Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9975, del 05-11-2024 (2024/10003)

RESOLUCIÓ de 18 de setembre de 2024, de la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s’ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla d’ordenació dels recursos forestals de la demarcació forestal de Xàtiva. Expedient 24/0520-CZR.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9975

Data del DOGV
:   05-11-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/10881

CVE
:   CVTE-T-7784-23341

Data del document
:   18-09-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

De conformitat amb l’article 56.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, el qual establix la publicació de la declaració ambiental en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*,

RESOLC

Publicar en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l’expedient 24/1861-WTW Xàtiva (València).

«Declaració ambiental i territorial estratègica del Pla d’ordenació dels recursos forestals

Tràmit: avaluació ambiental de pla

Promotor: Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental (Servici d’Ordenació i Gestió Forestal)

Autoritat substantiva: Conselleria d’Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Localització: demarcació forestal de Xàtiva

Expedient: 24 - 2017 - EAE

La Comissió d’Avaluació Ambiental, en la sessió del 29/07/2022, va adoptar el següent

Acord:

Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla d’ordenació dels recursos forestals de la demarcació forestal de Xàtiva, en els termes següents:

L’objectiu de la declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta del pla o en el programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària segons el que establix el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge (TRLOTUP). Per a fer-ho, verificarà tot el procediment que s’ha seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l’aplicació del pla, i establirà, si és el cas, les condicions finals que s’hi hagen d’incorporar abans que s’aprove.

El 13 d’octubre de 2020 es rep de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, a fi de continuar amb la tramitació ambiental del Pla d’ordenació dels recursos forestals (PORF) de la demarcació forestal de Xàtiva, la documentació següent:

En format digital:

• Pla d’ordenació de recursos forestals (PORF)

• Plans PORF

• Expedient d’avaluació ambiental i territorial estratègica:

– Introducció i contingut

– Estudi ambiental i territorial estratègic (EATE)

– Annexos:

1. Documentació arqueològica

2. Estudi de paisatge

3. Pla de participació pública

4. Resum no tècnic de l’EATE

– Resultats i integració ambiental

– Certificat d’informació pública

– Informe de compliment de la normativa sectorial del Servici d’Ordenació i Gestió Forestal

Després de revisar la documentació, es va sol·licitar l’esmena d’esta, i es va presentar la documentació següent en data 3 de maig de 2022, de data 20 d’abril de 2022:

• Expedient d’avaluació ambiental i territorial estratègica:

– Introducció i contingut

– Estudi ambiental i territorial estratègic (EATE)

– Annexos:

1. Documentació arqueològica

2. Estudi de paisatge

3. Pla de participació pública.

4. Resum no tècnic de l’EATE

– Resultats i integració ambiental

– Informes:

+ de la Direcció General de Canvi Climàtic i resposta del Servici d’Ordenació i Gestió Forestal

+ de la Direcció Territorial d’Educació, Cultura i Esport i resposta del Servici d’Ordenació i Gestió Forestal

– Al·legacions:

+ Federació de Motociclisme de la Comunitat Valenciana i resposta del Servici d’Ordenació i Gestió Forestal

• Proposta final del PORF:

S’adjunta igualment un certificat d’informació pública i un escrit del cap del Servici d’Ordenació i Gestió Forestal en relació amb el compliment de la normativa sectorial forestal aplicable i amb la justificació del compliment de les previsions legals del procés d’avaluació ambiental.

El 30 de juny de 2022, el Servici d’Ordenació i Gestió Forestal va remetre la documentació per a omplir el requeriment efectuat; es va estimar que la documentació estava completa amb la remissió de la documentació referida.

A) Anàlisi del procés d’avaluació

Les dates més rellevants del procés d’avaluació ambiental que s’ha seguit són:

|  |  |
| --- | --- |
| Presentació de la sol·licitud d’inici | 30.03.17 |
| Emissió del DA | 30.01.18 |
| Participació pública de la versió preliminar del pla, de l’EATE i de la resta de documentació exigible, durant un període de 45 dies.  Data de publicació en el DOGV: | 08.08.19 |
| Consultes de la versió preliminar del pla, de l’EATE i de la documentació exigible | 09.2021 |
| Remissió de la documentació perquè el subdirector general de Medi Natural emeta la DATE. Document amb diligència del cap del Servici d’Ordenació i Gestió Forestal sobre que es tracta de documentació original que se sotmet a la DATE. | 13.10.2020  03.05.2022  30.06.2022 |

  

B) Anàlisi de l’estudi ambiental i territorial estratègic

B.1) Determinacions que s’han de considerar i que s’indiquen en el document d’abast

S’ha aportat un document en el qual s’indica com s’ha tingut en compte el que s’indica en el document d’abast, encara que no s’ha fet amb el detall suficient, cosa que ha dificultat l’anàlisi. S’ha tingut en compte la major part del que indica la DA, no obstant això, algunes qüestions que no s’han tingut en compte s’analitzen en esta DATE perquè s’incorporen a les determinacions finals.

– S’aporta cartografia a escala 1:10.000 del terreny forestal estratègic i ordinari, i gran part de la cartografia està a escala 1:50.000, la qual és més precisa per a l’anàlisi que l’escala 1:155.000 utilitzada en el document inicial.

– El diagnòstic s’ha fet de manera genèrica i no s’ha detallat per unitats ambientals. No obstant això, sí que s’han assignat objectius ambientals diferenciats per unitats ambientals.

En general es considera que el diagnòstic que s’ha fet és adequat.

– Es delimiten unitats ambientals i s’assignen objectius específics per a cada una d’estes. I s’establix una prioritat i una compatibilitat d’usos en les diferents unitats.

– L’assignació dels usos preferents de les diferents unitats ambientals, així com dels objectius específics per a cada unitat, no s’ha explicat amb detall, la qual cosa fa més difícil la valoració ambiental.

– S’efectua una anàlisi d’alternatives, però no s’han plantejat alternatives de més detall, les quals són genèriques.

– La metodologia de planificació es considera adequada i comprensible, i ha incorporat la variable mediambiental, i respecte a l’avaluació qualitativa efectuada, encara que genèrica, es considera igualment adequada: en l’EATE s’avaluen qualitativament les directrius i les propostes d’actuació en funció de la magnitud, la duració, la probabilitat, la reversibilitat, l’acumulació i el risc per a la salut humana dels impactes previstos.

– La memòria del pla incorpora un apartat normatiu en el qual es reflectixen les normes relatives a la protecció en terrenys forestals incendiats i a les normes de seguretat en prevenció d’incendis forestals durant l’execució d’obres i treballs que es duen a terme en terrenys forestals i els voltants i la normativa de patrimoni arbori monumental, així com l’obligació de compliment d’estes durant l’execució de les accions que preveu el PORF.

– S’arrepleguen en l’apartat 4.3.15 les directrius de restauració d’activitats mineres, les quals es consideren en general adequades, tot i les conclusions d’estes, es considera que s’han de reflectir amb detall les que s’indiquen en la DA, per a evitar confusions.

– En el PORF s’establix: «Tenint en compte l’escala de planificació del PORF i l’elevat nombre d’elements del patrimoni presents, s’ha previst que en la normativa del PORF es recalque l’obligació que qualsevol actuació que es desenrotlle posteriorment en el seu àmbit aplicable i que puga afectar béns del patrimoni cultural valencià, s’haurà d’adaptar al que establix la legislació vigent sobre este tema, i comptar amb les autoritzacions que siguen preceptives». A més, incorpora un annex patrimonial.

