Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3951, del 02-03-2001 (2001/1431)

Informació pública de les normes urbanístiques del sector 2 residencial d'Almoines.
-----------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3951

Data del DOGV
:   02-03-2001

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2001/1431


Organisme emissor
:   Ajuntament d'Almoines

Tipus de document
:   Anunci

Informació pública de les normes urbanístiques del sector 2 residencial d'Almoines. [2001/Q1431]
  
Expedida la cèdula d'urbanització sector 2 residencial per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana, i vist que s'entén definitivament aprovada d'acord amb l'article 54 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, s'exposa al públic durant un termini d'un mes, d'acord amb els articles 46 i 52 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística, durant els quals podran formular-se al·legacions o reclamacions.
  
Almoines, 2 de febrer de 2001.- L'alcalde: José Antonio Olaso Camarena.
  
Expedida la cèdula d'urbanització del sector 2 residencial per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, que certifica que la proposta d'ordenació del pla parcial perquè s'expedisca la cèdula, no modifica les determinacions del Pla General avui vigent al municipi d'Almoines, assenyalades en l'article 17 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística. I, d'acord amb l'article 54.1, s'entén definitivament aprovat el pla parcial sector 2 residencial, i es procedeix a publicar-lo.
  
Normes urbanístiques sector 2 residencial. Almoines
  
Normes urbanístiques
  
Títol I. Generalitats
  
Capítol I. Objecte i àmbit
  
Article 1. Naturalesa, objecte i àmbit d'aplicació.
  
L'objecte d'aquestes ordenances és la de regular les actuacions urbanístiques de l'edificació, i les instal·lacions que es realitzen al sector 2 residencial d'Almoines.
  
L'àmbit on són aplicables aquestes ordenances és el que correspon al pla parcial que desenvolupa el sector 2 segons l'homologació de les normes subsidiàries.
  
Article 2. Obligatorietat i vigència
  
Aquestes normes urbanístiques i la resta de documents amb eficàcia normativa seran de compliment obligatori, tant per a l'administració com per als administrats, i tindran plena validesa en el moment de l'aprovació definitiva.
  
Article 3. Normes complementàries
  
Tot allò que no estiga previst en aquestes normes, caldrà ajustar-se al que s'estableix en l'homologació global modificativa de les normes subsidiàries municipals aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme el dia 26 de novembre de 1999 i publicades en el Butlletí Oficial de la Província de València número 19, de data 24 de gener de 2000, i les altres disposicions de compliment obligatori.
  
Títol II. Paràmetres urbanístics. Definicions
  
Capítol I. Paràmetres urbanístics relatius a l'illa i el vial
  
Article 4. Definicions
  
La terminologia i els paràmetres dels conceptes que s'estableixen en aquest pla parcial tindran el significat que s'expressa al Reglament de Zones d'Ordenació Urbanística de la Comunitat Valenciana, aprovat el 26 d'abril de 1999, en el que s'ha definit en l'homologació global modificativa de les normes subsidiàries i en els articles següents.
  
Article 5. Alineacions de vial
  
S'entén per alineació de vial la línia que delimita els espais parcel·lats respecte dels espais públics integrats per carrers, places, zones verdes o espais lliures.
  
Article 6. Illa
  
Es denomina illa la superfície de sòl delimitada per alineacions de vial contigües.
  
Capítol II. Paràmetres urbanístics relatius a la parcel·la
  
Article 7. Parcel·la
  
A l'efecte urbanístic, es denomina parcel·la a cada una de les parts del sòl en què, si escau, se subdivideix una illa.
  
Article 8. Parcel·la edificable
  
S'entén per parcel·la edificable aquella que compleix les condicions dimensionals, formals i d'ubicació que exigeix el pla perquè s'hi puga autoritzar l'edificació.
  
En aquest sector els paràmetres urbanístics de la parcel·la seran aquests:
  
Superfície mínima 80 m2
  
Frontal mínim de parcel·la 6,00 m l.
  
Cercle inscrit mínim 6,00 m l.
  
Angles mitgers ± 5º
  
Article 9. Solar
  
Són solars les parcel·les legalment dividides o conformades que complisquen els requisits exigits en l'article 6 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística.
  
Article 10. Cercle inscrit
  
Es denomina cercle inscrit el cercle de menor diàmetre que es pot inscriure en una parcel·la.
  
Article 11. Angle mitger
  
Es denomina angle mitger l'angle que forma el límit frontal de la parcel·la amb un dels límits contigus.
  
