicoteta i l'impacte es considera compatible.  
Es considera que hi haurà una alteració del paisatge en la fase de construcció. Durant la fase de funcionament es millorarà l'accessibilitat a recursos paisatgístics, per la qual cosa l'impacte es considera positiu.  
L'execució del camí tindrà un efecte positiu sobre el patrimoni cultural en promoure'n la conservació.  
No es preveu un efecte desfavorable sobre el canvi del règim hídric. El projecte preveu un pendent transversal del 2 % amb una cuneta lateral a fi de recollir les aigües pluvials. L'impacte serà poc significatiu.  
  
L'impacte sobre el medi socioeconòmic es considera positiu encara que cenyit a la fase d'obres.  
En la fase de funcionament l'ocupació del sòl, el trànsit rodat, l'afluència de visitants i l'ús del castell seran les accions que poden causar impactes ambientals.  
L'accessibilitat a un recurs cultural promourà la valoració d'elements de caràcter cultural i paisatgístic que generarà impactes positius sobre la població.  
L'augment del trànsit produirà un xicotet increment d'emissió de gasos de combustió i sorolls. L'efecte serà negatiu i temporal. No obstant això, per a l'alternativa triada les afeccions són menors en situar-se en un extrem de la població. L'impacte es considera compatible.  
  
La possibilitat d'accedir al paratge on se situa el castell pot facilitar accions de millora de la vegetació i promoure una millor lluita contra incendis forestals. L'impacte es considera positiu.  
Es produiran efectes sobre el paisatge. No obstant això, no s'afectaran unitats de vegetació de rellevància ni cap recurs paisatgístic. Els efectes derivats de l'execució de talussos i terraplens seran reduïts amb l'aplicació de mesures correctores. L'obertura del camí habilitarà un nou punt d'observació. L'impacte es considera positiu.  
  
Quant al patrimoni cultural, la prospecció arqueològica ha localitzat diversos elements no inventariats, destacant un petròglif, Pallisses i era de la Costera i un corral.  
  
2. Establiment de mesures protectores i correctores.  
Amb la finalitat de corregir i compensar els efectes significatius sobre el medi ambient es proposen les mesures següents:  
- Abalisament de la zona d'obres i hàbitats i rodals de vegetació natural.  
- Es complirà el que s'estableix en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
- S'instal·laran dispositius salvaocells per a evitar col·lisió d'aus.  
  
- Les zones d'apilament de materials i estacionament de maquinària es localitzarà en les zones de menor afecció visual.  
- S'evitarà l'acumulació de terres sobrants en el procés d'excavació en zones on hi haja vegetació natural. En cas d'existir excedents es traslladaren a abocador autoritzat.  
- La neteja de maquinària es realitzarà en tallers especialitzats.  
- Es descompactarà la zona d'obres.  
- Control del soroll i de l'emissió de gasos procedents de la maquinària mitjançant limitació de velocitat dels vehicles i nombre de màquines que treballen simultàniament. Les obres es realitzaran en horari diürn.  
- Control d'emissió de pols en fase d'obres i en cas necessari, aplicació de reg de superfície.  
- Amb la finalitat d'establir un espai de seguretat amb els béns de naturalesa patrimonial i etnològica trobats el camí es desplaça en els voltants del petròglif i es modifica lleugerament el traçat en els voltants de l'era de la Costera.  
La memòria d'impacte patrimonial proposa finament la integració dels elements oposats en la prospecció com a recurs turístic. En el cas del petròglif considera necessària la neteja del seu entorn amb la finalitat d'esbrinar si hi ha altres elements similars en l'àmbit i, atés l'entorn i context arqueològic en el qual es desenvoluparà la construcció del camí, hauria de realitzar-se un seguiment arqueològic de les obres.  
  