– L’EATE ha previst la relació del PORF amb altres plans rellevants tal com s’indicava en el DA, i indica que s’han tingut en compte en la redacció d’este, encara que no s’explica en detall de quina manera.

– S’ha tingut en compte la normativa de les diferents figures de protecció a través de les directrius perquè es compatibilitze la gestió forestal amb la biodiversitat, la qual cosa es considera positiva. Respecte a la figura de microreserves vegetals, s’estima necessari establir una mesura preventiva addicional per a evitar afeccions negatives significatives en l’àmbit del projecte.

– Les directrius plantejades es consideren, en línies generals, adequades ambientalment, i, en principi, no generaran impactes negatius, al contrari, es considera que generaran impactes positius.

No obstant això, el DA plantejava que s’incorporara una sèrie de directrius en diferents qüestions que, com que no s’ha detallat en la documentació de quina manera s’ha fet, no s’ha pogut comprovar amb detall que s’han incorporat en tots els casos, i es considera necessari que es faça des d’un punt de vista ambiental i, en conseqüència, es considera necessari que s’incorpore en les determinacions finals de la DATE.

– Es considera, en relació amb l’aprofitament forestal per a fusta i de biomassa forestal amb finalitats energètiques, que el desenrotllament d’esta mena d’aprofitaments s’ha de supeditar a la seua compatibilitat amb la conservació de la biodiversitat, el manteniment dels ecosistemes forestals, i s’haurà d’analitzar amb detall en cada instrument de gestió o d’autorització i d’aprovació d’actuacions si la zona és compatible o no amb este aprofitament des d’un punt de vista ambiental, i ajustar la intensitat d’ús als valors ambientals. Este criteri cal establir-lo per a evitar efectes negatius significatius sobre els ecosistemes.

La demarcació presenta zones amb gran valor ambiental o funció protectora i altres zones amb sòls escassos o relleus acusats, per la qual cosa, en principi, tant els aprofitaments de fusta amb finalitats energètiques com amb altres finalitats haurien de procedir de biomassa residual o d’actuacions que pretenguen que evolucionen les formacions vegetals fins a etapes més madures per a protegir el sòl, etc. (restes de podes, tractaments silvícoles, etc.). No obstant això, hi ha zones que poden permetre aprofitaments amb una altra orientació, com per exemple terrenys forestals amb escàs valor ambiental, antics cultius abandonats amb un valor escàs, zones de major productivitat, etc. Tenint en compte l’escala de treball del PORF i l’avaluació genèrica efectuada, es considera necessari que, per a esta mena d’aprofitaments, es justifiquen prèviament la conveniència i la compatibilitat d’estos amb els valors ambientals de la zona i la seua possible funció protectora, sense perjuí que s’haja establit una orientació en la unitat, la qual s’haurà de revisar per a cada cas concret.

– En relació amb els criteris ambientals que s’han d’incorporar segons la memòria ambiental del PATFOR (apartat 6.2.3) i que s’indiquen en el document d’abast, es considera que s’han d’introduir com a directrius de manera completa per a evitar efectes negatius significatius sobre el medi. S’ha fet parcialment.

B.2) Continguts concordes amb el document d’abast

L’EATE ha seguit en part les indicacions efectuades en el document d’abast.

La documentació presentada permet efectuar una avaluació del pla i establir, com s’argumentarà més avant, les determinacions que s’hauran d’incorporar al pla abans que s’aprove.

B.3) Continguts concordes amb l’annex VII de la LOTUP

El contingut de l’EATE s’ajusta al que establix l’annex VII de la LOTUP, i es considera suficient per a dur a terme l’avaluació ambiental del pla.

L’EATE conté un apartat de mesures preventives i correctores.

Pel que fa al seguiment, l’EATE relaciona els indicadors ambientals que proposa el document d’abast, i aporta valors inicials d’estos i unitats de mesura, periodicitat i relació amb objectius estratègics.

S’exposen, igualment, indicadors comuns i específics. S’indica quins són els informes de seguiment i especials que s’han d’elaborar

B.4) Informació territorial

L’àmbit d’actuació és la demarcació forestal de Xàtiva, situada en l’extrem sud-sud-oest de la província de València, i està composta per les comarques de la Costera i la Vall d’Albaida, que comprenen els 53 municipis següents:

Comarca de la Costera: l’Alcúdia de Crespins, Barxeta, Canals, Cerdà, Estubeny, la Font de la Figuera, el Genovés, la Granja de la Costera, Llanera de Ranes, Llocnou d’en Fenollet, la Llosa de Ranes, Moixent, Montesa, Novetlè, Rotglà i Corberà, Torrella, Vallada, Vallés i Xàtiva.

Comarca la Vall d’Albaida: Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d’Albaida, Bèlgida, Bellús, Beniatjar, Benicolet, Benigànim, Benissoda, Benissuera, Bocairent, Bufali, Carrícola, Castelló de Rugat, Fontanars dels Alforins, Guadasséquies, Llutxent, Montaverner, Montitxelvo, l’Olleria, Ontinyent, Otos, el Palomar, Pinet, la Pobla del Duc, Quatretonda, Ráfol de Salem, Rugat, Salem, Sempere i Terrateig.

La superfície de la demarcació és de 123.968 hectàrees (Ha) de les quals aproximadament 61.578 Ha són forestals. La superfície forestal declarada d’utilitat pública és de 28.167 Ha.

B.5) Descripció de l’alternativa triada: Proposta de pla

En l’EATE s’analitzen quatre alternatives plantejades a partir del diagnòstic efectuat, i les solucions per a complir els objectius proposats són diferents en funció del diagnòstic:

Alternativa zero: no elaborar el PORF.

Alternativa 1: punt de vista proteccionista.

Alternativa 2: punt de vista productiu.

Alternativa 3: arribar a un equilibri entre el punt de vista proteccionista i el productiu amb condicionants ambientals.

En la documentació aportada s’indica que l’alternativa triada és la tercera.

Es descriu l’alternativa triada:

Segons s’indica, s’ha dut a terme una anàlisi territorial a través dels diferents elements, i un diagnòstic del territori que inclou una valoració dels elements estudiats des d’un punt de vista tècnic, complementada amb les aportacions dels agents socials. Es fa un diagnòstic integrat, que és, al mateix temps, extern, intern i, finalment, global, a través d’una matriu DAFO (matriu de debilitats, amenaces, fortaleses i oportunitats).

L’anàlisi DAFO ve seguida de l’anàlisi CAME (corregir les debilitats, afrontar les amenaces, mantindre les fortaleses i explotar les oportunitats). Per a cada element de la matriu anterior s’analitza com mantindre o explotar els aspectes positius que hi ha i com corregir o afrontar els negatius. D’esta combinació sorgixen diferents propostes que posteriorment s’agrupen en diferents eixos de gestió.

Estos eixos de gestió es poden considerar com les línies mestres o les estratègies del pla: són les grans línies que emmarquen el contingut tècnic del PORF i de les quals es deriven els objectius específics i les actuacions. A les estratègies se’ls assigna una prioritat.

En primer lloc, es consideren prioritàries la seguretat de les persones i la conservació dels valors naturals dels espais. En segon lloc, es considera també important desenrotllar les ordenacions de forests i millorar la governança, així com anar aplicant actuacions silvícoles i regulant l’ús social. Amb igualtat de condicions, el desenrotllament de les infraestructures i de les actuacions de repoblació i de restauració no es consideren tan prioritàries respecte a la resta.