S'expressa en graus sexagesimals (°).
  
Capítol III. Paràmetres urbanístics relatius a la posició de l'edificació a la parcel·la
  
Article 12. Alineació de l'edificació
  
Constitueixen les alineacions de l'edificació aquelles línies, definides per la intersecció dels plànols de façanes i la parcel·la, que estableixen el límit entre les superfícies edificables i les no edificables, tant de caràcter públic com privat, sense perjudici de la possibilitat de voladissos o elements ixents.
  
Article 13. Distància al límit
  
Es defineix la distància al límit com la separació entre el límit de parcel·la que es prenga com a referència i el punt més pròxim de l'edificació ?tot incloent-hi la projecció horitzontal dels voladissos?, amidada sobre una recta perpendicular a aquest límit.
  
Article 14. Reculada de l'edificació
  
S'entén per reculada de l'edificació la retirada d'un tram del plànol de façana pel que fa a l'alineació de vial, amidat sobre una recta perpendicular a aquesta alineació.
  
L'edificació s'alinearà obligatòriament al vial.
  
Article 15. Separació entre edificacions
  
Es defineix la separació entre edificacions com la distància que hi ha entre dues edificacions, amidada entre els seus punts més pròxims, tot incloent-hi la projecció horitzontal dels voladissos.
  
Les edificacions s'adossaran a les mitgeres.
  
Capítol IV. Paràmetres urbanístics relatius a la intensitat de l'edificació
  
Article 16. Superfície ocupada
  
S'entén per superfície ocupada d'una parcel·la la superfície de la projecció horitzontal de les edificacions sobre la parcel·la, tot incloent-hi els voladissos a sobre d'aquesta.
  
Article 17. Coeficient d'ocupació
  
Es denomina coeficient d'ocupació a la relació entre la superfície ocupada i la superfície de la parcel·la.
  
L'ocupació màxima serà del 100%.
  
Article 18. Superfície construïda total
  
Constitueix la superfície construïda total d'un immoble la suma de les superfícies construïdes de totes les plantes que el componen.
  
No computarà a efectes d'aquest paràmetre la superfície construïda dels soterranis i semisoterranis. Altrament, sempre caldrà considerar la superfície de les entreplantes, àtics i aprofitaments sota cobert (pel que fa a aquests darrers, computaran aquelles àrees que tinguen una altura lliure superior a 1,50 m).
  
Article 19. Coeficient d'edificabilitat neta
  
S'entén per coeficient d'edificabilitat neta la relació entre l'edificabilitat i la superfície, ambdues fan referència a una parcel·la o a un conjunt d'elles.
  
Capítol V. Paràmetres urbanístics relatius al volum i forma dels edificis
  
Article 20. Altura reguladora
  
Es denomina altura reguladora a la dimensió vertical, amidada al plànol de façana de l'edificació, des de la rasant de la vorera fins a la intersecció amb la cara inferior del forjat que forma el sostre de la darrera planta.
  
En aquest sector l'altura reguladora màxima permesa és de 10,00 m l.
  
Sobre l'altura màxima edificable, únicament es permet la construcció dels elements següents:
  
a) Elements i instal·lacions de caràcter tècnic.
  
b) Caixes d'escales i ascensors.
  
c) Trasters, en proporció màxima d'un per habitatge, que verifiquen les condicions següents:
  
- Altura màxima lliure: 2,10 m l.
  
- Dimensions màximes: 1,60 per 1,60 m2.
  
- Emplaçament: se separaran un mínim de 2 metres de qualsevol façana, pati o mitgera.
  
Article 21. Altura total
  
Es defineix l'altura total com la dimensió vertical amidada des de la rasant de la vorera fins al punt més alt de l'edifici, exclosos els elements tècnics de les instal·lacions. L'altura màxima total permesa és de 12,50 m l, que no pot sobrepassar cap element constructiu tret de les antenes i dels elements de ventilació, shunts o xemeneies.
  
Article 22. Nombre de plantes
  
El nombre de plantes que componen un edifici ?inclosa la planta baixa i l'àtic, si n'hi ha- constitueix el paràmetre denominat nombre de plantes.
  
No es consideraran, a efectes d'aquest paràmetre, les entreplantes, ni els soterranis i semisoterranis.
  
En aquest sector el nombre màxim de plantes permés és de III.
  
Article 23. Planta baixa
  
Es denomina planta baixa aquella planta en la qual la cara inferior del forjat del sòl ?o, si escau, de la solera- es troba a una cota igual o inferior a un 1,50 m l. des de la rasant de la vorera i la cara inferior del forjat del sostre se situa a una cota superior a aquesta distància.
  
