Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5556, del 16-07-2007 (2007/9248)

RESOLUCIÓ de 28 de juny de 2007 de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Azuebar, Buñol, Quartell, Chiva, La Pobla Tornesa i Requena.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5556

Data del DOGV
:   16-07-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/9248


Data del document
:   28-06-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Pobla Tornesa, la
    * Chiva
    * Buñol
    * Azuébar
    * Requena
    * Quartell
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 28 de juny de 2007 de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Azuebar, Buñol, Quartell, Chiva, La Pobla Tornesa i Requena. [2007/9248]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les Declaracions d'Impacte Ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 310/04-AIA Azuebar, 105/05-AIA Buñol, 146/06-AIA Quartell, 337/04-AIA, 338/04-AIA, 389/04-AIA Chiva, 290/04-AIA La Pobla Tornesa, i 056/05-AIA Requena, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 28 de juny de 2007.- La secretaria autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Dades de l'expedient  
Expedient: 310/04 AIA  
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana d'Azuébar  
Promotor: Ajuntament d'Azuébar  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló   
Localització: Terme municipal d'Azuébar, Castelló  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és el canvi de l'instrument de planejament, del projecte de Delimitació de Sòl Urbà que data de 1989 fins ara vigent al municipi, al Pla General plantejat.  
Aquest Pla General té com a objecte l'ordenació urbanística del Terme Municipal d'Azuébar i la regulació de les actuacions urbanístiques que s'en deriven. Així constitueix el marc normatiu local a efecte urbanístic: classificació i definició del règim del sòl, determinació de les condicions d'actuació, urbanització i edificació. El Pla classifica el sòl en: urbà, urbanitzable i no urbanitzable.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Aquest municipi disposa fins a l'aprovació del Pla general, objecte actualment d'elaboració, d'un projecte de delimitació de sòl urbà de l'any 1989.  
En la següent taula es resumeixen les superfícies de classificació i qualificació del sòl plantejades en el Pla general.  
Quadres de superfícies del Pla General plantejat  
Classificaciò sòl m²  
Sòl urbà 102.225  
Sòl urbanitzable 460.221  
Residencial 259.284  
Industrial 200.937  
Sòl no urbanitzable 17.027.138  
Comú 7.374.627  
Protecció especial predomini forestal 47.896.117  
Protecció especial àrees de regeneració 3.231.232  
Exclusiu de zona de llits 161.095  
Exclusiu de zones de camins ramaders 146.296  
Jaciments arqueològics 19.475  
Xarxa d'Infraestructures de comunicacions 121.421  
Coincident de camins ramaders i llits 138.335  
Total terme municipal 47.735.351  
Sòl urbà  
El Pla General estableix la classificació del sòl urbà en què el creixement proposat ha de tenir una continuïtat clara del nucli actual i ha de ser-ne una prolongació.  
Sòl urbanitzable  
El Pla defineix el Sòl Urbanitzable en dues vessants: Sòl Urbanitzable Industrial sense ordenació detallada i Sòl Urbanitzable Residencial amb ordenació detallada o sense.   
Es classifiquen dues àrees distintes per a l'urbanitzable industrial, una situada el més prop possible del brollador del qual s'obté l'aigua de la serra que posteriorment es comercialitza. La classificació d'aquesta zona va destinada a permetre el trasllat de l'embotelladora, actualment situada dins del nucli urbà. L'altra zona se situa a l'est del nucli urbà.  
Segons les ordenances del pla general plantejat no s'autoritzarà la instal·lació d'indústries catalogables com a insalubres, nocives i perilloses d'acord amb el Reglament de 30 de novembre de 1961 i la Llei de la Generalitat Valenciana 3/1989, de 2 de maig.  
Pel que fa a l'Urbanitzable Residencial, el Pla General preveu dues zones, una amb ordenació detallada, en la qual s'ordenen detalladament la totalitat dels terrenys, i una altra en què es delimita simplement una àrea de sòl urbanitzable que haurà de ser desenvolupada mitjançant plans parcials.  
Sòl No Urbanitzable  
La classificació com a sòl no urbanitzable, conforme a l'estratègia territorial adoptada i el que estableix la legislació aplicable, pretén preservar aquest tipus de sòl de l'acció urbanitzadora distingint distints tipus de sòl:  
- Sòl No Urbanitzable Comú: fa referència al sòl de predomini agrícola.  
- Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció d'Àrees de Regeneració i Àrees Forestals: Àrees d'equilibri fràgil i alt valor paisatgístic i forestal.  
- Sòl No Urbanitzable de Protecció de Llits: s'ha qualificat com de protecció a les agressions constants a què són sotmeses aquestes zones i la seua importància per ser els mitjans naturals d'encapçalament d'aigües de pluja, com també pels valors paisatgístics d'aquest.  
- Sòl No Urbanitzable de Protecció de Camins Ramaders: s'ha considerat convenient incloure'ls a fi que hi haja una constància documental d'aquests que permeta, al seu torn, un millor control de vigilància urbanística.  
- Sòl No Urbanitzable de Protecció de Jaciments Arqueològics: en un radi de gir de 100 metres, no es podrà realitzar cap activitat o moviment de terres que comporte una alteració de la realitat actual.  
- Sòl No Urbanitzable de Protecció de Sistemes Estructurants de comunicacions: el Pla General respecta la xarxa bàsica nacional i comarcal de comunicacions que travessen el municipi.  
Tramitació administrativa  
En data 29 de desembre de 2004 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 29 de maig de 2003 l'Ajuntament acorda: sotmetre a informació pública el PGOU juntament amb l'EIA, sol·licitar els preceptius informes la conselleria de Sanitat, conselleria d'Educació i Ciència, conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, sol·licitar dictamen als municipis d'Aín, Chóvar, Soneja i Almedíjar.  
1. Informació pública  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante de Castelló de data 8 d'agost de 2003, i en DOGV número 4576, de 29 d'agost de 2003.  
En Ple de data 29 d'abril de 2004 es realitza certificat de l'Ajuntament en què: es fa un resum de les 5 al·legacions presentades, s'estimen les al·legacions número 1, 2, 4 i 5, i parcialment la número 3, s'acorda aprovar provisionalment el Pla general d'ordenació urbana amb les modificacions resultants de l'estimació de les al·legacions, remetre l'expedient a la conselleria de Territori i Habitatge per a sol·licitar la declaració d'impacte ambiental i remetre l'expedient a la Comissió Territorial d'Urbanisme per a la seua aprovació definitiva.   
2.Resum de les al·legacions  
De les 5 al·legacions presentades en resposta a la informació pública cap d'elles es considera de caràcter ambiental.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 26 de juliol de 2005 la directora general de Gestió del Medi Natural, després d'observar carències en la documentació enviada, sol·licita a l'Ajuntament:  
- Pel que fa als tràmits d'informació pública, s'ha de presentar còpia de les al·legacions presentades.  
- Certificat de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre l'autorització i el cabal concedit d'extracció d'aigua potable, tant del pou de «Las Cerradas» com del brollador del Sas, realitzant una previsió del volum d'aigua potable necessari per a garantir el proveïment tant en qualitat com en quantitat, de la població resultant arran del desenvolupament del Pla General indicant.   
- Pel que fa a la depuració d'aigües residuals, s'ha d'indicar l'emplaçament i sòl reservat per a la construcció de l'estació depuradora d'aigües residuals, la capacitat d'aquesta i es realitzarà una estimació adequada del cabal d'aigües residuals generat com a conseqüència del desenvolupament del Pla General plantejat.  
- Segons es desprén de la documentació presentada, fins ara les aigües residuals s'abocaven directament a un barranc sense indicar el punt d'abocament. S'haurà d'indicar la destinació de les aigües residuals una vegada depurades, i si es pretén continuar abocant al barranc, s'ha d'indicar el punt d'abocament i presentar l'autorització d'abocament emesa per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- S'haurà d'aclarir la destinació dels residus sòlids urbans generats al municipi, ja que segons es reflecteix en la documentació presentada es depositen en l'abocador d'Algesar que és del tipus incontrolat i perillós, mentre que les dades que es disposen en aquesta conselleria indiquen que els residus sòlids urbans generats són recollits per FCC i gestionats en l'abocador de Tales. En tot cas s'ha de realitzar una estimació del volum futur i característiques d'aquests en desenvolupar-se les actuacions previstes en el pla general, presentant certificat de l'entitat gestora assumint l'augment dels Residus Sòlids Urbans generats.   
- S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
Davant d'aquest requeriment l'Ajuntament en data 19 d'octubre de 2005, contesta presentant la documentació següent:  
- Còpia de les al·legacions presentades durant el període d'informació pública.  
- Petició de l'Ajuntament a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, realitzat en data 16 de setembre de 2005, sol·licitant autorització i cabal concedit per a l'extracció d'aigua del pou de Las Cerradas i brollador del Sas, amb un consum estimat per a una població de 4.250 habitants.  
- Respecte a l'EDAR, comenten que l'emplaçament es troba reflectit en els plans d'informació del Pla General, adjunten dades de les característiques fisicoquímiques de l'aigua una vegada depurada, volum que s'ha de tractar i que la destinació de l'aigua depurada serà el reg agrícola.  
- Certificat de la Mancomunitat de l'Alt Palància assumint la gestió dels residus sòlids urbans generats per l'expansió del municipi. El servei el realitza l'empresa Urbaser i l'abocador es troba situat al municipi de Tales.  
- Petició d'informe la conselleria de Cultura relatiu a la conformitat del Pla General amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
Informes sectorials  
La Direcció General de Gestió del Medi Natural, en data 6 de juliol de 2005, realitza consulta al Servei de Conservació de la Biodiversitat i al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, sobre la compatibilitat del projecte amb la conservació del LIC-ZEPA Serra d'Espadà que ocupa tot el terme municipal.  
Com a resposta a la consulta realitzada, el 6 de setembre de 2005, el Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, emet un informe favorable al projecte presentat.  
Com a resposta a la consulta realitzada, el 15 de setembre de 2005, el Servei de Conservació de la Biodiversitat, emet un informe en què conclou que l'ordenació plantejada no afecta de cap manera la conservació de l'ecosistema.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, la totalitat del terme municipal està catalogat com LIC i ZEPA «Serra d'Espadà».   
Part dels terrenys catalogats com a LIC-ZEPA, es troben qualificats com d'especial protecció d'àrees forestals, i part com d'especial protecció d'àrees de regeneració. S'ha realitzat consulta a Àrea d'Ordenació del Territori i a Biodiversitat, pel fet que la totalitat del terme es troba inclòs com a LIC-ZEPA, la resposta a aquesta consulta conclou amb la compatibilitat del pla general amb la conservació del medi.  
2. També la totalitat del terme municipal està declarat com a Parc Natural «Serra d'Espadà».  
3. Al municipi segons l'Inventari de Jaciments Arqueològics de la conselleria de Cultura, Educació i Ciència, hi ha inventariats un total de 5 jaciments arqueològics. L'àmbit d'aquests jaciments es troba qualificat en el Pla General com de Protecció de Jaciments Arqueològics.   
L'Ajuntament en data 28 de juliol de 2005 sol·licita als Serveis Territorials de Castelló de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, informe relatiu a la conformitat del PGOU d'Azuébar amb la normativa de protecció patrimonial.  
4. En referència a la presència de camins ramaders, al municipi hi ha tres camins ramaders: assagador d'Alfondeguilla de 14 metres d'amplària, assagador del Camí de Tales i Maget de 14 metres d'amplària i assagador del Barranc d'Almedíjar de 14 metres d'amplària. En la documentació es qualifica els camins ramaders com de protecció de camins ramaders.  
5. En el municipi d'Azuébar hi ha una forest d'utilitat pública: forest d'utilitat pública catalogada amb el número CS-86, denominada «Carrascal». Aquesta forest es troba dins dels terrenys qualificats com d'especial protecció d'àrees forestals.  
6. Es troben registrats entre l'any 1993 al 2003 un total de 3 incendis al terme municipal, aspecte que no ha sigut considerat en l'estudi d'impacte ambiental. Cap de les zones afectades per aquests 3 incendis forma part del sòl que es pretén qualificar com a urbanitzable.  
Consideracions ambientals  
1. La zona de la rambla de Chóvar presenta un risc d'inundació baix ben sovint baixa i calat baix, que correspon a zones que pateixen inundacions amb un període de retorn entre 100 i 500 anys. L'àmbit de la rambla de Chóvar, rambla d'Almedíjar i Azuébar es qualifiquen com de protecció de llits.  
2. El risc de lliscament i despreniment és nul en les zones qualificades com a urbanes o urbanitzables pel pla general.  
3. La vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, presenta un nivell molt baix en les zones qualificades com a urbanitzable residencial, i en la zona urbanitzable industrial situada a l'est del nucli urbà, i un nivell alt en la zona qualificada com a urbanitzable industrial situada al nord-oest del nucli urbà. S'ha de tenir en compte que segons les ordenances del Pla General no s'autoritzarà la instal·lació d'indústries catalogables com insalubres, nocives i perilloses d'acord amb el Reglament de 30 de novembre de 1961 i la Llei de la Generalitat Valenciana 3/1989, de 2 de maig.  
