Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9660, del 11-08-2023 (2023/8758)

RESOLUCIÓ de 12 de juliol de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de variant de la carretera CV-50 a Tavernes de la Valldigna i la connexió amb l'N-332, del terme municipal de Tavernes de la Valldigna. Expedient: (2793968) 158/2022/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9660

Data del DOGV
:   11-08-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/8758


Data del document
:   12-07-2023

Organisme emissor


Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Ramaderia i Pesca
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 12 de juliol de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de variant de la carretera CV-50 a Tavernes de la Valldigna i la connexió amb l'N-332, del terme municipal de Tavernes de la Valldigna. Expedient: (2793968) 158/2022/AIA. [2023/8758]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2793968) 158/2022/AIA.  
Títol: projecte bàsic «Variant de la carretera CV-50 a Tavernes de la Valldigna i connexió amb l'N-332».  
Promotor i òrgan substantiu: Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible.  
Ref. òrgan substantiu: 0903-JDO.  
Localització: TM Tavernes de la Valldigna.  
  
Objecte i descripció del projecte  
La Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, per mitjà de la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible, promou el projecte bàsic «Variant de la carretera CV-50 a Tavernes de la Valldigna i connexió amb l'N-332».  
El projecte preveu la construcció d'una nova variant que donarà continuïtat a la carretera CV-50, per a evitar el pas de la carretera actual per l'interior del nucli urbà del municipi. L'actuació projectada té aproximadament 4,6 km.  
El traçat de la variant projectada discorre pel sud del municipi de Tavernes de la Valldigna, connecta amb l'N-332 mitjançant una nova intersecció giratòria i reordena els moviments actuals de connexió.  
  
L'actuació s'inicia al voltant del PK 4+500 de la CV-50 actual, on es preveu l'execució d'una rotonda (rotonda 1) que connectarà la via que hi ha amb la variant projectada. Així mateix, aquesta rotonda també disposarà de dos ramals secundaris, un d'aquests per a connectar un camí que hi ha i un altre per a permetre l'accés a una parcel·la industrial, cosa que evita l'accés directe a aquesta des de la CV-50.  
En el tram de variant es preveu l'execució de dues glorietes, que permetran connectar amb el nucli urbà.  
La rotonda 2 connectarà amb el pont que l'Ajuntament té previst dissenyar i executar situat en la prolongació de l'avinguda de Malta, en el sector residencial El Vergeret, per a permetre un accés directe des de la població. En aquesta zona, els principals camins travessats, camí del pla, del Clot, del Pont del Riu, de l'Ombria Baixa i del Tol·lo, s'han resolt mitjançant l'execució de nous camins secundaris paral·lels a la variant i la connexió amb la rotonda nova.  
La rotonda 3 de nova execució es troba entre camps de cultius i permetrà connectar la futura variant projectada amb els camins disponibles, en concret, amb el camí de l'Hort d'Herrera. A més, s'alinea amb el passeig de Colón i el traçat que es preveu en el sector residencial 8 i 9 del PGOU vigent.  
La variant es connectarà a la rotonda actual entre el nucli urbà i el polígon industrial del municipi (rotonda 4), encara que aquesta rotonda es mantindrà amb el disseny actual.  
A partir d'aquesta rotonda disponible, la CV-50 discorre contigua al polígon industrial i aprofita la calçada disponible. En aquest tram es preveu el desdoblament de la via, a la qual se li dotarà d'un caràcter urbà, mitjançant zones enjardinades. A més, aquest tram s'ha dissenyat amb la previsió de l'execució futura del vial de servei del polígon, segons el Pla de reforma interior del Teularet, de l'Ajuntament de Tavernes de la Valldigna.  
Després de passar la zona del polígon, s'executarà una nova rotonda (rotonda 5), que se situa en l'extrem del polígon, previ al pas inferior sota l'AP-7. En l'actualitat, en aquest punt hi ha una rotonda, però s'executarà una nova de dimensions més grans que dispose de més capacitat.  
Es mantindrà el pas inferior sota l'AP-7, però amb una nova configuració de carrils: dos carrils en sentit a Tavernes de la Valldigna i un carril en sentit a l'N-332.  
Finalment, la CV-50 connectarà amb l'N-332 mitjançant una nova intersecció de tipus rotonda (rotonda 6). Es mantindrà el ramal que permet l'accés directe de la CV-50 a l'N-332 amb sentit Alacant, sense necessitat de passar per la rotonda, així com el ramal directe que prové de la costa cap a Tavernes de la Valldigna.  
La secció tipus projectada en la variant està formada per carrils de 3,50 m, vorals d'1,50 m i bermes d'1,30 m. Mentre que en el tram del polígon industrial es disposarà una secció amb caràcter urbà.  
  
També es preveu l'execució d'un carril bici i per a vianants de 5.170 m de longitud, que connectarà amb els camins agrícoles de l'àmbit d'actuació al llarg de la variant, per a garantir la seguretat de vianants i ciclistes. La totalitat del carril bici i per a vianants anirà enllumenat, així com les glorietes i les aproximacions a aquestes (200 m).  
  