  
3. Programa de vigilància ambiental.  
Es divideix en dues fases:  
- Fase primera: vigilància d'aparició de restes arqueològiques, control de l'horari de treball, desplaçaments de la maquinària, control del manteniment de serveis i servituds, control del manteniment de les espècies vegetals a mantindre, seguiment de la restauració dels terrenys i del desmantellament de les instal·lacions d'obra.  
- Fase segona: l'objectiu és la vigilància de les afeccions que l'actuació suposa sobre el medi, comprovant la seua adequació a l'estudi d'impacte ambiental, detectar afeccions no previstes i articular les mesures necessàries per a evitar-les o corregir-les.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental.  
Es realitzen les consideracions següents:  
L'alternativa 1 «ermita» amb el traçat proposat manca de la suficient viabilitat i pot afectar l'avenc del Calvari que es localitza pròxim a l'alternativa proposada.  
L'alternativa 2 discorre per terreny forestal incendiat, afecta vegetació formada per restes de vegetació agrícola i forestal en recuperació, i discorrerà per terrenys en els quals serà necessari, igual que en l'alternativa principal, el treball en terreny rocós.  
L'alternativa 3 (alternativa triada) en el seu inici discorre per terreny de roca amb pendents majors del 15 %. El primer tram és el de major pendent i major impacte ambiental des del punt de vista d'afecció al terreny. No obstant això, no hi haurà impactes sobre la vegetació o aquests seran molt escassos. La zona afectada presenta en el primer tram vegetació quasi inexistent. Destaca l'aparició esporàdica d'espècies dels gèneres Sedum i Hypericum de caràcter rupícola que creixen entre els buits del ferm calcari.  
En la resta del camí hi ha bancals i el terreny no està format per roca amb igual grau de continuïtat, per això els efectes ambientals disminueixen. La vegetació és escassa, formada per vegetació forestal dispersa les espècies i hàbitats de la qual no es corresponen amb aquells que van motivar la declaració de la serra d'Espadà com a parc natural.  
  
Els efectes ambientals més importants es generaran en la fase d'obres i en la intervenció que caldrà realitzar en la primera part del camí. Dependrà de la integració paisatgística la disminució dels efectes ambientals de l'obra proposada. A fi de disminuir l'impacte visual s'estima necessari adoptar mesures de mimetització de la plataforma del vial, consistent en la utilització de formigó acolorit, en cada tram, d'acord amb la gamma cromàtica de l'entorn. Ha de considerar-se en l'impacte global la possibilitat de restaurar i fer valdre un element del patrimoni cultural i la possibilitat d'accés de mitjans de prevenció i extinció d'incendis.  
Finalment, ha d'indicar-se que en relació a l'alternativa 2 que en principi sembla que aborda un traçat més suau, s'evita l'afecció a terreny rocós pel fet que en el primer tram ja hi ha camí formigonat, però els pendents que ha de salvar són similars o majors, l'afecció a vegetació molt major per la qual cosa s'opta per considerar més adequada l'alternativa proposada com a principal.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i annex I.i del Decret 162/1990.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte «Obertura del camí d'accés al castell d'Artana», Artana (Castelló) sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. L'execució de les obres comptarà amb la supervisió arqueològica dels treballs.  
2. a) Amb caràcter general:  
- Els desmunts i terraplens generats es fixaran mitjançant repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Només en casos excepcionals es permetrà l'obra de construcció civil que haurà d'integrar-se en el paisatge.  
b) Amb caràcter particular.  
- S'aprofitaran els excedents de pedra de la zona per a realitzar els murs de contenció previstos en projecte. En qualsevol altre cas la pedra a utilitzar serà similar a la de la zona del camí on se situe.  
- La solera de formigó serà acolorida amb additius d'acord amb la gamma cromàtica de l'entorn per a cada tram.  
- En el cas que es generen desmunts o terraplens de terra, a més d'afermar-los amb vegetació pròpia de la zona, es procurarà on siga possible deixar superfícies irregulars per a promoure l'assentament de vegetació natural.  
- D'igual manera, es procurarà que en l'execució de murets de pedra, aquests no siguen regulars perquè amb el temps puga assentar-se la vegetació.  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 26 de juny de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 23 de gener de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.