4. El risc d'erosió actual varia entre baix i moderat, mentre que el risc d'erosió potencial és molt alt, a tot el terme municipal.   
5. Aigua potable  
La infraestructura de proveïment d'aigua potable està composta principalment pel pou de Las Cerradas amb un cabal comprés entre 800 i 2000 l/m i pel brollador del Sas. L'aigua extreta d'aquests es condueix cap a 6 depòsits que tenen una capacitat conjunta de 2.200.000 litres.  
L'Ajuntament, mitjançant un escrit de data 15 de setembre de 2005 dirigit a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sol·licita certificat relatiu a l'autorització i cabal concedit per a l'extracció d'aigua del pou de Las Cerradas i del brollador del Sas, realitzant una previsió del volum d'aigua potable necessària per a garantir el proveïment, tant en qualitat com en quantitat de la població resultant arran del desenvolupament del Pla General d'Ordenació Urbana, que s'estima en 4.250 habitants.   
6. Sanejament i depuració d'aigües residuals   
La xarxa de sanejament existent es troba en bon estat, però la depuradora existent està fora de funcionament, realitzant l'abocament de les aigües residuals generades sense tractament prèviament i directament al barranc.   
En l'estudi d'impacte ambiental es reflecteix que hi ha una depuradora de nova construcció, i els paràmetres de disseny són:  
- Població de disseny de 1.000 habitants equivalents a l'estiu i 500 habitants equivalents a l'hivern.  
- Cabal total anual: 42.700 m³/any  
- PH: 6,5-7,5, DBO5:25 mg/l, sòlids en suspensió: 35 mg/l, DQO:125 mg/l, matèries sedimentables: 0 mg/l, Tª: 10º-18º, sòlids gruixuts: 0 mg/l, color: incolor, NKT: 60.  
- Pel que fa a la destinació de les aigües una vegada depurades serà el reg agrícola, la qual cosa necessitarà l'autorització de la Confederació Hidrogràfica autoritzant-ne l'aprofitament.  
7. Gestió de residus  
Hi ha un servei municipal de recollida de fems que es realitza en dies alterns, generant-se un total de 162 t/any. Segons certificat emés pel president de la Mancomunitat de l'Alt Palància, l'empresa contractada per a la recollida és URBASER, i la gestió es realitza en l'abocador de Tales, en espera que s'executen les previsions del Pla Zonal de Residus.  
8. La vegetació que existeix en l'actualitat està formada per boscs de sureres i alzines, pi blanc i els matolls estan representats per coscollars, timonedes, argelagars i estepars. Pel que fa a les zones agrícoles es divideixen zona de regadiu, on hi ha hortalisses i fruiters, i la de secà amb oliveres, garroferes i ametlers.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana d'Azuébar (Castelló), el promotor del qual és l'Ajuntament d'Azuébar, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. S'haurà de presentar l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, pel que fa a l'aprovació i cabal concedit a l'Ajuntament, per a l'extracció d'aigua del pou de Las Cerradas i del brollador del Sas, i la confirmació de la disponibilitat de cabal per a garantir el proveïment, tant en qualitat com en quantitat de la població resultant arran del desenvolupament del Pla General d'Ordenació Urbana plantejat.  
2. Paral·lelament a l'execució dels sectors previstos, s'efectuaran les infraestructures previstes en matèria de depuració d'aigües residuals corresponents de manera que es garantisca el ple funcionament de les instal·lacions en el moment de l'inici d'ocupació. En els sectors industrials s'aplicarà la legislació vigent, quant al tractament previ a l'abocament a la xarxa de sanejament.  
3. Pel que fa a les aigües residuals una vegada depurades, s'indica que la destinació és el seua reutilització per a reg agrícola. Per tant, s'haurà d'especificar el tractament previ al reg i els paràmetres de qualitat d'aquesta aigua, i incorporar la pertinent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'aprofitament d'aquest cabal.   
Aquest abocament, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
4. El material necessari per a realitzar l'esplanada dels sectors plantejats haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. I s'haurà de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
5. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on en siga susceptible la utilització.  
6. Amb caràcter anual, i com a complement al programa de vigilància ambiental, es realitzarà un informe amb periodicitat mensual, que es remetrà l'últim mes de l'any a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, amb els resultats de les característiques fisicoquímiques de les analítiques realitzades de l'aigua depurada reutilitzada per a reg, per a comprovar que compleix els paràmetres d'abocament que establisca la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
7. S'haurà d'aportar informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 10 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Expedient: 105/05-AIA  
Títol: Fabrica de ciment de Buñol  
Promotor: CEMEX España, SA  
Localització: Ctra. Madrid-València, km 307, del terme municipal de Buñol  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
D'acord amb la informació pública de la Direcció General de Qualitat Ambiental (DOGV núm. 4923, de 13/01/05), l'objecte del projecte i estudi d'impacte ambiental presentats és l'obtenció de l'autorització ambiental integrada de la fàbrica de ciment de CEMEX España, SA, (anteriorment Compañía Valenciana de Cementos Portland, SA), en la ctra. Madrid-València, km 307, del terme municipal de Bunyol, incloent les modificacions previstes consistents en una instal·lació de valoració energètica de residus líquids utilitzant-los com a combustible en la línia de ciment gris, com també l'ampliació de la capacitat productiva actual de la planta.  
Les línies de fabricació LEPOL I i II de ciment blanc disposen de llicència municipal d'activitat des del 20 d'octubre de 1973 i la de DOPOL de ciment gris des del 2 de gener de 1974. La línia LEPOL II actualment està parada.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que: l'activitat que s'ha d'avaluar consisteix en la utilització com a combustible secundari de combustibles líquids derivats de residus... Així mateix, es preveu l'ampliació a mitjà termini de la capacitat productiva, de la factoria de referència. En el mateix estudi d'impacte ambiental es recull també la pedrera «La Rabosera». Per a aquest projecte de la pedrera va ser dictada ja declaració d'impacte ambiental favorable en l'expedient 286/03 AIA, de 31 d'agost de 2004, per la qual cosa queda exclosa d'aquest expedient, i aquesta declaració es circumscriu exclusivament a la planta de ciments.  
Per tot això, l'objecte de l'expedient 105/05-AIA, és l'avaluació d'impacte ambiental de la instal·lació de fabricació de ciment, com també de l'ampliació projectada, això és, per un costat la utilització de combustible secundari procedent de combustibles líquids procedents de residus, amb una substitució de combustible primari i per un altre costat l'ampliació de la capacitat productiva actual de les línies de ciment gris i blanc; tenint aquesta ampliació la consideració de modificació substancial.  
Característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat  
Tant les instal·lacions actuals com la instal·lació de valoració energètica de residus líquids i les modificacions de les instal·lacions de procés que s'ha de dur a terme es troben dins de la parcel·la de 377.138 m² propietat de CEMEX España, SA, definida en el Pla General d'Ordenació Urbana de Buñol (publicat en BOP núm. 68, de 20 de març de 1996) amb qualificació A de sòl industrial sense limitació, amb el condicionant que qualsevol ampliació, transformació o modificació haurà de sotmetre's a controls legals que impedisquen efectes additius.  
La línia de procés DOPOL apareix descrita tant en el projecte bàsic com en l'estudi d'impacte ambiental i haurà de patir les modificacions següents:  
- Etapa de preparació de cru: instal·lació d'un nou molí auxiliar de cru amb canonades de recirculació de gasos calents al molí procedents dels gasos del forn, cintes transportadores, bàscula per a dosificació de matèries primeres; separador dinàmic i instal·lacions auxiliars. Els gasos del molí es filtraran en el filtre del forn.  
- Instal·lació de combustible: un nou molí de coc de petroli amb el seu corresponent filtre de mànegues i instal·lacions auxiliars.  
- Instal·lació de combustible líquid procedent de residus: constarà d'un parc de recepció i dos tancs atmosfèrics d'emmagatzemament de 125 m³ cadascun, a banda de canonades i instal·lacions auxiliars per al seu funcionament correcte. Funcionarà en paral·lel amb la instal·lació de combustible principal que és coc de petroli, amb una substitució parcial de fins a un 40% com a màxim; la instal·lació de combustible procedent de farines càrnies i la instal·lació de fueloil per a engegament de la instal·lació. El combustible utilitzat procedeix de residus líquids i haurà de complir els condicionants específics imposts en l'autorització de gestor.  
- Forn de clínquer: substitució de l'actual refrigerador de satèl·lits per un de graella, modificant-se la torre actual de ciclons de quatre etapes afegint un cicló més en cada etapa per a millorar l'eficàcia i incloent modificació del precalcinador, com també la instal·lació d'un nou sistema de desempolsegament consistent en un refrigerador de tubs aire-aire i un filtre de mànegues.  
- Mòlta de ciment: nou molí de ciment amb el seu corresponent filtre de mànegues i instal·lacions auxiliars.  
Les línies de procés LEPOL apareixen descrites tant en el projecte bàsic com en l'estudi d'impacte ambiental. La línia de procés LEPOL I no patirà cap modificació, en canvi la línia de procés LEPOL II patirà les modificacions següents:  
- Etapa de preparació de cru: instal·lació d'un nou molí de cru, un separador dinàmic i ventiladors, cintes i filtres per a dur a terme l'alimentació del molí. Es modificarà el sistema d'alimentació a les sitges d'emmagatzemament de cru amb noves tremuges i filtre de mànegues de captació de pols.  
- Instal·lació de combustible: les línies de ciment blanc només utilitzen combustible principal, per la qual cosa per a les noves necessitats del forn bastarà amb el molí de coc instal·lat en la línia DOPOL.  
- Forn de clínquer: s'augmentarà la velocitat del gir del forn mitjançant la instal·lació d'un nou sistema d'accionament de gasos; s'instal·larà un precalcinador de torre de ciclons i s'instal·larà un nou refrigerador de clínquer rotatiu amb refredament per aigua. S'instal·larà un filtre de captació de pols per al refrigerador.  
- Mòlta de ciment: es posarà en funcionament el molí de ciment parat.  
- Expedició de ciment: no patirà cap modificació.  
Tramitació administrativa  
Remissió i contingut de l'expedient, informació pública.  
En data 26 d'agost de 2004, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i documentació annexa presentats per CEMEX ESPAÑA, SA, acompanyant la sol·licitud d'autorització ambiental integrada de la fàbrica de ciment situada en la ctra. Madrid-València km 307, del terme municipal de Buñol.  
En data 7 d'octubre de 2004, es remet a l'Àrea de Qualitat Ambiental informe d'idoneïtat de la documentació aportada de l'expedient: 066/04 IPPC a espera que es remeta certificació del resultat de la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental corresponent, d'acord amb l'article 21.3 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
Una vegada conclòs el període d'exposició pública, en data 25 de maig de 2005, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet una còpia de l'anunci en el DOGV número 4923, de data 13 de gener de 2005, còpia de les al·legacions presentades, còpia de documentació complementària presentada per CEMEX ESPAÑA, SA, com tambhé la seua resposta a les al·legacions i còpia de l'informe emés pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, de data 17 de novembre de 2004.  
Al·legacions  
Només es tindran en compte les al·legacions presentades durant el període d'exposició pública realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental, òrgan amb competència substantiva a efecte d'aquesta resolució d'impacte ambiental, integrada dins del procediment d'autorització ambiental integrada.  
Les al·legacions que consten van ser presentades per:  
- Aurelio Palmer Escorihuela, com a regidor delegat de Govern, Interior i Urbanisme de l'Ajuntament de Buñol.  
- Aurelio Palmer Escorihuela, en nom propi  
- Maria José Higón Ballester en nom propi i en representació de l'Agrupació Escolar Mixta 9 d'octubre, de Macastre.  
- Isabel Zanón  
- Francisco Carrascosa, en representació d'Esquerra Unida del País València de Buñol  
Abonades per un total de 1.080 firmes.  
Els fonaments en què es basen les diverses al·legacions són bàsicament:   
1. Efectes additius respecte a la contaminació.  
2. Pla d'emergència per accidents greus.  
3. Ajornament de l'autorització ambiental integrada fins que finalitze el període de proves.  
4. Emissions fugitives.  
5. Consideracions sobre la utilització de combustibles procedents de residus líquids com a combustibles de substitució per a la fabricació de ciment.  
6. Efectes ambientals d'acumulació.  
Com ja s'ha assenyalat, es disposa de la resposta del promotor a les al·legacions presentades. De manera resumida, es diu que:  
1. No es produeixen efectes additius, ja que els nivells d'emissió estan per sota dels autoritzats per l'Ajuntament en la llicència d'activitat concedida a l'empresa, complint per tant amb allò que s'ha especificat en el Pla General d'Ordenació Urbana del municipi i en les seues normes subsidiàries.  
2. No és d'aplicació a aquestes instal·lacions l'elaboració d'un Pla d'emergència d'accidents greus, segons es desprén del Reial decret 1254/1999 sobre control de riscs inherents a accidents greus en què intervinguen substàncies perilloses modificat per Reial decret 119/2005, pel fet que les quantitats emmagatzemades d'aquests productes no excedeixen dels límits establits per aquesta normativa per a l'elaboració del pla d'emergència.  
