Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9106, del 14-06-2021 (2021/5169)

Informació pública de l'aprovació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la versió preliminar del Pla de reforma interior de la unitat d'execució número 18 del Pla general.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9106

Data del DOGV
:   14-06-2021

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2021/5169


Data del document
:   10-05-2021

Organisme emissor
:   Ajuntament de Benicarló

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * Benicarló
    * administració local
    * pla d'urbanisme

Informació pública de l'aprovació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la versió preliminar del Pla de reforma interior de la unitat d'execució número 18 del Pla general. [2021/5169]  
La Junta de Govern Local, en sessió número 11/2021, que va tenir lloc el dia 3 de maig de 2021, amb caràcter ordinari i en primera convocatòria, va adoptar, entre d'altres, el següent acord:  
  
Punt 2. Proposta d'emetre Informe Ambiental i Territorial Estratègic en relació amb la versió preliminar del Pla de reforma interior de la unitat d'execució número 18 del Pla general, presentada en data 18.02.2020 per la mercantil Harri Hegoalde 2, SAU (expedient 637815e).  
  
Se sotmet a consideració de la Junta de Govern Local l'informe proposta de la tècnica de gestió d'Urbanisme de data 21 d'abril de 2021, del següent tenor literal:  
«Relació de fets  
I. Vist que en data 18.02.2020, amb registre d'entrada en el Registre Electrònic de l'Administració de l'Estat (SIR) núm. 27532898763, VSM, (?) en nom i representació d'Harri Hegoalde 2, SAU, amb CIF núm. \*\*\*\*056\*\*, (...) presenta sol·licitud d'inici del procediment per a l'aprovació d'un Pla de reforma interior de la unitat d'execució núm. 18, de sòl urbà, del Pla general de Benicarló, a la qual acompanya esborrany del pla i document inicial estratègic, en el qual considera que resulta d'aplicació el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica (EATE).  
  
II. Vist que pel Decret del tinent d'alcalde delegat d'Urbanisme, de data 11.03.2020, es va resoldre admetre a tràmit la sol·licitud formulada per Harri Hegoalde 2, SAU, i remetre la documentació presentada al departament de Medi Ambient, a l'efecte de la instrucció i tramitació del procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica prèvia, prevista en els articles 50 i 51 de la LOTUP, i la seua resolució, competència que ha sigut delegada en la Junta de Govern Local, en virtut del Decret d'Alcaldia de data 22 d'octubre de 2019.  
III. Consultes realitzades:  
En data 20.04.2020 es va realitzar consulta als següents serveis municipals, a l'efecte de l'emissió del corresponent informe en relació amb les seues respectives competències: Turisme; Cultura; Patrimoni; Esports; Serveis Socials; Policia Local; Urbanisme; Promoció Econòmica; Participació Ciutadana. Així mateix, es va sol·licitar informe a l'OACSE (Organisme Autònom de Centres de Serveis Socials Especialitzats). Posteriorment, després de la finalització de la suspensió de terminis administratius establida a conseqüència de l'estat d'alarma, es va reiterar la petició d'informe en data 02.06.2020.  
  
Durant el període de consultes s'han emès els següents informes:  
  
  
Data Departament  
10.06.2020 OACSE  
02.12.2020 Comerç  
14.12.2020 Cultura  
20.12.2020 Urbanisme  
27.12.2020 Policia Local  
  
  
En data 11 de gener de 2021 se sol·licita l'emissió del corresponent informe al tècnic de Medi Ambient. No obstant això, en data 20 d'abril de 2021, aquest rebutja la tasca encomanada i al·lega que:  
«L'àrea de medi ambient es troba actualment en una situació de saturació per acumulació de treball amb una sèrie de tasques que han de ser resoltes amb directrius emeses d'urgència. Procedeix la priorització de tasques i aquesta no ha sigut identificada com a prioritària per l'òrgan competent, atès que a més es tracta d'una funció nouvinguda assignada a través de la LOTUP i que fa falta un procés d'informació i formació prèvia. Es procedeix, doncs, a rebutjar la vostra sol·licitud perquè no es quede sense impuls en una llista d'espera sense una expectativa de ser abordada a curt termini.»  
Fonaments de dret  
I. Legislació aplicable  
II. L'avaluació ambiental és l'instrument de prevenció que permet integrar els aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes i incorpora criteris de sostenibilitat que garantisquen una adequada prevenció dels impactes ambientals concrets que es puguen generar, al mateix temps que estableix mecanismes de correcció o compensació.  
III. Aquesta obligatòria avaluació de les repercussions de determinats plans i programes en el medi ambient es va establir per la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny de 2001; i la seua transposició a l'ordenament jurídic espanyol es materialitza en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, de l'Estat, d'avaluació ambiental.  
IV. El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en el seu article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
V. L'avaluació ambiental i territorial estratègica dels plans i programes s'arreplega en la nostra normativa autonòmica en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (d'ara en avant LOTUP), que regula una tramitació ambiental i urbanística unificada, distingint dos tipus de procediments, ordinari i simplificat.  
  
VI. Òrgan ambiental municipal.  
La Llei 10/2015, de 29 de desembre, de mesures fiscals de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat, va modificar en el seu article 115 l'apartat c de l'article 48.c de la LOTUP, en el qual es regulen els supòsits en els quals l'òrgan ambiental i territorial serà l'ajuntament del terme municipal de l'àmbit del planejament objecte d'avaluació ambiental, traslladant la competència a l'ajuntament en els supòsits següents:  
a) En els instruments de planejament urbanístic que afecten únicament i exclusivament a l'ordenació detallada del sòl urbà definida així en la LOTUP.  
b) En els instruments de planejament urbanístic que, en el desenvolupament del planejament avaluat ambientalment, afecten únicament i exclusivament a l'ordenació detallada del sòl urbanitzable definida així en la LOTUP.  
c) En els instruments de planejament urbanístic que afecten únicament i exclusivament a l'ordenació estructural del sòl urbà que compte amb els serveis urbanístics efectivament implantats, sense modificar l'ús dominant en la zona establida en l'ordenació estructural.  
  
A conseqüència de la delegació de competències prevista en el citat article 115 s'ha fet necessari instrumentar un òrgan i un procediment municipal, destinat a efectuar l'anàlisi tècnica dels expedients d'avaluació ambiental i territorial formulats tant a iniciativa pública com privada, i a emetre els corresponents informes ambientals i territorials estratègics en el procediment d'avaluació ambiental estratègica simplificada al qual estan sotmesos plans i programes.  
  