Mitjançant l’agrupació de les diferents estratègies de gestió obtingudes de l’anàlisi CAME s’establixen uns objectius generals.

A partir dels objectius generals s’han desenrotllat uns objectius específics, que faciliten l’establiment de les directrius i de les propostes d’actuació, que donen resposta a les necessitats del territori. La vinculació territorial dels objectius específics es fa amb la determinació geogràfica d’unes determinades àrees, a través d’un procés de zonificació. La zonificació és un component essencial de la planificació territorial.

La zonificació del territori i la definició de les diferents unitats ambientals o de gestió s’ha dut a terme a partir de l’avaluació dels diferents components estudiats en l’anàlisi territorial, amb els quals s’han definit, en primer lloc, unes grans unitats estructurals, per a després particularitzar-les en unitats fisiogràfiques de menor grandària i, finalment, en les unitats ambientals.

Les unitats ambientals són les següents:

– UA 1. Ombria del Benicadell i serra de la Filosa

– UA 2. Serres de Quatretonda, Pinet, Llutxent i serra de la Creu

– UA 3. Vall d’Albaida i de Vernissa

– UA 4. Vall de Xàtiva i corredors del riu Cànyoles i del Barxeta

– UA 5. Contraforts del Massís del Caroig i la serra de la Plana d’Enguera

– UA 6. Serra Grossa i serres de Bèrnia

– UA 7. Plana de la Font de la Figuera – Fontanars

– UA 8. Serra Mariola

– UA 9. Serra de la Solana – Pou Clar

– UA 10. Vall alta del riu Clariano

Imatge. Zonificació. Font: EATE

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/10/17/1212136/11_1730115633965_2919791589166843160_imagen.png)

S’assignen usos preferents a les diferents unitats ambientals per a valorar la seua aptitud d’acord amb una sèrie d’usos: producció, protecció (desertificació, incendis i biodiversitat), recreatiu, social i esplai.

|  |  |
| --- | --- |
| UA | Ús potencial preferent |
| UA 1. | Ús de conservació-protecció (contra incendis forestals). |
| UA 2. | Ús de conservació-protecció (contra incendis forestals i biodiversitat). |
| UA 3. | Ús de conservació-protecció (biodiversitat) i ús recreatiu, social i d’esplai. |
| UA 4. | Ús de conservació-protecció (biodiversitat). |
| UA 5. | Ús de producció de béns amb valor de mercat. |
| UA 6. | Ús de conservació-protecció (contra la desertificació i conservació de la biodiversitat). |
| UA 7. | Ús de conservació-protecció (biodiversitat). |
| UA 8. | Ús de conservació-protecció (biodiversitat) i ús recreatiu, social i d’esplai. |
| UA 9. | Ús de conservació-protecció (contra la desertificació). |
| UA 10. | Ús de conservació-protecció (de la biodiversitat). |

  

El pla establix una sèrie d’objectius específics que es complixen a través de directrius de gestió que permetran desenrotllar les estratègies obtingudes del diagnòstic. Estos objectius són de caràcter regulador i tàctic (productiu, ambiental i de protecció, social i cultural i de governança).

Els objectius es materialitzen a través del planejament d’un conjunt de directrius i d’accions d’implementació (propostes d’actuació).

Directrius:

• Silvícoles per a les espècies arbòries principals de la demarcació.

• De gestió de pastures.

• Per a gestionar el recurs micològic.

• Per a compatibilitzar la gestió forestal amb la biodiversitat.

• Silvícoles per al paisatge i la integració paisatgística.

• Per a plantar fustes nobles.

• Sobre apicultura productiva i de conservació.

• Sobre recol·lecció i producció de plantes aromàtiques i medicinals.

• Per a conservar el sòl i controlar l’erosió.

• Silvícoles de recàrrega d’aqüífers i regulació d’avingudes.

• Silvícoles de regulació climàtica i de control de la desertificació.

• De gestió cinegètica i piscícola.

• De restauració i repoblació forestal.

• Per a obrir i mantindre les infraestructures viàries.

• Per a desenrotllar activitats sobre terreny forestal.

• Prioritats i objectius generals de les ordenacions de les muntanyes d’utilitat pública.

• Prioritats i objectius de les ordenacions de les muntanyes de titularitat privada.

Les propostes d’actuació tenen caràcter específic i pretenen abordar determinats problemes detectats en la fase de diagnòstic, la qual cosa suposa complir els objectius específics de caràcter tàctic. Són accions concretes que se situen espacialment i es quantifiquen, i el plantejament i l’enteniment de les quals només té sentit si s’aborda a un àmbit superior al de finca forestal, encara que materialitzar-les supose, efectivament, actuar en una o diverses finques forestals.

Propostes d’actuació:

• Servicis de producció:

– Servicis de producció de fustes, llenyes i biocombustibles:

+ Actuació 1.1. Millorar i mantindre una base de dades d’aprofitaments forestals. (Millora de les dades recopilades actualment).

+ Actuació 1.2. Posar en marxa una línia d’ajudes per a la gestió forestal sostenible (aclarides, clares, tales de millora en masses irregulars, reservacions de conversió, podes de formació, desbrossament selectiu del sotabosc, tractament de restes).

+ Actuació 1.3. Optimitzar el funcionament de l’Administració per a facilitar el desenrotllament dels servicis de producció.

– Servici de plantació de fustes nobles:

+ Actuació 2.1. Elaborar un manual tecnicoeconòmic d’ajuda a l’inversor per a les plantacions de fustes nobles adaptat a les potencialitats de la demarcació.

+ Actuació 2.2. Establir mesures de coordinació amb instituts d’investigació per a promoure les plantacions de fustes nobles i les necessitats de la demarcació.

+ Actuació 2.3. Fer un estudi comparatiu de viabilitat de les plantacions de fustes nobles entre l’anouer (Juglans regia) i el cirerer (Prunus avium).

– Aprofitaments forestals menors:

+ Actuació 3.1. Catalogar i millorar el coneixement dels productes micològics de la demarcació.

+ Actuació 3.2. Elaborar un manual tecnicoeconòmic d’ajuda a l’inversor per a les plantes aromàtiques i medicinals.

+ Actuació 3.3. Ajudar a la producció de mel forestal i a altres productes apícoles, inclosa la producció ecològica.

+ Actuació 3.4. Fer un estudi de viabilitat d’altres aprofitaments forestals menors (espàrrecs, caragols, molses i líquens, vesc, nabius).

– Potenciar el desenrotllament de la indústria forestal:

+ Actuació 4.1. Programa de renovació d’equips i de maquinària per a millorar l’eficiència en la producció industrial forestal.

+ Actuació 4.2. Fer un projecte de viabilitat de la creació d’un centre logístic de suport als aprofitaments forestals locals.

+ Potenciar la comercialització dels productes forestals.

+ Actuació 5.1. Promocionar la marca Parcs Naturals en la demarcació.

– Potenciar la ramaderia extensiva i els ecosistemes agrosilvopastorals:

+ Actuació 6.1. Fer un informe d’anàlisi dels efectes de les polítiques que s’han dut a terme en diferents espècies sobre la ramaderia extensiva i el manteniment dels ecosistemes agrosilvopastorals.

+ Actuació 6.2. Estudiar la capacitat productiva de les pastures de la demarcació.

– Propostes per a la coordinació de produccions en finques de gestió pública:

+ Actuació 7.1. Crear un programa conjunt d’aprofitament de les muntanyes de gestió pública de la demarcació.