3. L'empresa realitza autocontrols periòdics que són contrastats amb dades d'altres laboratoris certificats pel que aquests controls són fiables i objectius.  
4. En el moment que es concedisca l'autorització ambiental integrada l'empresa es compromet a desenvolupar un projecte constructiu que inclourà un sistema de captació i tractament dels orejos procedents de l'emmagatzemament de combustible.   
5. La utilització de combustible procedent de residus està sotmesa al Reial decret 653/2003, de 30 de maig, sobre incineració de residus, sent els límits d'emissió de substàncies contaminants, més severs que els establits per a indústries de fabricació de clínquer i ciment.  
6. L'empresa es compromet a la realització d'un estudi del sòl d'acord amb allò que estableix el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
D'acord amb el punt 2 de l'article 19 del RD 653/2003, en tenir una capacitat nominal de coincineració igual o superior a 2t/h, el titular de l'activitat haurà de confeccionar una memòria anual i remetre informe l'autoritat competent, en els termes en ell exposats.  
L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera.  
Si incinera més de 2t/hora haurà d'elaborar un informe anual de funcionament i seguiment de la instal·lació, d'acord amb article 19 del RD 653/2003.  
L'activitat haurà de disposar de l'informe favorable de l'organisme de conca competent, respecte de l'abocament d'aigües pluvials i aigües residuals domèstiques generades en la fabrica.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
El projecte objecte d'avaluació d'impacte ambiental tracta de fàbrica de ciment que disposa de tres línies de fabricació, una de ciment gris i dos de ciment blanc. En la línia de ciment gris s'utilitzarà, com a combustible secundari, un combustible procedent de residus líquids i farines càrnies. En les dues línies de ciment blanc s'utilitzarà com a combustible coc de petroli.  
Ateses les característiques de l'activitat, el medi natural es veurà principalment afectat per les emissions atmosfèriques. De fet, segons estableix el Reial decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció de l'ambient atmosfèric, la fabricació de clínquer i ciment és una activitat catalogada com a potencialment contaminant de l'atmosfera.  
Segons aquest mateix Reial Decret 833/1975, s'estableixen els límits d'emissió de partícules i diòxids de sofre per a les indústries de fabricació de ciment, sent-li d'aplicació a les dues línies de producció de ciment blanc. Les limitacions s'estableixen tant per a focus localitzats, com per a focus dispersos. Menció a banda mereixen els focus dispersos generadors principalment de partícules sòlides, com ara ensacadores els quals hauran d'estar correctament localitzats i controlats els valors límits d'emissió.  
A banda del Reial Decret 833/1975, en els acords voluntaris per a la prevenció el control de la contaminació de la indústria del ciment, tant a nivell estatal com autonòmic, s'hi estableixen limitacions més restrictives dels nivells d'emissions i contaminants que s'han de controlar. Aquests límits, que es troben també en les guies de millors tècniques disponibles per a la Indústria del ciment, han sigut proposats en l'estudi d'impacte ambiental sobre la base dels quals s'ha justificat, tant l'impacte ambiental sobre l'ambient aeri, com el compliment dels efectes additius ressenyats com a condició en les normes subsidiàries de l'Ajuntament de Buñol. Per tot això s'entén que se li aplicaran.  
La utilització de residu líquid com a combustible en la línia de producció de ciment gris converteix l'esmentada línia en una instal·lació de coincineració de residus, per la qual cosa li és d'aplicació el Reial Decret 653/2003, de 30 de maig, sobre incineració de residus. En instal·lacions d'aquest tipus no es generaran ?bàsicament- efluents o emissions diferents dels que actualment es generen en la fabricació de clínquer emprant combustibles convencionals. En operar d'aquesta manera, s'estan valorant energèticament residus líquids, reduint-se el consum de combustibles fòssils no renovables i disminuint-se les emissions globals a l'atmosfera respecte a si aquests residus s'hagen d'incinerar en instal·lacions específiques o eliminar en abocador i utilitzar combustibles fòssils en cimenteres.   
Respecte a la gestió de residus gestionats, s'obri una nova línia de valoració, inexistent fins llavors, amb una notable recuperació energètica, mentre que els residus produïts són els mateixos que en la situació precedent.  
En referència a la dispersió dels contaminants en l'atmosfera cal ressenyar, que a pesar que les dades d'immissió presentats per l'empresa en l'estudi d'impacte ambiental estan referits a l'estació de Quart de Poblet pertanyent a la Xarxa de Vigilància i Control de la Contaminació Atmosfèrica sent per la seua llunyania poc valorables, també es presenta un estudi de dispersió mitjançant modelització informàtica pel qual es pot comprovar que la dispersió dels contaminants susceptibles de produir contaminació atmosfèrica està dins dels valors permesos pel Reial Decret 1073/2002, de 18 d'octubre sobre avaluació i gestió de la qualitat de l'aire ambient en relació amb el diòxid de sofre, diòxid de nitrogen, òxids de nitrogen, partícules, plom, benzé i monòxid de carboni i la resta de legislació que li és d'aplicació.  
Respecte a la contaminació acústica cal ressenyar que és elevada en alguns punts segons es desprén tant de l'estudi d'impacte ambiental, com de l'estudi acústic. Estant sotmesa l'actuació a avaluació d'impacte ambiental, haurà d'atenir-se a allò que estableix el Títol IV, Capítol II: Condicions de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el Títol II Capítol II: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002 de Protecció contra la Contaminació Acústica. I d'acord amb l'article 37 de l'esmentada Llei 7/2002 haurà d'aportar en el termini màxim de 5 anys una auditoria d'autocontrol.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la indústria es troba situada en una zona de mitjana-baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, de mitjana accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord amb la Cartografia Temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental presentat per CEMEX s'inclou la descripció del projecte i les accions d'aquest, en les quals s'identifiquen els elements i accions susceptibles de produir impactes, i un inventari ambiental en què es detallen els factors ambientals susceptibles de ser afectats per aquests elements i accions.  
Mitjançant l'encreuament dels elements i accions vs. factors ambientals s'identifiquen els impactes potencials. A més d'identificar-se, es realitza una primera valoració entre impactes positius, negatius i no significatius.  
La valoració dels impactes així identificats s'ha dut a terme per a la fase d'obres i fase de funcionament concloent-se que els impactes residuals són compatibles, tant abans com després de l'adopció de mesures preventives i correctores.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Durant la fase d'obres es proposen les clàssiques mesures que s'han d'adoptar en aquesta fase, considerant-se adequades. No es planteja la fase de desmantellament. Durant la fase de funcionament, es té:  
1. Contaminació acústica. Sorolls i vibracions.  
Excepte en dos punts afectats pel trànsit de camions i en la zona de paletitzat, els nivells de soroll són acceptables. En l'estudi proposen mesures com apantallament de zones mitjançant murs i arbres de gran port al voltant de la fàbrica. Aquesta mesura és efectiva per al trànsit rodat principalment. En els equips es proposen mesures típiques d'aïllament de màquines, sales per a amortització de sorolls en el cas que l'aïllament siga insuficient i silenciadors.  
Estant sotmesa l'actuació a avaluació d'impacte ambiental, haurà d'atenir-se allò que estableix el Títol IV, Capítol II: Condicions de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el Títol II Capítol II: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de Protecció contra la Contaminació Acústica. I d'acord amb l'article 37 de l'esmentada Llei 7/2002, haurà d'aportar, en el termini màxim de 5 anys, una auditoria d'autocontrol.  
2. Contaminació atmosfèrica.  
Es diferència entre fonts localitzades i fonts disperses.  
En les fonts localitzades les mesures correctores van totes encaminades principalment a la instal·lació de filtres de mànegues i filtres electrostàtics. En les fonts disperses es proposen mesures orientades a la conversió d'aquestes fonts en fonts localitzades i a la instal·lació de barreres de protecció contra el vent, com ara cobriment o apantallament de cintes transportadores, magatzematge cobert de matèries primeres i productes, instal·lacions d'aspiració fixes i mòbils, pavimentació i neteja de vies de trànsit de vehicles i reducció d'altura de caiguda de materials en els punts de transferència.  
Els límits d'emissió previstos en l'estudi s'ajusten a la legislació vigent, en tot cas, tenint prevista la coincineració de residus, d'acord amb el RD 653/03 i en la previsió futura de substitució de més de 3 t/h, els límits d'emissió establits per a ambdues situacions a què s'han d'atenir són:  
Contaminant Coincineració Coincineració  
 < 3 Tm/h >3 T/h  
 (mg/Nm³)  
Partícules 50 30  
SO2 50  
NOx 1200 800  
ClH 10  
FH 1  
COT 10  
Dioxines i furanos 0,1  
Cd+Ti 0,05  
Hg 0,05  
As+Sb+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V 0,5  
3. Usos de l'aigua i contaminació hídrica.  
En l'estudi d'impacte ambiental qualifica l'impacte per aigües residuals com a «no significatiu» per la qual cosa no preveu mesures correctores de la contaminació.  
Per a les aigües provinents de la llavada de calcàries utilitza basses de decantació i les reutilitza en el regament de la planta, mentre que per a les aigües residuals urbanes se'n preveu la connexió al col·lector municipal.  
4. Contaminació del sòl.  
En l'exercici de l'activitat únicament es pot produir impacte per contaminació de sòl en el cas de vessaments i abocaments de fuel o del combustible procedent de residus líquids. Per a la previsió d'aquests vessaments s'ha plantejat la construcció de cubetes de contenció i safates contra vessaments.  
5. Residus gestionats i generats.  
Pel que fa a residus industrials i residus sòlids no perillosos, tots compten amb lloc assignat per a la recollida d'aquests, separant els reciclables per a la seua recollida selectiva.  
Els residus perillosos són depositats en magatzem a banda, i compten amb magatzems temporals per a permanència no superior a sis mesos.  
L'empresa disposa d'un Pla de Prevenció de Residus Perillosos en compliment de la Llei 10/2000, de 21 d'abril, de residus i del Reial Decret 952/1997, de 20 de juny, que modifica el reglament per a la seua execució aprovat mitjançant un Reial decret 833/1988. En aquest pla es detallen tant les pràctiques actuals de minimització com les bones pràctiques ambientals.  
L'empresa també planteja en el seu estudi d'impacte ambiental, com a mesures correctores, tècniques de valoració in situ i tècniques de gestió de residus generats.  
6. Programa de vigilància ambiental.  
En l'estudi d'impacte ambiental, succintament es proposa un programa de vigilància ambiental suficient.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants al Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 6.a de l'Annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions d'eliminació o tractament de residus tòxics i perillosos per incineració, així com en el punt 3. de les instal·lacions de fabricació de ciment, es troben sotmeses al tràmit de Declaració d'Impacte Ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'Avaluació de l'Impacte Ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte fàbrica de ciment, promogut per CEMEX ESPAÑA, SA, que s'ha de situar en la ctra. Madrid-València km 307, del terme municipal de Buñol, en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació obrant en l'expedient, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Respecte a l'afecció que sobre els recursos naturals comporten:  
- Les activitats extractives necessàries per a obtenir les matèries primeres que posteriorment s'utilitzaran en la planta de Buñol de CEMEX ESPAÑA, SA, d'acord amb l'article 12 de la Llei 16/2002 hauran de ser valorades juntament amb la resta de recursos naturals, matèries primeres i auxiliars. En tot cas, les diverses pedreres de què es nodrisca la planta objecte d'autorització ambiental integrada hauran de comptar amb tots els permisos i autoritzacions sectorials legalment establides.  
2. Pel que fa a la gestió i generació de residus:  
- El procés dut a terme en la instal·lació haurà de sotmetre's al règim d'autorització administrativa regulat en la normativa de residus (Llei 10/98, de residus, i Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana).  
- Control de combustible Recitermia, d'acord amb el que estableixen els articles 6 i 7 del RD 653/2003, sobre incineració de residus.  
- L'oli usat dels sistemes de lubricació, el procedent dels possibles vessaments, els filtres, les bateries usades, els envasos buits, i en general qualsevol altra substància o element que puga ser catalogat com a residu tòxic i perillós, hauran de ser adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. L'empresa haurà d'actualitzar en el Registre de Productors de Residus els nous volums de residus que es produïsquen.  
- L'àrea d'emmagatzemament de residus perillosos, serà una zona amb paviment impermeable, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es comptarà amb cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals, en cas de vessament, comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
3. Respecte a les emissions atmosfèriques:  
- Els mesuraments i valors límits d'emissió provinents de focus emissors localitzats, quan provinguen de forns que utilitzen combustibles fabricats a partir residus, es regiran per allò que disposa el Reial Decret 653/2003, de 30 de maig, sobre incineració de residus.  
- Els mesuraments i valors límits d'emissió provinents de focus emissors localitzats, quan provinguen de forns que utilitzen combustibles de coc de petroli, es regiran pel que disposa el Reial Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972 de protecció de l'ambient atmosfèric.  
- L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants (per cada xemeneia) segons el model que apareix en l'Annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. Així mateix hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'Annex V de l'ordre esmentada.  