Article 24. Planta pis
  
Es denomina planta pis aquella situada per damunt de la planta baixa.
  
Article 25. Aprofitament sota coberta
  
Es denomina aprofitament sota coberta la utilització de l'espai comprés entre la coberta inclinada de l'edifici i el forjat del sostre de la darrera planta.
  
Aquest espai únicament es podrà utilitzar amb les limitacions següents:
  
Quan es connecte espacialment tot formant un dúplex sobre la darrera planta, i que reba la il·luminació i la ventilació a través dels forats projectats a la tercera planta.
  
Quan la superfície d'aquest no sobrepasse el 50% de la superfície corresponent a la tercera planta.
  
Quan no estiga permesa la il·luminació i la ventilació d'espais a través de la coberta inclinada.
  
Article 26. Soterrani
  
Es denomina soterrani aquella planta en la qual la cara inferior del forjat del sostre se situa per davall del plànol horitzontal que conté la rasant de la vorera.
  
Si la rasant natural del terreny no coincideix amb la rasant de la vorera, es considerarà soterrani aquella planta o porció d'aquesta que tinga la cara inferior del forjat del sostre es trobe per davall del plànol que conté la rasant natural del terreny.
  
Aquesta planta no tindrà garantida l'evacuació natural de les aigües residuals o pluvials a la xarxa de clavegueram públic.
  
Article 27. Semisoterrani
  
Es denomina semisoterrani aquella planta que la cara inferior del forjat del sostre es troba entre el plànol horitzontal que conté la rasant de la vorera i el situat a 1,50 m l. per damunt d'aquest plànol.
  
Aquesta planta no tindrà garantida l'evacuació natural de les aigües residuals o pluvials a la xarxa de clavegueram públic.
  
Article 28. Altura de planta
  
S'entén per altura lliure de planta la distància vertical entre les cares inferiors de dos forjats consecutius.
  
Article 29. Elements ixents
  
S'entenen per elements ixents aquells elements constructius fixos que sobreïxen dels plànols que defineixen el volum de l'edifici, sense caràcter habitable o ocupable per les persones, com són ara sòcols, ràfecs, cornises, marquesines, rètols o semblants.
  
Aquests ixents estaran subjectes a les limitacions següents:
  
a) Per davall de l'altura de 2 m l., pel que fa a la rasant de la vorera, l'ixent permés serà, com a màxim, de 5 centímetres.
  
b) A partir de l'altura de 2 m l., pel que fa a la rasant de la vorera, l'ixent permés serà, com a màxim, d'un 10% de l'ample de la vorera, i no mai superior a 15 centímetres.
  
Les portes situades a plantes baixes recaients a via pública, pel que fa a l'obertura d'aquestes, no envairan la vorera.
  
Article 30. Edificacions auxiliars
  
Es denominen edificacions auxiliars aquelles edificacions que alberguen usos complementaris a l'ús de l'immoble principal, com són ara porteries, garatges, magatzems trasters, hivernacles, safareigs o semblants.
  
Computaran, a efectes de calcular l'edificabilitat, tret dels elements que se situen sobre l'altura reguladora i els situen al soterrani o al semisoterrani.
  
Article 31. Elements tècnics de les instal·lacions
  
S'entenen per elements tècnics de les instal·lacions aquells elements integrants de les instal·lacions al servei de l'immoble, com són ara dipòsits d'aigua, equips de condicionament d'aire, filtres d'aire, conductes de ventilació, antenes, parallamps, elements per a estendre la roba o semblants.
  
Títol III. Configuració de les zones d'ordenació urbanística
  
Capítol I. Sistemes d'ordenació
  
Article 32. Sistemes d'ordenació
  
Els sistemes d'ordenació són les diferents maneres de regular les edificacions, en funció dels paràmetres urbanístics utilitzats en la seua definició.
  
En aquest cas el sistema d'ordenació és el d'edificació entre mitgeres.
  
Article 33. Ordenació per alineació de carrer
  
1. El sistema d'ordenació que es caracteritza perquè les edificacions es disposen de manera contínua al llarg de les alineacions dels vials es denomina ordenació per alineació de carrer.
  
2. Els paràmetres urbanístics definitoris de l'ordenació per alineació de carrer són l'alineació de vial, l'altura reguladora, la profunditat edificable i l'edificabilitat.
  