• Servicis de regulació i biodiversitat:

– Programa d’actuacions silvícoles:

+ PAS\* 1. Propostes d’actuació per a reduir la combustibilitat en zones d’alta perillositat per incendis forestals.

+ PAS\* 2. Propostes d’actuació per a la diversificació de poblacions de Pinus halepensis.

+ PAS\* 3. Propostes d’actuació per a millorar la regulació climàtica i mitigar la desertificació.

+ PAS\* 4. Propostes d’actuació per a millorar la capacitat d’infiltració per a la recàrrega d’aqüífers.

+ PAS\* 5. Propostes d’actuació per a minimitzar el risc d’inundació.

– Propostes d’actuació per a reduir l’afectació d’espècies invasores

+ Actuació 8.1. Eliminar espècies invasores en zones protegides.

– Propostes d’actuació per a recuperar cultius abandonats

+ Actuació 9.1. Elaborar una proposta de recuperació de cultius agrícoles abandonats, per a cultius forestals.

– Propostes d’actuació per a restaurar boscos de ribera i els voltants.

+ Actuació 10.1. Coordinar-se amb les confederacions hidrogràfiques per a restaurar els boscos de ribera i els voltants.

– Propostes d’actuació per a millorar les masses procedents de repoblació forestal.

+ Actuació 11.1. Elaborar un programa de millora silvícola de les masses procedents de repoblació.

– Propostes d’actuació per a millorar la conservació d’hàbitats d’interés comunitari prioritari i ecosistemes singulars

+ Actuació 12.1. Accions de gestió de l’hàbitat prioritari

– Propostes d’actuació per a millorar els recursos genètics forestals

+ Actuació 13.1. Coordinar-se amb el CIEF en la millora dels recursos genètics de la demarcació.

• Servicis culturals

– Propostes d’actuació per a recuperar sendes

+ Actuació 14.1. Elaborar un inventari únic de sendes per a la demarcació.

+ Actuació 14.2. Redactar el programa de recuperació de sendes per a ús públic.

– Propostes d’actuació per a mantindre les vies de comunicació.

+ Actuació 15.1. Fer actuacions de manteniment de vies de comunicació forestals per a la gestió forestal.

– Propostes d’actuació de conservació i recuperació de l’arquitectura de pedra en sec

+ Actuació 16.1. Programa d’ajudes per a conservar i recuperar els bancals de pedra.

– Propostes d’actuació per a mantindre i millorar les infraestructures i equipaments d’ús públic.

+ Actuació 17.1. Programa de manteniment dels equipaments d’ús públic.

– Propostes de comunicació dels resultats i de l’evolució del PORF.

+ Actuació 18.1. Fer actuacions de comunicació anual dels avanços en l’aplicació del PORF.

• Propostes d’actuació de governança forestal

– Propostes de suport als propietaris forestals privats

+ Actuació 19.1. Donar suport a les agrupacions de propietaris forestals.

+ Actuació 19.2. Elaborar un programa de foment de la custòdia del territori en la demarcació.

+ Actuació 19.3. Desenrotllar programes pilot de gestió forestal sostenible en finques de titularitat privada.

– Propostes d’actuació per al desenrotllament de la certificació en finques públiques i privades

+ Actuació 20.1. Incentivar la certificació forestal de finques públiques i privades.

– Propostes per a potenciar la superfície amb instruments de gestió forestal operativa

+ Actuació 21.1. Donar suport econòmic a la redacció d’instruments de planificació forestal operativa.

+ Actuació 21.2. Fer un informe de seguiment quinquennal de les actuacions executades.

\*: Programa d’actuacions silvícoles

C) Avaluació del resultat de les consultes fetes i de quina manera s’han pres en consideració

En la documentació remesa s’aporten les al·legacions i els informes que s’han rebut en el procés d’informació pública i consultes, i també s’indica com s’han tingut en compte i la resposta a estes.

S’aporta, igualment, un annex de participació pública, en el qual s’indica que el resultat d’esta s’ha tingut en compte en la planificació proposada.

C.1. Fase de posada a la disposició del públic i de consulta a les administracions afectades que ha dut a terme l’òrgan promotor

Com a resultat d’esta fase es va obtindre l’al·legació següent:

• Federació de Motociclisme de la Comunitat Valenciana (2.9.2019): s’al·lega que el pla no aporta cap concreció pel que fa a la regulació d’usos recreatius, i més precisament pel que fa a l’ordenació de l’ús de vehicles motoritzats amb ús recreatiu/esportiu en els terrenys forestals, així com l’interés de mantindre els circuits Circuit de Motocròs Fuset i el Complex del Motor d’Albaida.

Es reiteren les al·legacions el 29 de setembre de 2021.

Resposta:

• No s’admet la primera al·legació respecte a l’ordenació de l’ús de vehicles motoritzats amb ús recreatiu/esportiu en els terrenys forestals. S’indica que l’elaboració del catàleg d’itineraris per a l’ús de vehicles motoritzats, d’acord amb l’article 57 del Decret 58/2013, de 3 de maig, que s’autoritzaran segons el que establix el Decret 8/2008, de 25 de gener, pel qual es regula la circulació de vehicles pels terrenys forestals de la Comunitat Valenciana, està referida a l’àmbit de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa no és objecte en termes de demarcació forestal.

No obstant això, s’està elaborant l’esborrany del nou reglament de la Llei forestal, en la qual es preveu crear este catàleg.

• S’admet la segona al·legació. S’ha tingut en compte en l’elaboració de la versió preliminar del PORF una anàlisi més detallada d’estes activitats esportives en els terrenys forestals de la demarcació de Xàtiva. No obstant això, cal recordar que l’ús actual i el manteniment queda supeditat al compliment dels requisits legals vigents.

Es van obtindre els informes següents:

|  |  |
| --- | --- |
| *Data de l’informe* | *Administració pública consultada* |
| 29.9.21 | Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències |
| 26.10.21 | Direcció Territorial d’Educació, Cultura i Esport |
| 28.9.17 | Servici d’Ordenació del Territori |
| 7.10.21 | Direcció General de Turisme |
| 17.11.21 | Confederació Hidrogràfica del Xúquer |
| 22.12.21 | Direcció General de Canvi Climàtic |

  

– Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències: indica la correcció d’una sèrie de qüestions formals

– Direcció Territorial d’Educació, Cultura i Esport: S’haurà d’introduir en el document de planejament un apartat justificatiu del compliment de la Llei 4/1998, d’11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià (LPCV). Este apartat haurà d’arreplegar, com a mínim, els BIC i els BRL, així com els respectius entorns de protecció existents en l’àmbit, inclosos en els catàlegs dels diferents municipis, l’Inventari general de patrimoni cultural valencià i les disposicions addicionals 1a i 5a de l’LPCV.

Resposta:

1. Els documents presentats preveuen el compliment de la normativa sectorial en matèria de patrimoni cultural segons la Llei 4/1998, d’11 de juny.

2. No es preveuen efectes significatius sobre els béns materials i de patrimoni cultural, ja que les accions i les directrius proposades es limiten a l’àmbit de la planificació, i calen projectes d’execució concrets que determinen les actuacions concretes, la qual cosa permetrà, en cada cas, valorar els efectes que puguen passar sobre els béns afectats.

– Servici d’Ordenació del Territori: s’aporta l’informe emés en la fase inicial, en el qual s’indicava que es trobava afectat per risc d’inundació i que es considerava compatible amb el compliment de les consideracions exposades.

– Direcció General de Turisme: l’ordenació proposada és compatible amb la legislació turística aplicable.