Això va exigir constituir un òrgan ambiental i territorial municipal, que ha correspost a la Junta de Govern local segons resolució de delegació de l'Alcaldia de data 22.10.2019 (BOP de Castelló núm. 150, de 03.12.2019).  
VII. Procediment.  
VIII. El títol III de la LOTUP (art. 45 a 63) regula el procediment d'aprovació de tots els plans que requerisquen d'una avaluació ambiental i territorial estratègica. En aquest sentit, l'òrgan ambiental i territorial emetrà l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent, determinant si l'avaluació ambiental i territorial d'un pla o d'un programa ha de ser de caràcter simplificada o ordinària, en funció del grau de significació dels efectes ambientals i territorials d'aquests.  
  
IX. En el procediment establit en l'article 48 de la LOTUP es distingeix entre òrgan promotor, substantiu i òrgan ambiental i territorial. L'òrgan promotor seria l'òrgan de l'Administració que inicia el procediment per a l'elaboració i adopció d'un pla o programa (el tinent d'alcalde amb delegació de competències en matèria d'Urbanisme). L'òrgan ambiental i territorial seria l'òrgan que realitza l'anàlisi tècnica dels expedients d'avaluació ambiental i territorial (la Junta de Govern Local), i l'òrgan substantiu seria l'òrgan de l'Administració pública que ostenta les competències per a aprovar el document de planejament (el Ple).  
X. Criteris per a determinar si un pla o programa ha de sotmetre's a avaluació ambiental i territorial.  
En l'annex VII de la LOTUP, es relacionen una sèrie de característiques definitòries dels plans i programes que poden determinar el seu sotmetiment a un procediment ordinari o simplificat, en particular:  
  
a) La mesura en què el pla o programa estableix un marc per a projectes i altres activitats, bé en relació amb la ubicació, naturalesa, dimensions i condicions de funcionament o bé en relació amb l'assignació de recursos.  
b) La mesura en què el pla o programa influeix en altres plans o programes, inclosos els que estiguen jerarquitzats.  
c) La pertinència del pla o programa per a la integració de consideracions ambientals, amb l'objecte, en particular, de promoure el desenvolupament sostenible.  
d) Problemes ambientals significatius relacionats amb el pla o programa.  
e) La pertinència del pla o programa per a la implantació de la legislació comunitària o nacional en matèria de medi ambient, com, entre altres, els plans o programes relacionats amb la gestió de residus o la protecció dels recursos hídrics.  
f) La incidència en el model territorial.  
La interpretació d'aquests criteris es realitza d'acord amb la Guia d'aplicació de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, apartat 3.5, facilitada pel Ministeri d'Agricultura i Medi Ambient, tal com es recomana en la Guia d'avaluació ambiental per òrgan ambiental municipal, publicada per la Direcció General de Medi natural i Avaluació ambiental.  
  
Informe-proposta  
I. Situació actual. Anàlisi de l'ordenació urbanística vigent. L'arquitecta municipal informa en data 18.12.2020, el següent:  
«El Pla general d'ordenació urbana (PGOU) de Benicarló, aprovat en data 29 de juliol de 1986, estableix l'ordenació urbanística en el seu terme municipal. El PGOU delimita diverses unitats d'actuació en sòl urbà, entre elles la UA18, a l'efecte de finalitzar la trama urbana i obtenir els espais amb destinació pública a través d'instrument de repartiment de beneficis i càrregues, dotant de la condició de solar als terrenys destinats a ús privatiu. Estableix el pla, per a cadascuna d'elles, que l'aprofitament serà el resultant de l'aplicació dels paràmetres urbanístics de la subzona de què es tracte.  
La sèrie de plans E del PGOU delimita els àmbits de les unitats d'execució i reflecteix les subzones urbanístiques que configuren els usos permesos i, en el seu cas, el tipus d'edificació a desenvolupar en elles. En el plànol següent s'observa l'àmbit de la UA18, adjacent a la UA17, i on es representa gràficament la zonificació 2d, la zona d'espais lliures públics E1 i el viari públic V1. A manera explicativa, es delimita en color roig l'àmbit dels terrenys que el pla inclou en la unitat.  
(...)  
Així mateix, respecte de les superfícies de les unitats d'actuació delimitades en el PGOU, les seues normes urbanístiques, en l'art.167. Variació dels paràmetres en les unitats d'actuació- estableix que s'admetrà, en efectuar-se la delimitació concreta, una variació del 5 % en els requisits en què es fixen numèricament els paràmetres.  
Atés que els paràmetres fixats pel Pla s'arrepleguen en l?«art. 172.18. Unitat d'Actuació 18 (Clau U.A. 18)», tenim els següents:  
  
a) Es fixa com a sistema d'actuació el de compensació.  
b) Es preveuen les següents cessions:   
1.500 m². adscrits a espais lliures;   
1.250 m². per a vials.  
c) És aplicable la regulació de la subzona 2d  
A continuació s'insereix detall del pla d'alineacions i rasants, sèrie H, on s'aprecia l'ordenació prevista en el PGOU i la incompatibilitat del manteniment de l'edifici a preservar (Casa Ganzenmüller en verd) amb l'ordenació actual (en roig):  
(...)  
Les NNUU del Pla general estableixen el mètode de càlcul de l'edificabilitat en el seu article 126- Càlcul d'edificabilitat (Regulació de Sòl Urbà), que ens indica:  
«En les zones de sòl urbà en què no es preveuen expressament índexs d'edificabilitat o d'intensitat d'edificació, l'edificabilitat queda definida per l'embolcall màxim d'edificació que resulta de l'aplicació de cada zona o subzona i dels paràmetres de la mena d'ordenació regulats per aquestes normes.»  
Així, tenint en compte l'anterior, s'analitza l'edificabilitat resultant de la seua zonificació:  
Zona d'eixample amb clau 2d.  
Les NNUU estableixen una ordenació en alineació a vial i en poma tancada. L'art 141. Aquesta estableix per a aquesta subzona el següent:  
- Profunditat edificable.  
Les illes seran massisses a excepció dels casos en què s'especifique la profunditat edificable que serà la indicada en els plans d'ordenació, serie H, Alineaciones y Rasantes.  
- Altura i nombre de plantes. Es fixa l'altura màxima en funció de l'ample del vial al qual donen confronten els terrenys.  
En vials de 12 m o menys es permet una altura de 12 m., corresponents a planta baixa + 3 plantes.  
Per als sòls que enfronten amb el Passeig Liberación (actualment Febrer Soriano) s'estableixen les següents condicions particulars:  
a) Altura màxima i nombre de plantes. L'altura màxima es fixa en 16 m, que corresponen a planta baixa i quatre plantes  
b) Les plantes baixes es destinaran preferentment a l'ús comercial.  
c) Es prohibeix l'ús industrial  
- Classificació de les vies a l'efecte d'ordenar l'edificació.  
Les vies es classifiquen en reglades i ordenades.  
Es classifiquen com reglades les vies que envolten el mercat amb excepció del carrer Pius XII.  
Les altres vies es classifiquen com ordenades.  
- Ordenació de l'edificació amb façana en via ordenada:  
a) L'amplària mínima de la façana es fixa en 6 m.  
b) Es permet edificar en planta baixa el pati interior.  
c) Es permet la construcció de plantes soterranis.  
El sòl privat no edificable que confronte amb vial o espai lliure públic ha de tractar-se com a jardí.  
- El xamfrà en planta baixa que hauran de formar el carrer Tarragona amb Passeig Febrer Soriano es definirà amb una restricció de 2,5 m de la dimensió de façana al primer carrer i amb una reculada de 5 metres en la dimensió de façana al Passeig (art. 94 NNUU)  
- Respecte a la reserva d'aparcaments l'article 128. Aparcaments. (Regulac. Sòl Urbà) estableix:  
1. Els plans especials de reforma interior han de preveure la reserva d'espais per a aparcaments.  
2. Així mateix, les noves edificacions o les ampliacions d'aquelles construïdes a partir del pla, han de comprendre una plaça d'aparcament per habitatge o per cada 100 m quadrats d'edificació.»  
II. Objecte, àmbit i abast de la proposta de planejament formulada: l'arquitecta municipal informa en data 18.12.2020, el següent:  
  
«De la lectura d'aquesta documentació presentada s'interpreta i resumeix que les modificacions introduïdes en l'ordenació urbanística seran:  
- La zona verda prevista en l'àmbit de l'UA es trasllada des de la seua ubicació originària, al nord-oest del vial de nova obertura previst (prolongació de la c. Tarragona), cap a la part més al nord de l'àmbit, amb accés des del passeig i disposada al voltant de la Casa Ganzenmüller.  
- Como conseqüència de l'anterior, es trasllada l'edificabilitat a la zona abans ocupada per espais lliures, configurant-se dos volums edificables en poma tancada d'habitatge plurifamiliar.  
- Per a donar servei adequadament a aquests dos anteriors volums es genera nova superfície pública viària per als vianants que connectaria el carrer Tarragona amb la futura zona verda d'unitat d'actuació 17, situada al nord-oest de la present.  
- En tots els volums edificables en bloc residencial es proposa incrementar una altura més en planta àtic. Es configura la reculada de 3,00 m de les alineacions exteriors oficials, a fi de recuperar l'edificabilitat minvada per la premissa de mantenir la Casa Ganzenmüler.  
- L'ocupació de l'edificació en la zona sud-est del nou vial bàsicament es manté, amb els xicotets ajustos que es realitzen en la delimitació de la Unitat d'Actuació per a adaptar-la a l'estructura de la propietat existent, incorporant espais que quedarien no aprofitables per la seua escassa dimensió. Així, s'adapten a la propietat els límits proposats en el PGOU al sud del carrer Tarragona. En l'esborrany del pla es calcula que, d'acord amb la superfície topografiada de l'àmbit que suma 7.410,11 m², s'incrementen 194,17 m², resultant una superfície total de l'àmbit de 7604,28 m², un 0,0262 % més de superfície total.  
  
- L'esborrany presentat del Pla de reforma interior quantifica l'edificabilitat, segons els criteris establits en les NNUU del PGOU i sobre els seus plans d'ordenació i alineacions i rasants, en un sostre total de 19.782,07 m²t, en una superfície de sòl de 7.410,11 m²s, resultant una edificabilitat bruta de 2,6696 m²t/m²s. Es proposa mantenir aquest índex, resultant un sostre edificable residencial de 20.278,88 m², un 0,0251 % més de sostre.»  
  
III. Valoracions tècniques realitzades pel servei d'Urbanisme: l'arquitecta municipal informa, en data 18.12.2020, del següent:  
«(?) Consideracions tècniques respecte criteris d'oportunitat:  
a) Respecte a la reordenació en la distribució dels espais públics i privats en llaures a mantenir l'edificació amb valor arquitectònic: en el Catàleg de béns protegits que forma part de la proposta de Pla d'ordenació detallada de Benicarló, elaborada per encàrrec d'aquest Ajuntament a l'empresa Territorio y Ciudad, SL, i que complementa la protecció establida en el Pla general estructural (en actual tramitació), s'inclou l'edificació situada en el passeig de J. Febrer Soriano, núm. 55 (ERA-23), Casa Ganzenmüller, dins de la categoria d'edificacions de caràcter residencial aïllades.  
L'abast de la protecció proposada s'estén a la façana (entesa com a pell), a la volumetria del conjunt (l'habitatge, no els cossos aïllats que queden exempts de protecció), i a la mena de coberta.  
  
El procediment encaminat a l'aprovació d'aquest document no ha sigut iniciat en data d'avui, però constitueix una manifesta voluntat per part d'aquest Ajuntament fer possible el manteniment dels elements arquitectònics rellevants de l'edificació referida.  
  
Per això, s'estima adequat el canvi d'ordenació proposat, en aquest sentit.  
b) Respecte a la concreta definició de l'ús de la Casa Ganzenmüller. En la proposta es planteja la possibilitat de l'adquisició de la referida edificació per part de l'Ajuntament de Benicarló. Això permetria, d'una banda, assegurar la protecció, per al seu gaudi públic, d'aquest element arquitectònic en els termes que es plantegen en la proposta de catalogació prevista en el Pla d'Ordenació Detallada que està en fase inicial de tramitació. D'altra banda i des d'una perspectiva territorial, a la vista del possible ús assistencial públic que es pretén donar a aquesta edificació, es potenciaria un sistema de ciutat policèntrica, estenent la prestació de béns i serveis de manera equitativa al conjunt del territori. Aquesta zona del terme municipal està situada en la perifèria del sòl urbà, delimitada per l'antiga travessia de la CN-340, actualment en procés de transformació en via urbana. De la mateixa forma que altres unitats d'actuació confrontants amb aqueixa via i que romanen sense desenvolupar, aquesta zona ha patit tradicionalment de dèficit d'espais destinats a la prestació de serveis públics i a la interacció i integració social i cultural. Aquest escenari està canviant progressivament, amb la instal·lació de diferents equipaments en els últims anys: MUCBE i Casal municipal, l'edifici administratiu de la Plaça del Dr. Pera o el recent Centre Creatiu Municipal en carrer Tossal de les Figueres.  
  
Aquest nou equipament, contribuiria a millorar una distribució espacial de serveis. Però, en tot cas, haurà d'estudiar-se la proposta d'ús concret per part dels serveis municipals competents.  
L'esborrany de pla aportat per la mercantil proposa qualificar el sòl que ocupa la casa Ganzenmüller, com a zona d'habitatge unifamiliar, que era el seu ús real i previ a l'aprovació del pla en 1986. No obstant això, la qualificació estricta del sòl ocupat per l'edificació existent destinat a aqueix ús no tindria façana a vial, i es trobaria totalment envoltada de zona verda pública i, en definitiva, se li dotaria d'un ús que no és el pretès per aquest consistori. Aquesta tècnica entén que la forma adequada seria la seua qualificació com a equipament públic amb la concreció del seu ús a posteriori, amb clau SQM, considerant que la configuració d'aquest sí seria compatible en acompanyament de la zona verda, també pública.  
  
c) Respecte a la proposta d'increment de les altures reguladores màximes i la integració paisatgística de l'ordenació.  
L'esborrany del Pla proposat planteja el manteniment de l'edificabilitat de l'àmbit prevista en l'ordenació anterior, de manera que no es veja afectada pel fet del manteniment de la Casa Ganzenmüller. Així doncs, i donada l'ordenació volumètrica proposada, es requereix incrementar l'altura per a poder situar aqueix sostre sobre una superfície de sòl inferior a l'anterior. La proposta consisteix a augmentar una planta àtic, reculada 3 metres respecte a la línia de façana a vial públic.  
  
El Pla general ja preveu aquestes altures, PB+4PP+AT reculat, en les edificacions que confronten amb l'antiga N-340 i en altres vies de caràcter principal. No obstant això, es troba a faltar una anàlisi més profunda quant a les condicions d'assolellament en relació a l'ample de vial proposat i en l'impacte visual d'aquesta proposta. Sí que s'arreplega, en certa manera, un estudi en el document de paisatge aportat respecte de les perspectives visuals, però res es diu sobre el lliurament amb les futures edificacions, externes a l'àmbit, que previsiblement no disposaran de planta àtic. Es considera fonamental corregir paisatgísticament l'impacte de les mitgeres que es generaran, perquè de moment, han de conviure amb les edificacions preexistents, en molts casos, d'una única planta.  
Especial importància tindrà el disseny de l'espai incorporat a la UA al sud-est de l'àmbit -al costat del passeig-, respecte de la mitgera del bloc existent i amb façana al passeig Febrer Soriano. Aquest espai longitudinal i d'escassa profunditat al llarg del front del nou viari fins a la trobada amb el passeig, es proposa qualificar-lo com a vial públic. S'hauria d'aprofundir en les possibilitats que ofereix aquest espai per a introduir mesures correctores d'integració d'aquesta mitgera que es transformarà en façana. Semblant situació tindrà l'edifici existent d'una planta que dona al carrer St. Francesc, encara que amb molt menor impacte.  
  
L'Estudi d'Integració Paisatgística haurà d'aprofundir en aquests aspectes i proposar les mesures correctores que considere, seguint l'indicat en l'annex II de la LOTUP. Així mateix, l'Estudi d'Integració Paisatgística, haurà d'acompanyar-se d'un pla de participació pública, i articular-se dins del procediment d'aprovació del document de planejament, i tindrà per objecte conèixer l'opinió o preferències del públic interessat respecte del valor dels paisatges concernits, de la definició dels objectius de qualitat paisatgística i de les opcions considerades.  
  
d) Respecte a la delimitació de l'àmbit del pla proposat i el repartiment de càrregues:  
Es considera convenient modificar l'àmbit de la unitat d'actuació, de manera que siga possible l'execució de la prolongació del carrer Tarragona en tota la seua amplària, en la seua connexió amb el carrer St Francesc. Per a això, haurà d'incloure's en l'àmbit de la unitat d'execució una segona àrea de repartiment que integre la parcel·la edificable de caràcter privatiu que dona al carrer Sant Francesc, núm. 120, comprensiva del sòl pendent de cessió i amb destinació a vial públic. Atés que no n'hi ha increment d'edificabilitat i tractant-se d'una parcel·la cantonera, urbanitzada únicament en el seu front de parcel·la al carrer Sant Francesc, l'aprofitament subjectiu coincidirà amb el tipus. Per tant, el projecte de reparcel·lació incorporarà les dues àrees de repartiment, per separat; una dels terrenys que inicialment s'inclouen el PGOU amb les obligacions i drets del sòl urbà sense urbanitzar i una altra de caràcter uniparcel·lari amb les mateixes obligacions i drets que tindria mitjançant la sol·licitud d'una llicència directa en actuació aïllada. En aquest últim cas, quant a la seua forma i contingut, es limitarà a la regularització de les finques aportades per a adaptar la seua configuració a les exigències del planejament, descriurà els drets aportats i efectuarà les corresponents adjudicacions de parcel·la resultant lucrativa al seu propietari original i dels sòls destinats a via pública a- l'Ajuntament. L'obra d'urbanització serà a càrrec de totes dues àrees de repartiment en proporció al seu aprofitament, sense perjudici de pacte entre els seus propietaris.  
En aquest sentit, també serà possible l'aplicació de l'article «146 Càrregues d'urbanització comunes a diverses actuacions» de la LOTUP, en referència a la parcel·la que dona a Sant Francesc 116.  
e) Respecte a la memòria de sostenibilitat econòmica, haurà de tenir en compte les possibles implicacions econòmiques que es puguen produir amb determinació de la densitat màxima d'habitatges de l'àmbit. La viabilitat econòmica presentada en l'annex I ja va ser informada en data 1 de novembre de 2020, i s'ha de tenir en compte tot el que s'hi ha indicat.  
Determinacions de la LOTUP que afecten el desenvolupament del planejament proposat:  
4.1. Aplicació de l'article 33 LOTUP. Política pública de sòl i habitatge  
En l'esborrany de Pla que es formula per Harri Hegoalde 2, SAU, s'indica que es considera la Unitat com a àmbit de renovació i regeneració urbana, ja que tot l'entorn d'ella el configuren vials executats i en ús, o espais ja edificats, és a dir, considera que es tracta de sòl ja urbanitzat, que compta amb tots els serveis urbans i té un grau de consolidació alt.  
Si bé part del sòl confrontant amb l'àmbit es troba consolidat, no és el cas de la unitat d'actuació núm. 18. El desenvolupament i execució de la UA18 comportarà una actuació de transformació urbanística de nova urbanització, de conformitat amb la definició prevista en l'art. 7.1.A) del Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, que aprova el text refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana, que suposa «el pas d'un àmbit de sòl de la situació de sòl rural a la d'urbanitzat per a crear, juntament amb les corresponents infraestructures i dotacions públiques, una o més parcel·les aptes per a l'edificació o ús independent i connectades funcionalment amb la xarxa dels serveis exigits per l'ordenació territorial i urbanística.» I això, en contraposició al que defineix com a actuacions que tinguen per objecte reformar o renovar la urbanització d'un àmbit de sòl ja urbanitzat.  
  
Així, amb l'execució d'aquesta unitat d'actuació es dotarà de condició de solar a tots els terrenys inclosos en el seu àmbit, que fins a aqueix moment no compten amb tots els serveis necessaris per a ser considerats com a tals, segons la definició prevista en la normativa urbanística, LOTUP.  
En virtut del que s'hi ha exposat, i de conformitat amb el que es preveu en l'article 33 de la LOTUP, apartat 1r, la reserva de sòl per a promoure habitatges sotmesos a algun règim de protecció pública amb destinació, preferentment, al lloguer o al règim de dret de superfície i a la venda, és d'un 30 % de l'edificabilitat residencial prevista en sòls urbans sense urbanització. El projecte de reparcel·lació establirà la situació de les mateixes i ponderarà la seua adjudicació.  
4.2. Aplicació dels articles 35 i 36 LOTUP, Secció II, l'ordenació detallada.  
Respecte del contingut del pla proposat i en referència a l'article 35, aquell haurà d'incloure els apartats del seu punt 1, que es consideren aplicables a la modificació de l'ordenació proposada i així quedar reflectits, segons el seu cas, en la memòria justificativa, i en la documentació amb eficàcia normativa. A tindre en compte l'annex XII sobre criteris i regles per a la planificació amb perspectiva de gènere, bàsics en el disseny dels nous espais.  
En concret, es troba a faltar els següents aspectes respecte als apartats:  
35.c) La definició concreta dels paràmetres urbanístics actualitzats, com les altures màximes reguladores, les separacions de façanes amb vista a altres propietats confrontants, la possibilitat d'obertura d'accessos i/o vols cap a les zones verdes, i el tractament de les mitgeres que han de quedar a la vista. Referent a això últim, ja s'hi ha comentat que l'estudi de paisatge hauria d'estudiar aquest impacte sobre les perspectives que generaran les mitgeres, així com detectar problemes existents que, mitjançant l'actuació es puguen minimitzar.  
35.d) La regulació dels usos en cada subzona, també hauria de detallar-se. En concret, els usos en planta baixa, que en un percentatge a establir (almenys superior al 50 %), haurien de destinar-se a usos terciaris/comercials, establint-se els possibles usos incompatibles. Cal regular la implantació d'aparcament en soterrani, estudiant la millor ubicació dels seus accessos, perquè interferisquen el mínim possible amb les zones per als vianants.  
També s'hauria de fer una previsió de la demanda energètica que requerirà l'àmbit, ja siga per als usos privatius com per als usos públics d'enllumenat públic o possibles punts de càrrega elèctrica de vehicles, per a conèixer la molt probable necessitat de col·locació de transformadors elèctrics a situar en l'àmbit. Es proposa estudiar la ubicació de la superfície necessària amb la qualificació d'espai d'infraestructura urbana (clau SQI).  
35.f) La delimitació de les àrees de repartiment i la fixació de l'aprofitament tipus d'acord amb els criteris i condicions establits en l'ordenació estructural. Per a la delimitació de l'àrea de repartiment dels terrenys de connexió amb St. Francesc se seguiran els mateixos criteris establerts en l'art. 76 LOTUP per a actuacions aïllades.  
35.g) La fixació d'alineacions i rasants. Les alineacions i amplària de vial, en relació a la continuïtat, o no, de les de les illes veïnes. Les rasants, quant a l'accessibilitat dels edificis respecte de la cota del vial i establiment de la referència respecte de les altures reguladores de l'edifici, dels sortints o reculades i respecte a la possibilitat, en un percentatge reduït, d'habitatge en planta baixa per motius d'accessibilitat per a persones amb mobilitat reduïda.  
  
35.h) L'establiment dels paràmetres reguladors de la parcel·la mínima, de manera que les superfícies resultants permeten una viabilitat tècnica i econòmica de la realització de soterranis amb la reserva mínima establida d'aparcaments privats.  
Respecte a l?«article 36. Xarxa secundària de dotacions i estàndards de qualitat urbana», atés que falta una densitat màxima d'habitatges establida pel PGOU vigent, s'ha de concretar aquesta densitat. S'hi haurà d'aportar una proposta justificada de densitat màxima, que no supere el límit establit en el punt 4.c) per a les operacions de dotació en sòl urbà, perquè entenem que aquest és el límit màxim establit, en tot cas, per a densitat d'habitatges en sòl urbà.  
4.3. Aplicació de l'article 77. Aprofitament que correspon a l'administració i compensació d'excedents d'aprofitament. Modalitats. Apartat 1.c)  
D'acord amb el que s'estableix en l'apartat 1.c de l'esmentat article, en el sòl urbà, no urbanitzat, inclòs en unitats d'execució per a la seua transformació urbanística, sense que existisca increment d'aprofitament respecte de l'ordenació vigent, el percentatge d'aprofitament que correspon a l'Administració és del 5 % de l'aprofitament tipus, lliure de càrregues d'urbanització. Per a això, haurà de procedir-se al càlcul de l'aprofitament tipus de la unitat d'actuació, d'acord amb la definició donada en l'article 68.4c) LOTUP.  
En aquest punt, indicar que d'acord amb el que s'estableix en les NNUU del Pla general, les plantes baixes han de destinar-se a ús comercial preferentment i que aquesta edificabilitat ha de ponderar-se respecte de la d'habitatge, establint així l'aprofitament tipus de l'àrea de repartiment que constitueix la delimitació originària d'unitat d'actuació.  
4.4. Aplicació de la disposició transitòria segona. No necessitat d'adaptació del planejament general. Aquesta disposició, en el seu apartat, 4 estableix textualment:  
L'aprovació dels plans parcials, dels plans de reforma interior o dels plans especials, que modifiquen les determinacions dels plans generals o normes subsidiàries de planejament vigents a l'entrada en vigor d'aquesta llei, requereix l'homologació del sector corresponent, que podrà efectuar-se directament en aprovar aquests instruments, sempre que aquests continguen els documents específics i les determinacions necessàries amb aqueixa fi.  
Per tant, la societat mercantil Harri Hegoalde 2, SAU, podrà aportar aquests documents específics com a annex a la present proposta de pla per a tramitar la seua homologació a la LOTUP o preparar la documentació independent amb la mateixa fi.  
Atés que falta concreció d'aquests documents per la LOTUP, es proposa aplicar el que s'estableix en l'esborrany del reglament de planejament, actualment en tràmit i que té en projecte aprovar la Generalitat Valenciana. De la lectura de les disposicions transitòries, al document del pla s'annexarà un apartat, de caràcter declaratiu, de manera que establisca la correspondència entre les determinacions del pla que s'homologa amb les determinacions de la normativa urbanística en vigor, amb els ajustos que resulten necessaris a aqueixa finalitat.  
  
4.5. Aplicació de l'annex IV sobre estàndards urbanístics i normalització de determinacions urbanístiques.  
- Sobre l'apartat I. 1. Classificació general de les zones d'ordenació, per a les zones urbanitzades:  
A la zona d'ús residencial se li assignarà la nomenclatura ZUR-RE. Indicant com a subzona la clau 2d, els paràmetres urbanístics de la qual són els continguts en la NNUU del PGOU actual, amb les modificacions que es consideren necessàries.  
Als espais lliures, que segons el PGOU, tenen consideració de jardí públic per estar al servei de la unitat d'actuació, se li assignarà el codi SVJ, si compleix amb els paràmetres de qualitat arreplegats en l'apartat III d'aquest annex IV.  
A la xarxa viària, se li assignarà, segons el seu cas, SCVT o SCVP segons siga la seua prioritat, de trànsit rodat o per als vianants.  
- Sobre l'apartat III. Estàndards funcionals i de qualitat de les dotacions públiques.  
Els principis generals dels estàndards dotacionals, inspiradors de l'ordenació urbanística, s'arrepleguen en el punt III 1. Principis generals dels estàndards i del disseny urbà dels espais públics  
1.1. El principi general de la regulació dels estàndards urbanístics es basa en la proporcionalitat entre les dotacions públiques i l'edificabilitat. A aquests afectes, els plans calcularan, per a cadascun dels sectors amb ordenació detallada o per a un determinat àmbit d'actuació, l'estàndard dotacional global (EDG), obtingut de la relació entre la superfície de les dotacions públiques i l'edificabilitat total, i expressat en metres quadrats de sòl dotacional per cada metre quadrat d'edificabilitat. Encara que l'indicador quantitatiu és condició indispensable, és l'estàndard de qualitat el que ha de garantir les ordenacions urbanístiques, el qual s'obtindrà com a resultat d'aplicar la perspectiva de gènere a l'ordenació garantint una visió global i inclusiva dels espais públics, pensada en i per a la diversitat poblacional, aplicada en:  
  
a) El disseny i ubicació de les dotacions públiques.  
b) La qualitat de l'ordenació d'espais públics resultants.  
c) Les condicions funcionals d'accessibilitat i ús de les dotacions públiques.  
En aquest sentit, el planejament haurà de desenvolupar els criteris de perspectiva de gènere establits en l'annex XII, podent-se recolzar en l'indicat en les guies publicades per la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, com la de l'any 2017, elaborada pel Servei de Planificació Econòmica i Regeneració Urbana de la Direcció General d'Habitatge, Rehabilitació i Regeneració Urbana. S'adjunta enllaç (...)  
http://politicaterritorial.gva.es/documents/126031130/0/SET\_cas\_link.pdf/0cf2c19d-e679-4c10-810a-fea0dd4fb484  
Conclusions:  
Les consideracions a tenir en compte en el document definitiu es van arreplegant al llarg del present informe, de les quals es posa l'accent principalment en algunes:  
1. Respecte a l'objecte del Pla de reforma interior: es considera que la modificació de l'ordenació detallada proposada, en opinió d'aquesta tècnica, és oportuna puix que permet conservar el valor arquitectònic de la Casa Ganzenmüller.  
2. Respecte a la tramitació del document: es fa necessari tramitar un document d'homologació a la LOTUP, seguint l'indicat en punt 4.4 del present informe, l'aprovació del qual serà autonòmica.   
L'aprovació del Pla de reforma interior serà de competència municipal.  
3. Respecte a la documentació formal presentada: es considera correcta, però falta incloure l'annex d'homologació abans citat, si així es considera per l'interessat.  
4. Respecte als deures i drets establerts:  
Quant a la delimitació de la unitat d'execució, haurà d'incorporar-se tota l'amplària del nou vial en el seu encreuament amb el carrer St. Francesc.  
Es delimitaran dues àrees de repartiment per a la seua posterior programació conjunta. La primera inclourà els terrenys representats gràficament en el PGOU, amb els drets i deures establerts per a les actuacions integrades en sòl urbà sense urbanitzar i la segona els terrenys necessaris per a obtenir tota l'amplària del nou vial, amb els drets i deures d'una actuació aïllada.  
En el seu cas, s'haurà de cedir lliure de càrregues un 5 % de l'aprofitament tipus en concepte de la plusvàlua generada per l'actuació i s'hi haurà de reservar un 30 % de l'edificabilitat residencial a habitatge amb alguna mena de protecció pública.  
El valor de les plantes baixes es ponderarà respecte del d'habitatge per al càlcul de l'aprofitament tipus.  
  
5. Respecte a la concreta ordenació proposada:  
A la Casa Ganzenmüller se li assignarà un ús de dotació pública.  
S'estudiarà la necessitat d'assignar ús d'infraestructura urbana per a situar possibles transformadors elèctrics en espais no integrats en els blocs d'habitatge.  
S'estudiaran mesures correctores en mitgeres existents i futures.  
  
S'actualitzaran els paràmetres urbanístics concrets de la zona, especialment la parcel·la mínima en concordança als espais necessaris d'aparcament en soterrani.  
Els espais públics es dissenyaran seguint els criteris de perspectiva de gènere.»  
IV. Altres d'aportacions/ valoracions:  
A) La directora de l'OACSE, informa en data 9/6/2020 del següent:  
«L'augment de l'esperança de vida ha provocat i continuarà provocant en els pròxims anys un progressiu envelliment de la població. Les necessitats de les persones majors que requereixen d'ajuda per a la realització de les activitats bàsiques i instrumentals de la vida diària han posat de manifest com una de les alternatives més rellevants, i en molts casos, fins a imprescindible, l'ingrés en centres especialitzats d'atenció diürna per a l'atenció de persones majors.  
El Centre de dia per a persones majors dependents és un recurs social per atenció diürna complementària a l'atenció pròpia de l'entorn familiar, amb l'objectiu d'afavorir la recuperació i manteniment de l'autonomia personal i social, de mantenir a les persones majors en el seu entorn natural en les millors condicions i proporcionar suport a les famílies en l'atenció a les persones majors, així com, facilitar la conciliació familiar i laboral de les persones cuidadores principals, que majoritàriament són dones.  
Tal com indica la directora del Centre de Dia 9 d'octubre, en informe que s'adjunta, es tracta d'un recurs que es va iniciar a Benicarló l'any 2011, primer amb una ocupació del 50 % de les places autoritzades i posteriorment es va ocupar el 100 % de les places. Aquesta ocupació s'ha mantingut de manera ininterrompuda durant els últims 8 anys, i ha anat creixent la llista d'espera per a l'ocupació de les vacants. Es tracta d'un recurs necessari i amb demanda.  
Durant aquests anys, han sigut contínues les sol·licituds d'ampliació de places del Centre de Dia que han arribat a l'Organisme Autònom de Centres Socials Especialitzats (OACSE); però les característiques de la infraestructura del centre no permeten la seua ampliació.  
Desestimada l'ampliació del Centre de dia mantenint l'actual ubicació, s'han contemplat altres opcions, que compliren amb el requisit principal de disposar de zones a l'aire lliure, principal limitació de l'actual ubicació. Algunes d'aquestes opcions han sigut la integració del Centre de Dia dins de les instal·lacions del Centre Geriàtric Sant Bertomeu, seguint el model de centre de dia integrat dins d'un centre residencial, com el cas de la Residència i Centre de dia El Collet, o el canvi d'ubicació en altres instal·lacions municipals; cap d'elles ha resultat viable.  
Des del mateix moment de la creació del recurs del Centre de dia per a persones majors dependents, ja l'estudi de viabilitat resultava molt ajustat per a la sostenibilitat econòmica amb un nombre de 16 places, per la qual cosa una ampliació de les infraestructures amb espais a l'aire lliure que permetera augmentar el nombre de les places de Centre de dia, a més de resultar més viable en termes econòmics, milloraria la qualitat de l'atenció de les persones usuàries amb l'optimització de les instal·lacions i serveis (cuina pròpia en lloc de càtering, activitats físiques a l'aire lliure, etc.), permetria una millora de l'estabilitat de la plantilla amb la creació de llocs de treball a jornada completa i ampliaria els serveis a la ciutadania.  
  
Cal destacar que les persones majors, usuàries d'un centre de dia, són principalment els veïns i veïnes del municipi on se situa, o com a molt dels municipis més pròxims, a diferència de les persones usuàries dels centres residencials, en els quals la diversitat de municipis és més àmplia.  
Per tant, es planteja a manera de suggeriment en la consulta formulada, el canvi d'ubicació del Centre de dia de persones majors dependents 9 d'octubre, que passa de l'actual ubicació en el carrer de València, cantó c/ 9 d'octubre, al Passeig de J. Febrer Soriano, i se situa en l'edifici/habitatge que figura en el Pla de reforma i la zona enjardinada adjacent.  
Aquest canvi d'ubicació permetria mantenir el Centre de dia dins del nucli urbà, amb una bona accessibilitat, l'ampliació del nombre de places i millora de les instal·lacions i serveis a la ciutadania, així com, l'accés a espais a l'aire lliure; a més de totes les millores que contempla la directora del Centre de dia 9 d'octubre, en el seu informe.»  
  
B) La tècnica de Promoció Econòmica, informa en data 02.12.2020 del següent:  
«L'Ajuntament de Benicarló compta, com a eina estratègica per al desenvolupament del comerç local, amb un Pla d'acció comercial, que es va realitzar l'any 2011 i es va actualitzar l'any 2018. En els dos documents es fa un especial esment a la importància de treballar i realitzar actuacions tendents a vertebrar l'oferta comercial al centre de la ciutat i al voltant dels eixos comercials que uneixen el centre amb la façana marítima. Per a afavorir la implantació de comerços en aquesta zona, des de l'Ajuntament de Benicarló s'han dut a terme actuacions de conversió en zona de vianants de la zona centre i de reurbanització dels eixos comercials i carrers dels seus voltants com són c/ Pius XII, César Cataldo, Francisco Pizarro, Hernán Cortés, Joan XXIII, que han contribuït a generar la implementació de nous establiments comercials i de serveis.  
Tot aquest desenvolupament s'ha centrat més en la zona centre i en la seua connexió amb la façana marítima, que és la zona on es concentren major quantitat d'establiments comercials i de serveis de la ciutat, vist que la mar suposa un gran atractiu turístic per a les persones visitants i lúdic per a les persones residents, que aprofiten les zones de passeig marítim per a fer esport, caminar i gaudir en família (?)  
  
En els dos documents referits del Pla d'acció comercial no s'ha abordat la qüestió dels baixos dels edificis destinats a espais comercials, de manera que en l'actualitat Benicarló no compta amb dades estadístiques amb els quals poder quantificar el nombre de metres quadrats que tenim destinats a oferta comercial, els que estan ocupats i els que queden lliures (?) No obstant això, encara no comptant amb xifres concretes, si que s'observa un gran nombre de baixos comercials sense ús, que apareixen tancats amb uns acabats que en alguns casos perjudiquen l'estètica de l'edifici, i sobretot, donen una visió de desert comercial que no afavoreix en absolut la implantació precisament d'aquesta mena d'activitat, que sempre cerca la companyia per a la ubicació.  
  
La zona de la unitat d'actuació número 18 que ens ocupa, en principi està fora d'aquesta zona de major interès comercial que s'ha comentat, no obstant això és una zona important d'entrada a la ciutat i amb un gran potencial per a:  
- Desenvolupar zones que puguen ser utilitzades per a aparcar els vehicles les persones visitants i continuar caminant fins al centre i fins i tot arribar a la zona marítima si es manté el disseny de connexió per a vianants fent recorreguts amables per a ser caminats: voreres àmplies, instal·lació de zones enjardinades i mobiliari urbà que faça el recorregut agradable i segur fent front al trànsit rodat.  
- Canviar el percentatge de baixos dels edificis destinats a locals comercials, de manera que siga superior el percentatge destinat a habitatge en planta baixa, que al comercial. Calcular que la major oferta comercial d'aquesta zona serà per a comerços d'alimentació com poden ser fruiteries, fleques i altres botigues d'alimentació, serveis personals: perruqueries, bugaderies, oficines de serveis i serveis d'hostaleria. Tots els establiments de barri que contribueixen a augmentar la qualitat de vida dels veïns i veïnes que tenen al seu abast productes de primera necessitat, faciliten la vida de les persones amb mobilitat reduïda i contribueixen a la sostenibilitat, atès que fan innecessari l'ús del vehicle motoritzat per a realitzar les compres de béns quotidians.  
  
