Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 1935, del 31-12-1992 (1992/826779)

LLEI de la Generalitat Valenciana 7/1992, 28 de desembre, de Pressupostos per a l'exercici de 1993.
---------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/1992/12/28/7/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   1935

Data del DOGV
:   31-12-1992

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1992/826779


Data del document
:   28-12-1992

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Llei

Correcció d'errades

Anàlisi jurídica

Llei de la Generalitat Valenciana 7/1992, de 28 de desembre, de Pressupostos per a l'exercici de 1993.  
Sia notori i manifest a lots els ciutadans que les Corts Valencianes han aprovat, i jo, d'acord amb el que estableix la Constitució i l'Estatut d'Autonomia, en nom del Rei, promulgue la llei següent:  
PREAMBUL  
Els pressupostos de la Generalitat Valenciana per a 1993 tenen com a objecte contribuir a l?esforç que han de desenvolupar els agents econòmics i la societat en el seu conjunt, per a aconseguir la convergència nominal i real de la nostra economia amb la dels països comunitaris de major nivell de desenvolupament econòmic i benestar social. Això sols serà possible si s'incrementa la competitivitat de l?economia valenciana, augmentant la productivitat del sistema productiu i si s'adopten les reformes estructurals orientades a la desregulació d'algunes activitats del sector de serveis que limiten la lliure competència i tenen un fort component inflacionista. '  
Coincidint amb el procés de discussió del Programa de Convergència, el Consell i els principals agents socials de l?àmbit de la Comunitat Valenciana van decidir la pròrroga del Programa Econòmic Valencià U, mantenint el seu diagnòstic sobre els reptes fonamentals que es plantejaven a mig i llarg termini i insistint en l?esforç escomès per a afrontar-los. La prolongació durant el període 1992-93 de les principals línies d'actuació i l'ampliació de recursos per a les àrees prioritaries, cobra una especial rellevància en les circumstàncies de l'actual entorn socio-económic nacional i internacional en ratificar la vigència de la política desplegada per la Generalitat Valenciana des de 1988, que es proposa seguir avançant en el desenvolupament de diferents programes per a aconseguir l?increment de la competitivitat de la nostra economia, al mateix temps que mantenia, i manté, el seu objectiu de millorar els serveis públics fonamentals i incrementar la conservació i la millora del medi ambient.  
Per tot això, durant 1993 es prioritzen les diferents polítiques dirigides a aconseguir els tres grans objectius ja assenyalats i que es defineixen de la manera següent:  
- Política de formació ocupacional: augmentar les iniciatives dirigides a millorar la formació dels treballadors d'acord amb les necessitats del sistema productiu, de forma que s'incrementen les seues possibilitats d'ocupació i la competitivitat de les empreses valencianes.  
- Política de dotació d'infrastructures productives: mantenir l?intens esforç inversor dels últims anys, Atès el caràcter bàsic de les prioritats que la Generalitat ha definit en aquest terreny i la seua contribució a la competitivitat de les nostres empreses.  
- Política d'investigació i transferència de tecnologia: realitzar accions que promoguen l'augment de la capacitat d'investigació i de desenvolupament de nous productes i processos en les empreses valencianes, com a mitjà d'assegurar la millor posició d'aquestes en un mercat més competitiu. En aquest sentit, la participació de la Generalitat Valenciana en la iniciativa comunitària STRIDE i el desenvolupament del Pla Tecnològic signifiquen un pas important que ha de tenir continuïtat en el futur.  
- Política de lluita contra la pobresa: millorar l?eficàcia dels programes d'assistència social i lluita contra les desigualtats per adequar-los tan bé com es puga als col·lectius més desfavorits, amb la finalitat no sols de pal·liar les seues necessitats més peremptòries sinó d'aconseguir la seua integració social.  
- Política de millora dels serveis públics fonamentals: la sanitat i l?educació han aconseguit una capacitat de prestació i cobertura de la població molt amplies. Es imprescindible, tanmateix, millorar la qualitat d'aquests serveis públic i incorporar al seu funcionament el concepte de lliure elecció pels usuaris, que permetrà al mateix temps millorar la seua satisfacció i garantir una assignació dels recursos més en sintonia amb les seues preferències.  
- Política de medi ambient: ampliar una política que interioritze les necessitats integrals de conservació i millora del nostre medi natural, per a afrontar accions decidides que resolguen les principals causes de deteriorament.  
Les prioritats definides revelen la necessitat d'aprofitar al màxim el potencial productiu del sistema econòmic valencià i que el seu creixement es transforma en desenvolupament social. Encara que el Govern Valencià es proposa desplegar, en aquest pressupost, una àmplia gamma d'actuacions en aquest terreny, no hi ha dubte que la col·laboració i la iniciativa pròpies del conjunt dels agents socials haurà de resultar decisiva per a la culminació amb èxit dels projectes a emprendre.  