– Confederació Hidrogràfica del Xúquer: es remeten a l’informe emés en la fase inicial.

– Direcció General de Canvi Climàtic: s’indica que el pla és coherent amb la normativa sectorial de canvi climàtic.

• Es considera d’interés que s’incloguen les mesures següents de l’Estratègia valenciana:

– Analitzar i estudiar l’aplicació de pagaments per servicis ambientals forestals per al foment i el finançament privat del subministrament d’externalitats positives que produïx el terreny forestal de la Comunitat Valenciana.

– Gestionar els diversos paisatges del territori mitjançant diferents instruments de planificació territorial i urbanística, i incorporar accions per a la preservació d’estos.

• Atesa la nova redacció de l’Estratègia de canvi climàtic per al període 2021-2030, s’indiquen altres indicadors relacionats amb el canvi climàtic.

Resposta: s’indica que es tindran en compte les mesures indicades, i també es consideraran els indicadors i les línies d’acció que es referixen en l’informe.

En la fase de consultes es va sol·licitar la consulta a les administracions següents, que no han emés cap informe: Servici de Caça i Pesca, Servici d’Espais Naturals Protegits, Servici de Vida Silvestre, Servici Territorial d’Urbanisme de València, Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge, Servici d’Ordenació del Territori, Servici de Patrimoni Cultural, Servici de Lluita Contra el Canvi Climàtic, Servici Territorial de Mines, Servici Territorial de Medi Ambient de València, Subdirecció General d’Emergències i Viceconsejería de Medio Ambiente de Castilla La Mancha, així com a nombroses associacions i societats de conservació de la naturalesa, empreses, col·legis professionals, etc.

D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l’aplicació del pla

L’EATE fa una avaluació del PORF en relació amb les directrius i les propostes d’actuació sobre diferents factors del medi: hàbitats i espècies de fauna i flora d’interés, sòl i paisatge, tal com es va indicar en el DA. L’avaluació efectuada és qualitativa i genèrica sobre tota la demarcació, sense diferenciar per unitats ambientals. S’analitzen els possibles efectes negatius tant respecte a les directrius com a les actuacions, sense fer una anàlisi detallada i explicada suficientment. En tots els casos es qualifiquen de reversibles i de magnitud i duració de lleu a moderada i de curta a mitjana respectivament, la qual cosa permet una avaluació positiva.

En l’apartat de mesures preventives i correctores de l’EATE es destaquen una sèrie de mesures per a reduir l’afecció. Estes mesures, així com les normes d’integració paisatgística i els programes de paisatge de l’estudi de paisatge, s’han d’incloure en les directrius del PORF i en el programa d’actuacions d’este.

Les directrius i les propostes d’actuació del PORF establixen una sèrie de pautes i ubicacions per a les accions proposades, l’execució definitiva de les quals sobre el medi s’haurà de dur a terme amb la redacció prèvia dels projectes d’execució corresponents. La redacció d’estos projectes comportarà l’anàlisi detallada de les afeccions al medi i, de la mateixa manera, l’establiment de les mesures preventives i correctores necessàries per a pal·liar els efectes analitzats.

En l’EATE es fa una anàlisi de les alternatives plantejades i els motius de la seua selecció.

L’assignació d’usos en les diferents unitats ambientals s’efectua en la memòria del PORF, tenint en compte els usos següents: producció, conservació-protecció (protecció contra la desertificació, contra incendis forestals i protecció de la biodiversitat) i ús recreatiu, social i esplai. Es determina el preferent en funció de les valoracions que s’han obtingut per als diferents usos. En la documentació es reconeix la multifuncionalitat del territori, ja que una mateixa unitat pot acollir tant usos protectors com productors o socials, i, al mateix temps, segons les condicions, uns són preferents, compatibles o condicionats.

La valoració de les diferents unitats ambientals respecte als usos de protecció de la biodiversitat s’establix en funció de la riquesa d’espècies, l’existència d’espècies amenaçades i la presència d’espais protegits.

No s’ha fet una valoració de la vegetació i de la fauna tal com s’indicava en el DA (és a dir, no sols tenint en compte les figures de protecció legal, sinó amb una valoració tècnica ajustada a l’àmbit de referència del pla). D’altra banda, les unitats ambientals definides, encara que s’han distingit subzones (en base fonamentalment a la presència d’espais naturals protegits), no són completament homogènies. Finalment, l’avaluació que s’ha fet és genèrica, i hi ha una certa incertesa respecte a l’absència d’efectes.

En conseqüència, cal que es tinguen en compte estes circumstàncies en el procediment d’aprovació dels instruments tècnics de gestió i en les autoritzacions. Per la qual cosa cal, en els instruments de gestió i en les autoritzacions, revisar l’assignació d’usos i les característiques de la zona d’actuació, i que es determine si són zones en les quals no s’ha d’actuar o, en cas de fer-ho, les condicions ambientals que s’han d’establir amb detall, per a evitar efectes negatius significatius.

Per exemple, no s’han avaluat les zones que s’han de repoblar amb detall, ja que s’ha fet una avaluació genèrica, i poden haver-hi zones concretes amb limitacions ambientals, per la qual cosa cal establir les restriccions. En principi, es considera que les actuacions de repoblació seran positives segons les condicions d’estes; no obstant això, es considera necessari que, en la fase d’aprovació dels diferents instruments de gestió que despleguen el PORF, es faça una anàlisi més detallada en este sentit.

Les actuacions que requerixen una avaluació detallada, per la possible repercussió ambiental, són: repoblacions forestals, aprofitaments per a la producció de fusta i biocombustible, plantació de fustes nobles, aprofitament de pastures, i obres de correcció hidrologicoforestal.

Es considera que esta anàlisi l’ha de dur a terme el promotor de l’actuació i que la valore l’administració que ha d’autoritzar estos extrems, ja que es tracta de la mena d’actuacions que podrien provocar efectes negatius significatius, perquè no s’ha efectuat una avaluació més detallada en l’àmbit del PORF, i, quan ho establisca així la legislació sectorial, mitjançant un procediment reglat d’avaluació d’impacte ambiental (AIA).

Per a determinar l’ús de les zones d’actuació i en quines condicions es duran a terme, s’utilitzaran criteris per a valorar la flora, la fauna i la vegetació segons els diferents graus de protecció que establix la legislació sectorial, i també els criteris cientificotècnics d’acceptació general, tenint en compte l’àmbit de referència (demarcació). S’indiquen alguns que són específics per a la vegetació i els ecosistemes, i altres es poden aplicar també a espècies:

– Grau de raresa i amenaça

– Diversitat

– Fragilitat i reversibilitat

– Representativitat

– Grau de conservació o naturalitat (alteració humana)

– Grau de maduresa

– Presència d’exemplars singulars pel seu desenrotllament.

– Importància per a la fauna, per a l’aprofitament humà (fusta, pastures, etc.) i per a la protecció contra l’erosió.

Les directrius plantejades es consideren acceptables des del punt de vista ambiental, i es considera que el signe de l’efecte ambiental (positiu o negatiu) dependrà de la manera en què s’apliquen. Es considera positiu l’esforç dut a terme en el desplegament de directrius de compatibilització amb la diversitat biològica, així com l’enfocament de protecció i de conservació que s’ha donat, conseqüència de l’anàlisi feta.

No obstant això, es considera necessari fer algunes matisacions o establir directrius addicionals o complementàries a les que s’han plantejat, com s’argumenta a continuació.