Tramitació administrativa  
L'11 de desembre de 2018, es remet a la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, per part del Servei de Planificació, la sol·licitud de determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental (141/3138-ADD) del projecte «Variant de la carretera CV-50 a Tavernes de la Valldigna i connexió amb l'N-332». L'11 de desembre de 2019, aquest òrgan ambiental remet el document sol·licitat a la DG d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat.  
El 8 d'agost de 2022 té entrada en aquest òrgan ambiental l'ofici remés per aquell òrgan en relació amb l'expedient esmentat. En aquest ofici, s'indica que es dirigeixen a aquest òrgan ambiental a l'efecte de tramitar l'avaluació ambiental del projecte i, així mateix, s'adjunta l'enllaç per a la descàrrega de la documentació següent:  
- Document tècnic del projecte bàsic.  
- Estudi d'impacte ambiental (EIA).  
- Estudi d'integració paisatgística (EIP).  
- Informe d'al·legacions recaptades en els tràmits d'informació pública i de consultes a les administracions públiques afectades i a les persones interessades (DOGV 8824, 05.01.22).  
Així mateix, en aquest escrit s'indica que, el 15 de setembre de 2021, la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible resol aprovar inicialment el projecte bàsic «Variant de la carretera CV-50 a Tavernes de la Valldigna i connexió amb l'N-332» i sotmetre'l a informació pública.  
L'inici del període d'informació pública del projecte per un termini de 30 dies hàbils es va publicar en el DOGV núm. 8824, de 5 de gener de 2022, en els diaris de màxima difusió en la mateixa data i en el web de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, i es va sol·licitar la col·laboració de Tavernes de la Valldigna per a la difusió de l'inici d'aquest tràmit. Durant el període d'informació pública i fins a la data de l'informe de resposta d'al·legacions, es van rebre 5 informes d'administracions, 4 al·legacions d'associacions i 32 al·legacions de particulars.  
En l'informe d'al·legacions presentades durant el tràmit d'informació pública, la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible respon a les al·legacions aportades per entitats i particulars, així com als informes remesos per algunes de les administracions públiques afectades, en què s'estima o es desestima, segons el cas, d'una manera motivada les actuacions o canvis que es realitzarà en la tramitació del projecte, a fi de consensuar, en la mesura que siga possible, una solució final més concorde amb les pretensions de les diferents entitats i persones que han participat en el període d'informació pública.  
  
Entre els informes i al·legacions aportats cal destacar els següents:  
  
- Servei de Gestió d'Espais Naturals, signat el 24 de gener de 2022, el qual conclou favorablement amb l'exposició d'algunes mesures de regeneració de la coberta vegetal amb espècies autòctones i de protecció per a algunes espècies vegetals (Antirrhinum valentimun, Carex elata i Scutellaria galericulata). S'estima per l'òrgan promotor.  
- L'Ajuntament de Tavernes de la Valldigna, amb signatura del 10 de febrer de 2022, en què conclou amb la valoració que l'actuació resol els greus problemes actuals de trànsit en el nucli urbà i la necessitat imperiosa de l'execució de les obres. Així mateix, proposa també una sèrie de canvis o peticions que cal tindre en compte en el projecte, algunes de caràcter tècnic. S'estimen algunes peticions, unes altres no.  
- Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana, del 14 de febrer de 2022, en què s'informa desfavorablement respecte de la rotonda proposada en la connexió amb l'N-332, que es considera inadequada en planta i alçat per al traçat actual. Es desestima per l'òrgan promotor, que justifica l'elecció realitzada amb diversos arguments i motivacions, i conclou que la solució de tipus rotonda resol la problemàtica que té la intersecció actual i que pot completar-se amb els ajustos propis del projecte de construcció i el compliment dels requeriments particulars que el MITMA considere oportuns.  
  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX), del 22 de juny de 2022, el qual conclou amb la indicació de la necessitat que prèviament a l'inici de les obres se sol·licite autorització de la CHX, atés que l'actuació ocupa la zona de policia i l'encreuament de diversos llits. S'estima per l'òrgan promotor.  
- Al·legacions d'Acció Ecologista Agró (Associació per l'Horta; secció local d'Esquerra Republicana del País Valencià de Tavernes de la Valldigna), que aporta un escrit del 16 de febrer de 2022 amb diverses al·legacions, en què expressen la disconformitat amb el projecte per diversos motius (impacte ambiental significatiu, greu afecció a l'horta històrica de Tavernes, als aqüífers, al patrimoni social i cultural, al sistema de regadiu, insuficiència en l'estudi d'alternatives, augment del risc d'inundabilitat, etc). L'òrgan promotor desestima la majoria de les al·legacions i justifica, entre altres arguments: que el projecte està plantejat amb compliment estricte i absolut de tota la normativa ambiental i paisatgística vigent, sense afectar la traça a cap espai natural protegit; que s'ha elaborat un estudi complet d'afecció al patrimoni cultural d'acord amb la normativa vigent i s'ha aprofitat això per a evitar afeccions i corregir impactes; que el posicionament físic de la traça respon al criteri d'afecció mínima al territori, a l'horta històrica i al paisatge, i d'efecte mínim de barrera, i que queda al costat d'infraestructures i de sòl urbanitzat actual i futur. Així mateix, la inundabilitat ha sigut analitzada acuradament i s'ha dissenyat una solució sense incidència sobre els episodis d'inundació. S'estima l'al·legació plantejada per a habilitar un pas inferior al camí vell de Benifairó, per a facilitar el trànsit general d'accés a l'ecoparc.  
- Respecte a les al·legacions dels particulars presentats, s'observa que la majoria són de caràcter tècnic, amb la proposta de modificacions respecte al traçat, accessos, enllumenat, etc.  
Entre els informes recaptats en els tràmits d'informació pública i consulta a les administracions públiques, es troba l'informe de l'òrgan competent en matèria de cultura i patrimoni, el qual conclou favorablement sempre que s'assumisquen literalment les mesures correctores proposades en aquest informe, per a la salvaguarda del patrimoni cultural detectat, tant etnològic com arqueològic, que seran:  
«[…] a la vista dels antecedents i les consideracions exposades s'estima que:  
1. Segons relata la memòria presentada, no hi ha constància de cap element arquitectònic amb la consideració de bé d'interés cultural o bé de rellevància local que puga veure's afectat per l'actuació.  
  