- Les xemeneies d'emissió de contaminants hauran de disposar d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i haurà de tenir accessibilitat a aquests mitjançant una estructura fixa, segons s'indica en l'esmentada Ordre de 18 d'octubre de 1976.  
- En els llocs en què hi haja emissions difuses provinents d'emmagatzemament, manipulació i transport de matèries primeres pulverulentes es duran a terme mesures efectives per a la correcció d'aquestes.  
- Les emissions de partícules en els refrigeradors de clínquer, picadores, molins, equips de transport i ensacadores es regiran pel que disposa el Reial Decret 833/1975, de 6 de febrer.  
- L'efecte produït per emissió de contaminants a l'atmosfera, derivats de l'activitat avaluada, en cap cas ha de sobrepassar els valors límit que en termes d'immissió estableix el Reial Decret 1073/2002, de 18 d'octubre, sobre avaluació i gestió de la qualitat de l'aire ambient en relació amb el diòxid de sofre, diòxid de nitrogen, òxids de nitrogen, partícules, plom, benzé i monòxid de carboni.  
4. Respecte a la potencial contaminació del sòl i aigües subterrànies:  
- No s'haurà de realitzar cap abocament que puga afectar el sòl o a les aigües subterrànies.  
- No es podran executar pous, rases, galeries o qualsevol altre dispositiu destinat a facilitar l'absorció de les aigües residuals pel terreny.  
- Tant per a la xarxa de drenatge d'aigües pluvials com per a la xarxa de col·lectors d'aigües residuals d'ús domèstic s'haurà de disposar de l'informe favorable de l'organisme de conca competent.  
5. Els resultats del Programa de Vigilància Ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica. En tot cas, es complirà allò que estableix el Títol lV, Capítol ll, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el Títol ll, Capítol ll, Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
6. Pel que fa al Programa de Vigilància Ambiental, aquest s'implementarà amb:  
- La periodicitat de la mesura de les emissions de contaminants atmosfèrics en els focus que utilitzen combustibles procedents de residus líquids estarà d'acord amb allò que estableix el Reial Decret 653/2003, de 30 de maig, sobre incineració de residus i el que estableix l'Autorització Integral.  
- La periodicitat de les mesures de les emissions de contaminants atmosfèrics en els focus que utilitzen coc de petroli, estarà d'acord amb el que estableix el Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric   
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior d'habitatges o instal·lacions pròximes, o confrontants realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració o organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys. Els mesuraments es realitzaran en els llocs explícitament citats en la normativa respecte d'això (s'elaborarà un informe en què conste el tipus d'aparell amb què s'han realitzat els mesuraments, tenint en compte el soroll de fons, el període de mesura i assenyalar si compleix o no amb la normativa vigent).  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.  
- El Programa de Vigilància Ambiental de les emissions a l'atmosfera haurà de realitzar-se en tots i cada un dels focus susceptibles de produir contaminació tant per gasos com per fums i pols.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
8. S'atindrà a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de les preceptives autoritzacions administratives, i altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 7 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Expedient: 146/1855-SZZ  
Títol: Pla parcial de millora «el Mansegar»   
Promotor: Ajuntament de Quartell  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Quartell i conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Quartell (València)   
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
El projecte de modificació puntual del Pla General d'Ordenació Urbana i Pla Parcial de Millora «el Mansegar» proposa la reclassificació de 696.986,42 m² de Sòl No Urbanitzable, dels quals 205.245,07 m² són Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció Aiguamoll i la resta Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció Agrícola, a Sòl Urbanitzable d'ús residencial.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El Pla General d'Ordenació Urbana de Quartell va ser aprovat definitivament el 4 de febrer de 2005. Tan sols vuit mesos després, el 23 de desembre de 2005, s'aprova provisionalment la modificació puntual del Pla General i el Pla Parcial de Millora el Mansegar. Segons les visites de camp i les consultes del Sistema d'Informació Geogràfica de la conselleria de Territori i Habitatge realitzades, no s'han esgotat les bosses de sòl urbanitzable previstes en el Pla general d'ordenació urbana de Quartell. Així mateix, s'ha comprovat que el planejament proposat en aquest Pla Parcial no és coherent ni comporta una continuació lògica de les trames urbanes dels municipis limítrofs.   
Mitjançant la modificació de planejament proposada es persegueix urbanitzar una zona separada del nucli urbà. Prenent com a referència la línia definida per l'autopista A-7, el sector es localitza just a l'est d'aquesta. Des d'aquest punt, i ocupant tota l'amplitud nord-sud del municipi, s'estén en direcció oest-est, cap a la Marjal d'Almenara, a la qual, finalment, ocupa parcialment.   
Cal destacar que el sector es troba completament rodejat per sòl no urbanitzable del terme municipal de Sagunt i que els límits del sector són, al nord, camí de Quartell al Mar, Assagador de Quartell i Barranc de Quartell; al sud, la séquia del Rei; A l'est, la Marjal d'Almenara; i a l'oest, l'autopista A-7, la futura via de ferrocarril de l'AU i la prolongació de la canalització del Barranc de Quartell.  
Els usos permesos són:   
- L'ús dominant serà el residencial, sent els usos complementaris l'aparcament i prohibits tots els restants.   
- A més del residencial està l'ús terciari en bloc, qualificat com TBA1 i TBA2.   
- Per a TBA1 l'ús principal és comercial, hoteler, hostaler, recreatiu, residències col·lectives, assistencial i aparcaments. En previsió que la zona no necessite tant terciari, es fa compatible l'ús residencial. La resta d'usos són incompatibles.   
- Per a TBA2 l'ús principal és l'esportiu i recreatiu. Com a usos compatibles estan el comercial, hoteler, hostaler, assistencial i aparcaments. La resta d'usos són incompatibles.  
- Un altre ús previst és l'equipament, l'ús principal del qual és la ubicació d'infraestructures i serveis públics urbans. En aquest cas la resta d'usos es consideren incompatibles.   
L'edificació serà residencial de tipus multifamiliar de bloc exempt, amb un màxim de deu plantes, i unifamiliar adossada.   
Segons els promotors l'actuació queda justificada per:   
- La totalitat del sòl urbanitzable de nova planta classificat pel Pla General d'Ordenació Urbana ha sigut programat i en molts casos urbanitzat.  
- Actua sobre una zona summament degradada i residual.  
- Actua sobre una zona sense planejament sectorial i d'alt interés sectorial.  
- Garanteix la sostenibilitat i la qualitat de vida dels ciutadans d'acord amb la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.   
- Millora substancialment l'expansió urbanística del municipi.   
- Es tracta d'una continuació lògica de la trama proposada en el municipi limítrof de Sagunt.  
3. Alternatives:  
L'estudi d'impacte ambiental no presenta l'estudi d'alternatives necessari d'acord amb la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental i al Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989.   
D'altra banda, d'acord amb la justificació d'aquesta actuació, argumentada en la sostenibilitat i qualitat de vida i en l'expansió urbanística, és més que convenient realitzar un estudi d'alternatives, en compte de l'assignació de la ubicació prèvia a qualsevol anàlisi.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 3 de maig de 2006, té entrada en el Registre general de la conselleria de Territori i Habitatge, una còpia remesa pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València de la documentació tècnica, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient urbanístic tramitat en l'Ajuntament de Quartell, relatius a la modificació puntual del Pla General d'Ordenació Urbana i Pla Parcial de Millora «el Mansegar», i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en els diaris Levante i Las Provincias, de data 28 de desembre de 2005, i en el DOGV núm. 5165, de 29 de desembre de 2005.  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar diverses al·legacions, totes elles desestimades, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Quartell.   
3. Resum d'al·legacions  
En el Servei d'Impacte Ambiental s'ha rebut una única al·legació de caràcter ambiental, realitzada per Acció Ecologista-Agró, en data 20 de gener de 2006. L'al·legació s'estructura en quatre epígrafs:  
1. La realització del projecte va en contra de l'actual Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, en tant que:  
- No segueix el model desitjable de ciutat mediterrània compacta i multifuncional.   
- No compleix el criteri de generar el mínim impacte en el territori, perquè en ser ús residencial de baixa densitat consumeix enormes quantitats d'aigua i sòl per a molt pocs habitants.   
- Atés que es modifiquen les directrius d'ocupació del territori del vigent Pla General d'Ordenació Urbana, hauria de revisar-se aquest.  
- No considera la compra de territori protegit i la cessió a l'administració en la mateixa quantitat que la superfície reclassificada de sòl no urbanitzable a urbanitzable (metre per metre).  
- El municipi de Quartell no disposa d'aigua en quantitat i qualitat per als usos actuals, previs al desenvolupament de l'actuació (el municipi estiga dins del Pla d'Actuació de Zones Sensibles).  
- No millora els ecosistemes aquàtics o terrestres ni els aiguamolls.  
2. La presentació del Programa d'Actuació Integrada «el Mansegar» obliga a revisar el Pla General d'Ordenació Urbana vigent, ja que la proposta implica:  
- Modificar l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori del Pla General.  
- Modificar l'ordenació del Sòl No Urbanitzable en una superfície substancial.  
- Establir una nova àrea de repartiment i aprofitament tipus.  
- Autodeterminar les tipologies i densitats màximes i coeficients de màxima edificabilitat.  
- Afecta Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció.  
3. La localització de l'actuació és incompatible amb nombrosa legislació ambiental:  
- Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
- Llei 29/1985, d'Aigües.  
- Llei 10/2004, de 9 de desembre, de Sòl No Urbanitzable.  
- Directiva Europea d'Hàbitats i Decret de creació del Catàleg de Zones Humides.  
4. La justificació de la proposta del Programa d'Actuació Integrada «el Mansegar» és inconsistent:  
- En el procés d'aprovació del Pla General d'Ordenació Urbana, no fa encara ni un any, cap responsable polític va mencionar la reclassificació de l'esmentada àrea i la zona es va classificar com a No Urbanitzable d'Especial Protecció Agrícola i No Urbanitzable d'Especial Protecció Aiguamoll.  
- La proposta de reclassificar la zona de «l'estany de Quartell» en el tràmit del Pla General va ser rebutjada per grups de ciutadans, grup polític de l'oposició i grups ecologistes.   
- El planejament de Sagunt no preveu cap urbanització al voltant de la zona afectada. Al contrari, l'Ajuntament de Sagunt planteja l'ampliació de la qualitat ambiental amb la creació d'un centre per al voluntariat a la Casa de Penya, una zona de reserva de fauna silvestre que ampliaria les actuals reserves de samaruc i la microreserva de flora fins al terme de Quartell, amb la construcció d'itineraris de naturalesa homologats alhora que realitza la tercera edició del camp de treball Marjal Viva.   
- Distància respecte del nucli urbà de Quartell de tres quilòmetres, envoltats de camps de tarongers i aiguamoll.   
- La previsió d'habitants és el triple de la població actual de Quartell.   
Informes sectorials  
- Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi:   
En data 29 de juny de 2006, se sol·licita informe l'esmentat servei perquè es pronuncie respecte del Projecte de Pla Parcial de Millora «el Mansegar». El 14 de juliol es rep aquest, i es considera desfavorable el Projecte ja que:  
- La zona on se situa el projecte es troba inclosa en el lloc d'interés comunitari «Marjal d'Almenara» i la Zona Humida catalogada «Marjal i Estanys d'Almenara».  
- La «Marjal d'Almenara» és la segona marjal en extensió en la província de Castelló, i disposa d'abundant aigua de bona qualitat. Alberga una bona representació de torberes de canyissos, com també una elevada diversitat d'hàbitats propis d'aiguamolls. Molt important per a les aus aquàtiques, especialment camallongues i el fumarell carablanc, alberga també poblacions de samaruc (Valencia hispanica), tortuga europea i diverses espècies vegetals endèmiques. Els hàbitats més importants són els lligats a zones humides, com les torberes calcàries de Cladium mariscus, llacs eutróficos naturals, llacunes costaneres, estepes salines mediterrànies, pastius salins mediterranis, prats humits mediterranis, etc. Cal citar les espècies d'aus com ara Alcedo atthis, Ixobrychus minutus, Himantopus himantopus, Porphyrio porphyrio, Glareola prattincola, Chlidonias hybridus, Circus aeroginosus, Fulica Atra, etc.  
Atesa la reclassificació de terrenys per a ús com a zona residencial, es considera que les actuacions que es pretenen dur a terme produiran afeccions negatives sobre els hàbitats o les espècies del Lloc d'Interés Comunitari i la Zona Humida.  
- La Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, estableix en l'article quinze, punt 2, que: «Les zones humides hauran de ser preservades d'activitats susceptibles de provocar la seua recessió i degradació, al fi de la qual els terrenys inclosos en aquestes seran classificats en tot cas com a sòl no urbanitzable subjecte a especial protecció, de conformitat amb el que disposa la Llei 4/1992, de 5 de juny, sobre sòl no urbanitzable. La classificació de sòl es mantindrà fins i tot en el supòsit de dessecació per qualsevol causa de la zona humida o part d'aquesta.»  
- La classificació del sòl en què es troba immers el Lloc d'Interés Comunitari, ha d'afavorir els objectius de conservació dels hàbitats i espècies d'interés comunitari reflectits en la Directiva 92/43/CEE, traslladada a l'ordenament jurídic de l'Estat espanyol mitjançant el Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre.  
