Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2939, del 26-02-1997 (1997/848349)

RESOLUCIÓ de 3 de juliol de 1997, de la directora general de Qualitat Ambiental, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual es fa pública la següent declaració d'impacte ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2939

Data del DOGV
:   26-02-1997

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1997/848349


Data del document
:   03-07-1996

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 3 de juliol de 1997, de la directora general de Qualitat Ambiental, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual es fa pública la següent declaració d'impacte ambiental.  
Vist l'expedient 014/93-AIA sobre el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del Municipi de la Font de la Figuera (la Costera), promogut pel seu Ajuntament.  
Vist que el 15 de gener de 1993 es va rebre de l'Ajuntament de la Font de la Figuera l'estudi d'impacte ambiental de les Normes Subsidiàries de Planejament i la documentació de l'expedient administratiu municipal sobre l'aprovació de l'esmentat estudi pel ple de l'Ajuntament i la tramitació d'exposició pública.  
Vist que, segons un certificat de l'Ajuntament, l'estudi d'impacte ambiental ha estat exposat al públic, durant el termini d'un mes, mitjançant un edicte publicat en el Butlletí Oficial de la Província número 253, de 23 d'octubre de 1992, en el diari Levante, de 29 d'octubre de 1992, i la seua exposició en el tauler d'anuncis de la casa consistorial des del 24 d'octubre fins al 23 de novembre del mateix any, sense que s'hi haja presentat cap al·legació durant el període d'exposició,  
Vist que, amb data 23 de febrer de 1993, se sol·licita a l'Ajuntament la documentació que integra el projecte tècnic de les normes subsidiàries de planejament, per a completar el referit expedient d'acord amb l'article 21.3 del reglament que desplega la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, de la Generalitat Valenciana, aprovat pel Decret 162/1990.  
Vist que, amb data 15 de desembre de 1993, se li reitera a l'Ajuntament la sol·licitud del projecte tècnic, tot advertint-li de desestimar la petició i arxivar sense més tràmit l'expedient si no és presentat una vegada transcorregut el termini de 10 dies, en aplicació de l'article 71.1 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
Vist que es rep de l'Ajuntament, el 10 de gener de 1994, un exemplar del projecte tècnic sol·licitat sense diligenciar, aspecte que se li va comunicar telefònicament i que va ser reparat amb la presentació d'un nou exemplar, el 28 de gener de 1994, correctament diligenciat.  
Vist que, el 3 de febrer de 1994, es va consultar la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Servei de Protecció Civil i Coordinació de Construccions de la Direcció General d'Interior de la Conselleria d'Administració Pública, Departament de Física Aplicada de la Universitat de València i al Servei de Residus i Contaminació, Servei de Planificació de Recursos Hidrològics i Servei Territorial de Medi Ambient d'aquesta Conselleria.  
Vist que, en data 8 de març de 1994, se sol·licita l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, tot indicant-li a l'Ajuntament els següents aspectes que han de ser reparats en la documentació:  
1) S'ha de determinar i reservar sòl en lloc apte i com a sistema general per a tenir zones amb capacitat suficient on realitzar el tractament controlat dels residus sòlids urbans i dels residus inerts generats al municipi i en l'horitzó poblacional previst en les normes subsidiàries.  
2) Senyalitzar gràficament la ubicació de la depuradora que tractarà les aigües residuals urbanes i reservar el dit sòl com a sistema general, i informar de la data prevista per a la seua execució.  
3) Delimitar un perímetre de protecció en les fonts utilitzades per al proveïment d'aigua potable, i igualment, s'hauran d'adoptar les mesures de protecció necessàries per a aquelles captacions existents al terme municipal que no s'utilitzen per al proveïment.  
4) L'ús ramader ha de ser un ús no permés en el sòl no urbanitzable de protecció agrícola extensiu per les característiques de permeabilitat del terreny i proximitat al llit del riu Cànyoles. Per al dit ús ramader és apropiat el sòl no urbanitzable comú amb terrenys impermeables (argilosomargós) i allunyats de llits a la zona sud-est del terme.  
Totes aquestes reparacions han de ser incorporades a les normes urbanístiques, rectificant i completant el contingut dels articles afectats i incloent-hi nous articles per a aquells aspectes que no hi són considerats, com ara els referents a residus sòlids i protecció de fonts.  
Vist que, a continuació es fan saber, de forma concreta, el contingut dels informes rebuts sobre les consultes efectuades, col·locant-hi entre parèntesi la data d'entrada en aquesta Conselleria:  
A) Departament de Física Aplicada (15-3-94)  
«Es considera bastant escassa la informació continguda sobre la contaminació sonora en la documentació presentada.  
Segons els plànols d'ordenació (a escala 1:10.000), no permeten fer cap conclusió sobre l'impacte ambiental acústic relacionat amb els diferents usos del sòl proposats. Per exemple: la proximitat entre les zones residencials i industrials sense especificar l'activitat industrial que es desenvoluparà, no es coneix la ubicació de les zones escolars del municipi (especialment sensibles al dit impacte).  
Els nivells sonors permesos que s'esmenten en el text (pàg. 84), haurien d'adequar-se al que hi estableix el Model d'Ordenança Municipal sobre Prevenció de la Contaminació Acústica (Protecció contra Sorolls i Vibracions): nivells límits d'immissió 40 dBA i 30 dBA per als períodes diürn i nocturn, respectivament. I respecte a l'impacte acústic de les activitats que estiguen ubicades actualment, o se situen en un futur, en unes zones o altres del municipi, hauran de satisfer els requisits exigits en l'esmentat model d'ordenança.»  
B) Servei de Residus i Contaminació (13-4-94)  
«S'insta el municipi a aportar la informació corresponent sobre la seua gestió dels residus sòlids municipals i se li comunica que, en cas de fer ús d'un abocador incontrolat, haurà de legalitzar-lo iniciant sense demora els tràmits oportuns a tal efecte.  
És convenient, com a previsions urbanístiques, que dins de les mateixes normes subsidiàries o en ordenances a part es consideren les prescripcions següents:  
- Els edificis destinats en més d'un 10% de la seua superfície edificable a ús d'oficina, comercials, industrials, tallers i emmagatzematge, comptaran amb serveis que permeten una recollida dels distints tipus de residus que se'n generen. Aquests serveis consistiran en contenidors o depòsits, dotats de les mesures de seguretat necessàries per a evitar contaminacions, emanacions, accidents i molèsties.  
- En els vials de nova constitució es reservarà sòl per a la instal·lació de contenidors que permeten la recollida selectiva almenys de tres tipus de residus.  
- Per a l'atorgament de la llicència d'obres d'un edifici, el promotor haurà de presentar el compromís d'admissió dels residus en una instal·lació de tractament de residus sòlids inerts autoritzada, sempre que hi haja instal·lació autoritzada en un radi de 20 quilòmetres de l'obra projectada, indicant-hi la quantitat de residus inerts que pensa produir. L'Ajuntament, després de comprovat el projecte, li donarà el vistiplau.  
- La cèdula d'habitabilitat o llicència d'activitat per al cas de l'edifici no es concedirà fins que el promotor de la construcció no presente un certificat d'una instal·lació de residus sòlids inerts autoritzada, relativa al volum de residus entregat i es responsabilitze de la seua correcta gestió, sempre que hi haja una d'aquestes instal·lacions en un ràdio de 20 quilòmetres de l'obra projectada.  
També és convenient considerar en les normes subsidiàries una reserva de sòl, prevista per a un possible abocador de residus sòlids urbans, d'una superfície d'1 a 1,5 hectàrees. En l'elecció d'aquests terrenys prevaldrà fonamentalment les condicions geològiques de la zona, les característiques d'impermeabilitat dels substrats i la no-contaminació d'aigües superficials o subterrànies.  
I a més, la reserva d'una superfície equivalent al 4% de l'increment que es faça de sòl industrial, que tindrà la consideració de dotació per cessió gratuïta a l'Ajuntament. Aquesta reserva s'efectuarà preferentment en sòl d'ús industrial distant almenys 500 metres del sòl d'ús residencial. En el cas de la reserva per a l'abocador controlat, aquesta podria efectuar-se en sòl no urbanitzable d'escassa qualitat ambiental.»  
C) Direcció General de Patrimoni Artístic (20-4-94)  
«Consultat l'Inventari de Jaciments Arqueològics, s'ha pogut comprovar que al dit terme municipal es localitzen els següents jaciments arqueològics: Cova del Triangle, Mola del Torró, Cova Santa, Cementeri Vell o Poliesportiu Municipal, Alt del Ruglo, Cova del Regaixo, Pla del Moro, El Regaixo, Ermita de Santa Bàrbara (bretxa ossífera), L'Alt del Frare i La Vegueta.  
I, consultat l'Inventari de Béns Etnològics de la Comunitat, es comprova que el terme municipal de la Font de la Figuera està inclòs dins de l'Inventari de Molins de Vent, comptant aquesta població amb l'anomenat Les Eres. D'altra part, no hi ha cap altre inventari fet d'aquest terme municipal afectat pel projecte, per la qual cosa no es coneix la possible existència o no d'altres béns etnològics que hagen de ser recollits en les normes subsidiàries.  
Es proposa:  
\_ Que l'Ajuntament de la Font de la Figuera realitze una prospecció general a fi de detectar possibles jaciments arqueològics i incloure'ls a l'efecte previst en la Llei 16/1985, de 25 de juny, de Patrimoni Històric Espanyol en les esmentades normes subsidiàries.  
\_ Que es declare zona de protecció etnològica l'entorn on està ubicat el molí de vent Les Eres i que es realitze el preceptiu estudi d'impacte ambiental sobre el patrimoni històric etnològic, segons preveu l'article 2 de la Llei d'Impacte Ambiental.»  
D) Servei de Protecció Civil i Coordinació de Comunicacions (21.7.94)  
«En les zones afectades pel traçat de la línia fèrria La Encina-València, s'ha d'atendre a allò establit quant a limitacions d'ús pel reglament de la Llei d'Ordenació de Transports Terrestres, de 28 de setembre de 1990.  
Quant als riscos d'incendis forestals i contaminació d'aqüífers és convenient aplicar les mesures correctores descrites en l'estudi d'impacte ambiental i evitar els abocaments incontrolats als vessants del tossal del Caporutxo.  
Així mateix, s'han d'establir mesures per a la consolidació de talussos que s'obtinguen com a conseqüència de l'explanació de terres necessària per a la instal·lació d'indústries en la zona qualificada com a sòl urbà industrial II.»  
Vist que es va remetre a l'Ajuntament, perquè en prenguera coneixement i a l'efecte que escaiguera, còpies dels informes corresponents a les consultes realitzades.  
Vist que, en data 28 de juliol de 1995, es comunica a l'Ajuntament (amb justificant de recepció del 10 d'agost de 1995) que no s'ha rebut l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental sol·licitada que reculla els aspectes indicats en l'escrit del 15 de març de 1994 i els dels informes dels organismes consultats. I que, per a continuar la tramitació corresponent, se li reitera aquest requeriment, d'acord amb l'article 92.1 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Comú, advertint-li que, transcorreguts 3 mesos sense rebre-la, es produirà la caducitat de l'expedient.  
Vist que, amb data 19 de desembre de 1995, es rep de l'Ajuntament:  
- Acord de l'Ajuntament en ple, en sessió del 13 de desembre de 1995, «en què es va prendre el següent acord:  
1. Aprovar, en totes les seues parts, les modificacions efectuades en l'expedient de revisió de normes subsidiàries d'àmbit municipal i documentació complementària annexa a l'estudi d'impacte ambiental i catàleg de béns i espais protegits segons allò requerit pels organismes mencionats.  
2. Atés que les modificacions efectuades no es consideren substancials perquè donen lloc a una nova exposició al públic, remetre els expedients a la Comissió Territorial d'Urbanisme i Direcció General de Qualitat Ambiental.»  
- Expedient annex a l'estudi d'impacte ambiental.  
Vist que l'annex a l'estudi d'impacte ambiental remés per l'Ajuntament correspon, i així es titula, a l'Inventari Arquitectònic, Arqueològic i Etnològic.  
Vist que s'aconsegueix la fotocòpia de part de la documentació tècnica presentada per l'Ajuntament el 15 de desembre de 1995 en el Servei Territorial de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial.   
En la dita documentació es comprova, en relació amb els aspectes i observacions que s'han de reparar, indicats quan pertoque a l'Ajuntament, que:  
\_ L'ús agropecuari queda exclòs del sòl no urbanitzable d'ús agrícola intensiu (article 62 de les normes subsidiàries) i del sòl no urbanitzable d'ús agrícola extensiu (article 63 de les normes subsidiàries).  
\_ En el sòl no urbanitzable comú residual (article 64 de les normes subsidiàries) es delimita una zona al sud-est del terme municipal per a les instal·lacions ramaderes, entre el nou traçat del ferrocarril, la traça de la carretera N-344, el camí del Cementeri i la rambla de Fosino que coincideix amb el límit del terme.  
\_ Els capítols cinqué i seté de les normes subsidiàries estan dedicats a la protecció i intervenció en el patrimoni arquitectònic i protecció i vigilància arqueològica, respectivament. Recullen els àmbits de protecció i la senyalització de cadascun d'ells en els seus plànols corresponents al ser referit en el text l'annex de l'estudi d'impacte ambiental presentat.  
Exceptuant ambdós capítols, el bé etnològic Les Eres que està catalogat.  
\_ En l'article 65, ordenança desena, sòl no urbanitzable d'especial protecció, es recull en diferents apartats la regulació dels usos permesos i legislació aplicable en cada cas, dels següents tipus de sòl: sòl no urbanitzable d'especial protecció paisatgística i forestal, vies de comunicació (carreteres, ferrocarril), vies d'aigua (riu Cànyoles i rambla Fosino amb 100 metres a cada costat de la zona de protecció).  
Vist que, amb data 29 de maig de 1996, es rep un escrit del Servei de Planificació i Recursos Hidrològics, en què informa:  
«Tal com es va informar verbalment en el mes de març de 1994, aquesta població disposa d'un proveïment d'aigua de consum públic que se subministra a partir d'un pou i un brollador. Si bé l'aigua d'aquest últim ha sobrepassat, en alguna ocasió, els nivells màxims admissibles per la legislació vigent per al magnesi, les anàlisis posteriors han demostrat que cap paràmetre supera els límits establits. No obstant això i atés que en les proximitats de les captacions hi ha alguns focus de contaminació, és convenient prestar-ne especial atenció als perímetres de protecció.  
Pel que fa al tractament d'aigües residuals d'aquesta població, el Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana preveia una inversió de 90 milions de pessetes per a enguany. Posats en contacte amb l'empresa Egevasa, se'ns ha confirmat que el dit projecte es troba actualment en fase de redacció, estant prevista la seua construcció per al 1997. Per a l'execució del dit projecte cal que s'haja fet la corresponent reserva de sòl. Així mateix, s'haurà de garantir que la nova planta tractarà totes les aigües residuals generades al terme municipal.  
En cas que això no siga possible, s'haurà de preveure els sistemes de depuració col·lectius o individuals que caldrà exigir a aquells habitatges o indústries que, per qualsevol raó, no pogueren connectar-se a la xarxa de clavegueram municipal. De qualsevol forma, caldrà prendre en compte que, en aplicació de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, i dels reglaments que la desenvolupen, qualsevol abocament que es faça directament o indirectament als llits, com també els que es duguen a terme al subsòl o sobre el terreny hauran de disposar de la corresponent autorització administrativa concedida per la confederació hidrogràfica corresponent.  
Quant als abocaments industrials que es facen al clavegueram, s'hauran d'acollir a allò establit en les corresponents ordenances d'abocament. Les dites ordenances recolliran uns valors límit que no podran ser més permissius que els recollits en l'ordenança tipus, la còpia de la qual s'adjunta a aquest informe.»  
Paràmetre /Unitat Concentració mitjana Concentració  
 diària màxima instantània  
 màxima  
Ph 5,5-9,00 5,5-9,00  
Sòlids en suspensió (mg/l) 500,00 1.000,00  
Materials sedimentables (ml/l) 15,00 20,00  
Sòlids grossos Absents Absents  
DBO5 (mg/l) 500,00 1.000,00  
DQO (mg/l) 1.000,00 1.500,00  
Temperatura (øC) 40,00 50,00  
Conductivitat a 25øC (uS/cm) 3.000,00 5.000,00  
Color no distingible a una dilució   
 de 1/40  
Alumini (mg/l) 10,00 20,00  
Arsènic (mg/l) 1,00 1,00  
Bari (mg/l) 20,00 20,00  
Bor (mg/l) 3,00 3,00  
Cadmi (mg/l) 0,50 0,50  
Crom III (mg/l) 2,00 2,00  
Crom VI (mg/l) 0,50 3,00  
Ferro (mg/l) 5,00 10,00  
Manganés (mg/l) 5,00 10,00  
Níquel (mg/l) 5,00 10,00  
Mercuri (mg/l) 0,10 0,10  
Plom (mg/l) 1,00 1,00  
Seleni (mg/l) 0,50 1,00  
Estany (mg/l) 5,00 10,00  
Coure (mg/l) 1,00 3,00  
Zinc (mg/l) 5,00 10,00  
Cianurs (mg/l) 0,50 5,00  
Clorurs (mg/l) 2.000,00 2.000,00  
Sulfurs (mg/l) 2,00 5,00  
Sulfits (mg/l) 2,00 2,00  
Sulfats (mg/l) 1.000,00 1.000,00  
Fluorurs (mg/l) 12,00 15,00  
Fòsfor total (mg/l) 15,00 50,00  
Nitrogen amoniacal (mg/l) 25,00 85,00  
Nitrogen nítric (mg/l) 20,00 65,00  
Olis i greixos (mg/l) 100,00 150,00  
Fenols totals(mg/l) 2,00 2,00  
Aldehids (mg/l) 2,00 2,00  
Detergents (mg/l) 6,00 6,00  
Pesticides (mg/l) 0,10 0,50  
Toxicitat (U.T.) 15,00 30,00  
Vist que al municipi s'utilitzen abocadors incontrolats per a l'abocament de residus sòlids urbans i els inerts, ubicats el primer junt al llit del riu Cànyoles i el segon al vessant del Caporutxo.  
Vist que, en el plànol d'informació I-3 de les normes subsidiàries es recullen les vies pecuàries del terme municipal.  
Atés que en l'inventari arquitectònic, arqueològic i etnològic presentat com a annex a l'estudi d'impacte ambiental s'inclouen:  
En els 23 jaciments arqueològics relacionats, els 11 que esmenta la Direcció General de Patrimoni Artístic que estan en l'Inventari de Jaciments Arqueològics, i com a jaciment etnològic, el molí de vent Les Eres que està en l'Inventari de Béns Etnològics de la Comunitat.  
Atés que s'ha efectuat la prospecció general al terme municipal a fi de detectar possibles jaciments arqueològics, així indicada per la Direcció General de Patrimoni Artístic.  
Atés que ni en el capítol seté ni en cap altre de les normes subsidiàries es recull el bé etnològic Les Eres, que està catalogat en l'Inventari de Molins de Vent de la Comunitat.  
Atés que la zona delimitada per a les instal·lacions ramaderes en sòl no urbanitzable comú residual correspon als terrenys impermeables (argilosomargosos) que es va indicar com a més apropiats per a aquest ús ramader.  
Atés que, per al tractament correcte dels residus sòlids urbans generats al municipi s'ha de realitzar una reserva de sòl, en terreny de naturalesa impermeable, i estar com a sistema general dins de les normes subsidiàries.  
Atés que, igualment, per al tractament correcte dels residus inerts generats al municipi, s'ha de realitzar una reserva de sòl -i com a sistema general - que s'efectue dins del sòl no urbanitzable, preferentment, en terrenys degradats o que presenten relleus deteriorats com a resultat d'una extracció minera abandonada.  
Atés que en el projecte de normes subsidiàries s'ha de considerar les prescripcions que assenyala en el seu informe el Servei de Residus i Contaminació sobre la recollida dels distints tipus de residus i destinació dels residus inerts procedents de les zones industrials i de les activitats industrials tolerades en zones d'ús residencial.  
Atés que, a pesar dels resultats admissibles de les anàlisis de les aigües de proveïment a la població, en les proximitats a les dites captacions hi alguns focus de contaminació que ofereixen un risc d'alterar-ne la potabilitat.  
Atés que, ja que es troba en fase de redacció el projecte de depuradora per a ser executada l'any pròxim, tal com ha fet saber el Servei de Planificació i Recursos Hidrològics en el seu informe, en les Normes Subsidiàries ha de constar la reserva de sòl (sistema general) per a la ubicació de la depuradora municipal.  
Atés que la depuradora municipal ha de tractar totes les aigües residuals generades al municipi, tant d'origen domèstic com industrial, per la qual cosa hi haurà unes ordenances d'abocament al clavegueram que s'han de complir per al bon funcionament depurador d'aquelles.  
Atés que s'ha de prendre en compte la contaminació acústica procedent de les zones industrials que estan pròximes, més aviat adjacents, a les zones residencials sensibles al dit impacte sonor.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament que la desplega.  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions aplicables.  
Atés que l'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, aprovat pel Decret 22/1996, de 5 de febrer de 1996, del Consell de la Generalitat Valenciana, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
Primer   
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de revisió de les Normes subsidiàries de Planejament Municipal de la Font de la Figuera (la Costera), en els termes que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el seu annex i les següents condicions:  
1) El bé etnològic Les Eres, inclòs en l'Inventari de Molins de Vent de la Comunitat quedarà incorporat a la normativa corresponent, com també la determinació del seu entorn o àmbit de protecció, on serà aplicable la Llei 16/1985, de Patrimoni Històric Espanyol.  
2) S'inclouran en les normes subsidiàries, com a sistema general vies pecuàries, totes les vies pecuàries classificades del terme municipal (plànol I-3), i es determinaran com a tals en tota la seua longitud i amplària legal. En els terrenys d'aquestes s'atendrà allò disposat en la Llei 3/95 de 23 de març de Vies Pecuàries (BOE 24 de març de 1995).  
3) S'establirà un perímetre de protecció en les captacions d'aigua de proveïment de la població on es prohibirà la instal·lació d'activitats que es determinen en l'article 173.6 del Reial Decret 849/1986, de Reglament del Domini Públic Hidràulic, superfície que es mantindrà mentre no establisca l'organisme de conca aquests perímetres, sol·licitud que realitzarà l'Ajuntament d'acord amb la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, i el Reial Decret 849/1986.  
4) Es realitzarà reserva de sòl, com a sistema general, per a la ubicació de la depuradora municipal que es troba en fase de redacció del projecte.  
5) Els abocaments industrials que es realitzen al clavegueram general hauran de complir el que les ordenances d'abocament establisquen. I els valors límit que recullen les dites ordenances no podran ser més permissius que els indicats pel Servei de Planificació i Recursos Hidrològics en el seu informe.  
6) Aquells habitatges o indústries que no aboquen les seues aigües residuals al clavegueram hauran de depurar les seues aigües abans de realitzar el corresponent abocament i se'n prohibirà en tot cas l'abocament directe a pous cecs. Els dits abocaments necessitaran l'autorització de l'organisme de conca corresponent, tal com es recull en la Llei d'Aigües i en els reglaments que la despleguen.  
7) Respecte a la prevenció de la contaminació sonora al municipi, els nivells admissibles aconsellables seran els continguts en el Model d'Ordenança Municipal (Protecció contra Sorolls i Vibracions) elaborat per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
8) Els nivells màxims admissibles d'emissions gasoses de les indústries, i atesa la seua incidència als terrenys confrontants, compliran allò establit en el Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972 de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, per a cada activitat potencialment contaminant de l'atmosfera que es recull en l'annex IV i, en cas de no estar-hi reflectit, allò indicat en el punt 27 del mateix annex.  
9) La destinació final dels residus generats (inerts, assimilables a urbans, tòxics i perillosos) serà l'adequat a cadascun d'ells, d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques i la legislació respectiva aplicable.  
10) Es prendrà en compte allò indicat pel Servei de Residus i Contaminació pel que fa a les previsions urbanístiques que s'han de considerar en les ordenances i les reserves de sòl.  
11) Aquestes condicions hauran de ser inexcusablement preses en compte per l'Ajuntament abans de la concessió de les corresponents llicències d'obres o d'activitat.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es podrà interposar cap recurs, sense perjudici que utilitzen tots els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 3 de juliol de 1996.- La directora general de Qualitat Ambiental: Gloria Arnandis Boix.