2. La prospecció arqueològica ha determinat l'afecció al patrimoni arqueològic i proposa l'aplicació de mesures correctores:  
Seguiment arqueològic de l'AVA El Pla, i del camí vell de Gandia; ambdós seguiments poden desembocar en una excavació arqueològica per ser una àrea de vigilància arqueològica, i la Via Dianium.  
3. Les mesures preventives seran el seguiment arqueològic global dels moviments de terres de tota l'obra.  
4. D'altra banda, s'haurà de preveure, com a mesura compensatòria, l'obligació inexcusable de publicar els resultats obtinguts. L'abast d'aquest treball dependrà de l'extensió i la importància de les restes documentades.  
5. Es pot informar favorablement el projecte esmentat des del punt de vista arqueològic amb el condicionant d'un seguiment arqueològic intensiu en unes zones, i global de les obres […]  
Després de l'estudi de la memòria esmentada, es considera que les propostes de mesures correctores són oportunes per a la mínima afecció per part del projecte al patrimoni etnològic […] per la qual cosa, vist el precepte indicat i d'acord amb l'informe dels serveis tècnics, s'informa favorablement els efectes patrimonials previstos en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, sempre que es complisquen les mesures correctores consignades precedentment que es donen per reproduïdes a l'efecte de la seua vigència i exigibilitat […]  
Amb l'objectiu de garantir el compliment de les mesures preventives o correctores estrictament patrimonials que estableix l'informe present, haurà de remetre's a aquesta administració tutelar la còpia de la declaració d'impacte de l'actuació tan prompte com aquesta es pronuncie».  
Una vegada analitzada la documentació aportada, el 15.02.23, aquest òrgan ambiental remet un requeriment a la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible, en què sol·licita la remissió d'informes emesos per les administracions afectades durant el període d'informació pública, que no consten en l'expedient i que resulten determinants.  
El 24 de març de 2023, l'òrgan substantiu remet a aquest òrgan ambiental l'informe de la Direcció Territorial de València (secció forestal i unitat de vies pecuàries), el qual conclou amb la ratificació de l'informe anterior del mateix organisme amb data de signatura del 14 d'abril de 2020. Hi indica que el projecte proposat no afecta a cap via pecuària classificada i no troba cap inconvenient per a continuar amb la tramitació de l'expedient. En tot cas, en els terrenys forestals i en 500 metres al voltant d'aquests, es compliran estrictament les mesures generals per a la prevenció d'incendis forestals establides per la Conselleria de Territori i Habitatge (Decret 7/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que cal observar en l'execució d'obres).  
  
Així mateix, entre els informes remesos també es troba l'escrit de contestació a la sol·licitud de petició d'informe realitzada per part de l'òrgan substantiu a Acuamed, amb registre d'eixida del 7 de març de 2023, el qual conclou amb la indicació, entre altres coses, que a causa de la naturalesa del projecte hauran de dirigir-se a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, organisme que té reconegudes les competències legals sobre el domini públic hidràulic per a sol·licitar-li informe i, si és el cas, autorització.  
El 17 de maig de 2023 es rep en aquest òrgan ambiental, des de la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible, un escrit en el qual s'adjunta l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, signat el 11.05.23, el qual conclou amb el requeriment d'esmena d'una sèrie de requeriments exposats (aportació d'EIP, establiment de mesures d'integració paisatgística efectives i amb potencial suficient addicional en relació amb els impactes identificats, ampliació d'estructures, passos inferiors i obres de drenatge, reducció de la il·luminació al que és estrictament necessari, millora del tractament paisatgístic en àrees annexes a la infraestructura, camins sense servei, etc.) perquè siga de sentit favorable.  
  
En el mateix enviament s'adjunta l'informe de resposta al mateix informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, elaborat pel Servei de Planificació signat el 15.05.23, a fi de donar resposta a cadascun dels requeriments proposats, i en què es justifica que l'actuació projectada és la de menys impacte global.  
El 26 de maig de 2023 es rep en aquest òrgan ambiental, des de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, l'informe de valoració en matèria de gestió territorial, elaborat pel Servei de Gestió Territorial, juntament amb la Resolució (tots dos amb data de signatura 25.05.23) de la mateixa direcció general, els quals conclouen amb l'aprovació i la consideració com a compatible de l'estudi d'inundabilitat inclòs en la memòria del projecte bàsic, condicionat al compliment dels requeriments de les consideracions finals exposades en l'informe esmentat.  
  