3. L'element característic que resulta de l'ordenació per alineació de carrer és l'illa.
  
Altura reguladora illa 10.00 m l.
  
Altura reguladora pati illa 4,00 m l.
  
Profunditat edificable 100%.
  
Edificabilitat 1.98 m2t/m2s.
  
Edificabilitat pati illa 0,50 m2t/m2s.
  
Angles mitgers ± 5º
  
Capítol II. Tipologies edificatòries
  
Article 34. Tipologia edificatòria
  
1. Les tipologies edificatòries són les diverses maneres de disposar l'edificació en relació amb la parcel·la.
  
2. Les edificacions característiques que resulten dels diferents sistemes d'ordenació (illa, bloc i volum) són susceptibles de diferenciar-se en tipologies edificatòries, en funció de la relació que s'estableix entre aquestes edificacions i la parcel·la.
  
Article 35. Illa compacta
  
Es denomina illa compacta aquella illa en la qual predomina la superfície ocupada per les construccions pel que fa als espais lliures interiors, que es distribueixen de manera dispersa i aleatòria en les diferents parcel·les que componen l'illa.
  
Capítol III. Usos globals
  
Article 36. Usos globals
  
1. Es considera ús global l'ús predominant de les edificacions d'un àrea determinada.
  
2. A l'efecte d'aquest reglament, els usos globals es diferencien en les categories següents: residencial, industrial i terciari.
  
Article 37. Ús residencial
  
1. S'inclouen en l'ús residencial les activitats de residència de persones, tant permanents com temporals, tret de les residències de caràcter col·lectiu.
  
2. Dins de l'ús global residencial s'estableix una subdivisió en funció del nombre d'habitatges que es disposen a cada parcel·la:
  
a) Residencial unitari és l'ús que designa aquelles zones en les quals hi ha un sol habitatge per parcel·la.
  
b) Residencial múltiple és l'ús que designa aquelles zones en les quals hi ha més d'un habitatge per parcel·la.
  
Article 38. Ús industrial
  
S'inclouen en l'ús industrial totes les activitats destinades a l'obtenció, elaboració, transformació, reparació, emmagatzematge i distribució de productes, fins i tot els tallers artesanals.
  
No és permés l'ús industrial tipus C.
  
Article 39. Ús terciari
  
S'inclouen en l'ús terciari totes les activitats relacionades amb serveis de tipus comercial, hoteler, oficines, recreatiu, residències col·lectives, aparcaments i semblants.
  
Article 40. Condicions que han de complir les dotacions
  
1. Dotació d'aparcaments: la dotació mínima d'aparcaments serà d'una plaça d'aparcament per cada habitatge que es construïsca.
  
2. Zones verdes i espais lliures: el coeficient d'edificabilitat màxim i el coeficient d'ocupació màxim seran els que es concreten a la fitxa de zona.
  
3. Equipaments: tret que el pla dispose una altra cosa, o que la normativa sectorial aplicable impose diferents exigències, els paràmetres urbanístics aplicables seran els corresponents a aquesta zona.
  
A la parcel·la que correspon a l'equipament dotacional públic docent s'estableixen les normes urbanístiques següents:
  
 Tipus d'ordenació:
  
- Podrà ser aïllada o alineada a vial.
  
Altura reguladora i nombre de plantes:
  
- La altura màxima reguladora s'estableix en 12,50 m l. i el nombre màxim de plantes serà de III.
  
Títol IV. Règim urbanístic del sòl
  
Article 41. Classificació del sòl
  
En l'homologació global modificativa de les normes subsidiàries municipals es classifica el sòl d'aquest sector com a sòl urbanitzable residencial.
  
Article 42. Qualificació del sòl
  
El sòl d'aquest pla parcial està qualificat com a residencial edificació entre mitgeres.
  
Els distints usos a què pot destinar-se aquest sòl són els següents:
  
- Ús dominant residencial.
  
- Usos compatibles.
  
- Terciari.
  
- Ús estacionament vehicles d'ús públic.
  
- Ús d'aparcament de domini privat.
  
- Ús de recollida i emmagatzematge de productes residuals reciclables.
  
- Ús d'espais lliures de domini i ús públic.
  
- Ús dotacional esportiu de domini i ús públic.
  
- Ús dotacional docent de domini i ús públic.
  
- Ús d'infraestructures CT de domini privat adscrit a un servei públic.
  
- Ús incompatible, l'industrial tipus C.
  
Les condicions d'ús són les que es contemplen a la secció cinquena de l'homologació global modificativa de les normes subsidiàries amb els límits de funcionament de la secció sisena.
  