- Segons la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, s'hauran de classificar com a sòl no urbanitzable protegit aquells terrenys subjectes a un règim específic de protecció o millora d'acord amb la corresponent legislació administrativa, incloses les limitacions i la servitud, com també les declaracions formals o mesures administratives, que, de conformitat amb l'esmentada legislació tinguen com a objecte la conservació de la naturalesa, flora, fauna, aigua o del territori, reunint aquest requisit els terrenys del municipi inclosos en l'àmbit territorial del Lloc d'Interés Comunitari (LIC) «Marjal d'Almenara».  
Afeccions legals  
1. Espais naturals protegits. A l'est de la zona d'actuació es troba la Zona Humida catalogada «Marjal i estanys d'Almenara», també classificafs com a Lloc d'Interés Comunitari (LIC) «Marjal d'Almenara».  
2. Camins ramaders. L'estudi d'impacte ambiental indica que a la zona més nord-occidental afectada pel programa es troben els camins ramaders denominats assagador de Quartell i assagador del Camí Vell d'Almenara. Les principals característiques d'aquests són:   
- Assagador del Camí Vell d'Almenara: l'amplària legal d'aquest és de sis metres. Procedent dels termes de Benavites i Sagunt, a cavall per la seua línia jurisdiccional, penetra en el de Quartell pel molló dels tres termes. Pren el camí Vell de Sagunt-Almenara, i va junt i en paral·lel a la línia de ferrocarril de València a Tarragona. Ix d'aquest terme i continua pel de Sagunt.   
- Assagador de Quartell: l'amplària legal d'aquest és de vint metres. Arranca de l'assagador del Camí Vell d'Almenara i marxa a cavall per la línia jurisdiccional dels termes de Quartell i Benavites, que al seu torn marxa pel barranc de Quartell. Creua la carretera de València a Tarragona (N-340) i ix d'aquest terme i continua pel de Faura.   
3. Hidrologia: L'àmbit del pla parcial limita al nord amb el barranc de Quartell. Hi ha a més dues séquies importants: séquies de Pen Forquel i del Rei, suposant aquesta última el límit sud del sector. La séquia de Pen Forquel recorre uns 500 metres des de l'autopista A-7 fins a enllaçar amb el barranc de Quartell, agrupant-se en un mateix llit que transcorre paral·lelament a l'Assagador de Quartell.   
4. Patricova: Tot el sector del Mansegar és inundable. Es localitzen dues zones amb distint risc d'inundació:  
- Marjal d'Almenara: nivell de risc 3, en la zona més oriental, que es correspon amb la Zona Humida.   
- Barranc de la Font, del Coronel o de Quartell: nivell de risc 4, en la zona més occidental, i es correspon amb el llit del Barranc.  
Quartell està classificat pel Patricova com a municipi amb elevat risc d'inundació. No s'ha rebut en el Servei d'Impacte Ambiental estudi d'inundabilidad que concrete en la zona el risc d'inundació, d'acord amb el que s'ha recollit en l'esmentat Pla d'Acció Territorial. Tan sols es menciona el «Pla de protecció de recursos hídrics de la zona humida d'Almenara de diversos termes municipals (Castelló)», indicant que segons aquest estudi, el Barranc de Quartell i la Séquia del Rei no són capaços de desguassar el cabal de càlcul, desbordant. S'indica que aquest estudi proposa com a mesures correctores, la construcció de canals de desaigüe, sense més especificacions ni detall, i l'exclusió de l'àrea delimitada amb risc 3 del Programa d'Actuació Integrada, mesura protectora obviada ja que el sector està format per sòls amb risc 3 associat a la Marjal d'Almenara.  
5. Estudi acústic: realitzat en el mes de desembre de 2005, d'acord amb el que estableix la Llei 7/2002, s'han mesurat els nivells de soroll en la zona, i es conclou que les activitats terciàries i de vials interns del sector previst no afectarà la zona residencial sempre que es complisquen els nivells d'emissió exterior establits en la legislació sectorial.   
6. Paisatge: segons l'estudi paisatgístic de la proposta de pla parcial, l'actuació es considera un important impacte paisatgístic. Els punts més afectats són l'autopista A7, la futura línia d'alta velocitat, els nuclis de Quartell i Almenara (atesa la seua cota, en trobar-se en les proximitats a les faldes de la Serra d'Espadà) i la línia d'edificacions litorals. En una localització tan plana i baixa respecte a la conca visual, la proposta d'edificis amb un nombre màxim de plantes de deu, que podria equivaler a una alçària màxima de 35-40 metres, generaria un contrast d'escala important i visible a grans distàncies. L'actuació comportaria:  
- Eliminació de la làmina d'aigua de caràcter natural, acompanyada dels seus corresponents valors geològics i ecològics.  
- Pèrdua dels ecosistemes dels aiguamolls amb les comunitats faunístiques d'aquests.  
- Foragitament de les comunitats faunístiques per la pressió humana en la zona límit de l'aiguamoll, proposada com a zona d'equipaments i àrea comercial.   
- Agreujament de la destrucció del sistema d'aprofitament tradicional d'horta i els conjunts arquitectònics d'aquests.   
- Eliminació de l'alineació d'arbres de ribera que es localitzen en els marges actuals del camí ramader assagador de Quartell.  
- Generació de nous miradors, amb l'handicap de ser propietat privadament i únicament accessible a propietaris.   
Per a finalitzar l'estudi paisatgístic remés proposa una sèrie de mesures correctores, entre elles: la conservació dels arbres de valor singular, principalment els de ribera localitzats al camí ramader assagador de Quartell, limitació del nombre de plantes de les edificacions considerant que l'alçària màxima esperada per a un arbratge que oculte i minimitze l'impacte ambiental de les edificacions és de quinze metres i la regulació dels materials aplicables i arquitectura de les edificacions. La mesura protectora relativa a limitació del nombre de plantes ha sigut obviada, ja que el projecte manté el valor de deu alçàries.  
Consideracions ambientals  
1. La porció del sector dedicada al cultiu de cítrics posseeix la més alta capacitat agrària. Segons l'estudi d'impacte ambiental es tracta d'una zona de mantos d'enrotllada, argiles roges amb cudols de crosta del Plistocé superior.   
2. El relleu de la zona d'estudi és pla. S'hi han observat riscos d'inundació, de contaminació d'aqüífers i d'intrusió marina (en la vora oriental).   
3. La zona proposada es veu afectada pel Barranc de Quartell, la séquia de Pen Forquell i la Séquia del Rei. La Marjal d'Almenara es troba situada en el sector costaner de l'aqüífer de les Valls. El funcionament hidràulic de la marjal d'Almenara pot considerar-se d'una determinada complexitat, i es caracteritza per dos aspectes fonamentals:   
- La superfície topogràfica de la marjal se situa en determinades èpoques de l'any per sota de la superfície piezomètrica de l'aqüífer detrític de les Valls, i dóna lloc a la seua entollada periòdica en determinades àrees.   
- A través de la marjal emergeixen part de les aigües subterrànies que cedeixen els aqüífers de l'interior (Algart-Quart i Salt de Cavall), a l'aqüífer detrític de les Valls a través de zones preferencials de circulació i que originen les surgències denominades ullals.   
La Bassa d'Almenara constitueix, en l'actualitat, un medi aquàtic integrat en la marjal però de funcionament hidràulic diferent, ja que serveix de receptacle de l'escorriment subterrani que emergeix en forma de brolladors en el contacte de l'aqüífer detrític amb els materials mesozoics.   
4. Es realitza una descripció climàtica de la zona, destacant que es tracta d'un clima mediterrani amb temperatures suaus tot l'any, amb un règim publiomètric marcat per un màxim de precipitació tardorenca i un mínim a l'estiu, amb un estiatge moderat.   
Respecte al règim de vents, s'observa un predomini de vents de component sud-est, nord-est i oest.  
5. Les parcel·les destinades a usos agrícoles amb un determinat grau d'abandó ha donat lloc al desenvolupament d'una vegetació ruderal i nitròfila. En els marges del camí també s'ha generat aquest tipus de vegetació. A la vora de les séquies de reg, aprofitant la humitat edàfica, es desenvolupen canyes i canyissos, espècies aquestes que trobaran els seus biòtops òptims en les àrees inundables de la marjal. S'observen espècies arbòries lligades a les alqueries i la resta de construccions rurals. Destaquen les figueres, oliveres, oms, moreres, pins i xiprers. S'observa una formació lineal d'àlbers.   
En els voltants de la marjal es localitzen dos enclavaments: les torberes de l'Almardà i «les torberes de l'Almardà-B». Les espècies prioritàries en el conjunt d'aquestes dos microreserves són: Myriophyllum spicatum, Ceratophyllum demersum, Kickxia elatine, Abutilon teophrasti, Althaea officinalis, Lythrum hyssopyfolia i Potamogetum pectinatus. Així mateix, les unitats de vegetació prioritàries són les «torberes pantanoses amb Cladium mariscus» i les «llacunes costaneres amb macrofits».  
6 S'estima la presència en aquest lloc de més de tres-centes espècies de vertebrats, entre peixos, amfibis, rèptils, aus i mamífers.   
Com a espècies nidificants destaquen el gall de canyar, camallonga, fumarell carablanc, carregada, gomet, cabussonet, corriol menut i corriol camanegre. Ocasionalment, el xarrasclet i en època estival, gavines corses, martinet ros i rosseta.   
Entre els rèptils destaca la presència de la tortuga europea i de la tortuga de rierol.  
La diversitat d'invertebrats és també notable, destacant entre ells la gambeta i la gamba gavatxa. Destaca també la millor població valenciana de petxinots, mol·luscos bivalves de la família dels uniònids, com Anodonta cignea, Potamida littoralis i Unio turtoni valentinum.   
A l'hivern destaquen les concentracions d'anàtids com el sivert, la fotja comuna, la fotxa de banyetes i fins i tot ocasionalment els amenaçats, roget, agrons blaus, garsetes blanques i esplugabous.   
Alguns peixos són les llises, carpes, anguiles i gambúsies. Hi havia fartet i samaruc, però en l'actualitat ambdós es troben extints a la zona d'estudi.  
7. Pel que fa al paisatge, poden distingir-se dues unitats:  
- Cultiu de cítrics  
- Marjal  
En la primera unitat, destaquen els peus arboris de port superior, especialment la formació lineal que envolta la CV-323. Pel caràcter caducifoli dels arbres, s'aporta colorit estacional. És un paisatge artificial amb múltiples signes de l'activitat humana  
La segona unitat es caracteritza pel contrast de colors i textures. Es manifesten diversitat de colors ocres i verds, alternant amb làmines llises blavoses corresponents a les èpoques d'inundació.   
Des d'ambdós unitats, al fons s'albira la serra d'Espadà.   
8. El municipi de Quartell es troba situat al nord de València. La seua dimensió és xicoteta i ocupa tan sols 3,20 km², amb una població de 1.395 habitants segons cens de 2004.  
9. No es mencionen en el projecte la gestió i infraestructures dels principals serveis urbans: proveïment d'aigua potable al sector, reg de les zones verdes, depuració d'aigües residuals, evacuació d'aigües pluvials i tractament de residus de residus sòlids urbans i inerts.   
10. Les mesures correctores s'especifiquen durant la fase de disseny, construcció i gestió.   
11. No s'ha presentat informe regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que serà evacuat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, a fi d'acreditar la disposició de recursos hídrics necessaris per als usos previstos.  
12. No s'ha presentat Informe de l'Estudi de Paisatge establit per la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, realitzat per l'Àrea d'Urbanisme.   
13. No s'ha presentat informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural de la conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.   
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Primer   
S'estima no acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de modificació puntual del Pla General d'Ordenació Urbana i Pla Parcial de Millora «el Mansegar», per les raons següents:  
- El projecte es troba enclavat en terrenys catalogats com a zona humida «Marjal i Estanys d'Almenara», segons acord adoptat el 10 de setembre de 2002 pel Govern Valencià, i lloc d'interés comunitari (LIC) «Marjal d'Almenara», segons acord adoptat el 10 de juliol de 2001 pel Govern Valencià.  
- La Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, estableix en l'article quinze, punt 2, que: «Les zones humides hauran de ser preservades d'activitats susceptibles de provocar la seua recessió i degradació, al fi de la qual els terrenys inclosos en aquestes seran classificats en tot cas com a Sòl No Urbanitzable subjecte a especial protecció, de conformitat amb el que disposa la Llei 4/1992, de 5 de juny, sobre sòl no urbanitzable. La classificació de sòl es mantindrà encara en el supòsit de dessecació per qualsevol causa de la zona humida o part d'aquesta.»  
- Segons la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable, en l'article 4, «els plans urbanístics o territorials amb capacitat per a classificar sòl qualificaran i ordenaran com a sòl no urbanitzable protegit, els terrenys subjectes a un règim específic de protecció o millora d'acord amb la corresponent legislació administrativa, incloses les limitacions i servituds, com també les declaracions formals o mesures administratives, que, de conformitat amb l'esmentada legislació tinguen com a objecte la conservació de la naturalesa, flora, fauna, aigua o del territori».  