En les directrius per a millorar la provisió de servicis subministrats per la muntanya es fa referència a la gestió forestal sostenible. Es considera necessari per a evitar efectes negatius significatius que en les autoritzacions o les aprovacions de les actuacions que afecten terrenys forestals i dels instruments tècnics de gestió forestal que es complisca amb el criteri següent, d’acord amb el document d’abast, i es justifique el seu compliment: els aprofitaments dels recursos previstos hauran de ser compatibles amb els objectius ambientals estratègics del PORF.

En el PORF s’establixen una sèrie de directrius per a la gestió silvícola de manera que siga compatible la conservació i la protecció amb la producció.

El PORF permet l’aprofitament forestal de fusta i de biomassa amb finalitats energètiques, i es considera necessari, per a evitar efectes negatius significatius, que s’establisquen unes directrius generals en cas que es puguen dur a terme en algun punt.

S’establixen directrius per a millorar i compatibilitzar la diversitat biològica amb la gestió forestal que es consideren acceptables ambientalment i que, d’acord amb la documentació presentada, seran aplicables en les unitats ambientals amb un ús potencial preferent de conservació-protecció. Ulteriorment, es podran aplicar en altres unitats de la demarcació segons el criteri de l’administració forestal.

En relació amb les directrius de restauració i repoblació es consideren ambientalment acceptables, i destaca la importància que se li dona a les importants funcions ambientals i de protecció que complixen les formacions de matoll.

Pel que fa a les actuacions de plantació agroforestals, les directrius plantejades es consideren acceptables ambientalment; no obstant això, es considera necessari establir uns criteris addicionals per a evitar efectes negatius significatius tenint en compte que la finalitat d’estes no és la recuperació dels ecosistemes. Els criteris s’han de basar en la determinació de quin tipus de zones són adequades per a este ús, en el cas de terrenys forestals, que siguen de valor escàs.

S’han incorporat les indicacions donades en la DA respecte a directrius de restauració d’ecosistemes de ribera, s’han detallat i ampliat, i estes es consideren adequades des d’un punt de vista ambiental.

Pel que fa a les directrius de restauració mineres, es consideren adequades ambientalment amb caràcter general. No obstant això, es considera que la redacció de les conclusions d’estes pot generar confusió respecte al criteri de simultaneïtat de restauració i explotació, en la mesura que siga possible, així com respecte a l’ús d’espècies autòctones quan l’ús que s’ha de recuperar siga el forestal, i, per tant, s’ha de donar la redacció proposada en el DA.

Pel que fa a les accions plantejades en la documentació, es consideren acceptables ambientalment en línies generals, tot i que s’ha de tindre en compte que l’avaluació elaborada en l’EATE sobre estes és genèrica, a pesar que en la delimitació gràfica s’ha utilitzat una escala de detall d’1:10.000. La concreció de les accions, no obstant això, no és molt detallada.

Cal destacar les accions de recuperació de cultius abandonats i de millora de conservació de l’estat de conservació d’hàbitats d’interés comunitari i ecosistemes singulars. Pel que fa a este últim, es considera necessari que es duga a terme en col·laboració amb el Servici de Vida Silvestre.

Es tindrà en compte l’informe del Servici d’Ordenació del Territori de la fase inicial en relació amb el risc d’inundació.

Es tindrà en compte el que establix l’informe del Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge en la fase inicial, així com els informes de fases posteriors d’altres PORF.

E) Accions de seguiment de l’aplicació del planejament

En relació amb el seguiment, l’EATE indica que es farà mitjançant indicadors, i s’utilitzaran els que proposa el document d’abast respecte als objectius ambientals.

La proposta de pla inclou un pla de seguiment, en el qual s’indica que la vigència del pla és de 15 anys. S’aporten una sèrie d’indicadors comuns i d’altres específics, però no s’inclouen els indicadors ambientals. La informació s’ha elaborat a partir dels inventaris forestals nacionals i del banc de dades de biodiversitat.

La informació del banc de dades de biodiversitat s’actualitza, per a espècies invasores, cada 5 anys, i per a espècies en general es va actualitzant contínuament. Pel que fa a la resta d’indicadors, depenen dels inventaris forestals nacionals i la periodicitat en la qual s’efectuen, de la mateixa manera que l’escala de treball i el detall de les formacions vegetals que distingix. La qual cosa pot restar eficàcia a estos indicadors. Hauria sigut molt més eficaç que s’haguera elaborat una cartografia més detallada a escala de demarcació.

El pla preveu un seguiment que inclourà l’actualització dels indicadors cada 5 anys.

En relació amb els indicadors ambientals s’indica el següent:

– Pel que fa a l’indicador de superfície forestal protegida s’han tingut en compte les figures d’espais naturals protegits, i s’haurien d’haver tingut en compte també els que consten en el planejament urbanístic amb diferents tipologies de protecció relatives a ecosistemes forestals i paisatge: protecció forestal, ecològica, paisatgística, etc. En conseqüència, també s’hauran d’incloure.

– Pel que fa a l’actualització dels indicadors ambientals cada 5 anys, en els casos en els quals es partix d’informació o cartografia que no s’actualitze amb eixa periodicitat, per exemple l’inventari forestal, caldrà, en la mesura que siga possible, fer una actualització d’estos a escala de la demarcació.

F) Acord d’emissió Determinacions finals

De conformitat amb el que disposa l’art. 56 del TRLOTUP, d’acord amb els fonaments que han exposat, es proposa emetre esta declaració ambiental i territorial estratègica del Pla d’ordenació dels recursos forestals de demarcació forestal de Xàtiva, presentada per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental (Servici d’Ordenació i Gestió Forestal), al qual s’han d’incorporar, abans de l’aprovació definitiva, les determinacions següents:

A. Abans que s’aprove el PORF es complirà el que indica l’informe de la Conselleria de Cultura i s’obtindrà un informe al respecte, i s’hauran d’adoptar les mesures que s’indiquen, si és el cas.

B. En cas que s’afecten microreserves vegetals, s’haurà d’obtindre un informe previ del Servici de Vida Silvestre sobre les condicions i les limitacions que cal observar.

C. S’inclourà com a criteri ambiental per a les actuacions silvícoles el següent: «El programa d’actuacions silvícoles es farà sempre de manera que la productivitat siga compatible amb la conservació i la protecció en cas que esta siga preferent en la unitat, i s’assegurarà el manteniment de la biodiversitat i garantirà la recuperació de les interaccions ecològiques.»

D. Directrius per a autoritzar o aprovar actuacions que afecten terrenys forestals i instruments tècnics de gestió forestal:

D.1. S’haurà de complir el criteri següent i justificar-lo: els aprofitaments dels recursos que es prevegen hauran de ser compatibles amb els objectius ambientals estratègics del PORF.

D.2. Prèviament a l’autorització o l’aprovació es determinarà per a cada zona d’actuació concreta l’ús preferent, tenint en compte l’ús o els usos preferents definits en la zona general, l’àmbit de referència en el qual s’enquadra esta, i es justificarà el compliment del criteri següent: els aprofitaments dels recursos que es prevegen hauran de ser compatibles amb els objectius ambientals estratègics del PORF, així com amb els objectius de qualitat paisatgística que establix l’estudi de paisatge, adaptats a l’àmbit que comprenga la zona de l’aprofitament. Es determinarà en cada cas el servici ambiental prioritari, però sempre es respectarà el que s’ha indicat abans.

D.3. Prèviament a l’aprovació o l’autorització, en la mena d’actuacions que a continuació es detallen, es considera necessari efectuar l’anàlisi següent, per la possible repercussió ambiental.