Consideracions ambientals  
Necessitat del projecte  
La CV-50 és un dels eixos principals de la Comunitat Valenciana, presenta una IMD elevada (IMD = 14.939 vehicles/dia) amb un 4 % de vehicles pesants en el tram comprés entre el PK 0+000 (inici de la CV-50 al costat de l'N-332) i la travessia urbana, i 9.803 vehicles/dia amb un 4,9 % de vehicles pesants en el tram immediatament posterior a la travessia urbana (dades de 2019). Aquests alts nivells d'intensitat sumats a la centralitat de la travessia exerceixen un efecte barrera sobre els recorreguts interns motoritzats i no motoritzats que realitzen els habitants de Tavernes de la Valldigna. Aquesta situació genera risc d'accidents per a vianants, ciclistes i conductors de vehicles, contaminació acústica i contaminació per emissió de gasos i augment dels temps de recorregut.  
D'altra banda, la travessia urbana de Tavernes de la Valldigna és completament inundable, tant el tram corresponent al nucli de població (que es desenvolupa entre el PK 0+990 i el PK 3+100) com el tram contigu que voreja el polígon industrial del Teularet. Així mateix, la CV-50 no compta amb una connexió eficaç ni funcional amb l'N-332, pel complex sistema de connexions en diferents àmbits que hi ha, que juntament amb les comunicacions amb la CV-603, origina que els moviments d'entrada i eixida cap a València i la connexió Alacant/CV-50 comporten un recorregut addicional d'1 km respecte al que podria ser estrictament necessari pel que fa al punt d'entroncament, amb la creació d'una zona propensa a presentar col·lapses i congestions de trànsit.  
Aquesta actuació persegueix reduir o anul·lar els problemes esmentats.  
Alternatives  
L'EIA conté un epígraf relatiu a l'estudi d'alternatives. S'analitza un traçat complet entre les glorietes 1 i 4 (alternativa 1) i dues alternatives parcials: l'alternativa 3 constitueix una variant de traçat entre les glorietes 1 a 3 (desplaçada cap al sud uns 150 m en el punt més allunyat) i l'alternativa 2 aprofita l'extrem oriental de la CV-50 actual.  
  
Respecte a les superfícies d'ocupació i volums de ferms i terres, en les tres alternatives són molt similars, a pesar que s'aprecia una millora significativa en la compensació de terres de la segona alternativa. Per tot això, tenint en compte els impactes derivats de cadascuna de les alternatives i l'anàlisi multicriteri de cadascuna de les alternatives, juntament amb l'anàlisi DAFO que s'inclou en l'estudi de solucions, es conclou que l'alternativa de traçat més adequada és la definida pel tram oest de l'alternativa 1 i, a l'est, l'alternativa 2 en la zona del polígon industrial del Teularet. Aquesta alternativa presenta una adequada connexió amb la rotonda final, situada al costat de la zona industrial del municipi. Així mateix, l'aprofitament de la plataforma actual presenta diversos avantatges, com la connectivitat amb la zona urbana i industrial, menys fragmentació territorial, millor connexió amb la rotonda final i millor balanç de terres.  
Per a la connexió amb l'N-332 (a l'est de l'AP-7), s'han plantejat dues alternatives que difereixen en el disseny del ramal de connexió unidireccional, que es dirigeix cap a la zona costanera del municipi. La resta dels ramals són iguals en ambdues alternatives, s'han dissenyat dos ramals bidireccionals per a connectar l'actual N-332, un ramal bidireccional per a connectar la CV-50 cap a Tavernes de la Valldigna i un ramal unidireccional d'accés a la rotonda, per a connectar les propietats confrontants, que amb la nova configuració de la intersecció queden aïllades. En l'alternativa 1 es redueix el nombre de ramals de la rotonda, i es disposen en aquest cas tots els ramals d'eixida d'un traçat adequat. Per la seua banda, l'alternativa 2 aconsegueix disminuir tant els moviments de terres com els volums de ferm requerits; no obstant això, respecte al traçat, la rotonda presenta un ramal més que es tracta d'un ramal pràcticament tangent a la rotonda, la qual cosa suposa un inconvenient de seguretat viària. Atés que la diferència de terres entre les dues alternatives no és molt significativa i una vegada analitzats els impactes provocats, s'ha decidit optar per la solució que presenta un traçat més adequat i es conclou que l'alternativa de connexió amb l'N-332 més adequada és l'alternativa 1.  
Àmbit del projecte i afeccions principals associades al traçat  
El traçat del projecte discorre per sòl amb un grau mitjà d'antropització, amb parcel·les dedicades al cultiu citrícola (tarongers majoritàriament), i al llarg de la traça hi ha alguns habitatges disseminats. Així mateix, la traça creua els llits del barranc del Malet i el riu Vaca en dues ocasions i se situa sobre sòl no urbanitzable sense protecció, a excepció dels trams d'encreuament de llits que estan definits com a SNU d'especial protecció (llits).  
Segons la cartografia oficial del PATRICOVA, el traçat de la variant projectada està afectat per perillositat d'inundació en la majoria del recorregut, destacant les proximitats del riu Vaca, amb perillositat de nivell 1 i 5. El projecte acompanya un estudi d'inundabilitat, que ha sigut aprovat per l'òrgan competent. El disseny del traçat s'ha realitzat considerant els llits que hi ha, el projecte d'Acuamed de canalització, la perillositat d'inundació que presenta l'àmbit travessat i altres condicionants (pendents, rasants mínimes, elements presents en el territori, enllaços, etc.), i proposa com a millor alternativa tècnica la número u. No obstant això, l'òrgan competent en matèria d'inundabilitat estima que l'alternativa 2 permetria millorar el projecte de canalització del riu Vaca i els barrancs afluents d'aquest (obres que no són objecte del projecte analitzat) en el tram oest de la variant. Aquesta alternativa, si bé es proposa com la millor si es considera la perillositat d'inundació, presenta més grau de fragmentació territorial. La variant incorpora obres de drenatge transversal.  
  