- El Servei d'Ordenació Sostenible de la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge, en funció de les competències que té atribuïdes, informa desfavorablement el projecte en qüestió, basant-se en la legislació autonòmica vigent.   
Segon  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 24 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Expedient: 337/04-AIA, 338/04-AIA, 389/04-AIA  
Promotor: Francisco Díaz Corbín Construcciones i Servicios, SL i CEMEX ESPAÑA, SA  
Tramitació: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial. Mines. (València).  
Objecte del projecte: Ampliació - modificació del projecte d'explotació i restauració de les concessions mineres (secció C): «Peñas Albas II», núm. 2.404 i Peñas Albas II, núm. 2.427 i l'explotació (secció A): «Lydia», núm. 988 bis.  
Localització: Diverses parcel·les del polígon 40 del terme municipal de Chiva (València).  
Descripció del projecte  
1. Antecedents  
L'àrea objecte d'estudi es correspon amb una zona explotada des de fa més de 50 anys, des del punt de vista administratiu està ocupada per 2 Concessions Mineres (secció C): «Peñas Albas I», núm. 2.404 i «Peñas Albas II», núm. 2.427 i una autorització d'explotació (secció A) denominada Lydia núm. 988 bis.  
Aquestes explotacions no tenen llicència d'activitat municipal, per la qual cosa es pretén actualitzar l'estat administratiu en què es troben les concessions, obtenir les autoritzacions pertinents i actualitzar els projectes d'explotació i restauració autoritzats en el seu dia per la Direcció General d'Indústria i Comerç, mitjançant un projecte conjunt d'explotació i restauració.  
2. Objectius principals del projecte  
L'objectiu del projecte tramitat és l'extracció d'un volum d'algeps estimat en 700.000 t que permeta el subministrament d'algeps necessari per a la fabricació de ciment en la factoria de CEMEX ESPAÑA, SA situada al terme municipal de Buñol (València).  
Per a aconseguir aquest objectiu, l'empresa promotora ha proposat dissenyar un projecte d'explotació i restauració conjunt que permeta garantir l'extracció d'un volum anual de 50.000 t/anuals d'algeps, que minimitze els impactes ambientals existents i garantisca la correcta restauració de l'àrea afectada per les actuals explotacions que ocupen una superfície total d'11,7 ha. Aquest projecte comporta l'ampliació de la superfície hui en dia afectada en 1,3 ha i la utilització dels runams existents i dels estèrils generats en la futura explotació per a remodelar el paisatge de manera que siga possible la recuperació integral de la zona.  
Els treballs que s'han de realitzar en l'explotació són principalment els següents:  
- Eliminació de la coberta vegetal i del sòl de la superfície que s'ha d'ampliar per mitjà d'una maquina netejadora.   
- Retirada del material estèril de recobriment, en aquest cas argiles, mitjançant mitjans mecànics i dipòsit dins la mateixa pedrera.  
- Explotació de l'anhidrita existent en l'aflorament per a la seua venda o integració en la restauració de l'explotació.  
- Extracció mitjançant explosius de l'algeps objecte d'explotació.  
- Trossejat secundari de l'algeps utilitzant un martell hidràulic.  
- Selecció de les qualitats de l'algeps per al seu abassegament o càrrega directa a camió.  
- Transport del material des de la pedrera fins a la fàbrica de ciments de Buñol, mitjançant camions banyera de 25 t.  
- Manteniment, reg i anivellament de pistes i accessos.  
Al mateix temps i de manera simultània, es realitzen treballs de restauració:  
- Utilització dels estèrils per a configurar els talussos de restauració.  
- Remodelació de runams.  
- Sembra i plantació d'espècies vegetals en talussos i plataformes.  
- Condicionament de camins.  
3. Justificació de l'emplaçament i solució adoptada  
Pel que fa a les alternatives d'emplaçament, la de continuar amb l'explotació de la pedrera en el lloc proposat resulta ser la més adequada encara que les comunicacions d'aquesta amb l'exterior no són les millors. No obstant això, es tracta d'una àrea afectada per 3 explotacions mineres amb projectes d'explotació i restauració obsolets que de cap mode poden executar-se i garantir la correcta restauració i integració de l'activitat minera en l'entorn.  
D'altra banda, aquestes explotacions són les més pròximes a la fàbrica de ciments de Buñol.  
Pel que fa al sistema d'explotació triat, s'ha considerat imprescindible unificar les 3 explotacions en una, de manera que quede garantida la rendibilitat econòmica de l'explotació i la seua restauració i a més permeta la màxima integració de l'explotació en l'entorn. El disseny del projecte porta implícit l'increment de la superfície actualment afectada en 1,3 ha.  
Pel que fa a l'explotació, s'han valorat tres possibilitats, de les quals ha sigut l'alternativa C la triada. En aquesta alternativa els dos bancs superiors de la formació d'algeps (situats per damunt de la cota 495) s'exploten deixant dos bancs de 10 m d'alçària separats per una berma intermèdia de 2 m i un talús mitjà de 35º.  
Els estèrils procedents de l'explotació d'aquests bancs superiors i dels enderrocs existents en l'actualitat s'utilitzen per a reomplir els buits existents i reduir els pendents dels bancs d'explotació situats per sota de la cota 495. Els estèrils es depositen en bancs d'alçària 10 m amb una inclinació no superior als 30º i un talús mitjà final no superior als 25º.  
L'explotació es du a terme per fases, mitjançant mineria de transferència. D'aquesta manera, els estèrils generats en cada una de les fases d'explotació són utilitzats per a la restauració de les zones ja explotades. Les diverses fases de treball queden definides i grafiades en el projecte tramitat i en elles queden recollits els volums d'algeps que s'han d'extraure, els volums de material estèril, la configuració de bancs, la remodelació de runams, l'aplicació de mesures correctores i el temps estimat de cadascuna de les fases.  
El conjunt de l'explotació comença per la zona més a l'oest de la formació, o siga, per la pedrera Lydia per a passar per Peñas Albas II i concloure a Peñas Albas I després de 14 anys aproximadament. En cada fase, els treballs es desenvoluparan de sud a nord i de dalt a baix.  
En l'actualitat cap de les explotacions té desaigüe natural, per això el projecte dissenya una explotació amb una única plaça de pedrera que reculla les aigües d'escorriment dels diversos fronts d'explotació cap a la plaça de pedrera, que permeta l'acumulació de fins en el seu interior i garantisca l'eixida d'aigua neta cap al barranc.   
Per a reduir l'entrada d'aigua d'escorriment a l'explotació, es construeixen dos canals perimetrals de drenatge en la part alta del front d'explotació que desvien les aigües lateralment cap als canals naturals de drenatge.  
Les pistes i accessos es condicionen i mantenen en bon estat al llarg de tota la vida de l'explotació. Es proposa la possibilitat d'asfaltar el tram 3 i la modificació del traçat del tram 6.  
Dins de l'àrea d'explotació no es construeixen ni edificis ni instal·lacions per al manteniment de la maquinària ni per a ús del personal. Qualsevol manteniment o reparació de la maquinària es realitza en tallers externs a l'explotació.  
Tramitació administrativa  
1. Remissió de l'expedient  
Administrativament, s'han tramitat tres expedients de manera independent tant per l'Ajuntament de Chiva en tràmit de llicència d'activitat municipal com pel Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València per a la sol·licitud d'autorització de modificació i ampliació de les explotacions en el seu dia autoritzades.  
Els expedients van ser remesos entre desembre de 2004 i juny de 2005 i juntament amb els projectes d'explotació, restauració, estudi geotècnic i estudis d'impacte ambiental corresponents es van aportar els certificats del resultat de la informació pública de cada un dels expedients juntament amb les al·legacions formulades.  
Al·legacions:  
- Deficiències en l'elaboració de l'estudi d'impacte ambiental i falta de contingut del projecte de restauració.  
- Presència d'aus protegides i amenaçades en l'entorn de l'explotació que obliga a prendre mesures especials.   
- Increment de la visibilitat i de l'impacte visual per l'increment en la cota d'explotació de la pedrera.  
- Afecció a terrenys forestals afectats per l'incendi forestal de 2003, incomplint la legislació forestal de la Comunitat Valenciana.  
2. Informes sectorials  
Consultada l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental, es reben dos informes en les dates que s'hi indiquen:  
- Informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat (2-11-05), en el qual s'indica que en les proximitats de la pedrera existeix, des de fa molts anys, una zona de nidificació d'àguila de panxa blanca, espècie catalogada com a vulnerable a nivell nacional i pel Decret 32/2004, pel qual s'aprova el Catàleg de fauna valenciana amenaçada, per la qual cosa és necessari establir cauteles per a la seua conservació.   
Aquesta àguila ha reproduït en la zona sense, segons sembla, acusar les molèsties produïdes per l'explotació. Per això es considera acceptable la seua continuació sempre que s'establisquen les suficients cauteles perquè la reproducció de la parella d'àguila no es vera afectada.  
Aquestes cauteles serien les següents:  
- No permetre l'extensió de la pedrera cap a l'oest, autoritzant-se labors de restauració en la zona explotada.  
- Mantenir el ritme d'explotació proposat, que comporta un màxim de 2,5 camions per hora per punt fix  
- No permetre la realització de voladures entre el 15 de desembre i el 30 de març, com també sotmetre's a les indicacions del Servei de Conservació de la Biodiversitat respecte a l'allargament d'aquesta parada en cas necessari.  
- Informe del Servei de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal (4-11-05):  
Visitada l'explotació, s'informa que la zona va patir un incendi l'any 2003 i la superfície recorreguda pel foc va arribar a afectar just fins als límits de la zona d'ampliació sol·licitada, per la qual cosa des de les competències del servei no hi ha inconvenient en l'ampliació sol·licitada.  
Així mateix, s'informa de la conveniència de recordar al promotor de l'activitat extractiva sobre les seues obligacions derivades de l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, per la qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'ha d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
S'accedeix a l'explotació per la carretera de Chiva a Gestalgar, prenent el desviació a 3 km a la font de l'Enebro i desviant-se novament als 600 m per una pista inicialment asfaltada, però que en la majoria d'aquesta és de terra i per la qual es recorren 5,7 km fins a la pedrera.  
Part del traçat de la pista discorre pel barranc «Els Corralitos» que al seu torn limita per l'oest l'explotació Lydia.  
Segons les normes de planejament urbanístic vigent de Chiva, tot el terreny que es pretén utilitzar en aquesta ampliació, està qualificat com a Sòl No Urbanitzable Comú.   
El paisatge de la zona és una combinació de paisatge de cultiu de secà arbori i forestal ocupat per matoll de bosc baix i espècies arbòries de major port com el pi. Des de 2003 el paisatge va ser modificat per un incendi forestal que va arribar fins als voltants de la pedrera.  
L'explotació se situa a mitja vessant i el jaciment en explotació està constituït per una formació guixenca composta per anhidrita en la seua part inferior i algeps dihidrat en la superior, amb una potència mitjana de 60 m coberts per un nivell que va passant d'algeps a argiles cap al sostre. Aquests materials pertanyents al keuper entren en contacte amb les calcàries juràssiques situades en la part alta de la vessant per mitjà d'un contacte mecànic conformant un ressalt calcari i al qual no arriben les labors d'explotació.  
El sòl que es desenvolupa en la zona és de tipus leptosòl rendzínic amb una bona productivitat per al desenvolupament forestal.  
En la solana de la vessant on ens trobem i on afloren els algeps i argiles del keuper apareix una vegetació amb un coscollar i matoll esclarissat dominat per l'albaida i el romer, no obstant això, en les ombries pròximes la vegetació adquireix una fisonomia boscosa on les carrasques de port mitjà alternen amb pins i a vegades freixes i llorer bord. No obstant això, com s'ha indicat en l'apartat anterior la zona va ser afectada el 2003 per un incendi forestal.  
D'acord a l'informe emés pel director general de Patrimoni Cultural Valencià, no hi ha afeccions al patrimoni arqueològic, arquitectònic ni etnològic en l'àrea d'estudi ni al llarg del traçat de l'accés.   
La zona d'estudi no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de Plans d'Ordenació dels Recursos Naturals, ni en el Catàleg de Zones Humides, no es troben pròximes a cap microreserva, no afecta cap camí ramader i es troba fora dels límits del MUP del terme municipal de Chiva.  
No obstant això, cal destacar la presència, des de fa molts anys, en la contornada de la pedrera d'una zona de nidificació d'àguila de panxa blanca, espècie catalogada com a vulnerable a nivell nacional i pel Decret 32/2004, pel qual s'aprova el Catàleg de fauna valenciana amenaçada.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els principals efectes ambientals que el projecte generarà seran:  
- Increment de l'impacte paisatgístic de la pedrera ja que s'incrementa la cota d'explotació.  
- Increment en la producció de pols i soroll provinent de l'extracció del material, moviment d'estèrils i transport de material al centre de producció.  