L’anàlisi la farà el promotor de l’actuació i l’administració que l’autoritze haurà de valorar estos extrems, amb una avaluació d’impacte ambiental prèvia per als supòsits que establix la legislació sectorial en la matèria.

Actuacions: repoblacions forestals, aprofitaments per a producció de fusta i biocombustible, plantació de fustes nobles, aprofitament de pastures, i obres de correcció hidrologicoforestal.

1. Estudi de la vegetació i la fauna de la zona en la qual s’intervindrà, mitjançant una valoració d’esta. S’analitzaran detalladament els matolls i herbassars (raresa, diversitat, funció per a la fauna, funció protectora del sòl, etc.).

En la mesura que siga possible i segons el tipus d’actuació, s’analitzarà la complexitat i la composició dels diferents estrats presents, en aspectes relatius al grau de naturalitat i maduresa, i la singularitat i la diversitat d’espècies, amb la finalitat de poder establir mesures per a conservar-los i gestionar-los.

En relació amb l’estrat arbustiu, serà d’important rellevància per a la gestió conéixer l’abundància i el grau de cobertura d’espècies d’estratègia rebrotadora i de les productores de fruits carnosos, espècies que són la clau per a la resiliència de l’ecosistema i de l’abundància d’interaccions mutualistes planta-animal en els boscos mediterranis.

2. Es determinarà i es justificarà si pel valor de la zona i el tipus d’actuació, la intervenció plantejada ha de dur-se a terme o no, i, en cas afirmatiu, amb quines condicions.

3. L’òrgan substantiu consultarà prèviament al Servici de Vida Silvestre en relació amb espècies de fauna i flora i hàbitats d’interés, el qual determinarà, si és el cas, les mesures que cal adoptar en cas que siga acceptable la intervenció.

Per a determinar l’ús de les zones d’actuació i amb quines condicions es duran a terme, s’utilitzaran criteris per a valorar la flora, la fauna i la vegetació basats en els diferents graus de protecció que establix la legislació sectorial, com també criteris cientificotècnics d’acceptació general, tenint en compte l’àmbit de referència (demarcació). S’indiquen alguns que són específics per a la vegetació i els ecosistemes, i altres es poden aplicar també a espècies:

– Grau de raresa i amenaça

– Diversitat

– Fragilitat i reversibilitat

– Representativitat

– Grau de conservació o naturalitat (alteració humana)

– Grau de maduresa

– Presència d’exemplars singulars pel seu desenrotllament.

– Importància per a la fauna, per a l’aprofitament humà (fusta, pastures, etc.) i per a la protecció contra l’erosió.

Prèviament a l’aprovació dels instruments tècnics de gestió forestal que es desenrotllen a partir del PORF, es durà a terme en cas que afecte un espai inclòs en la Xarxa Natura 2000, una avaluació de repercussions sobre esta, d’acord amb el que establix la legislació sectorial.

E. Prèviament a l’aprovació dels tractaments de defensa contra incendis s’analitzaran les propostes de gestió de les àrees de tallafocs (ús de bestiar, espècies que cal mantindre, intensitat, funcionalitat com a via d’accés contra incendis, etc.), així com les seues repercussions ambientals des del punt de vista de l’ecosistema: fauna, flora d’interés, etc., perquè s’adopten, si és el cas, mesures correctores.

Prèviament a l’aprovació dels instruments de gestió o de les autoritzacions o aprovacions d’actuacions, s’haurà d’analitzar la funció de les zones agrícoles existents en la zona en el paper que tenen en la lluita contra incendis i també en la seua funció paisatgística i per a la fauna, per a adoptar mesures al respecte.

F. Pel que fa al risc d’inundabilitat, s’inclourà la directriu següent: «és imprescindible l’anàlisi dels projectes d’usos, activitats i infraestructures que es pretenguen desenrotllar en la demarcació forestal, amb la finalitat de determinar les afeccions i les repercussions d’inundabilitat per a donar compliment a la normativa del PATRICOVA. I se sol·licitarà en estos casos un informe del departament de la Generalitat amb competències en la matèria.»

G. S’establiran els criteris següents en relació amb l’aprofitament forestal per a fusta i de biomassa forestal amb finalitats energètiques:

– El desenrotllament d’esta mena d’aprofitaments queda supeditat a la seua compatibilitat amb la conservació de la biodiversitat, el manteniment general dels ecosistemes forestals, i amb l’anàlisi detallada, en cada instrument de gestió i autorització o d’aprovació d’actuació, si la zona és compatible o no amb este aprofitament des d’un punt de vista ambiental, i ajustant, si és el cas, la intensitat de l’ús als valors ambientals.

– Prèviament a l’aprovació de cada instrument tècnic de gestió o d’autorització o aprovació d’actuacions s’analitzaran amb detall els valors naturals de la zona d’actuació i es determinarà si es poden aplicar estos aprofitaments i amb quines condicions, tot i que prevaldran els criteris ambientals de conservació de la biodiversitat i paisatge, enfront de criteris de productivitat i beneficis econòmics. S’haurà de justificar igualment la compatibilitat de l’aprofitament amb la possible funció protectora de les formacions vegetals.

– Prèviament a l’aprovació de l’instrument de gestió o a l’autorització o l’aprovació de l’actuació, s’analitzarà la decisió de l’aprofitament, d’una banda, amb l’efecte sobre el canvi climàtic derivat de la pèrdua de matèria vegetal (emissió-fixació de CO2), i, d’una altra, amb la pèrdua de material vegetal necessari per a la formació de sòl, i s’establiran mesures preventives que minimitzen els efectes negatius com, per exemple, deixar en la zona porcions que es descomponen més fàcilment (fullaraca i branques xicotetes).

– Es coordinarà la planificació de l’aprofitament de la biomassa forestal amb la planificació de la biomassa agrícola en la zona.

– La utilització d’espècies amb estos fins que no siguen autòctones pròpies de la zona en la qual s’han d’implantar (per exemple, Paulowniasp.) complirà els requisits que s’han indicat abans, així com els que establix l’apartat H següent.

H. S’establiran com a criteris que cal seguir en les plantacions agroforestals els següents:

– Hauran d’implantar-se preferentment en terrenys de cultiu.

– En cas que es plantegen en terrenys forestals, hauran de ser d’escàs valor ambiental, fonamentalment antics terrenys de cultiu amb caràcter forestal i d’escàs valor ambiental.

– En cas que necessiten aportacions hídriques mitjançant regs, s’haurà de justificar la disponibilitat d’aigua, i la no afectació negativa als aqüífers de la zona.

I. S’inclouran les directrius següents:

– Directrius de correccions hidrologicoforestals:

1. Ús, en la mesura que siga possible, de tècniques de bioenginyeria en els llits.

2. Buscar, en la mesura que siga possible, la compatibilitat de les diferents estructures que poden plantejar-se amb la vegetació per a millorar la integració paisatgística i la funcionalitat per als ecosistemes.

– Directrius de restauració d’explotacions mineres en sentit general, a incorporar com a conclusió d’estes:

1. Restauració geomorfològica primordial per a aconseguir una integració paisatgística adequada amb l’entorn, perquè prospere adequadament la revegetació, tant natural com artificial, així com un drenatge dels terrenys adequat i la reducció dels fenòmens erosius.

2. Simultaneïtat, en la mesura que siga possible, entre l’explotació i la restauració per a aconseguir reduir la permanència en el temps de l’impacte.