Com s'ha indicat, el traçat discorre principalment per camps de cultiu, cosa que genera una fragmentació del territori i altera la configuració actual del paisatge en qualsevol de les alternatives possibles. Més proximitat al nucli urbà suposa minimitzar els espais residuals que es generaran entre els dos elements i reduir la fragmentació. En aquest sentit, la connexió amb la rotonda oest del polígon del Teularet redueix la creació d'aquests espais residuals i evita la duplicació del vial en aquest àmbit. S'assenyala per l'òrgan competent en matèria d'inundabilitat la necessitat d'augmentar les obres de drenatge en aquest tram de l'N-332 per a millorar la seguretat del vial. Així mateix, s'incorporen mesures d'integració paisatgística.  
Una vegada consultat el visor cartogràfic de l'IDEV, i contrastant amb la documentació aportada, l'actuació queda fora d'espais pertanyents a la Xarxa Natura 2000 i d'espais naturals protegits; no obstant això, a uns 300 m de l'actuació es troba la zona humida protegida Marjal i Estany de la Ribera Sud del Xúquer, i a 1 km la ZEPA Montdúver - marjal de la Safor, el LIC serres del Montdúver i Marxuquera, el LIC serra de Corbera i el LIC marjal de la Safor.  
En relació amb els hàbitats presents en la zona objecte d'estudi, no es preveu cap afecció als hàbitats naturals o prioritaris.  
Al llarg de la traça de la variant, s'observa afecció puntual sobre zona forestal (PATFOR) catalogada com a terreny forestal estratègic en tres punts (punts d'encreuament amb el riu Vaca) i no consta cap afecció a muntanyes d'utilitat pública (MUP). Durant l'execució de les obres s'aplicarà la normativa vigent en matèria de prevenció d'incendis forestals, en particular el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que cal observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els voltants.  
  
Una vegada vist l'estudi d'impacte ambiental i la tipologia dels treballs que cal executar, es preveuen afeccions potencials tant en la fase de construcció com en la fase d'explotació del projecte. L'EIA del projecte preveu les mesures preventives i correctores que solen ser d'aplicació habitual en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'aquesta mena d'infraestructures viàries.  
En la fase de construcció s'identifiquen, entre altres, els impactes ambientals següents:  
Les tasques d'aclarida i desbrossament, així com el moviment de terres en general per a la preparació de l'esplanada de la traça en les àrees de traça nova o ampliació de la plataforma, es preveu que causen impacte temporal i reversible en la qualitat de l'aire i el soroll, a causa de la generació de partícules en suspensió, i al soroll i a les vibracions de la maquinària pesant intervinent. L'eliminació de vegetació o de cultiu es considera elevada, per la qual cosa els efectes possibles sobre el sòl es preveuen significatius, i suposarà una pèrdua de sòl fèrtil (60.539,89 m³), sent part d'aquesta terra vegetal (10.398,40 m³) reutilitzada en el farciment de zones enjardinades, principalment, i la resta serà gestionada d'acord amb les indicacions planificades en l'EIA i amb la contractació de gestors autoritzats. D'altra banda, es produirà un increment sonor en l'àrea, ocasionat pels motors de combustió interna, el funcionament de la maquinària, la presència humana, etc.  
  
- Com a mesures preventives previstes per a preservar la qualitat de l'aire en la fase de construcció s'estableixen:  
1. El transport de terres i materials, tant els realitzats dins de l'obra com els procedents de pedreres i zones de préstecs i els sobrants, es realitzarà en camions el remolc o la caixa de càrrega dels quals anirà coberta per tendals.  
2. Els materials sobrants de desmunts seran reutilitzats en les zones de terraplens i es minimitzaran els moviments de terres.  
3. La maquinària que cal utilitzar haurà de complir el que exigeix la legislació vigent referent per a l'emissió de gasos a l'atmosfera amb un manteniment tècnic adequat, sense sobrepassar els límits permesos i amb la utilització de silenciadors en els tubs d'escapament.  
4. Es realitzaran regs diaris mitjançant camió cisterna de zones transitades i la resta de superfícies susceptibles de poder generar emissions de pols a l'atmosfera.  
- Per a mitigar l'impacte provocat pel soroll generat durant la fase de construcció pel trànsit de maquinària i vehicles principalment, es tindran en compte les següents mesures preventives que cal adoptar:  
  
1. S'assegurarà que la maquinària utilitzada complisca els requisits establits en la legislació vigent, per la qual es regulen les emissions sonores en l'entorn degudes a determinades màquines d'ús a l'aire lliure.  
2. Es limitarà la velocitat màxima de circulació de vehicles i la maquinària utilitzada, amb atenció especial en les proximitats de zones habitades.  
3. Per a l'execució de treballs més molestos o que generen més decibels es restringiran els horaris.  
4. Es preveu la realització de controls acústics durant la fase d'obres.  
- Per a evitar la contaminació dels sòls afectats per residus líquids o sòlids procedents de les activitats de les obres i protegir les aigües superficials i subterrànies, s'establiran les mesures següents:  
  
1. Les aigües residuals que puguen generar els operaris requeriran un sistema de tractament que garantisca la devolució de les aigües al medi amb una qualitat adequada. En defecte d'això, s'instal·laran depòsits estancs i les aigües residuals generades les extraurà i les transportarà un gestor autoritzat.  
2. Les àrees que alberguen materials emmagatzemats, maquinària o qualsevol mena de substància susceptible de contaminar el sòl hauran d'estar impermeabilitzades i disposar d'un sistema de recollida d'aigües que permeta l'extracció d'aquestes per al tractament posterior. No se situaran en els llits dels barrancs o els rius.  
3. Es realitzarà una mecànica preventiva a la maquinària intervinent en l'obra, amb l'objectiu d'evitar vessaments de combustible o olis.  
4. Les operacions de neteja o de manteniment de la maquinària es realitzaran en els llocs condicionats per a fer-ho (tallers, gasolineres o solera impermeabilitzada amb depòsit estanc per a la recollida d'olis i grasses) i que gestionen adequadament els residus generats.  
5. Es mantindran netes en tot moment les zones o les cunetes per a un drenatge superficial correcte de les aigües cap als llits fluvials.  
6. Els apilaments de materials excavats se situaran allunyats del llit i sempre fora de la zona de policia del llit, si pot ser.  
- Des del punt de vista del patrimoni, s'assenyalen en la memòria final de prospecció arqueològica els elements més importants trobats en l'àmbit d'actuació que podrien resultar afectats. Per a protegir-los, es proposen una sèrie de mesures correctores i protectores segons el grau d'afecció de les obres i l'interés patrimonial dels elements. En l'estudi d'impacte ambiental (EIA) i en l'informe de valoració remés per l'òrgan competent en matèria de cultura i patrimoni, s'indiquen les diferents mesures que cal aplicar i en quins llocs (seguiment arqueològic global, intensiu, excavació arqueològica, abalisat de seguretat, etc.).  
  
- La generació de residus serà un altre impacte important en la fase de construcció, procedents de l'arrancada de l'escorça vegetal de la traça. Així mateix, la gestió dels residus generats serà un aspecte important per a tindre en compte.  
Com a mesures preventives i correctores previstes en la fase de construcció per a minimitzar o anul·lar els impactes indicats s'aplicaran les següents:  
1. Elaboració d'un sistema de gestió de residus de l'obra que es base en la separació d'aquests en funció de la tipologia i amb la consideració de la recollida i tractament posteriors, per a evitar-ne la mescla i facilitar-ne l'eliminació i el reciclatge posterior.  
2. Hi haurà zones d'emmagatzematge temporal de residus, punts nets, que es localitzaran pròxims a àrees amb una activitat intensa i prolongada. Seran accessibles al personal de l'obra i als vehicles de recollida de residus i estaran ben senyalitzats, juntament amb els contenidors per a cada mena de residu.  
3. S'ha de minimitzar la superfície afectada mitjançant senyalització i jalonament, abans de començar el desbrossament de la zona d'ocupació estricta de les obres, així com de les d'instal·lació d'elements auxiliars.  
4. S'efectuarà la retirada i l'apilament de la capa de terra vegetal de les zones de desbrossament i de les àrees d'ocupació per a aprofitar-la posteriorment.  
5. Quant als residus perillosos, hauran d'emmagatzemar-se sobre superfícies impermeabilitzades a fi de previndre abocaments accidentals sobre el sòl, d'acord amb les estipulacions de la legislació vigent. Les àrees en què s'emmagatzemen residus perillosos disposaran de dispositius preventius contra abocaments accidentals, com ara murets perimetrals.  
6. La separació, la reutilització i/o l'eliminació dels residus generats (terres, formigó, aglomerat asfàltic, metalls mesclats, etc.) seran gestionats per l'empresa constructora o es contractarà amb gestors autoritzats, segons el cas.  
  
- Els moviments de terres, l'eliminació de terra vegetal, les estructures per a salvar els llits fluvials o els barrancs, etc., alteraran les variables objectives i subjectives que determine el paisatge. L'EIP estableix mesures de restauració del medi natural de l'entorn i revegetació per a millorar la integració paisatgística de l'actuació:  
1. Es realitzaran plantacions arbòries, de matoll i herbàcies en l'entorn immediat de la carretera, les àrees de connexió amb altres infraestructures i on siga possible combinar les plantacions amb elements minimitzadors del soroll.  
2. Les plantacions seran intensives segons la zona considerada, l'ús social, la visibilitat, etc. Les espècies proposades per a les plantacions seran:  
- Arbres: Celtis australis, Ficus carica, Quercus ilex, Pinus halepensis, Pinus pinea, Ceratonia siliqua, Cupressus sempervirens, Platanus hispanica.  
- Arbustos: Pistacea lentiscus, Quercus coccifera, Chamaerops humilis, Rhamnus lycioides, Rahmnus alaternus, Phylerea angustifolia, Cistus monspeliensis, Rosmarinus officinalis, Erica multiflora, Lavandula stoechas.  
3. Amb la definició completa, una vegada elaborat el projecte constructiu, les actuacions previstes que cal realitzar respecte a la integració paisatgística seran: cobriment de talussos amb terra vegetal, hidrosembra en els talussos generats, tractament de glorietes i enjardinament, integració (si és el cas) de les barreres acústiques, integració dels murs de maçoneria en sec amb pedra disponible i amalgama de morter, integració visual de séquies afectades, etc.  
Durant la fase d'explotació, algun dels impactes en l'àmbit de la nova variant serà sobre la qualitat de l'aire i soroll en l'entorn, a causa del trànsit que circule per la nova traça, que provocarà l'emissió de gasos i soroll. Per això, es realitzaran controls acústics amb l'objectiu de reduir l'impacte en les zones més afectades i amb més nivells de soroll estimats, amb l'aplicació de les mesures correctores necessàries per a aconseguir els nivells acústics adequats. No obstant això, la IMD de vehicles que circulen per la travessia actual per l'interior del nucli urbà, en veurà considerablement reduïda la càrrega de trànsit i, per consegüent, l'emissió de sorolls i gasos que afecten actualment el municipi, atés que es preveu el desviament de gran part del trànsit per la nova variant.  
- Aquesta mena d'actuacions de caràcter lineal provoca en la fauna el denominat efecte barrera, especialment en la fase d'explotació, i provoca la fragmentació dels hàbitats actuals. Per això, en la documentació aportada, s'indica la projecció de passos de fauna intermedis que hauran de complir les dimensions mínimes de buit lliure, tal com es defineix en les prescripcions tècniques per a passos de fauna del ministeri competent en medi ambient. Així mateix, les estructures sobre els llits que cal salvar i les obres de drenatge transversal (ODT) complementaran la permeabilització de la infraestructura juntament amb els passos de fauna ja projectats. En aquest cas, a més dels passos per a fauna major, s'han projectat quatre passos inferiors de 3 m d'altura i un marc multicel·lular de drenatge.  
Respecte a la vegetació, s'estableixen mesures de protecció per a causar com menys afecció millor sobre aquesta, com ara:  
- El parc de maquinària i les instal·lacions auxiliars es localitzaran evitant àrees arbrades, vies pecuàries, SNU protegit i terrenys de vulnerabilitat alta. Aquestes instal·lacions se situaran, si és possible, en terrenys desproveïts de vegetació.  
- Les tasques d'arrancada d'arboris i la revegetació seran supervisades per un tècnic ambiental competent.  
- Limitació de la circulació de la maquinària pels camins actuals i necessaris, per a minimitzar la superfície alterada.  
- Regeneració de la coberta vegetal en els camins i pistes d'accés, talussos i abocadors, mitjançant l'estesa de terra vegetal i la plantació d'espècies arbòries i arbustives, sense espècies de caràcter invasor i l'ús preferent d'espècies pròpies de la flora local.  
Entre les mesures que cal aplicar, a les quals es fa referència en la fase d'explotació, s'esmenten les següents:  
- Es verificarà que els vehicles i la maquinària utilitzada en les diferents labors de manteniment han passat la inspecció tècnica de vehicles.  
  
- Les operacions de manteniment de la carretera han de preveure la neteja de cunetes i arquetes, s'inspeccionaran els passos de fauna i es realitzarà un seguiment de la mortaldat de vertebrats.  
  
- Col·locació de senyals de limitació de velocitat en les zones en què es considere necessari, així com de perill per presència d'animals solts (en el cas que n'hi haja).  
- Es realitzaran controls acústics en els habitatges pròxims a la variant els dos anys següents a la posada en marxa de la infraestructura, amb la implantació de les mesures correctores adequades, si és el cas, per a no sobrepassar els nivells màxims d'immissió sonora establits en la normativa de protecció contra la contaminació acústica.  
- En les tasques de manteniment de les instal·lacions lumíniques se seguiran els mateixos criteris que els descrits en la fase de disseny i es complirà la normativa vigent sobre contaminació lumínica i l'enllumenat públic.  
L'estudi d'impacte ambiental compta amb un programa de vigilància ambiental (d'ara en avant, PVA) que estableix les pautes establides que cal seguir, efectuarà els controls i activitats programades amb la periodicitat corresponent, i durant la fase de construcció defineix els objectius següents:  
1. Establir un sistema de control i de seguiment del medi ambient que permeta comparar els impactes reals produïts amb les previsions de l'EIA.  
2. Detectar impactes residuals i localitzar els impactes detectats en l'estudi per a verificar-ne l'aparició real.  
3. Controlar l'execució correcta de les mesures previstes.  
4. Detectar impactes no previsibles o de difícil estimació i proposar mesures adequades per a minimitzar-los o eliminar-los.  
Les actuacions de control i seguiment que han sigut previstes en el PVA per a la fase de construcció seran: control d'accessos temporals a l'obra, de préstecs i abocadors, d'àrees i instal·lacions auxiliars d'obra, de neteja final d'obra, d'emissions de contaminants químics, de contaminació de partícules en suspensió en l'atmosfera, de residus de construcció i demolició, de la contaminació sonora, dels materials geològics, de la retirada i apilament de terra vegetal, de l'alteració i compactació de sòls, de l'erosió, d'afeccions a la morfologia de llits d'aigua superficials, del risc d'inundació, de la qualitat de les aigües subterrànies, de la protecció de la vegetació, de la restauració vegetal, de la protecció de la fauna, de la permeabilitat de la carretera per a la fauna, de les alteracions del paisatge, de la protecció de l'activitat agrària, de la protecció del patrimoni arqueològic, paleontològic, etnològic i historicoartístic, de la reposició d'infraestructures i serveis afectats i control del compliment del planejament urbanístic.  
  
Durant la fase d'explotació de la infraestructura del PVA, es duran a terme els controls següents: control de la limitació de nivells acústics produïts pel trànsit i control de la permeabilitat de la carretera per a la fauna.  
Els informes per a emetre en relació amb el PVA seran: informe previ a l'acta de comprovació del replanteig; informes ordinaris (mensuals i semestrals); informe final de les obres i informes extraordinaris.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un cas d'avaluació d'impacte ambiental ordinària d'acord amb l'annex I del Decret 162/1990, grup 8a, de construcció de carreteres de nova planta l'itinerari de les quals es desenvolupe íntegrament en el territori de la Comunitat Valenciana, d'acord amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
L'expedient ha observat els tràmits que preveu la secció 1a, capítol II, del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i la resta de disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
  
Per tot el que s'ha exposat, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, amb l'ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, sols als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables, el projecte bàsic denominat «Variant de la carretera CV-50 a Tavernes de la Valldigna i connexió de l'N-332», promogut per la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible - Subdirecció General de Mobilitat, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació que obra en l'expedient, i segons les condicions següents:  
  
1. Ateses les condicions establides en matèria d'inundabilitat, resulta necessari incorporar al projecte d'execució la justificació de les mesures de disseny adoptades en relació amb la perillositat d'inundació de l'àmbit travessat, així com obtindre l'informe definitiu de l'òrgan competent en aquesta matèria. En aquest sentit, hauran d'incorporar-se al projecte constructiu esmentat les mesures de millora del drenatge transversal del vial i la senyalització requerides. En relació amb l'ajust del traçat en l'extrem oest, com el corredor definit per les alternatives 1 i 3 presenta característiques similars, resulta assumible ambientalment.  
  
2. El projecte constructiu incorporarà la definició de les mesures preventives i correctores considerades en el projecte bàsic i en l'estudi d'impacte ambiental per a la minimització de l'efecte barrera i de fragmentació del territori, així com el cost derivat d'aquestes mesures, incloent-hi les relatives a la revegetació dels talussos de la carretera per a l'efectiva integració visual de la infraestructura en l'entorn. Per a evitar la creació d'espais residuals derivats de l'abandó dels cultius, les mesures d'integració i revegetació inclouran els espais adjacents als talussos i els límits de la carretera que, fora del domini públic de la infraestructura, resulten expropiats per raó de la grandària d'aquests.  
  
Els passos de fauna projectats, els passos naturals i les ODT intermèdies hauran de romandre nets i en condicions per a complir la funció pròpia i reduir l'efecte barrera causat per la infraestructura sobre la fauna. En la mateixa línia, s'hauran de projectar els passos de fauna necessaris per a complir amb la condició de no superar la distància d'1 km de separació entre dos passos de fauna correlatius segons el plec de prescripcions per a passos de fauna del ministeri competent en medi ambient.  
3. El projecte constructiu incorporarà la definició de les mesures de seguiment arqueològic de les obres d'acord amb les condicions establides per l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural. Si durant l'execució de les obres es produeixen troballes, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata i adoptar les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, d'acord amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
4. Es prohibirà cremar restes vegetals procedents de tales i desbrossaments, i caldrà gestionar-los mitjançant la trituració i la reincorporació del material triturat a les zones per a enjardinar, o bé es lliuraran a un gestor autoritzat.  
5. Es limitarà la velocitat màxima dels vehicles i la maquinària dins de l'àmbit de les obres, especialment en les proximitats d'habitatges i els encreuaments amb vies actuals.  
6. Programa de vigilància ambiental  
Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se per a acreditar que s'adopten i s'executen les mesures preventives i correctores proposades i per a comprovar-ne l'eficàcia. La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
El seguiment del compliment de les mesures preventives i correctores descrites en l'ESIA, així com les mesures addicionals proposades pels organismes consultats i les reflectides en aquesta resolució, correspondrà a l'òrgan substantiu i promotor del projecte.   
El promotor designarà un responsable del seguiment i la vigilància ambiental de les obres responsable dels informes de seguiment del compliment de les mesures i de les incidències produïdes.   
El control i la vigilància de l'àrea destinada a les instal·lacions auxiliars de les obres inclourà la comprovació que totes les instal·lacions de l'obra disposen dels mecanismes i els elements necessaris per a minimitzar els riscos de contaminació a cursos d'aigua superficials o subterranis, els riscos de contaminació atmosfèrica i acústica, etc., tant en el funcionament normal com en cas d'accident. A més, es controlarà que la gestió dels residus generats en cadascuna de les instal·lacions, i en el conjunt de l'obra, es duga a terme d'acord amb la normativa vigent.  
  
Durant la fase d'explotació, l'òrgan substantiu realitzarà el seguiment de l'eficàcia dels passos de fauna, així com de l'eficàcia de les pantalles acústiques. Així mateix, es verificarà l'èxit de la revegetació realitzada.  
L'òrgan ambiental podrà fer comprovacions i recaptar informació si ho estima oportú, així com avaluar el grau d'implementació, els resultats, l'eficàcia i l'eficiència de les avaluacions d'impacte ambiental realitzades, per a permetre una millora contínua del mètode basada en la retroalimentació i elaborar estadístiques.  
En els termes que preveu l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada segons els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 12 de juliol de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»