Des de l'òptica de les noves tendències de consum, on destaca la preocupació per part de les persones consumidores, sobre les qüestions que impliquen un consum responsable i, per a afavorir-lo, és imprescindible dissenyar espais de connectivitat entre aquesta zona i la zona centre, que contribuiran a estabilitzar i consolidar el comerç de proximitat i acostar a la zona tots els serveis necessaris per a la comoditat de les persones residents.»  
C) La tècnica de Promoció Cultural, emet en data 14.12.2020, informe relatiu a l'habitatge situat en el Passeig de J. Febrer Soriano, núm. 45, inclòs dins de l'àmbit de la UE 18, del següent tenor literal:  
«1. Antecedents  
El creixement urbanístic de Benicarló es va desenvolupar a partir del seu centre històric, que originalment estava emmurallat i que encara avui dia conserva aquella trama urbana. El perímetre per on transcorria la muralla medieval, amb el seu fossat, és el que actualment es coneix com La Volta. Amb el creixement progressiu de la població es va anar ampliant l'urbanisme de la ciutat i a conseqüència del desenvolupament de la indústria vinícola i de la gran esplendor econòmica i social dels segles XVIII i XIX es va anar ampliant amb construccions tradicionals combinades amb cases modernistes i senyorials.  
Endinsant-nos en el S. XX, sent el període que ens ocupa, Benicarló es trobava en plena Revolució Industrial, gràcies a la indústria tèxtil de la Fàbrica Fontcuberta i a les diferents destil·leries. Es van anar construint cases modernistes que configuren l'actual paisatge urbà de Benicarló. La més gran concentració d'aquests habitatges es troba en el Passeig Febrer Soriano: construccions particulars, amb un estil senyorial sobri i auster, que contrasten enormement amb el que sempre ha sigut una casa tradicional benicarlanda.  
2. Situació actual  
L'edificació objecte de l'informe es troba situada en el Passeig Febrer Soriano, 45 i es detalla en el Pla d'ordenació detallada de Benicarló (esborrany), que li atorga com a valor i element d'interès la conservació de la seua construcció i façana com a exemple de tipologia constructiva de famílies adinerades de mitjans del S. XX.  
Des d'un punt de vista patrimonial aquesta protecció resulta adequada i necessària, més quan no es tracta d'una construcció aïllada, sinó d'un esquema i una trama constructiva que segueix al llarg de tot el Passeig Febrer Soriano, i tot el seu conjunt rememora una època determinada de la història de Benicarló.  
Quant a la possibilitat de la seua adquisició per part de l'Ajuntament, hauria d'estar condicionada a l'ús adequat que se li atorgue, i sempre que la despesa de la seua adaptabilitat i reformes no supose un cost major del qual suposaria una obra nova per al suposat servei. La despesa hauria de ser proporcional i sempre que hi haja una necessitat real d'un servei que s'adapte a l'arquitectura de l'habitatge.  
En aquest cas concret, el valor singular i patrimonial de l'habitatge no és tan rellevant com per a implicar l'adquisició per part de l'Ajuntament, per al seu ús i conservació. Exemples oposats podrien ser edificis singulars com la Casa dels Miquel o la casa de Fontcuberta, on el valor de la reforma i adaptabilitat dels espais a un nou ús sí que estaria justificada i motivada pel seu valor patrimonial(...)  
  
3. Proposta  
Per tot el que s'ha exposat, la tècnica que subscriu el present informe proposa que, sent que el valor patrimonial de la casa no la situa dins d'un edifici singular propi per a ser declarat Bé de Rellevància Local, la seua adquisició per part de l'Ajuntament ha d'estar condicionada per una necessitat real i un ús adequat, sent que el cost de les reformes siga proporcional i no supose una inversió major del que suposaria la construcció d'una obra nova per a l'ús en qüestió.»  
  
D) La Policia Local, informa en data 27.12.2020 del següent:  
«Obertura d'una nova via de circulació al trànsit rodat entre el carrer Sant Francesc i el Passeig Febrer Soriano, a l'altura de carrer Astúries amb Sant Francesc i carrer Tarragona amb Passeig Febrer Soriano, respectivament.  
Personant-se en el lloc i observant com es troben en l'actualitat l'ordenació d'aqueixes dues grans vies de doble sentit (Sant Francesc i Febrer Soriano), trobem:  
- c/ Mare de Déu del Carme, de sentit únic que va de Febrer Soriano a Sant Francesc  
- c/ Santa Isabel, de sentit únic que va de Sant Francesc a Febrer Soriano,  
- c/ Santa Bàrbara de sentit únic de Sant Francesc a Febrer Soriano,  
  
- c/ Mossén Lajunta, de doble sentit entre ambdues.  
La nova via donaria millor mobilitat i accessibilitat a la zona de c/ Tarragona i adjacents si el sentit anara des del c/ Sant Francesc a Passeig J. Febrer Soriano.  
També en entrar a la ciutat per c/ Sant Francesc i en el cas de tall (per obres, esdeveniments, etc.) en tractar-se de la via amb més intensitat de trànsit, a l'arribada al nou encreuament l'usuari trobaria eixida cap a dues parts de la població cap a Av. Maestrat per c/ Astúries i cap a Passeig J. Febrer Soriano i c/ Tarragona.  
Respecte als estacionaments, quan es coneguen les dimensions de la via i sobre el terreny, s'estudiarà la millor possibilitat.»  
V. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient:  
El document inicial estratègic presentat per Harri Hegoalde 2, SAU, conclou que la modificació de l'ordenació proposada no suposarà efectes significatius en el medi ambient, tenint en consideració tant l'àmbit (de reduïdes dimensions), com la zona d'actuació (sòl urbà confrontant amb el centre de la ciutat), com el manteniment dels paràmetres i/o estàndards urbanístics previstos en l'ordenació vigent, per la qual cosa no es produeix cap canvi substancial en el reflectit en el planejament actual.  
Segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, donada l'escassa incidència observada en els apartats anteriors, i en virtut del principi de simplificació administrativa, s'estima que és suficient la tramitació de l'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada per a determinar que la modificació proposada no presenta efectes significatius sobre el medi ambient, sempre que s'atenga els condicionants de la part resolutòria.  
  
Per tant,  
Propose a l'òrgan ambiental municipal (Junta de Govern Local), l'adopció del següent acord:  
Primer. Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en relació amb la versió preliminar del Pla de reforma interior de l'UE número 18 Pla general, presentat en data 18.02.2020, per la societat mercantil Harri Hegoalde 2, SAU., i es resol l'avaluació ambiental i territorial estratègica pel procediment simplificat, per considerar que aquest document de planejament no té efectes significatius sobre el medi ambient i el territori, d'acord amb els criteris establerts en l'annex VIII de la LOTUP, i amb els informes tècnics que hi ha en l'expedient, i es condiciona al compliment de les indicacions observades per l'arquitecta municipal en el seu informe de data 18.12.2020, abans transcrit.  
  
Segon. Continuar la tramitació del Pla de reforma interior de l'UE número 18 Pla general, conforme amb l'article 57 i concordants del capítol III del títol III del llibre I de la LOTUP.  
Tercer. Ordenar la publicació de la present resolució de l'informe ambiental i territorial estratègic pel procediment simplificat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV), i deixar constància que l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el DOGV no s'haguera procedit a l'aprovació del document avaluat en termini màxim de quatre anys des de la seua publicació.  
  
Quart. Notificar aquest acord a la promotora, indicant-li que no és susceptible de cap recurs per considerar-se un acte administratiu de tràmit, sense perjudici dels recursos que, si escau, procedisquen en via contenciosa-administrativa contra l'acte que aprove l'instrument de planejament corresponent, la qual cosa no és inconvenient perquè puga utilitzar-se els mitjans de defensa que s'estimen pertinents en dret.»  
  
Votació:  
Sotmès l'informe proposta a votació de la Junta de Govern Local, s'aprova per unanimitat dels i les membres assistents.  
  
Benicarló, 10 de maig de 2021.- El tinent d'alcalde d'Urbanisme: Román J. Sánchez Mateu.