3. Quan l’objectiu final siga recuperar l’ús forestal, s’utilitzaran per a les revegetacions espècies autòctones pròpies de la zona per a aconseguir una bona cobertura vegetal que protegisca el sòl i també que permeta que s’integren ecològicament en l’entorn.

J. Criteris ambientals que s’han d’incorporar segons la memòria ambiental del PATFOR (apartat 6.2.3):

– Recàrrega d’aqüífers:

1. Serà prioritària la protecció del terreny davant del possible augment de les taxes d’erosió.

– Altres criteris ambientals:

1. En cas que s’intervinga sobre la coberta vegetal amb vista a disminuir la cobertura, esta intervenció es farà de manera preferent i progressiva en els diferents substrats vegetals.

2. Per a dur a terme els treballs silvícoles, el criteri general que cal aplicar serà maximitzar l’ús de les infraestructures ja establides: camins, pistes forestals, vies de desembosc antigues no naturalitzades, xarxa de tallafocs, etc., amb preferència a la implantació de noves infraestructures.

3. Quant a l’ús de la maquinària, el criteri general serà l’ús de les que causen menys impacte sobre el recurs sòl.

4. Es tindrà en compte la possible presència de fauna amenaçada, les repercussions sobre esta i s’establiran, si és el cas, calendaris d’obres que compatibilitzen la protecció d’estes espècies amb l’execució dels treballs.

5. En este sentit, en llocs pròxims als hàbitats de quiròpters, el servici competent en biodiversitat haurà d’indicar la pertinència de repoblar amb espècies arbrades, les quals són d’interés especial en l’entorn dels llocs de repòs, cria i reproducció, i mantindre la vegetació arbustiva per damunt de la vegetació arbrada. Estes consideracions s’empraran com a criteri general.

6. A fi d’afavorir la dispersió de les espècies, els treballs silvícoles mai podran suposar la desaparició dels connectors ecològics necessaris entre les masses forestals, sinó que es fomentaran.

7. Es preservaran la topografia i els elements topogràfics significatius, siguen naturals o artificials, així com la vegetació i l’arbratge que contribuïsquen a donar caràcter i singularitat als paisatges.

8. Es valorarà la singularitat dels paisatges culturals creats per l’ús intensiu de la muntanya.

9. Es vetlarà per la protecció adequada del patrimoni cultural valencià, d’acord amb les lleis d’àmbit autonòmic i estatal.

K. S’inclourà com a criteri general de restauració i repoblació:

– Respecte a l’elecció d’espècies: es durà a terme en col·laboració amb el servici amb competència en biodiversitat, a fi de triar les espècies autòctones potencials de la zona i més ben adaptades ecològicament. La selecció d’espècies s’haurà de basar també en el coneixement de la vegetació potencial de cada zona (associacions vegetals) i de la realitat de la demarcació forestal, tant en l’àmbit de vegetació com de flora.

L. En el PORF s’efectuaran les modificacions següents en relació amb el paisatge:

1. S’incorporarà la determinació següent literalment: «els plans (en la mesura que zonifiquen o regulen usos) i projectes que es duguen a terme en el marc d’este pla hauran de ser avaluats amb la finalitat de determinar la seua incidència concreta en el paisatge i la infraestructura verda i, si cal, la necessitat d’efectuar un estudi d’integració paisatgística per a elaborar-los, d’acord amb l’article 6 de la LOTUP, en cas que s’altere el caràcter o la percepció del paisatge o estiguen sotmesos a avaluació ambiental.»

2. S’inclourà com a indicador dels objectius de paisatge la superfície d’infraestructura verda proposada, i s’exclouran els espais de valor ambiental o cultural que tenen alguna figura de protecció definida en la legislació vigent.

3. Es complirà el que establix l’informe del Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge emés en la fase inicial, i s’obtindrà un informe favorable del servici referit, i s’incorporaran les determinacions que, si és el cas, determine.

M. Superfície d’experimentació sense actuació S’inclourà en els projectes d’execució d’obres un percentatge per a l’experimentació relacionada amb el projecte, i es mantindrà una xarxa de parcel·les fixes d’experimentació. Es deixarà una superfície en la qual no s’exercirà cap actuació a manera d’experimentació; es proposa que esta superfície mínima mai siga inferior al 10 %, la qual es podrà incrementar o, justificadament, disminuir, d’acord amb els criteris estadístics que facen vàlids els resultats de l’experimentació.

N. Accions

S’introduirà el següent:

– Els programes de paisatge de l’estudi de paisatge hauran de formar part del PORF.

– Els programes de millora de l’estat de conservació d’hàbitats d’interés comunitari i ecosistemes singulars es duran a terme en col·laboració amb el Servici de Vida Silvestre.

O. L’avaluació ambiental del PORF no exclou l’avaluació d’impacte ambiental dels projectes o de les actuacions que este haja desenrotllat que estiguen subjectes a avaluació d’impacte ambiental d’acord amb la legislació sectorial en la matèria.

P. Mesures preventives i correctores Les normes d’integració paisatgística establides en l’estudi de paisatge, així com les mesures preventives i correctores de l’EATE, s’hauran d’incorporar al PORF i formar part de les directrius d’este.

S’inclouran les mesures de l’Estratègia de canvi climàtic que indica en l’informe de la Direcció General de Canvi Climàtic.

Q. Seguiment del pla Indicadors ambientals:

– En els indicadors en els quals es partix d’informació o cartografia de l’inventari forestal nacional que no s’actualitze amb la periodicitat de 5 anys, caldrà, en la mesura que siga possible, fer una actualització d’estos en l’àmbit de la demarcació.

– S’haurà d’incloure, en la mesura que siga possible, en la informació de l’indicador de superfície forestal protegida els sòls que consten en el planejament urbanístic amb diferents tipologies de protecció relatives a ecosistemes forestals i paisatge: protecció forestal, ecològica, paisatgística, etc.

La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d’informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjuí dels que, si és procedent, es facen per via judicial contenciosa administrativa davant de la disposició de caràcter general que haja aprovat el pla o el programa; o bé, sense perjuí dels que es facen per via administrativa o judicial davant de l’acte, si és el cas, d’aprovació del pla o programa.

La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la vigència i cessarà en la producció d’efectes si, una vegada publicada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s’ha procedit a l’adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la publicació, llevat que se n’acorde la pròrroga en els termes establits en l’article 59 de la TRLOTUP.

Esta declaració ambiental i territorial estratègica s’haurà de publicar en el DOGV i posar a la disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria. Se’n donarà trasllat a l’òrgan promotor i a l’òrgan substantiu.

Òrgan competent

La Comissió d’Avaluació Ambiental és l’òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es referix l’article 56.6 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de conformitat amb el que disposa l’article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s’aprova el Reglament de l’òrgan ambiental de la Generalitat a l’efecte d’avaluació ambiental estratègica (plans i programes).

A la vista del que s’ha exposat, la Comissió d’Avaluació Ambiental acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla d’ordenació dels recursos forestals de la demarcació forestal de Xàtiva, i s’han d’incorporar al pla les determinacions finals que s’han indicat.

Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, fet que no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que, en el seu dret, es consideren pertinents.

La qual cosa notifique perquè se’n tinga coneixement i als efectes oportuns.

I se certifica amb anterioritat a l’aprovació de l’acta corresponent i a reserva dels termes precisos que deriven d’esta, tal com ho autoritza l’article 18.2 de la Llei 40/2015, d’1 d’octubre, de règim jurídic del sector públic.

València, 3 d’agost de 2022. El secretari de la Comissió d’Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas»

  

València, 18 de setembre de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental