Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9463, del 04-11-2022 (2022/9895)

RESOLUCIÓ de 25 d'octubre de 2022, de la consellera de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica, per la qual s'inscriu el paredó del Terrer, situat al terme municipal de Paterna, en el Catàleg de llocs i itineraris de la memòria democràtica de la Comunitat Valenciana, com a Lloc de la Memòria Democràtica de la Comunitat Valenciana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9463

Data del DOGV
:   04-11-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/9895


Data del document
:   25-10-2022

Organisme emissor
:   Conselleria de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica

RESOLUCIÓ de 25 d'octubre de 2022, de la consellera de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica, per la qual s'inscriu el paredó del Terrer, situat al terme municipal de Paterna, en el Catàleg de llocs i itineraris de la memòria democràtica de la Comunitat Valenciana, com a Lloc de la Memòria Democràtica de la Comunitat Valenciana. [2022/9895]  
  
La Llei 14/2017, de 10 de novembre, de memòria democràtica i per a la convivència de la Comunitat Valenciana (DOGV 8168, 13.11.2017), té com a pilar fonamental el compromís amb la Declaració Universal de Drets Humans, i amb el que s'estableix en el dret internacional referent al dret a la veritat, la justícia, la reparació i la memòria com a garantia de no repetició.  
Recuperar la nostra memòria democràtica és més que una qüestió relacionada amb el passat. És la forma més ferma d'assentar en una societat democràtica una cultura de la pau, la convivència i els drets humans. La preservació de la memòria democràtica és indispensable per a la consolidació dels valors de llibertat, respecte, tolerància i acord social i la seua transmissió a les generacions futures.  
De conformitat amb l'article 20.1 de la Llei 14/2017, de 10 de novembre, de memòria democràtica i per a la convivència de la Comunitat Valenciana, tindran consideració de llocs de la memòria democràtica de la Comunitat Valenciana aquells espais, immobles o paratges que s'hi troben i revelen interés per a la comunitat autònoma, per haver-s'hi desenvolupat fets de singular rellevància per la seua significació històrica, simbòlica o per la seua repercussió en la memòria col·lectiva de la lluita dels valencians i valencianes pels seus drets i llibertats democràtiques, en el període que abasta des de la proclamació de la II República Espanyola, el 14 d'abril de 1931, fins a l'entrada en vigor de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, el 10 de juliol de 1982.  
  
L'article 21 i següents de la citada norma crea el Catàleg de llocs i itineraris de la memòria democràtica de la Comunitat Valenciana, i regula el procediment d'inscripció, modificació i cancel·lació, així com els seus efectes que suposen un reconeixement singular i l'aplicació del règim general de protecció establit en la mateixa llei.  
  
Per Resolució d'1 de febrer de 2022, de la consellera de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica, s'acorda la posada en funcionament del Catàleg dels llocs i itineraris de la memòria democràtica de la Comunitat Valenciana, i es determina la forma i el contingut de la inscripció en la qual es farà constar entre altres dades la classificació i tipologia dels llocs i itineraris de la memòria, tot diferenciant els llocs i itineraris de la memòria de la II República; llocs i itineraris de la memòria de la Guerra Civil i la repressió del final de la guerra; llocs i itineraris de la memòria de la repressió de la Dictadura franquista, de l'exili republicà, de la deportació; i els llocs dedicats a assemblees, vagues, reunions i resistència fins a 1982. En tots els casos es farà constar el paper destacat de les dones.  
  
La repressió de la Dictadura franquista sobre els vençuts de la guerra 1936-1939 en el territori de la Comunitat Valenciana, va tindre en el paredó del terrer, situat a Paterna, un dels seus màxims exponents. En aquest espai van ser represaliades, mitjançant execució per afusellament, aproximadament 2.238 persones de diferents municipis de la Comunitat Valenciana i d'altres localitats del territori nacional.  
Mitjançant Resolució de 16 de febrer 2022, de la Direcció General de Qualitat Democràtica, Responsabilitat Social i Foment de l'Autogovern (DOGV 9287, 28.02.2022), es va incoar el procediment previst en l'article 22 de la Llei 14/2017, de 10 de novembre, per a la declaració i inscripció del paredó del terrer, al terme municipal de Paterna, com a Lloc de la Memòria de la Comunitat Valenciana, identificant i delimitant el bé mitjançant coordenades geogràfiques, determinant els seus valors materials, històrics o simbòlics que justifiquen la inscripció, i articulant la corresponent normativa protectora, així com notificant aquest acord als interessats i a l'Ajuntament de Paterna.  
Així mateix, l'inici del procediment comportà l'aplicació provisional, immediata i directa del règim de protecció establit en els articles 25, 26 i 27 de la Llei 14/2017, de 10 de novembre, de memòria democràtica i per a la convivència de la Comunitat Valenciana, i la suspensió cautelar de les llicències municipals de parcel·lació, edificació o demolició, així com l'eficàcia de les que hagen pogut atorgar-se sobre el lloc.  
  
Consta en l'expedient l'informe favorable del Comité Tècnic d'Experts, de data 22 de setembre de 2022, de conformitat amb el que estableix l'article 22.5 de la Llei 14/2017, de 10 de novembre, de memòria democràtica i per a la convivència de la Comunitat Valenciana.  
S'han complit tots els tràmits legalment preceptius, això és, s'ha sotmés l'expedient incoat al tràmit d'informació pública, i el d'audiència als particulars directament afectats i del municipi on radica el lloc de la memòria.  
Per la representació de la propietat i de la ciutadania s'han formulat al·legacions en el tràmit d'informació pública, que han sigut valorades i incorporades, en cas d'estimació, en el text.  
Tal com preveu l'article 22.6 de la Llei 14/2017, de 10 de novembre, de la Generalitat de memòria democràtica i per a la convivència de la Comunitat Valenciana, la resolució del procediment d'inscripció en el Catàleg de llocs i itineraris de la memòria democràtica de la Comunitat Valenciana es dictarà en el termini de nou mesos per la persona titular de la presidència de l'institut de memòria democràtica, els drets humans i les llibertats públiques; serà notificada als interessats directament afectats i publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
De conformitat amb l'article 4 del Decret 1/2019, d'11 de gener del Consell, pel qual s'aprova els Estatuts del citat Institut, la presidència de l'Institut s'exercirà per la persona titular de la conselleria competent en matèria de memòria històrica i democràtica.  
En virtut de la disposició transitòria de la Llei 14/2017, de 10 de novembre, de memòria democràtica i per a la convivència de la Comunitat Valenciana, que assenyala que fins a la posada en marxa i funcionament de l'Institut Valencià de la Memòria Democràtica, els Drets Humans i les Llibertats Públiques, les diferents funcions atribuïdes en aquesta al citat Institut, es continuaran exercint per les entitats i òrgans que les anaren exercint, així com l'article 13 del decret 5/2019, de 16 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determina el número i la denominació de les conselleries i les seues atribucions i el Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries, correspon a la consellera de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica, acordar la resolució de la inscripció del paredó del terrer, en el Catàleg de llocs i itineraris de la memòria democràtica de la Comunitat Valenciana com a Lloc de la Memòria Democràtica de la Comunitat Valenciana.  
Vista la proposta de la Direcció General de Qualitat Democràtica, Responsabilitat Social i Foment de l'Autogovern d'aquesta Conselleria de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica, tenint en compte que la inscripció del paredó del terrer com a lloc de la memòria democràtica de la Comunitat Valenciana pretén garantir-ne la valoració, preservació i protecció com a homenatge i reconeixement de la dignitat de les persones allí assassinades i dels seus familiars, en resposta a una demanda històrica i com a símbol de restitució de les ofenses i tractament rebut per les víctimes, resolc:  
  
1. Objecte  
La present resolució té per objecte la inscripció del paredó del terrer, situat al terme municipal de Paterna (València), en el Catàleg de llocs i itineraris de la memòria democràtica de la Comunitat Valenciana, com a Lloc de la Memòria Democràtica de la Comunitat Valenciana.  
  
El paredó del terrer de Paterna és un lloc de memòria democràtica la Comunitat Valenciana, per tal com està indissolublement associat al patrimoni memorialista del final de la guerra i la Dictadura franquista.  
  
  
2. Règim general de la inscripció del bé  
Conforme a l'art. 24 de la Llei 14/2017, de 10 de novembre, de memòria democràtica i per a la convivència de la Comunitat Valenciana, la inscripció d'un lloc o itinerari de la memòria democràtica de la Comunitat Valenciana en el corresponent catàleg suposarà un reconeixement singular i l'aplicació del règim general de protecció establit en aquesta llei.  
  
3. Règim particular de protecció i conservació  
1. D'acord amb l'art. 25 de la Llei 14/2017, de 10 de novembre, de memòria democràtica i per a la convivència de la Comunitat Valenciana, les persones propietàries, titulars de drets o simples posseïdores dels terrenys o immobles inscrits com a lloc de la memòria democràtica de la Comunitat Valenciana, en tot cas hauran de:  
a) Realitzar les actuacions de conservació, protecció i manteniment per raó de la seua condició de lloc de la memòria democràtica, de manera que es garantisca la salvaguarda dels seus valors.  
b) Utilitzar els béns de manera compatible amb els valors intrínsecs a la seua condició.  
c) Executar les obres o actuacions per a la conservació, manteniment o custòdia ordenades per l'Institut Valencià de la Memòria Democràtica, els Drets Humans i les Llibertats Públiques, o òrgan que corresponga, de conformitat amb la disposició transitòria primera de la Llei 14/2017, de 10 de novembre, de memòria democràtica i per a la convivència de la Comunitat Valenciana, a la vista dels informes tècnics dels quals es desprenga aquesta necessitat, el cost de les quals no supere el 50 % del valor del bé de què es tracte, conformement a les prioritats assenyalades en cada cas per l'institut.  
d) Facilitar a l'Institut Valencià de la Memòria Democràtica, els Drets Humans i les Llibertats Públiques, o òrgan que corresponga, de conformitat amb la Llei 14/2017, de 10 de novembre, les activitats d'inspecció, així com totes les actuacions tendents d'evitar la destrucció i deterioració del bé.  
2. Correspon a l'Institut Valencià de la Memòria Democràtica, els Drets Humans i les Llibertats Públiques, o òrgan que corresponga, de conformitat amb la Llei 14/2017, de 10 de novembre, assessorar sobre aquelles obres i actuacions precises per a l'acompliment del deure de conservació.  
3. L'Institut Valencià de la Memòria Democràtica, els Drets Humans i les Llibertats Públiques, o òrgan que corresponga, de conformitat amb la Llei 14/2017, de 10 de novembre, de memòria democràtica i per a la convivència de la Comunitat Valenciana, col·laborarà en la conservació, manteniment i rehabilitació de conformitat amb la citada llei.  
  
  
4. Usos permesos  
4.1. Els usos permesos seran aquells tendents a la conservació, restauració, i rehabilitació, posada en valor i gaudi del bé i el seu entorn i que contribuïsquen a la consecució d'aquests fins sense degradar la seua imatge o posar en perill la seua conservació, ni alterar-ne els valors memorialistes.  
4.2. Els usos permesos en tot cas hauran de:  
a) Respectar el manteniment del volum, la tipologia, la morfologia, la distribució i el cromatisme del paredó del terrer, afavorint la conservació dels elements bàsics que defineixen la seua forma d'articulació. En particular, es prohibeix l'eixalbat del mur.  
b) Respectar el manteniment de tots els elements accessoris que defineixen el paredó del terrer, especialment els forats provocats pels impactes dels trets de qualsevol naturalesa.  
4.3. No està permés realitzar cap activitat que puga portar a la deterioració del bé protegit ni del seu entorn, o que implique el menyspreu de la dignitat de la memòria de les víctimes executades, i estan només permeses les activitats encaminades a la dignificació del lloc, l'homenatge a les víctimes i els seus familiars, o les dirigides a establir rutes de la memòria democràtica, activitats didàctiques i similars.  
4.4. No s'autoritzarà cap edificació i instal·lació en el seu entorn, qualsevol que en siga l'ús, excepte aquelles vinculades a la protecció i/o divulgació del bé.  
4.5. Es prohibeix l'accés amb vehicles motoritzats a zones o vials inclosos en l'entorn que en l'actualitat no es troben asfaltats, amb l'excepció dels vehicles d'ús agrícola, ramader, forestal i patrimonial.  
  
4.6. Queden expressament prohibits l'abocament de residus, els moviments de terres i excavacions, excepte aquells moviments i actuacions que siguen necessaris per a l'estudi, conservació i posada en valor del bé.  
5. Obligacions i drets  
5.1. Les persones propietàries, titulars de drets o simples posseïdores dels terrenys o immobles inscrits com a lloc de la memòria democràtica de la Comunitat Valenciana, a més de les obligacions a les quals es refereix l'article 3, en tot cas hauran de:  
a) Comunicar a l'Institut Valencià de la Memòria Democràtica, els Drets Humans i les Llibertats Públiques, o òrgan que corresponga, de conformitat amb la Llei 14/2017, de 10 de novembre, les transmissions o actuacions que, en relació amb els béns inscrits, efectuen per qualsevol títol, causa o circumstància, així com els danys o altres afectacions que aquests patisquen.  
b) Permetre la seua senyalització i interpretació, conforme amb el que s'estableix en l'article 28 de la Llei 14/2017, de 10 de novembre, de la Generalitat, de memòria democràtica i per a la convivència de la Comunitat Valenciana.  
c) Permetre la visita pública en dies i hores prèviament assenyalats. El compliment d'aquesta obligació podrà ser dispensat totalment o parcialment per l'Institut Valencià de la Memòria Democràtica, els Drets Humans i les Llibertats Públiques, o òrgan que corresponga, de conformitat amb la Llei 14/2017, de 10 de novembre, quan hi haja causa justificada.  
d) Quantes altres obligacions se'ls imposen expressament per la normativa d'aplicació en matèria de memòria democràtica i patrimoni cultural valencià.  
5.2. Les persones propietàries, titulars de drets o simples posseïdores dels terrenys o immobles inscrits com a lloc de la memòria democràtica de la Comunitat Valenciana, tenen els drets següents:  
  
a) Rebre assessorament per part de l'Institut Valencià de la Memòria Democràtica, els Drets Humans i les Llibertats Públiques, o òrgan que corresponga, de conformitat amb la Llei 14/2017, de 10 de novembre, en tot el relatiu a la conservació i protecció del bé.  
b) Sol·licitar subvencions o altres mesures de foment que puguen establir-se per a la seua conservació.  
  
6. Règim d'intervenció administrativa  
1. L'Institut Valencià de la Memòria Democràtica, els Drets Humans i les Llibertats Públiques, o òrgan que corresponga, de conformitat amb la Llei 14/2017, de 10 de novembre, podrà impedir qualsevol enderrocament i suspendre qualsevol classe d'obra o intervenció necessàries per a salvaguardar la integritat del bé inscrit en el catàleg de llocs de la memòria.  
2. Les entitats locals hauran de comunicar a l'Institut Valencià de la Memòria Democràtica, els Drets Humans i les Llibertats Públiques, o òrgan que corresponga, de conformitat amb la Llei 14/2017, de 10 de novembre, amb caràcter previ a la seua tramitació, les sol·licituds de llicència d'enderrocament, d'obra o intervenció que els siguen formulades i afecten un lloc de la memòria inscrit.  
3. De conformitat amb el que prescriu l'article 27 de la 14/2017, de 10 de novembre, els instruments de planificació territorial i el planejament urbanístic municipal establiran determinacions d'ordenació, concordes amb el règim de protecció establit per als béns inscrits en el Catàleg de llocs i itineraris de la memòria democràtica de la Comunitat Valenciana.  
4. El planejament urbanístic inclourà els llocs inscrits en el corresponent catàleg, mitjançant fitxa individualitzada i amb grau de protecció adequat a la preservació d'aquests béns.  
5. D'igual manera, en les actuacions sotmeses als instruments de prevenció i control ambiental segons la legislació vigent, s'adoptaran les mesures protectores i cautelars necessàries per a conservar els béns inscrits en el Catàleg de llocs i itinerari de la memòria democràtica de la Comunitat Valenciana.  
6. Amb la finalitat de salvaguardar els valors que van motivar la inscripció en el catàleg, serà necessària l'autorització de l'Institut Valencià de la Memòria Democràtica, els Drets Humans i les Llibertats Públiques, o òrgan que corresponga, de conformitat amb la Llei 14/2017, de 10 de novembre, per a qualsevol canvi o modificació que es desitge dur a terme en un lloc de la memòria i que pot afectar-ne la conservació, tant de tota mena d'obres o intervenció, incloent-hi remocions del terreny, com canvis d'ús, cablejat, antenes i conduccions aparents.  
  
7. La sol·licitud d'autorització haurà d'acompanyar-se amb un projecte de conservació corresponent a la intervenció, obra o intervenció que s'hi ha de realitzar, i la seua repercussió sobre la conservació dels valors del bé inscrit.  
8. L'autorització s'entendrà caducada si transcorreguera un any sense haver-se iniciat les actuacions per a les quals va ser sol·licitada.  
9. Es prohibeixen l'emmagatzematge a l'aire lliure de materials i l'abocament de residus. La senyalització del lloc per a la seua dignificació haurà d'ajustar-se a la tipologia que s'establisca i serà harmònica amb el lloc i el seu significat històric.  
  
7. Patrimoni arqueològic  
Per a la realització d'intervencions arqueològiques en el bé inscrit com a Lloc de la Memòria Democràtica, s'haurà de presentar una proposta d'intervenció que haurà de definir el seu abast en els termes que prescriu la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, modificada per la Llei 9/2017, de 7 d'abril, i anirà acompanyada de la documentació tècnica oportuna que en permeta l'avaluació patrimonial. També haurà d'especificar la ubicació, així com adjuntar les fotografies que permeten constatar la situació actual i la seua transcendència patrimonial.  
  
8. Àmbit memorialista protegit  
1. Formen part del lloc de la memòria protegit, el mur, els seus elements i parts, així com un entorn de 8.370 m², i tots aquells elements que en l'actualitat es troben ocults a la vista i els que, en un futur (després de treballs arqueològics, de restauració, de conservació i posada en valor) pogueren, si fa el cas, exhumar-se.  
2. Així mateix, queden protegits com a béns mobles de l'àrea declarada i gaudiran de la mateixa protecció, tots aquells elements actuals o futurs, que s'instal·len en l'espai declarat per a la dignificació i homenatge a les víctimes.  
  
9. Senyalització, interpretació i difusió  
1. L'Institut Valencià de la Memòria Democràtica, els Drets Humans i les Llibertats Públiques, o òrgan que corresponga, de conformitat amb la Llei 14/2017, de 10 de novembre, farà la senyalització i interpretació del bé protegit mitjançant la senyalística corporativa sobre memòria democràtica aprovada.  
2. Aquest òrgan adoptarà les mesures oportunes per a la difusió i divulgació dels llocs de la memòria, així com dels valors que representa.  
  
  
10. Règim sancionador  
1. L'incompliment de les obligacions i deures previstos en els preceptes anteriors donarà lloc a l'exigència de la corresponent responsabilitat sancionadora, en els termes de l'art. 59 i següents de la Llei 14/2017.  
2. D'igual manera, l'incompliment de les obligacions i deures establits en els preceptes anteriors sobre el règim de protecció, usos compatibles i mesures cautelars, facultarà a la Generalitat Valenciana l'expropiació forçosa dels terrenys i immobles inscrits com a llocs de la memòria democràtica de la Comunitat Valenciana, per causa d'utilitat pública o interés social. Constituirà a més causa d'interés social per a l'expropiació per la Generalitat Valenciana el perill de destrucció o deterioració irreparable del bé.  
  
Contra la present resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar recurs contenciós administratiu en el termini de dos mesos, comptats des de l'endemà de la notificació o publicació, de conformitat amb el que es disposa en els articles 8, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa. Tot això sense perjudici que s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.  
  
València, 25 d'octubre de 2022.- La consellera de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica: Rosa Pérez Garijo.  
  
ANNEXOS  
  
Per a l'elaboració dels annexos següents s'ha utilitzat, entre altres, la fitxa del vigent Catàleg de Béns i Espais Protegits de Paterna, aprovat en 2012 (BOP núm. 17, de 27.01.2015), i que formulada de manera independent al PGOU, constitueix l'instrument complementari del planejament que estableix el règim jurídic urbanístic i patrimonial al qual queda sotmés el bé, de conformitat amb la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP); l'obra de Vicent Gavarda Cebellán, en concret la publicació Els afusellaments al País Valencià (1938-1956). Publicacions de la Universitat de València, núm. 1 (2007); i l'article de Miguel Mezquida Fernández i Alejandro Calpe Vicente: El paredó de Paterna: un deute amb un dels espais de memòria més significatius del País Valencià, publicat en Violència, conceptualització, memòria, repressió, estudis, monumentalització, exhumacions. València 1939-2020; Diputació de València, pp. 213-234. S'ha emprat també informació allotjada en el visor de l'Institut Cartogràfic Valencià i en la seu electrònica del Cadastre.  
  
  
  
ANNEX I  
A. IDENTIFICACIÓ DEL BÉ LLOC DE LA MEMÒRIA «EL paredó del terrer» DE PATERNA (VALÈNCIA).  
  
A. 1. Denominació principal:  
Paredó del terrer de Paterna.  
  
A. 2. Localització:  
Província: València  
Comarca: Horta Nord  
Municipi: Paterna  
  
A.3. Referència cadastral:  
3140767WH3676R1161RM (ocupant el mateix bé i el seu entorn una part d'aquesta referència cadastral, d'aproximadament uns 8.370 m²).  
  
Superfície gràfica total de la referència cadastral: 103.352 m².  
Ur. Polígon Nord 27 Bl: A sòl classe urbana. Ús principal: sòl sense edificar.  
Sector Pla del Rector (antic PP Militars).  
Titularitat privada.  
  
A.4. Cronologia:  
El paredó del terrer va formar part en els seus orígens de la galeria de tir del Campament Militar de Paterna, la construcció de la qual es va dur a terme en la dècada de 1920.  
En 1923 es va crear el 6é Regiment d'Artilleria Lleugera de Campanya, la base del qual es trobava en les instal·lacions del Campament Militar de Paterna. Posteriorment, després de la Guerra Civil, es crearà el Regiment d'Artilleria 17 i el Regiment d'Artilleria 43 (dissolt en 1960), amb base també en aquest campament.  
La galeria estava integrada dins de les construccions pròpies del campament, que comptava amb tot el necessari per a l'ensinistrament i allotjament de tropes militars. Aquest complex militar va anar ampliant-se al llarg del segle XIX, i finals del XX. Francisco de Castells, coronel d'Enginyers, va ser l'encarregat d'efectuar algunes reformes en les instal·lacions durant l'any 1924.  
La construcció de la galeria va tindre a veure amb els canvis logístics que s'estaven produint dins del recinte, ja que fins a mitjan segle XIX la pràctica totalitat del campament albergava soldats del cos d'artilleria.  
La presència de tropes d'infanteria era quasi testimonial, però en la segona meitat del XIX es va decidir incloure una major quantitat de soldats en el campament d'aquesta arma, construint-se una caserna d'Infanteria. Per això, es necessitava un lloc per a fer pràctiques de tir, d'aquí ve que es construïra la galeria.  
La galeria va comptar amb diverses modificacions al llarg dels anys; la més important es va registrar amb l'arribada del fusell Màuser a l'exèrcit espanyol, ampliant-se la distància de tir de 85 a 100 metres.  
La galeria de tir del terrer és l'única de les existents en les instal·lacions que s'ha conservat fins hui. El seu ús com a galeria de tir pròpiament dita seria interromput a partir de 1939, encara que es desconeix si el doble ús que se li va donar, tant com a lloc d'afusellament o galeria de tir, es van compaginar en el temps.  
El paredó va estar en ús com a lloc d'afusellaments des d'abril de 1939 fins a 1956. A partir d'aquest moment va perdre la funció de lloc d'execució, i va continuar emprant-se en la instrucció militar de nous membres de la caserna de Paterna. Posteriorment, ja en democràcia, la galeria de tir va caure en l'oblit.  
Fins a finals dels anys noranta del segle XX i principis del segle XXI, no es van posar en marxa diferents iniciatives per part de col·lectius memorialistes com l'Ateneu Republicà de Paterna (AR PA), o el Grup per a la Recuperació de la Memòria Històrica de València (GRMHV), promovent diversos actes de record i memòria i exigint la dignificació d'aquest emblemàtic espai de memòria.  
Actualment s'ha configurat com un lloc de memòria on, cada 14 d'abril i 1 de novembre, es realitzen actes i trobades per part de familiars i organitzacions republicanes, sindicals, polítiques, etc., en record de les víctimes.  
B. IDENTIFICACIÓ DELS VALORS MATERIALS, HISTÒRICS O SIMBÒLICS QUE EN JUSTIFIQUEN LA INSCRIPCIÓ.  
Si bé la memòria democràtica es transmet a través dels diferents vestigis que han arribat fins a l'actualitat: documents, testimoniatges orals, relats familiars, imatges, enregistraments sonors i audiovisuals; també a través dels llocs en els quals es van produir els tristos i tràgics esdeveniments que van impedir el desenvolupament d'una societat democràtica és possible recuperar la memòria democràtica.  
Conxita Mir Curcó en el seu article Acció pública i regulació memorial del territori (Barcelona, 2009), en R. Vinyes (Ed.): L'Estat i la memòria. Governs i ciutadans enfront dels traumes de la història, pàg. 523-547, RBA, exposa que: «la recuperació de la memòria a partir dels elements físics, permet fixar el passat en el territori, pot oferir l'oportunitat d'utilitzar l'espai públic com un instrument eficaç al servei de l'aprenentatge democràtic».  
La importància essencial del paredó del terrer de Paterna rau en el fet de constituir un testimoniatge excepcional de la brutal repressió, per part dels vencedors, en el territori de la Comunitat Valenciana durant el final de la Guerra Civil i la Dictadura.  
Per tant, el seu protagonisme històric i simbòlic, envoltat de fets traumàtics, exigeix la seua protecció com a lloc de la memòria així com la seua deguda dignificació i interpretació. Es pretén així que quede fixat materialment el passat i es contribuïsca d'aquesta manera a l'estudi d'un espai vinculat al terror, on es van cometre tot tipus de vulneracions dels drets humans després de la Guerra Civil i durant la Dictadura, pels qui es van alçar contra el poder legítimament constituït de la II República, i van acudir a la violència com a mitjà de defensar i imposar les seues idees, la seua ideologia i el seu projecte polític.  
A més, la seua rellevància per a la Comunitat Valenciana és manifesta. A la Comunitat Valenciana existeixen escassos exemples d'aquest tipus espai; és el cas de la ciutat de Castelló de la Plana, en què es va emplaçar un monòlit al costat del riu Sec, on van ser afusellades més de 700 víctimes; al cementeri de Sueca (57 afusellats); i el cementeri de Dénia (52 afusellats), al costat de l'antiga tàpia del qual hi havia el cementeri civil, que encara conserva els impactes d'alguns trets. També van ser usades com a tal, les tàpies dels cementeris d'Alzira, Llíria i Torrent.  
B.1. Valors materials  
L'interés material o físic de l'espai del paredó del terrer consisteix en el manteniment d'una instal·lació originàriament militar, de singular tipologia, que va veure amb el temps transformat el seu ús de galeria de tir a paredó d'execucions dels opositors al règim feixista, nascut al final de la Guerra Civil.  
En l'actualitat el conjunt està compost pel mur de maçoneria, el fossat i el mur paral·lel. El sistema constructiu emprat per a la seua construcció era l'existent en l'època: mur de pedra i maçoneria.  
  
Actualment és visible una mínima part del que en el seu moment va ser el conjunt original, en bona part a causa del total abandó que pateix aquest lloc (que sovint s'utilitza com a abocador il·legal).  
  
B.2. Valors històrics i simbòlics  
A més, el paredó del terrer constitueix un element d'especial rellevància simbòlica i històrica de la Comunitat Valenciana, com a lloc d'afusellament i execucions massives, amb abast emblemàtic tant per a la mateixa població de Paterna, com per al conjunt del territori valencià, i el record del qual roman viu en la memòria col·lectiva.  
El context històric pel qual és conegut aquest lloc és el de la Dictadura franquista, més en concret, el període de la fi de la Guerra Civil i la posterior postguerra, ja que en aquest espai van ser afusellades aproximadament 2.238 persones des de l'any 1939 fins a 1956, de les més que possibles 2.981 assassinades a la província de València.  
El terrer va ser el lloc triat per la Dictadura per a assassinar milers de persones. Fou el lloc d'afusellament de gent de tota la Comunitat Valenciana (191 municipis), i també d'altres llocs de l'Estat espanyol (41 municipis), on queden representades 40 de les 52 províncies que hi havia en l'època.  
Es tractaria del segon lloc del territori nacional amb més execucions, després del cementeri de l'Est de Madrid.  
La guerra va constituir un tràgic període de dolor i sofriment que va ensagnar la vida i la memòria d'infinitat de persones. Aquesta tragèdia es va prologar, després de la victòria de les tropes rebels, durant la posterior Dictadura franquista.  
Amb la finalitat de la guerra, la repressió franquista va començar de manera ferma i sistemàtica a la Comunitat Valenciana, i es va manifestar en el paredó.  
Al cementeri de Paterna es van recollir entre altres assassinats, els cadàvers provinents de l'aplicació de la major part de les sentències dictades en judicis sumaríssims i consells de guerra, pels il·legítims tribunals militars de la ciutat de València i d'altres municipis.  
  
Fins a Paterna eren enviats tots els sentenciats a mort pel Tribunal Militar de València, centralitzant gran part de la repressió franquista de la província i quasi la meitat de la Comunitat Valenciana.  
A les primeres detencions selectives d'autoritats republicanes (alcaldes, regidors, governadors civils, líders de partits marxistes i organitzacions sindicals socialistes i anarquistes, algun representant militar), van seguir massives detencions de simples militants, obrers i professionals que s'havien oposat d'una forma o una altra al colp militar, o van manifestar en algun moment la seua lleialtat a la República.  
A diferència de l'ocorregut en la resta de l'Estat, en el cas de la província de València, les sentències dictades en la capital de la província no es van dur a terme en la mateixa ciutat ni en les tàpies del seu cementeri, ni als patis de les seues casernes, sinó que van ser aplicades en el camp de tir del terrer de Paterna i les víctimes enterrades al seu cementeri.  
Els reus que arribaven a aquest lloc provenien de diversos penals. La majoria venien de la Presó Cel·lular o Presó Model i del Penal de Sant Miquel dels Reis, encara que també de presons menors com la Presó Militar de Montolivet, la Presó Convent de Santa Clara de Dones, o centres provisionals com la Presó de les Torres de Quart, tots ells situats a València. També s'han documentat casos en els quals es van traslladar víctimes des d'altres partits judicials, com Llíria, Gandia o Xàtiva.  
La saca de condemnats del dia, enviats des dels diferents centres penitenciaris, eren prèviament posats en capella perquè si ho desitjaven es pogueren confessar. Poc després se'ls emmanillava i se'ls pujava a camions per a ser traslladats fins a Paterna. Segons diferents testimoniatges, els presos arribaven en camió fins a la mateixa galeria de tir, i depenent de la quantitat de sentenciats a mort, podien realitzar-se diferents tandes d'afusellament. La població local que vivia en les zones limítrofes sentia els trets de cadascuna de les execucions.  
Segons les fonts orals i bibliogràfiques, els presos arribaven en el camió fins a la mateixa galeria de tir on l'execució podia fer-se de dues formes diferents. La primera d'elles era col·locar-los contra la tàpia i realitzar l'execució (aquesta forma era l'habitual en tota la geografia espanyola); però a Paterna es va contemplar una segona manera de dur a terme els escamots d'afusellament:  
Atés l'horari d'execució (matí o vesprada) i el posicionament del sol en l'horitzó, les víctimes podrien haver sigut situades sobre el mur, col·locant-se l'escamot d'execució en direcció al talús.  
Aquests mateixos testimoniatges assenyalen també que, aprofitant la forma de la galeria de tir, s'hi pujava els reus perquè quan es produïren els trets de l'execució, aquests caigueren a terra i d'ací eren recollits per un carretó que els portaria directament al cementeri de Paterna, a escassos 500 m del terrer.  
El camí que recorria aquest carro se'n va dir popularment el camí de la Sang, a causa de la reguera de sang que es formava després de cada execució.  
Els primers executats a Paterna ho van ser el 2 d'abril de 1939, a penes tres dies després de l'entrada de les tropes franquistes a la ciutat de València i, tret d'alguna excepció, aquest procés va ser l'habitual per a totes les víctimes conduïdes fins a Paterna, sobretot en els primers anys de la Dictadura, quan la repressió va ser dura i sistemàtica, sent rara la setmana en la qual no es realitzaven afusellaments, a raó aproximadament de quinze a trenta persones en cadascuna de les saques, encara que a vegades, com va ser el cas de novembre de 1939, es van realitzar set saques, amb un total de 318 condemnats, i s'executaren en algun moment cinquanta persones en un mateix dia.  
Durant els anys successius, i encara que el ritme va ser menor, no es van detindre les execucions fins als anys 50, moment en el qual van ser pràcticament molt residuals i molt concretes, en tractar-se fonamentalment de guerrillers antifeixistes (maquis). Doroteo Ibáñez Alconchel, membre del Partit Comunista d'Espanya i de l'Agrupació Guerrillera de Llevant i Aragó, seria l'últim represaliat executat a Paterna el 10 de novembre de 1956.  
Els escamots d'afusellament estaven formats per membres de l'exèrcit revoltat i de la Guàrdia Civil. En els primers mesos també està datada la participació de membres de Falange. El canvi d'uns piquets d'afusellament per uns altres no va ser dràstic sinó gradual, produint-se entre finals de 1939 i principis de 1940. Seria a partir de 1941 quan la Guàrdia Civil va acabar assumint la comesa d'executar les penes capitals.  
El paredó del terrer no va ser l'únic enclavament utilitzat per a materialitzar els afusellaments; durant la postguerra, al terme municipal de Paterna, van ser utilitzades també les tàpies del mateix cementeri municipal.  
Per tot això, el paredó del terrer de Paterna té una indiscutible i singular rellevància històrica per al poble valencià, i és un espai essencial per a afermar la consciència simbòlica d'identificació i cultura democràtica valenciana, i se situa entre els més destacats del panorama memorialista de l'Estat. En suma, es tracta d'un espai fonamental que actua com a revitalitzador de la memòria democràtica.  
C. DESCRIPCIÓ I DETERMINACIÓ DE LES PARTS DEL BÉ I DEL SEU ENTORN QUE SÓN OBJECTE D'INSCRIPCIÓ.  
C.1. Són elements objecte d'inscripció el mur d'execucions o paredó i els elements associats a ell (impactes de projectils), així com un entorn de 8.370 m². Així mateix, hauran de ser inscrits tots aquells elements que en l'actualitat es troben ocults a la vista i els que en un futur (després de treballs arqueològics, de restauració, de conservació i posada en valor) podrien exhumar-se.  
Segons Francisco de Castells, coronel d'Enginyers, que va ser l'encarregat d'efectuar unes certes reformes en les instal·lacions de Paterna durant l'any 1924, en el seu treball sobre la mateixa estructura (Campamento militar de Paterna - Valencia. Memorial de Ingenieros del Ejército - Madrid, 1924), la galería de tiro (paredón): «Tiene 85 metros de longitud, que van a ser ampliados muy en breve hasta 100, mediante un retorno o trozo de 25 que se le ha de agregar, por 6,50, término medio de altura. En la parte anterior existe un foso de 2.30 de anchura por 1.80 de profundidad y en la parte posterior (cuyo talud está revestido con muros de mampostería ordinaria, en forma de escalones, para contener las tierras?) [?] En el citado foso existen nueve puestos de observación, blindados, para los sirvientes de los blancos y otro para el oficial».  
C.2. Quant al paredó, es tracta d'una construcció militar de maçoneria travada amb formigó i revestida amb una potent capa d'aquest mateix material, utilitzada en origen com a galeria de tir d'ensinistrament militar.  
El conjunt està compost pel mateix mur de maçoneria, el fossat i el mur paral·lel. El sistema constructiu emprat per a la seua construcció era l'existent en l'època: mur de pedra i maçoneria.  
Actualment l'altura de l'estructura oscil·la entre 1,20 i 1,50 m, a causa de la important sedimentació i aterrament de l'entorn i presenta una amplària de 0,6 m. En la seua part frontal s'observen 3 obertures, de les quals una d'elles està quasi encegada per complet a causa del rebliment i moviments de terres realitzats en el passat, prop del mur. Es desconeix si existeix cap altra obertura.  
- La primera obertura té una boca d'1,25 m, una altura d'1,26 m, i una profunditat d'1,70 m.  
- La segona posseeix una obertura d'1,35 m, una altura d'1 m, i una profunditat d'1,40 m.  
- Quant a la tercera obertura, quasi encegada, posseeix una amplària d'1,10 m, i un espai obert de 0,1 metres d'altura.  
De les dues obertures no encegades es pot apreciar que les seues parets estan fetes de pedra amb volta de pedra i formigó.  
Existeix una avantmuralla o mur paral·lel, en el punt més allunyat de la carretera, a una distància que oscil·la entre 2,85 i 3 m.  
Segons alguns testimoniatges el terrer estaria format per una muntanya de 10 metres d'altura per 100 metres de llarg, amb un mur de ciment que sustentaria la muntanya artificial i un altre mur que suportava la piràmide de terra.  
C.3. En l'actualitat tant el paredó com el suposat camí de la Sang es troben deteriorats, donada la utilització de l'entorn com a abocador de terres i enderrocs, que ha produït el soterrament del mur i l'esborrat del camí. Algunes intervencions d'entitats memorialistes han netejat i buidat d'enderrocs la zona del bé. Hui l'estat del paredó està molt degradat; tot el fossat de la galeria de tir es troba reblit per terra i ocasionalment enderrocs, ja que la zona ha sigut utilitzada per a desfer-se il·legalment de material constructiu. El farciment de terres que oculta parcialment el mur i que s'ha anat produint al llarg dels anys, no permet que s'aprecie el mur en la seua magnitud i, per tant, el procés d'afusellament que s'hi realitzava.  
  
Com a elements addicionals han de considerar-se els grafitis i les pintades que s'han anat realitzant sobre la superfície del mur.  
No s'han realitzat actuacions recents en el mateix element, encara que en l'actualitat sí que s'estan duent a terme actuacions de neteja i intervenció paisatgista en la zona.  
C.4. L'entorn a inscriure de 8.372 m², es justifica per la seua coincidència amb el que figura en la fitxa del vigent Catàleg de béns i espais protegits de Paterna, el qual es correspon amb l'espai d'activitats a desenvolupar previstes com a lloc de la memòria.  
C.5. Uns altres béns adjacents. Elements memorialistes situats en l'entorn.  
Aquests elements queden en l'actualitat fora de la present inscripció com a Lloc de la Memòria de la Comunitat Valenciana, a l'espera d'una posterior actuació i eventual inscripció com a Itinerari de la Memòria per la seua intrínseca relació amb l'espai memorialista que ens ocupa.  
  
C.5.1. Camí de la Sang.  
Es desconeix amb claredat tant el seu traçat original com la seua cronologia.  
Quant al seu traçat en l'actualitat no pot identificar-se clarament el seu antic recorregut, únicament es poden realitzar hipòtesi mitjançant l'anàlisi de fotos aèries antigues. En aquest sentit es tractaria d'un camí que aniria pràcticament en línia recta des del terrer fins al cementeri. El ferm del camí és el mateix terreny natural de la zona.  
  
Alguns testimoniatges assenyalen un trajecte alternatiu que travessaria el nucli urbà de Paterna.  
Sembla que les primeres vegades que es van utilitzar vehicles per a transportar els cadàvers a les fosses va provocar la protesta de les autoritats locals, per l'escàndol que implicava la reguera de sang que això comportava; es va canviar el trajecte fins al cementeri, creant un accés directe a través dels camps de garrofers.  
Es desconeix també la seua cronologia atés que existeixen diferents hipòtesis de treball. Al respecte, una que indica que el camí ja existia abans que l'exèrcit adquirira la propietat dels terrenys, i una altra que estableix que es construiria ex professo per a ser emprat en el trasllat dels cossos assassinats cap al cementeri.  
C.5.2. Cementeri municipal. Durant un llarg període de temps (1939-1956), tant les tàpies del cementeri com el pròxim camp de tir, serien muts testimonis de les execucions perpetrades pel franquisme per a esborrar tot indici de democràcia.  
C.5.3. Fosses comunes del cementeri. Serien també les 154 fosses comunes en les quals es troben les víctimes de les execucions, un espai memorialista d'especial rellevància, així com el memorial que pròximament es construirà dins de l'espai del cementeri.  
Algunes fonts documenten altres llocs de morts violentes fora de l'entorn del terrer, com és el cas de la tàpia del Picadero de la caserna militar de Paterna (Gavarda, 2007) o la creu (creu del terme que separa el municipi de Paterna del de Benimàmet); i el Pont de la Mort (segons testimoniatges orals).  
C.5.4. Memorial víctimes del franquisme del cementeri de Paterna.  
A proposta de la plataforma d'associacions de familiars de les víctimes del franquisme al cementeri de Paterna, s'està tramitant l'aprovació del projecte de construcció del Memorial de les víctimes del franquisme en el mateix cementeri de Paterna, d'acord amb el conveni subscrit en data 14 de març de 2022 entre la Generalitat, a través de la Conselleria de participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica, i l'Ajuntament de Paterna.  
D. DELIMITACIÓ CARTOGRÀFICA AMB LES SEUES CORRESPONENTS COORDENADES GEOGRÀFIQUES.  
D.1. Coordenades:  
Punt centroide. Fus 30 ETRS89  
UTMe 720411  
UTMn 4376666  
Altura: 64 m. s. n. m.  
La delimitació literal del bé i de l'entorn de protecció declarat Lloc de la Memòria el paredó del terrer de Paterna comprén un polígon irregular situat dins de la parcel·la 4526596CR8729V3574BQ del polígon N 27, sector Pla del Rector (antic PP Militars), i delimitat per les coordenades següents (sentit horari):  
  
  
PUNT X Y  
1 NE 181421 0987408  
2 E 245670 4376675  
3 SE 242300 0887668  
4 SO 194963 0745736  
5 O 608991 4376662  
6 NO 081672 3925509  
  
La línia del mateix paredó dins de l'anterior espai transcorreria en línia recta d'est a oest, aproximadament, per les coordenades següents:  
  
  
X Y  
421091 4376645  
961329 4376641  
494737 4376632  
737844 4376625  
  
L'espai delimitat està situat en un sòl rural sense ús desenvolupat fins al moment. El polígon així delimitat pel seu costat est discorre per la vora d'una part de la carretera que uneix Paterna amb Valterna, mentre que el seu costat oest es configura amb el vial que condueix al Col·legi Jaume I. Aquests dos eixos s'uneixen en la seua part sud en la zona delimitada per la zona d'arbres que acaba a l'esplanada anterior al Col·legi Jaume I.  
L'accés es realitza per la CV-365 (V-615), en el quilòmetre 1, eixida Fira València. Després s'agafa el desviament amb direcció pàrquing Jaume I-Lloma Llarga, uns 300 m, i després de passar la tanca del col·legi Jaume I, a mà esquerra al costat d'un camí de terra d'amplària variable que arriba fins al cementeri, conegut tradicionalment com a camí de la Sang. El paisatge circumdant està format per matoll baix, esguitat de garrofers i pins, una miqueta degradat per moviments de terres i la utilització, en el passat, dels voltants com a abocadors incontrolats.  
  
  
ANNEX II  
Documentació gràfica