Al mateix temps, el sector públic de la Generalitat es proposa insistir en la tasca d'incrementar la productivitat de les seues estructures de prestació de serveis i de provisió de béns públics amb la finalitat de consolidar aquesta societat del benestar que d'altra manera serà fiscalment inassolible.  
La racionalització i selectivitat de les polítiques de despesa del pressupost de 1993 persegueix, per tant, aconseguir la major eficàcia i rendibilitat de la gestió del sector públic autonòmic, amb la finalitat de comptabilitzar el control de la dimensió del pressupost amb l?increment dels serveis prestats als ciutadans i la potenciació dels nostres recursos productius, fent possible que la reducció de les seues estructures de gestió no redunde en una disminució de la seua eficàcia.  
La mobilitat de recursos que requereix aquest procés, exigeix desarrelar de la nostra administració la idea que el nivell de despeses de personal i manteniment estan consolidats per serveis, ja que això dependrà de l'activitat realitzada en cada moment i dels mitjans necessaris per a dur-la a terme.  
Per últim, el pressupost d'ingressos es caracteritza per la reducció de l?endeutament, pel moderat creixement dels tributs propis que va registrant-se ja des de 1991, d'una banda, i pels  
efectes de l'acord sobre el nou Sistema de Finançament Autonòmic per al període 1992-1996. L'acord suposa un avanç en l'autonomia de gestió de les comunitats autònomes, incrementant-se el finançament incondicionat mitjançant la integració de les subvencions a la gratuïtat de l?ensenyament i la compensació transitòria del FCI en la participació d'ingressos de l?Estat, al temps que procura l'aproximació del finançament per habitant entre les diferents comunitats autònomes amb el mateix nivell de competències.  
CAPÍTOL I   
Dels crèdits inicials i el seu finançament  
Article primer. Dels crèdits inicials i el seu finançament.  
1. Per aquesta llei s'aproven els pressupostos de la Generalitat Valenciana per a l?exercici 1993, integrats per:  
a) El pressupost del sector Administració General de la Generalitat Valenciana, en l?estat de despeses del qual es consignen crèdits per un import de 685.061.165 milers de pessetes.  
b) El pressupost de les entitats autònomes de caràcter administratiu i de caràcter mercantil, industrial, financer o anàleg de la Generalitat Valenciana, en les dotacions de despeses de les quals es consignen crèdits per import de 820.026.7 10 milers de pessetes, a aquest efecte s'adjunta relació d'aquestes i imports en l'annex I d'aquesta llei.  
c) El pressupost de les empreses i ens públics de la Generalitat Valenciana per un import de 37.212.151 milers de pessetes, a aquest efecte s'adjunta relació d'aquestes i imports en l'annex II d'aquesta llei.  
2. Com a conseqüència d'això en el pressupost consolidat de la Generalitat Valenciana s'han consignat crèdits per import de 905.914.683 milers de pessetes.  
Article segon. Dels beneficis fiscals  
Els beneficis fiscals que afecten els tributs el rendiment dels quals és cedit per l'Estat a la Generalitat Valenciana s'estimen en 7.723.112.124 de pessetes, d'acord amb el detall seguent:  
 Impost sobre el Patrimoni 3.777.239.282  
 Impost sobre Successions 613.680.533  
 Impost sobre Transmissions Patrimonials i Actes  
 Jurídics Documentats 1.364.511.746  
 Taxes de la Generalitat Valenciana 47.368.765  
Article tercer Del finançament dels crèdits aprovats en l'article 1 d'aquesta llei.  
1 . Els crèdits aprovats en l'article 1 d'aquesta llei, que sumen 032.819.617 milers de pessetes, es finançaran:  
a) Amb els drets econòmics a liquidar durant l?exercici que es detallen en l?estat d'ingressos corresponents i que s'estimen en 434.901.417 milers de pessetes.  
b) Amb l?endeutament brut resultant de les operacions que es regulen en l'article 12 d'aquesta llei.  
2. Per a l?execució dels programes integrats en l?estat de despeses del pressupost de la Generalitat Valenciana, la distribució de crèdits per funcions s'estableix de la manera següent en milers de pessetes:  
 01. DEUTE PUBLIC 27.522.025  
 11. ALTA DIRECCIO DE LA COMUNITAT AUTONOMA 4.541.298  
 12. ADMINISTRACIO GENERAL 3.755.461  
 22. SEGURETAT I PROTECCIO CIVIL 2.529.220  
 31. SEGURETAT I PROTECCIO SOCIAL 72.593.337  
 32. PROMOCIO, SOCIAL 8.984.866  
 41. SANITAT 892.865.916  
 42. EDUCACIO 979.147.850  
 43. HABITATGE I URBANISME 00.915.558  
 44. BENESTAR COMUNITARI 74.150.126  
 45. CULTURA 9.970.183  
 46. ALTRES SERVEIS COMUNITARIS I SOCIALS 17.048.560  
 51. INFRASTRUCTURES BASIQUES I TRANSPORTS 28.957.177  
 53. INFRASTRUCTURES AGRARIES 5.169.899  
 54. INVESTIGACIO, CIENTIFICA, TECNICA I APLICADA 4.931.493  
 55. INFORMACIO BASICA I ESTADISTICA 360.405  
 61. REGULACIO ECONOMICA 5.471.869  
 62. COMERÇ 3.404.631  
 71. AGRICULTURA, RAMADERIA. I PESCA 6.026.065  
 72. INDUSTRIA 9.431.568  
 75. TURISME 4.200.225  
 91. TRANSF ADMINISTRACIONS PUBLIQUES TERRITORIALS 72.145.685  
 TOTAL 403.566.655  
CAPITOL II De la determinació dels crèdits  
Article quart. De les retribucions del personal al servei del sector públic de la Generalitat Valenciana.  
Sense perjudici de les competències de la Generalitat en la matèria, amb efecte d?1 de gener de 1993 les retribucions íntegres assignades als llocs de treball que ocupa el personal al servei del sector públic de la Generalitat Valenciana s'incrementaran en les quanties establertes en la legislació general aplicable a totes les administracions públiques, respecte a les percebudes en 1992, sense perjudici, si s'escau, de l'adequació d'aquestes últimes quan calga per a assegurar que la retribució total de cada lloc de treball guarde la relació procedent amb el contingut d'especial dificultat, dedicació, responsabilitat, perillositat o penositat d'aquest.  
A l'efecte del que disposa aquest article es considerarà sector públic de la Generalitat Valenciana:  
- L'administració de la Generalitat Valenciana i les seues entitats autònomes.  
- Les empreses i ens públics de la Generalitat Valenciana a què es refereix l'article 5.2 del text refós de la llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana.  
- Les institucions a què es refereix l'article 9.2 de la llei Orgànica 5/1982, d?1 de juliol, sense perjudici del que estableix l'article 14.1 de la llei esmentada.  
Article cinquè. Retribucions dels alts càrrecs del Consell.  
1. Amb efecte d?1 de gener de 1993:  
a) Les retribucions dels alts càrrecs del Consell, exclosos els de categoria de secretari general i director general, es fixen per a 1993 en les quanties següents, referides a dotze mensualitats, sense dret a paga extraordinària:  
President de la Generalitat 9.946.896  
Conseller de la Generalitat 8.473.452  
Sots-secretari: 8.000.844  
b) El règim retributiu per a 1993 dels sots-secretaris generals i directors generals i assimilats, seran establerts amb caràcter general per als funcionaris de la Generalitat del grup A en el text refós de la llei de la Funció Pública Valenciana, aprovat per Decret Legislatiu de 20 de març de 1991, a l?efecte del qual es fixen les quanties de complement de destinació següents i valor mínim del complement específic, referides a dotze mensualitats:  
Complement de destinació: 1.467.672  
Complement específic: 2.245.461  
c) Els complements específics dels secretaris generals i directors generals i assimilats seran fixats pel Consell en la relació corresponent de llocs d'alts càrrecs amb la finalitat d'assegurar la transparència administrativa i que les retribucions guarden la relació adequada amb l?especial dedicació i responsabilitat dels alts càrrecs de la Generalitat esmentats.  
2. Segons que estableix l'article 38 del text refós de la llei de la Funció Pública Valenciana, aprovat per Decret Legislatiu, de 20 de març de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana, els funcionaris declarats en serveis especials per ser membres del Govern Valencià o alts càrrecs de l'administració autonòmica, tindran dret a la percepció, referida a catorze mensualitats, dels triennis que puguen tenir reconeguts com a funcionaris, els quals es pagaran a càrrec dels crèdits que s'inclouen a l?efecte en els estats de despeses.  
3. Els alts càrrecs del Consell que cessen en la realització de les seues funcions tindran dret a una indemnització de tres mensualitats.  
El dret a aquestes percepcions, que se satisfarà mensualment, cessarà en el moment en què, dins del període esmentat de tres mesos, ocupen un altre lloc de treball en el sector públic o privat.  
Article sisè. Retribucions per a 1993 dels funcionaris de la Generalitat Valenciana.  
Les retribucions a percebre en l'any 1993 pels funcionaris de la Generalitat Valenciana seran les que s'indiquen en aquest article.  
1. Les retribucions bàsiques i el complement de destinació corresponent a cada nivell retributiu dels funcionaris de la Generalitat Valenciana es meritaran en les quanties establertes en la legislació aplicable a totes les Administracions Públiques. A aquest efecte, a més de les dotze mensualitats ordinàries es liquidaran dues pagues extraordinàries pel mateix import de sou i triennis cadascuna d'elles.  
2. El complement de productivitat s'aplicarà, si s'escau, amb els criteris que establesca el Consell, a proposta conjunta de les conselleries d'Economia- i Hisenda i Administració Pública, i per aplicar-lo es farà en tot cas el que preveu l'article 52.2.b) del Decret Legislatiu de 20 de març de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el text refós de la llei de la Funció Pública.  
A aquest efecte s'autoritza la Conselleria d'Economia i Hisenda per a dotar, si s'escau, els crèdits globals destinats a atendre el complement esmentat, una vegada que hagen estat fixats els criteris pel Consell.  
En cap cos, les quanties assignades per complement de productivitat durant un període de temps originaran dret individual respecte a les valoracions o apreciacions corresponents a períodes successius.  
3. La concessió de gratificacions per serveis extraordinaris serà competència del Consell. Aquestes tindran caràcter excepcional i només podran ser reconegudes per serveis extraordinaris prestats fora de la jornada de treball, sense que, en cap cos, puguen ser fixes en la quantia, ni periòdiques en la meritació.  
Seran objecte de publicitat a la resta de funcionaris de l'organisme corresponent i als representants sindicals.  
4. Els complements personals de garantia i els transitoris que puguen derivar-se de la classificació definitiva dels llocs de treball establerta en les relacions de llocs, o a causa de qualsevol modificació del complement específic, només podran ser compensats o absorbits per canvi de grup, nivell, lloc de treball o per qualsevol increment retributiu que efecte el lloc de treball o grup de pertinenga distint del que amb caràcter general es recull en les respectives lleis de pressupostos.  
Els complements personals de garantia i transitoris que no es deriven de l'aplicació inicial del nou sistema retributiu, reconeguts en compliment del que disposa l'article 13 de la llei 50/1984, de 30 de desembre, de Pressupostos Generals de l'Estat per a 1985, seran absorbits per qualsevol millora retributiva que es produesca en l'any 1993, incloses les derivades del canvi de Lloc de treball.  
A l'efecte de l'absorció prevista en el paràgraf anterior, l'increment de retribucions que puga derivar-se del que preveu l'article 4 d'aquesta llei sols es computarà en el 50 per cent del seu import, entenent que tenen el caràcter de retribucions el sou, referit a catorze mensualitats, el complement de destinació i l'específic. En cap cos es consideraran els triennis, el complement de productivitat ni les gratificacions per serveis extraordinaris.  
5. Els complements personals de garantia i els transitoris queden exclosos de l'increment que puga derivar-se del que preveu l'article 4 d'aquesta llei.  
Article setè. Retribucions del personal al servei de les institucions sanitàries.  
1. El personal inclòs en l'àmbit d'aplicació del Reial Decret-llei 3/1987, d'11 de setembre, percebrà les retribucions bàsiques i el complement de destinació en les quanties assenyalades a aquests conceptes en l'article 6.1 d'aquesta llei, sense perjudici del que estableix la disposició transitòria segona, dos, del reial decret-llei esmentat, i seran objecte de publicitat a la resta de funcionaris de l'organisme corresponent i als representats sindicals.  
2. La quantia individual del complement de productivitat es determinarà d'acord amb els criteris establerts pel Consell de la Generalitat, a proposta conjunta de les Conselleries d'Economia i Hisenda i de Sanitat i Consum, d'acord amb el que disposa l'Article segon i la disposició transitòria tercera del Reial Decret-llei 3/1987, d?11 de setembre.  
3. Els complements personals i transitoris que puga tenir reconeguts el personal d'acord amb el que preveu. la disposició transitòria primera del Reial Decret-llei 3/1987, es regularan pel que estableix l'article 6 d'aquesta llei.  
Article vuitè. Retribucions del personal laboral  
1. Amb efecte d?1 de gener de 1993 la massa salarial del personal laboral a què es refereix l'apartat segon del present article no podrà experimentar un creixement global superior al que es fixa en l'article 4 d'aquesta llei.  
2. Durant l'any 1993, serà necessari l?informe favorable de les conselleries d'Economia i Hisenda i d'Administració Pública per a determinar o modificar les condicions retributives del personal no funcionari i laboral al servei de:  
- L'administració de la Generalitat Valenciana i les seues entitats autònomes.  
- Les empreses i ens públics de la Generalitat Valenciana a què es refereix l'article 5.2 del text refós de la llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana.  
3. Durant l'any 1993, serà necessari l?informe favorable i conjunt de les Conselleries d'Administració Pública i d'Economia i Hisenda per a modificar les condicions retributives del personal no funcionari laboral a què fa referència l'apartat segon d'aquest article.  
Quan es tracte de personal no subjecte a conveni col·lectiu, les retribucions del qual estiguen determinades en tot o en part mitjançant contracte individual, hauran de comunicar-se a la Conselleria d'Economia i Hisenda les retribucions satisfetes i meritades durant 1992.  
4. Les retribucions del personal laboral s'ajustaran a les condicions pactades en el conveni o convenis que, si s'escau, es formalitzen per a l'any 1993.  
5. Seran nuls de ple dret els acords adoptats en aquesta matèria amb omissió de l?informe preceptiu o havent informe desfavorable, i també els pactes que impliquen creixements salarials per a exercicis successius, contraris al que determinen les fus lleis de pressupostos.  
6. No podran autoritzar-se despeses derivades de l'aplicació dels increments salarials per a 1993, si no es compleixen els requisits establerts en aquest article.  
7. En qualsevol cos; la despesa destinada per les entitats autònomes o empreses públiques de la Generalitat Valenciana per a pagar al seu personal, en concepte de productivitat, primes o incentius, experimentarà una minoració d'un 25 per cent respecte a la de 1992.  
Article novè  
Els llocs de treball expressament qualificats per a ser ocupats per personal eventual figuraran amb el seu número, característiques i retribucions en l'annex corresponent a aquesta llei.  
Article deu. Normes especials.  
1. Les indemnitzacions per raó del servei no experimentaran cap increment respecte a les quanties vigents en 1992.  
2. Quan, d'acord amb la normativa vigent, el funcionan realitze una jornada inferior a la fixada per al lloc, de treball que ocupe, es reduiran les seues retribucions íntegres en la proporció corresponent.  
3. Les retribucions bàsiques i complementàries dels funcionaris que es meriten amb caràcter fix i periodicitat mensual es liquidaran per dies, llevat els triennis que es faran efectius d'acord amb la situació i els drets del funcionari el dia 1 del mes a què corresponguen i en el supòsit de cessament en el servei actiu per motius de defunció o jubilació, en què es faran efectives les mensualitats completes.  
4. Les pagues extraordinàries seran dues a l'any per import, cadascuna d'elles, d'una mensualitat del sou i triennis, i es meritaran el dia u dels mesos de juny i desembre i amb referència a la situació i als drets del funcionari en aquestes dates, llevat en els casos següents:  
a) Quan el temps de serveis prestats siga inferior a la totalitat del període corresponent a una paga, aquesta es pagarà en la part proporcional que resulte segons els mesos i els dies de servei efectivament prestat.  
b) Els funcionaris en servei actiu amb llicència sense dret a retribució meritaran pagues extraordinàries en les dates indicades, però la quantia experimentarà la reducció proporcional corresponent.  
c) En el cas de cessament en el servei actiu, l?última paga extraordinària es meritarà el dia del cessament i amb referència a la situació i als drets del funcionari en aquesta data, però en quantia proporcional al temps de serveis efectivament prestats.  
A l?efecte previst en l'apartat anterior, el temps de duració de llicències sense dret a retribució no tindrà la consideració de serveis efectivament prestats.  
5. Amb independència del que preveu l'article 51 del text refós de la llei de Funció Pública Valenciana, la diferència, en còmput mensual, entre la jornada reglamentària de treball i l?efectivament realitzada pel funcionari, donarà lloc, llevat justificació, a la corresponent deducció proporcional d'havers. De les deduccions que pertocaren s'informarà periòdicament als representants sindicals.  
Per al càlcul del valor hora aplicable a aquesta deducció es prendrà com a base la totalitat de les retribucions íntegres mensuals que perceba el funcionari dividida per trenta i, a la vegada, aquest resultat pel nombre d'hores que el funcionari tinga obligació de complir, de mitjana, cada dia.  
Article onze. Prohibició de percepció d'ingressos atípics.  
Els empleats públics compresos dins de l'àmbit d'aplicació d'aquesta llei, amb l'excepció dels sotmesos al règim d'aranzel, no podran percebre cap participació dels tributs, les comissions o els altres ingressos com a contraprestació de qualsevol servei o jurisdicció, ni participació o premi en multes imposades encara que els siguen atribuïdes normativament; únicament hauran de percebre les remuneracions del règim retributiu corresponent, sense perjudici de les que resulten de l'aplicació del règim d'incompatibilitats.  
Article dotze. Relacions de llocs de treball.  
1. La creació, la modificació, la refosa i la supressió de llocs de treballs es realitzarà mitjançant les relacions de llocs de treball.  
2. Correspon a la Conselleria d'Administració Pública, amb l?informe previ favorable de la Conselleria d'Economia i Hisenda, l'aprovació mitjançant el procediment que reglamentàriament es determine de:  
a) Les modificacions, per variació en el nombre de llocs recollits en les relacions de lloes de treball, produïdes en les relacions inicials aprovades pel Consell.  
b) Les modificacions de complement de destinació i específic dels llocs inclosos en les relacions inicials.  
Les competències atribuïdes en aquest apartat a la Conselleria d'Administració Pública, hauran d'entendre's assignades a la Conselleria de Sanitat i Consum o de Cultura, Educació i Ciència, quan la seua execució efecte el personal sanitari o docent, respectivament. Per a aquests supòsits, igualment, serà requisit inexcusable l?informe previ de caràcter favorable de la Conselleria d'Economia i Hisenda per a qualsevol alteració de les plantilles vigents, i l?incompliment d'això determinarà la nul·litat de les actuacions i, si s'escau, l'exigència de responsabilitats, d'acord amb el que estableix el text refós de la llei d'Hisenda Pública.  
3. Els titulars de llocs de treball que se suprimesquen en les relacions de llocs, i també els funcionaris que ocupant llocs de . lliure designació siguen cessats, continuaran percebent, fins que siguen nomenats per a ocupar altres llocs de treball, les retribucions bàsiques que els corresponguen pel seu grup i les retribucions complementàries corresponents al lloc de treball que ocupaven.  
Aquesta situació no podrà prolongar-se més de tres mesos i les retribucions complementàries meritades tindran el caràcter d'«acompte» sense que pertoque cap reintegrament en el cos que les quantitats percebudes a comptesiguen superiors a les corresponents al nou lloc.  
A aquest efecte, la Direcció General de la Funció Pública haurà d'atribuir-los, dins del termini esmentat de tres mesos, l?ocupació provisional d'un lloc corresponent al seu grup de titulació, tot això sense perjudici de l?obligació dels afectats d'acudir a tots els concursos, del seu sector i grup de titulació, que es convoquen.  
4. La provisió de Bocs de treball que ha d'ocupar el personal funcionari, el nomenament de personal eventual i també la formalització de nous contractes de personal laboral fix i personal laboral de duració determinada per un període igual o superior a un any, requeriran que els llocs esmentats figuren detallats en les relacions respectives. Aquest últim requisit no serà necessari quan la contractació del personal laboral de duració determinada es realitze per temps inferior a sis mesos, sense que, en cap cos, siga possible prorrogar-la.  
5. Durant l'any 1993 se suspèn en l?àmbit de la Generalitat Valenciana i els seus organismes autònoms la vigència de l'article 20.4 del text refós de la llei de Funció Pública Valenciana, relatiu a la necessitat que l?Oferta d'Ocupació Pública continga la totalitat de les places dotades pressupostàriament i que es troben vacants. A aquest efecte, en l'any 1993 no podran convocar-se places per a l?ingrés de nou personal funcionari, estatuari o laboral, al servei de la Generalitat, organismes autònoms i ens públics, llevat les relatives al personal sanitari i docent i al personal que preste els seus serveis en Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana, Institut Valencià de Finances i l?entitat Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana.  
6. En les convocatòries per a l?ingrés en la Funció Pública Valenciana, bé com a funcionari o personal laboral s'especificaran els llocs de treball reservats perquè els ocupen disminuïts.  
Article tretze. Del Deute Públic.  
1. S'autoritza el Consell, a proposta del Conseller d'Economia i Hisenda, perquè emeta Deute Públic de la Generalitat Valenciana o concerte operacions de crèdits fins a un import de 28.695.721 milers de pessetes d'endeutament net, deduïda la variació neta d'actius financers, destinats a finançar despeses d'inversió, en els termes previstos en l'article 56 de l?Estatut de la Comunitat Autònoma Valenciana i 14 de la llei Orgànica de Finançament de les Comunitats Autònomes.  
2. El límit assenyalat en l'apartat anterior podrà ampliar-se en els termes següents:  
a) Per la quantia de l?endeutament autoritzat per la llei de Pressupostos per a l?exercici 1992 que no haja estat utilitzat, com a conseqüència de variacions en la periodificació de les necessitats de finançament de la Generalitat Valenciana.  
b) Per l?import necessari per a finançar aquelles despeses d'inversió que siguen objecte de minoració. per a atendre les obligacions econòmiques ineludibles com a conseqüència de les operacions de Tresoreria necessàries per a compensar les necessitats de liquiditat derivades dels retards en els lliuraments de fons procedents de l'administració de l?Estat, previstos en l?epígraf 1 de l'«Acord sobre el sistema de finançament autonòmic en el període 1992-1996, de 20 de gener de 1992».  
3. El Consell determinarà la quantia definitiva del volum d'endeutament, dins del límit establert en els apartats anteriors, tenint en compte l?evolució efectiva de la recaptació dels ingressos i l?execució del pressupost de despeses.  
4. En aquelles operacions de crèdit que financen projectes d'inversió de caràcter plurianual, únicament es computarà com endeutament per a l?exercici corrent l?import de l'anualitat dels projectes esmentats per a aquest exercici.  
Article catorze. De les operacions de Tresoreria.  
S'autoritza el Conseller d'Economia i Hisenda perquè concerte operacions de crèdit per termini igual o inferior a un any, destinades a atendre les necessitats de tresoreria derivades de diferències en el venciment dels seus ingressos i pagaments, amb el límit previst en l'article 39 del text refós de la llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, aprovat per Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
Article quinze. Avals de la Generalitat.  
1. La Generalitat podrà prestar avals durant l?exercici de 1993, per a les operacions de crèdit interior o exterior, que concerten les entitats o empreses o que s'indiquen a continuació:  
- Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana: 6.783 milions de pessetes.  
- Institut Valencià d'Habitatge, SA: 8.000 milions de pessetes.  
- Entitat de Sanejament d'Aigües Residuals: 4.000 milions de pessetes.  
2. Amb independència del que preveu el paràgraf anterior, la Generalitat Valenciana, en els termes previstos en els articles 84 i següents del text refós de la llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, podrà concedir avals per a les operacions de crèdit concertades per entitats o empreses fins a un límit de 8.000 milions de pessetes.  
3. A l?efecte del que preveuen els paràgrafs anteriors, l?Institut Valencià de Finances serà l?òrgan competent per a la tramitació i concessió d'avals sol·licitats per entitats o empreses privades i el Consell de la Generalitat Valenciana, a proposta del Conseller d'Economia i Hisenda, per autoritzar els avals sol·licitats per entitats i empreses públiques.  
4. En els avals que preste la Generalitat Valenciana en favor de Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana, com a conseqüència d'operacions de finançament de les activitats derivades del pla d'ampliació del metro, el Consell podrà renunciar al benefici d'excussió a què es refereix l'article 84.4 del text refós de la llei d'Hisenda Pública Valenciana.  
Article setze. Taxes i altres ingressos de dret públic.  
1. S'eleven per a 1993 els tipus de quantia fixa de les taxes i altres ingressos de dret públic de la Hisenda de la Generalitat Valenciana fins a la quantitat que resulte de l'aplicació del coeficient 1,05 a la quantia exigible en 1992.  
Es consideren com a tipus fixos aquells que no es determinen per un percentatge de la base o aquesta no es valore en unitats monetàries.  
El que disposen els paràgrafs anteriors no s'aplicarà als preus públics durant 1993, que es determinaran d'acord amb la seua normativa.  
2. Quan de la recaptació de les taxes i altres ingressos al llarg de l?exercici de 1993, es puga estimar un rendiment inferior o superior al previst, es podran modificar els crèdits de l?estat de despeses finançats amb aquesta font de recursos.  
3. Les taxes i altres ingressos corresponents a serveis transferits després de l?u de gener de mil nou-cents vuitanta-cinc, que no hagen estat regulades per la Generalitat Valenciana, es regiran per la normativa que els siga aplicable amb caràcter general.  
4. Les quantitats procedents dels reintegraments per subvencions, a què es refereix l'article 47.9 del vigent text refós de la llei d'Hisenda Pública Valenciana, tindran la consideració d'ingressos de dret públic.  
Article disset. De la modificació del text articulat de la llei de Bases de Taxes de la Generalitat Valenciana, aprovat per Decret Legislatiu de 22 de desembre de 1984 i modificat per les lleis de la Generalitat Valenciana 7/89, 4/90 i 7/91.  
1. Es modifica la tarifa dels drets d'examen, per a cadascun dels nivells, de la Junta Qualificadora de Coneixements del Valencià, recollida en l'article 76 del text articulat esmentat, amb el codi 2.3.2. 1, que s'estableix en 1.200 pessetes per prova.  
2. Queden derogats els tres últims paràgrafs de la versió en valencià i/o els dos últims paràgrafs de la versió en castellà de l'article 94 del text articulat de la llei de Bases de Taxes de la Generalitat Valenciana esmentat.  
3. Es modifica l'article 165 del text articulat esmentat, la redacció del qual es fa en els termes següents:  
«Constitueix fet imposable d'aquesta taxa la prestació de serveis i treballs en matèria de replantejament i direcció d'obres per part de la Direcció General de Desenvolupament Agrari i per als centres directius de la Conselleria d'Agricultura i Pesca que realitzen aquestes prestacions de serveis i treballs en matèria de replantejament i direcció d'obres».  
Article divuit. Del cànon de sanejament.  
1. Les tarifes del cànon de sanejament aplicables per a l'exercici de 1993 seran les següents:  
a) Usos domèstics:  
Municipis de menys de 500 habitants.  
Quota de servei: 0  
Quota de consum: 0  
Municipis entre 500 i 3.000 habitants.  
Quota de servei: 1.260 pessetes per any.  
Quota de consum: 12 pessetes per metre cúbic.  
Municipis entre 3.001 i 10.000 habitants.  
Quota de servei 1.680 pessetes per any.  
Quota de consum: 15 pessetes per metre cúbic.  
Municipis entre 10.001 i 100.000 habitants.  
Quota de servei: 2. 100 pessetes per any.  
Quota de consum: 18 pessetes per metre cúbic.  
Municipis amb més de 100.000 habitants.  
Quota de servei 2.340 pessetes per any.  
Quota de consum: 22 pessetes per metre cúbic.  
b) Usos industrials (no domèstics) consums d'aigua fins 3.000 metres cúbics per any.  