- Vibracions, emissió de pols i fragments de manera puntual en les voladures  
- Eliminació d'1,3 ha de terreny forestal  
- Contaminació de les aigües superficials per arrossegament de fins d'explotació i circulacions de camions  
- Afecció a la fauna que campeja i nia en la contornada a causa de les voladures, trasbals de la maquinària i circulació de camions  
- Deteriorament del camí d'accés  
- Increment de l'erosió  
- Remodelació de la topografia utilitzant els estèrils d'explotació  
- Remodelació d'antics enderrocs  
- Revegetació forestal de l'àrea afectada per l'explotació  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En principi el projecte tramitat suposa l'agrupació de tres explotacions mineres que porten més de 50 anys en explotació.  
Amb l'agrupació de les tres explotacions i el disseny d'un projecte d'explotació i restauració conjunt s'aconsegueix un major aprofitament del recurs, una correcta gestió dels estèrils d'explotació i una ràpida i eficaç restauració de la superfície explotada.  
Per a corregir l'impacte derivat de l'explotació, el projecte proposa un pla de restauració conjunt que consisteix a utilitzar els estèrils generats en l'explotació per a la remodelació de la topografia, reduir els pendents dels talussos i permetre la revegetació de la zona i tornar-li l'ús forestal.   
La remodelació de la topografia es descriu en el projecte de restauració tramitat i es considera adequada sempre que la remodelació dels talussos situats per sota de la cota 495 en el talús d'algeps i en el runam es modifique i es reduïsca la longitud del pendent dels talussos. Amb aquest fi es considera adequat reduir l'alçària dels bancs de restauració dividint el talús en dos i deixant bancs d'alçària no superior a 5 m. D'aquesta manera s'evitarà l'aparició de fenòmens erosius sobre el talús i es garantirà l'eficàcia de la revegetació en bermes i talussos.  
La revegetació proposada es considera adequada, no obstant això, haurà d'incrementar-se el nombre d'unitats per hectàrea fins a arribar a 2.500 u/ha.  
Pel que fa al drenatge proposat, la xarxa de drenatge vertical haurà de substituir-se per un sistema més complet i menys dur que permeta la recollida de les aigües d'escorriment en el peu de talús de cada una de les bermes intermèdies. Amb aquest fi, es dissenyaran cunetes de drenatge al peu del talús de cada una de les bermes intermèdies i se les dotarà de pendents adequats que permeten el drenatge de les aigües cap a cotes inferiors fins a arribar la plaça de la pedrera.  
La proposta d'asfaltar part del camí d'accés i desplaçar el tram final cap a l'enderroc de manera que s'evite l'afecció al barranc i es reduïsca l'emissió de pols en part del traçat es considera adequada.  
Altres mesures correctores:  
Manteniment regular i periòdic de la maquinària, evitar treballs fora de la jornada diürna, realitzar voladures per tècnics especialistes, protegir amb lones els estocs de material i situar-los en zones protegides de l'acció del vent, reg de pistes d'accés i zones d'acumulació de materials mitjançant camió cisterna, adequació de camins en mal estat, senyalització de la zona de treball, reducció de la velocitat de circulació de maquinària en l'interior i en els voltants de la zona de treball, limitar el treball a un horari diürn, suavitzar talussos evitant arestes i superfícies planes, desmantellament de carreteres i accessos i instal·lacions, manteniment i canvis d'oli de la maquinària en llocs preparats a aquest efecte, recollida de residus per un gestor autoritzat, neteja del barranc, interrompre la circulació de vehicles a través del barranc en èpoques de pluja, construcció de rases de drenatge perimetrals a l'explotació, construcció de trampes de sediments en la zona de desguàs de la pedrera i manteniment del sòl edàfic en òptimes condicions d'ús per a la restauració.   
El conjunt de mesures correctores proposades es consideren adequades, però hauran de tenir-se determinades cauteles per a garantir la protecció de l'àguila de panxa blanca que nia en la contornada.  
Finalment, indicar que l'estudi d'impacte ambiental no disposa d'un Pla de Vigilància Ambiental que garantisca el compliment de les indicacions i mesures correctores contingudes en l'estudi.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'Annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
A la vista de tot l'anterior, de l'informe tècnic emés i de la proposta de declaració, es formula la següent  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de modificació/ampliació del projecte d'explotació de les concessions mineres (secció C): «Penyes Albes I», núm. 2.404 i «Penyes Albes II», núm. 2.427 I l'explotació (secció A): Lydia núm. 988-bis síties al terme municipal de Chiva (València), promogut per Francisco Díaz Corbín Construcciones i Servicios, SL i CEMEX ESPAÑA, SA sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada com també en els condicionants establits en l'apartat següent i les modificacions introduïdes per aquests.  
Segon  
Condicionants:  
1. Cap als límits laterals de l'explotació, els talussos dels bancs i les bermes del perfil de restauració hauran d'adaptar-se progressivament i suaument a la topografia del terreny circumdant, sense ocasionar formes ni contrastos excessivament geomètriques i sense superar els angles de pendent màxim establits per a aquests bancs.  
2. La restauració anirà encaminada a eliminar l'impacte visual de l'explotació pel que les labors de restauració hauran d'iniciar-se immediatament en les cotes altes d'explotació.  
3. Per a reduir els processos erosius, les bermes intermèdies de restauració es dissenyaren amb una contrapendent del 2% cap al peu del talús per a facilitar l'evacuació de les aigües. La inclinació lateral de les terrasses estarà en funció del drenatge dissenyat, que reconduirà l'aigua des dels canals de drenatge de cada terrassa fins a la zona de menor cota.  
4. La longitud dels talussos de restauració situats per sota de la cota 495, s'haurà de reduir dividint cada un dels bancs de restauració en dos bancs de 5 m d'alçària separats per bermes intermèdies.   
5. La densitat total de plançons que s'ha d'utilitzar en la restitució de la tapadora vegetal en talussos, plataformes i àrees naturals haurà d'incrementar-se fins a un mínim de 2.500 exemplars per hectàrea.   
6. Per a eliminar l'impacte sobre les aus que nien en la zona, en especial sobre l'àguila de panxa blanca, no es permetrà l'extensió de la pedrera cap a l'oest, es mantindrà el ritme d'explotació proposat que implica un màxim de 2,5 camions per hora per punt fix i no es realitzaran voladures entre el 15 de desembre i el 30 de març, i finalment l'empresa promotora s'haurà de sotmetre a les indicacions del Servei de Conservació de la Biodiversitat respecte a l'allargament d'aquesta parada en cas necessari.  
7. Per a l'obtenció de llicència d'activitat, l'empresa promotora haurà d'adjuntar a més els documents següents: informe favorable o autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la realització de les labors d'explotació-restauració i circulació de camions en zona de domini públic hidràulic i inscripció en el registre de productors de residus perillosos de la Comunitat Valenciana.  
8. Recordar al promotor les seues obligacions derivades de l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, per la qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'ha d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal.  
9. Haurà de desenvolupar-se un Pla de Vigilància Ambiental, degudament pressupostat, que permeta el control ambiental de l'explotació - restauració i de les mesures correctores que hagen d'aplicar-se a mesura que aquesta discórrega i preveure, a més, la possible modificació dels objectius inicials en funció dels resultats obtinguts. El control ambiental haurà de comprendre la vida de l'explotació més un període de temps posterior a la fase final de restauració de manera que quede degudament garantida la regeneració de l'espai afectat.  
10. Se sol·licitarà a aquesta Direcció General a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial un informe ambiental favorable per a cada una de les diverses fases d'explotació i restauració establides en el projecte tramitat que permetrà a l'empresa promotora la continuïtat de les labors d'explotació o en cas contrari la paralització d'aquestes fins que no s'aconseguisquen els objectius establits per a cada una de les fases.  
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 8 de novembre de 2004.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Expedient: 290/04-AIA  
Títol: Modificació núm. 4 de les normes subsidiàries  
Promotor: Ajuntament de la Pobla Tornesa  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge. Comissió d'Urbanisme de Castelló.  
Objecte: Modificació del planejament per a reclassificar Sòl No Urbanitzable com a Sòl Urbanitzable amb Ordenació Detallada - ús industrial  
Localització: la Pobla Tornesa (Castelló)  
Descripció del projecte  
L'actuació consisteix en la modificació puntual del planejament vigent del municipi de la Pobla Tornesa (comarca de la Plana Alta, Castelló), per a reclassificar Sòl No Urbanitzable en Sòl Urbanitzable amb Ordenació Detallada i qualificació d'ús industrial. Amb la reclassificació, el nou planejament té un nou sector industrial (sector UEI.6) i amplia un altre ja existent, el UEI.4.   
El nou sector UEI.6 ve motivat per les necessitats d'expansió d'una indústria ceràmica que ocupa el sector UEI.1, contigu al futur UEI.6. L'ampliació del sector UEI.4 s'explica perquè la delimitació que es va fer en el planejament vigent no va tenir en compte l'existència d'una indústria en funcionament i va delimitar el UEI.4 deixant en Sòl No Urbanitzable aquesta instal·lació. Tant UEI.6 com l'ampliació de UE..4 són confrontants amb el sòl urbanitzable amb ordenació detallada d'ús industrial del planejament vigent, de manera que queda configurada una superfície de sòl per a ús industrial més o menys regular.  
Com a conseqüència d'aquesta reclassificació, es defineixen les corresponents superfícies de sòl dotacional: xarxa viària, equipaments i zones verdes. Les zones verdes se situen en l'àmbit definit en l'Homologació de les Normes Subsidiàries (NNSS) com a Zona Verda adscrita al Sòl Urbanitzable Industrial, espai no continu respecte a aquest sòl. Aquesta zona verda té més superfície que l'estrictament requerida, per la qual cosa ací té cabuda el nou sòl dotacional de zona verda que exigeix l'increment de sòl urbanitzable industrial que es proposa amb aquesta modificació del planejament.  
Les superfícies de l'actuació són:  
Sector N.F.U.9:   
- Àmbit continu de la unitat UEI.6: 47.057 m²  
- Àmbit discontinu destinat a zona verda adscrit al sector: 5.228 m²  
- Àmbit discontinu destinat a infraestructures - servei urbà adscrit al sector: 4.214 m² (sense dret a aprofitament urbanístic)  
- Vials: 2.484 m² (sense dret a aprofitament urbanístic)  
Ampliació del sector UEI.4:   
- Àmbit continu de l'ampliació de la unitat UEI.4: 3.042 m²  
- Àmbit discontinu destinat a zona verda adscrit al sector: 338 m²  
Pel que fa a alternatives, no se n'ofereix cap. En el cas del nou sector UEI.6, en ser l'ampliació d'una indústria existent, ja que hi ha sòl suficient, el més adequat és utilitzar sòl confrontant. En el cas de l'ampliació del UEI.4 no caben alternatives perquè és una redelimitació per a adequar-se a una instal·lació existent.  
Tramitació administrativa  
El 26 de juliol de 2004 l'Ajuntament de la Pobla Tornesa remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural document de «Modificació puntual de les normes subsidiàries de planejament de la Pobla Tornesa», i estudi d'impacte ambiental (2 còpies).   
El 8 de novembre de 2004 aquesta Direcció General sol·licita a l'Ajuntament de la Pobla Tornesa que remeta el document «Modificació puntual de les normes subsidiàries de planejament de la Pobla Tornesa», degudament diligenciat i certificat on conste que l'estudi d'impacte ambiental rebut és l'exposat en informació pública i està aprovat provisionalment.  
El 22 de novembre de 2004 l'Ajuntament envia la documentació sol·licitada i amb ella s'inicia l'expedient 290/04-AIA d'avaluació d'impacte ambiental.  
El 7 d'octubre de 2005 aquesta Direcció General sol·licita a l'Ajuntament la remissió de l'estudi d'impacte ambiental corresponent a l'actuació, ja que es detecta que el remés inicialment en data 26 de juliol de 2004 correspon a una altra actuació distinta promoguda pel mateix Ajuntament, i es tornen les 2 còpies.   
L'11 d'octubre de 2005 té entrada en aquesta conselleria l'estudi d'impacte ambiental requerit (1 exemplar).  
Informació pública  
D'acord amb certificat remés per l'Ajuntament de la Pobla Tornesa, per acord de l'Ajuntament Ple de 7 d'abril de 2004, s'acorda sotmetre a informació pública pel termini d'1 mes la modificació puntual núm. 4 de les NNSS de planejament urbanístic. L'anunci d'exposició pública va ser publicat en el DOGV núm. 4747, de 6 de maig de 2004, i en el diari Levante de 16 d'abril de 2004. D'acord amb el mateix certificat, en el termini d'exposició pública no s'hi va presentar cap al·legació.  
Informes sectorials  
No se n'han sol·licitat.  
Afeccions legals  
Classificació i qualificació urbanística  
L'actuació afecta Sòl No Urbanitzable Comú i a Sòl No Urbanitzable de Protecció Forestal, d'acord amb les normes subsidiàries de la Pobla Tornesa vigents.   
Sòl forestal  
Part de l'actuació afecta sòl forestal.  
Consideracions ambientals  
Cal assenyalar, en primer lloc, que durant la tramitació d'aquest expedient es detecta en foto aèria del Servei d'Informació Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge i en visita de camp a la zona, que en l'àmbit del sector UEI.6 Està ja construïda l'ampliació de la indústria del sector UEI.1.   