Article 43. Estudi de detall
  
En aquest pla parcial, tal i com determina l'article 26 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística i 100 del RPGV, es reflecteixen quines són les condicions que s'han de donar perquè puguen formular-se estudis de detall en aquest àmbit d'actuació. Aquest podrà redactar-se sempre que tinguen per finalitat la reordenació de volums segons els requisits establits en aquesta normativa legal. En aquest cas i per a aquesta unitat d'execució, a causa de les seues característiques no es preveu que puguen establir-se canvis que puguen incidir en l'ordenació de volums i modificació de parcel·les, per la qual cosa no s'estableix cap condició que puga servir de base per a la redacció d'aquests documents.
  
Article 44. Parcel·lacions
  
Fins que no estiga aprovat aquest pla parcial, no es podrà efectuar cap parcel·lació urbanística.
  
- El programa d'actuació integrada i el projecte de reparcel·lació forçosa seran els documents que valoraran i determinaran els drets, la ubicació, la forma i la dimensió de les distintes parcel·les, tant de caràcter privat com públic.
  
- No podran segregar-se parcel·les les característiques de les quals no complisquen amb la condició de parcel·la mínima.
  
Article 45. Projectes d'urbanització
  
Els projectes d'urbanització que es redacten compliran els requisits mínims fixats en l'article 34 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística i en els articles 136 i 137 del RPCV.
  
Les càrregues d'urbanització que han de sufragar els propietaris afectats, d'acord amb l'article 67 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística comprenen els conceptes següents:
  
a) Obres de vialitat, incloent-hi les d'explanació, afermat i pavimentació de calçades, construcció i rastell de voreres i canalitzacions que s'hagen de construir al subsòl de la via pública per a serveis.
  
b) Obres de sanejament, que comprenen col·lectors generals i parcials, preses i albellons per a aigües pluvials fins i tot connexions fins a les xarxes preexistents i modificacions necessàries en aquestes per a no minvar els nivells de servei existents.
  
c) Subministrament d'aigua, en el qual s'inclouran les obres de captació quan siguen necessàries, distribució domiciliària d'aigua potable, de reg i d'hidrants contra incendis, fins i tot connexions fins a les xarxes preexistents i modificacions necessàries en aquestes per a no minvar els nivells de servei existents.
  
d) Subministrament d'energia elèctrica, incloses la conducció i la distribució, i l'enllumenat públic fins i tot connexions fins a les xarxes preexistents, desviament de línies a soterrànies i modificacions necessàries en aquestes per a no minvar els nivells de serveis existents.
  
e) Jardineria i arbrat a parcs, jardins i vies públiques fins i tot el mobiliari urbà.
  
f) Xarxes de telefonia fins i tot connexions fins a les xarxes preexistents, desviament de línies a soterrani i modificacions necessàries en aquestes per a no minvar els nivells de servei existents.
  
g) Les indemnitzacions que es deguen als propietaris i arrendataris d'edificis i construccions, plantacions, instal·lacions, etcètera, que hagen de desaparéixer com a exigència del pla.
  
h) El cost de la redacció dels projectes, així com uns altres documents tècnics que foren necessaris: publicacions en butlletins, periòdics, etcètera.
  
i) Si escau les obligacions complementàries que assumisca l'adjudicatari del programa.
  
j) El benefici empresarial de l'urbanitzador per la promoció i les despeses de gestió d'aquell per aquesta.
  
k) Qualsevol altre que la norma impose de compliment obligatori.
  
No obstant això, l'urbanitzador i els propietaris tindran dret a reintegrar-se dels costos per extensió de xarxes de subministrament amb càrrec a les companyies que presten el servei d'acord amb la reglamentació específica.
  
Article 46. Gestió urbanística
  
Es delimita una única unitat d'execució que coincideix amb l'àmbit del sector, i la part de parc públic adscrit a aquest.
  
Aquestes normes urbanístiques del pla parcial, sector 2 residencial, entraran en vigor als 15 dies de la publicació del text íntegre en el Butlletí Oficial de la Província de València d'acord amb la Llei 7/1985, de 2 d'abril, Reguladora de les Bases de Règim Local.
  
Aquest acord exhaureix la via administrativa i contra aquest es podrà interposar un recurs davant la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos, comptadors des de l'endemà d'aquell en què es publique aquest anunci, de conformitat amb els articles 10 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, sense perjudici que puga exercitar una altra actuació que estime pertinent.