El condicionant ambiental més important de l'actuació és el fet que el Sòl Urbanitzable Industrial està pràcticament tot rodejat de sòl forestal. Per aquesta raó, les possibilitats d'ampliació i delimitació de nou sòl industrial estan prou fitades per dos motius: d'una banda, per a evitar la destrucció de sòl forestal i, d'una altra, per a complir amb els requeriments de seguretat enfront d'incendis forestals.  
A aquest respecte, d'acord amb el Servei de Prevenció d'Incendis Forestals i Sanitat Forestal, per a reduir el risc d'incendis ha d'haver-hi una franja de 25 m d'amplària separant la zona edificada de la forestal, amb camí perimetral de 5 metres d'ample, preferentment centrat en la franja dels 25 m. Aquesta franja no ha d'aconseguir-se a costa de sòl forestal, sinó destinant sòl del qual s'ha de desenvolupar urbanísticament.  
Els altres aspectes que cal assenyalar són que l'àmbit on se situa la zona verda adscrita al sector UEI.6 I a l'ampliació del UEI.4 té una part de superfície de sòl forestal i que la ubicació del sòl dotacional destinat a equipament d'infraestructures - serveis urbans adscrit al sector UEI.6 està en les proximitats del llit del barranc de la Rambleta, zona de domini públic hidràulic i de sòl forestal.  
Respecte a les aigües residuals d'origen industrial, hi ha una estació depuradora d'aigües residuals específica per a la zona industrial, que recollirà també les que es produïsquen en el nou sector UEI.6 i ha d'estar recollint les que produeix la instal·lació ja existent en l'ampliació del sector UEI.4. Aquesta estació depuradora fa tractament de les aigües residuals i els efluents es reutilitzen en el procés productiu.   
A continuació s'assenyalen els impactes detectats i altres aspectes d'interés:  
- Es detecta un impacte ambiental sever en la geomorfologia i el paisatge ja que en el desenvolupament del sector UEI.6 s'ha destruït sòl forestal confrontant produint parets verticals de roca en la muntanya que poden arribar a 3 m d'alçària i, a més, s'han construït instal·lacions quasi a la vora del sector, deixant un paisatge d'aspecte poca atenció i sense transició entre l'ús industrial i el bosc.  
- S'observa un impacte ambiental sever sobre el sòl forestal perquè part de l'execució del sector UEI.6 ha sigut a costa de Sòl No Urbanitzable de Protecció Forestal. A més, tant en el UEI.6 com en el UEI.4, les instal·lacions s'han ajustat tant al sòl forestal que ha quedat un corredor entre aquelles i la massa boscosa de només metre i mig en alguns trams i, en tot cas, molt per davall dels 25 m d'ample que han de separar les instal·lacions industrials o les edificacions de la massa arborada, per motius de seguretat enfront d'incendis forestals.  
- En l'execució de la zona verda, ja que l'àmbit en què està definida té una part de sòl forestal, s'ha de procurar aprofitar aquesta vegetació natural, no destruir-la i adaptar la configuració i disseny de la zona verda a l'esmentada vegetació, com també als desnivells dels bancals de la resta de l'àmbit.  
Consideracions jurídiques  
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8. g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
- En l'expedient no s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, ja que s'ha desenvolupat la zona que es proposa reclassificar en aquesta actuació abans de la finalització del procediment d'avaluació d'impacte ambiental de la pròpia modificació de planejament.  
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior es fa la següent   
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, l'actuació «Modificació núm. 4 de les normes subsidiàries de la Pobla Tornesa», promoguda per l'Ajuntament de la Pobla Tornesa, atenent a la consideració addicional que es fa en el punt segon d'aquesta declaració, i després del compliment previ dels condicionants que s'assenyalen a continuació i de les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, en tant que no entren en contradicció amb aquelles:  
1. En els nous sectors UEI.6 i UEI.4, respecte a la distància entre qualsevol edificació i el sòl forestal confrontant ha de complir-se el següent:  
a) Si és menor o igual a 25 m, haurà de deixar-se aquesta franja lliure de qualsevol altra edificació i de vegetació baixa i arbustiva i, si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'alçària de cada peu.  
b) Si és major de 25 m, qualsevol desenvolupament futur dels sectors està tancat per l'obligació de deixar la separació mínima límit de 25 m, amb un camí perimetral de 5 m preferentment centrat en la franja i en aquestes condicions de neteja i vegetació mencionades en a).  
Cal precisar que la distància ha de mesurar-se respecte el sòl forestal existent i documentat en les normes subsidiàries de la Pobla Tornesa vigents en el moment de realitzar aquesta proposta de modificació núm. 4, i no el que existeix actualment, producte de la construcció i execució d'obres en aquests sectors.  
2. Les indústries han d'abocar els residus inerts a un abocador legal autoritzat. L'obertura d'un nou abocador, si és el cas, haurà de sotmetre's al procediment d'estimació d'impacte ambiental.  
3. Respecte a la zona verda, quan s'execute s'haurà de fer de manera que no es destruïsca la vegetació natural forestal que existeix, i es dissenyarà integrant l'esmentada vegetació natural en el conjunt i adaptant-se als desnivells que tenen els bancals de la zona.  
4. La delimitació d'equipament adscrit al sector UEI.6 per a infraestructures - serveis urbans ha de respectar la zona de domini públic i sòl forestal del barranc de la Rambleta i en la seua execució no s'envairà el llit, no es destruirà la seua vegetació i no es produiran abocaments no autoritzats.  
Segon  
Des del punt de vista ambiental, no s'estima acceptable la proposta de classificació com a Sòl Urbanitzable Industrial dins del nou sector UEI.6, de la superfície forestal classificada com a Sòl No Urbanitzable de Protecció Forestal en les vigents normes subsidiàries de la Pobla Tornesa, i que en la data de firma d'aquesta declaració no tinga edificació alçada.   
L'esmentada superfície mantindrà la seua classificació vigent de Sòl No Urbanitzable de Protecció Forestal, d'acord amb les normes subsidiàries en vigor de la Pobla Tornesa.  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 9 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Expedient: 56/05-AIA  
Títol: Subestació transformadora de Requena 400/132 kV  
Promotor: Renomar  
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte: Evacuació de l'energia dels parcs eòlics de les zones 8 i 9  
Localització: Terme municipal de Requena. València.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és construir una subestació transformadora de 400/132 kV per a poder evacuar l'energia generada pels parc eòlics de les zones 8 i 9 cap a la xarxa de distribució, a través de la línia de 400 kV, Olmedilla-Catadau.  
La subestació se situarà en el paratge denominat la Plana de Requena-Utiel, molt a prop de l'autovia A-3 i de la línia de 400 kV. Olmedilla-Catadau, més concretament entre els suports 142 i 143, per aquest el punt de connexió escollit.  
La nova subestació se situarà en un terreny d'unes 5 hectàrees, localitzat en un camp de cultiu i limitat al sud per la rambla del Rebollar. El nou camí d'accés partirà d'un camí de terra amb una amplària de 5 m, incorporant cunetes a un costat i a l'altre, sent una longitud d'uns 312 m i l'amplària màxima d'explanació de 10 m.  
La subestació estarà formada per un parc d'intempèrie de 400/132 kV, el parc de 132 kV es construirà amb la configuració de simple barra evolucionable a doble barra, amb capacitat per a les posicions següents:  
- Dues posicions d'autotransformador de 450 MVA.  
- Sis posicions de línia.  
- Una posició d'adaptament.  
Es disposarà en el parc de 132 kV d'un edifici de control d'una sola planta, construït amb panells prefabricats de formigó, on se situaran els quadres i equips de control, armaris de proteccions, quadres de distribució de serveis auxiliars, equips rectificador-bateria i equips de mesurament i comunicacions.  
2. Alternatives  
Respecte de les alternatives plantejades, s'ha buscat aquella que cumplisca amb els condicionants següents:  
1. Posició centrada respecta a les zones eòliques 8 i 9 del Pla eòlic valencià.  
2. Proximitat a la línia de 400 kV, a la qual haurà de connectar-se.  
3. Terreny ampli de pendent suau capaç d'albergar la infraestructura projectada.  
Aconseguint un sistema de connexió que minimitze tant el nombre d'esteses com la longitud d'aquestes, reduint i en molts casos anul·lant els impactes potencials que es deriven de la posició que ocupe.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 11 d'abril de 2005 el Servei Territorial d'Energia de València de la conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte d'instal·lació d'una Subestació transformadora de Requena 400/132 kV.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte «Subestació transformadora de Requena 400/132 kv», ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 25, de data 31 de gener de 2005, i no s'hi han presentat al·legacions de caràcter ambiental.  
Informes sectorials  
En data 19 de juny de 2003, es va emetre un informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic en contestació a la consulta efectuada pel Ministeri de Medi Ambient, en el qual:  
«S'informa favorablement l'efecte patrimonial el referit projecte sempre que es complisca el programa de mesures preventives i correctores. No obstant això, es recorda que per a la realització de l'estudi d'impacte arqueològic serà necessària la realització d'una prospecció arqueològica prèvia de tota la zona afectada, que haurà de ser autoritzada per la Direcció General de Patrimoni Artístic i que garantirà l'absència de restes arqueològiques o etnològics. Així mateix, cal recordar que en cas d'aparició de restes arqueològiques s'hauria de comunicar la troballa a la Direcció Territorial de València de la conselleria de Cultura i Educació de la Generalitat Valenciana. L'estudi d'impacte ambiental haurà necessàriament de completar-se amb l'estudi del patrimoni etnològic, del patrimoni industrial i del patrimoni immaterial, i remetre's aquest apartat a aquesta Direcció General amb les propostes pertinents en cas de veure's afectat.»  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
La futura subestació se situarà en una zona pràcticament plana amb suau pendent cap al nord que no supera el 3%. La superfície està transformada en la totalitat d'aquesta pel cultiu de la vid.  
La parcel·la està situada entre el barranc del Fresnal amb direcció N-S i la rambla del Rebollar que creua la zona d'estudi de NO-SE. Ambdós cursos d'aigua romanen secs la major part de l'any i aboquen les aigües al riu Magre.  
Encara que no hi ha riscs de despreniments o lliscaments, si que hi ha un risc de contaminació de les aigües subterrànies a causa de l'alta permeabilitat del sòl.  
Un altre element que es veurà afectat serà el paisatge, dominat per un relleu quasi pla, amb una vegetació natural pràcticament inexistent composta principalment per carrasques disperses entre els camps de vinyes, per la qual cosa qualsevol construcció serà bastant difícil d'emmascarar, encara que únicament serà visible des de la Casa de Lanza.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els canvis en la geomorfologia que es pot generar com a conseqüència dels moviments de terres que s'han de dur a terme per a la preparació del terreny, seran mínims ja que es construeix sobre un terreny pla i erm. A més, no serà necessari obrir noves vies d'accés a la parcel·la, ja que aquesta es troba perfectament comunicada mitjançant un camí que la rodeja.  
La implantació de la subestació tindrà efecte sobre la qualitat de l'aire, per l'augment dels nivells sonors i la producció de camps elèctrics i magnètics, efecte que serà pràcticament inapreciable, ja que els valors obtinguts d'aquests camps, en el perímetre de la majoria de les subestacions de 400 kV estan per sota de la recomanació europea, de 5 kV/m per al camp elèctric i 100 µT per al camp magnètic.  
Durant la fase de funcionament, es pot produir emissió de gasos, a causa d'una eventual pèrdua d'hexafluorur de sofre (SF6), gas sintètic i inert que s'utilitza com a dielèctric en els interruptors, també pot existir un impacte sobre el sòl i les aigües subterrànies, a causa d'un possible abocament incontrolat d'oli dels transformadors.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores següent:   
- Minimització de les zones d'abassegament de materials de muntatge de la infraestructura o procedents de l'excavació.  
- Els canvis d'oli, reparacions i llavades de maquinària es duran a terme en zones específiques on no hi ha perill de contaminació de les aigües per abocaments de lubricants, formigó o altres productes.  
- La tipologia edificatòria de l'edifici de control de la subestació s'adaptarà a les característiques arquitectòniques de les construccions rurals de la zona.  
- Una vegada efectuada la instal·lació es procedirà a la recollida de material sobrant i trasllat a un abocador autoritzat, i a la restauració a l'estat original de les zones afectades mitjançant l'aportació de terra vegetal i la plantació d'espècies arbustives i herbàcies pròpia de la zona, en l'interior de la parcel·la de manera atzarosa, fugint de les disposicions lineals.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'article 63, apartat g) de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana.   
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.   
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de subestació transformadora de Requena 400/132 kV, promogut per Renomar, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Es construirà sota les bótes dels transformadors de potència, una safata de formigó armat estanca, a fi d'arreplegar els possibles fluids que caiguen sobre ella i conduir-los, mercé al pendent de la mateixa primer i canonada de fibrociment després, fins a un depòsit de formigó soterrat amb suficient capacitat per a acollir l'oli d'un transformador.  
2. Si durant l'execució de les obres es produïra qualsevol troballa arqueològica, el fet s'informarà a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 9 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.