En els usos industrials (no domèstics) amb consums d'aigua fins 3.000 metres cúbics per any, la tarifa del cànon serà l'establerta per a usos domèstics en el municipi en què se situa l'empresa, local o establiment corresponent.  
c) Usos industrials (no domèstics) amb consums d'aigua superiors a 3.000 metres cúbics per any.  
Quota de consum: 28 pessetes per metre cúbic.  
Quota de servei d'acord amb l'escala següent:  
Comptadors amb calibre de fins 13 mm.: 4.980 PTA   
Comptadors amb calibre de fins 15 mm.: 7.500 PTA   
Comptadors amb calibre de fins 20 mm.: 15.000 PTA   
Comptadors amb calibre de fins 25 min.: 19.980 PTA   
Comptadors amb calibre de fins 30 mm.: 30.000 PTA   
Comptadors amb calibre de fins 40 mm.: 60.000 PTA   
Comptadors amb calibre de fins 50 mm.: 99.960 PTA   
Comptadors amb calibre de fins 65 mm.: 174.960 PTA   
Comptadors amb calibre de fins 80 mm.: 249.960 PTA   
Comptadors amb calibre major de 80 mm.: 349.980 PTA  
2. A l'efecte del que estableix l'article 23 de la llei de la Generalitat Valenciana 2/1992, la quota de consum i la quota de servei per a usos industrials podran ser incrementades o disminuïdes en funció dels coeficients correctors que s'establesquen en consideració a la càrrega contaminant dels abocaments, la capacitat de depuració de les instal·lacions pròpies de les indústries i la incorporació ostensible de l'aigua als productes fabricats.  
Llevat de casos excepcionals, en què en virtut d'expedient aprovat a l'efecte pel Consell, s'establesca un coeficient reductor que puga arribar a ser 0, aquests coeficients correctors de la quota no podran ser inferiors al 0,1 ni superiors al 4, llevat en el cos d'abocaments a collectors públics, en què el coeficient corrector mínim serà del 0,35.  
A aquest efecte, s'autoritza el Consell per a aprovar les formules i els procediments de determinació dels factors que condicionen la quantificació d'aquests índexs correctors.  
3. El cànon de sanejament s'exaccionarà des de l'1 de gener de 1993.  
4. En aplicació del que disposa l'article 18.1.a) de la llei 2/1992 de la Generalitat Valenciana, s'afecta l'Ens Públic de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana el producte de la recaptació del cànon de sanejament creat per l'article 20 de l'esmentada llei.  
CAPÍTOL III De la gestió dels crèdits  
Article dinou. Crèdits en funció d'objectius i programes  
1. Els crèdits de l?estat de despeses de la Generalitat Valenciana, els seus organismes autònoms i empreses finançaran l?execució de les actuacions incloses en els programes pressupostaris. La contracció d'obligacions i l?execució de pagaments a càrrec d'aquells, es realitzarà amb la finalitat d'aconseguir el compliment dels objectius assenyalats en els programes esmentats.  
2. A aquest efecte la gestió i l?execució del pressupost de despeses de la Generalitat Valenciana s'inspirarà en els principis següents:  
a) La gestió comptable pressupostària estarà condicionada al fet que s'hagen produït les actuacions administratives prèvies que reglamentàriament es determinen i que garantesquen la immediata disposició de despeses i/o contracció d'obligacions.  
b) Els crèdits no executats podran ser objecte de redistribució, mitjançant la corresponent modificació, amb la finalitat de maximitzar el compliment de la programació prevista i optimitzar la utilització dels recursos.  
Article vint. Caràcter limitador dels crèdits.  
1. Els crèdits per a despeses es destinaran, exclusivament, a la finalitat específica per a la qual han estat autoritzats, per aquesta llei o per les modificacions pressupostàries d'acord amb la legislació vigent.  
2. El crèdit pressupostari es determina, atenent la classificació orgànica, d'acord amb la seua naturalesa econòmica i funcional, de la forma següent:  
a) Per a les despeses de personal: consignació per article econòmic i programa pressupostari.  
b) Per a les despeses de funcionament: consignació del capítol econòmic i programa pressupostari.  
No obstant això, tindran caràcter vinculant els crèdits destinats a atencions de protocol i. de representació i per a publicitat i publicacions, amb excepció dels destinats a la publicitat obligatòria derivada de les licitacions, d'acord amb el detall contingut en l'annex III  
c) Per a les despeses de transferències corrents i transferències de capital: consignació per línia de subvenció, capítol de despesa i programa pressupostari.  
d) Per a les despeses d'inversions reals i operacions financeres: consignació per capítol, programa pressupostari i el cost no executat de l?estimació prevista per projecte pressupostari.  
3. Les determinacions dels crèdits a què es refereix el punt anterior ho seran independentment de les correspondències financeres que, si s'escau, es puguen establir.  
Article vint-i-un. Gestió integrada i la seua comptabilització.  
La determinació dels crèdits i el seu caràcter limitador, que disposa aquesta llei, no excusa, en cap supòsit, la comptabilització de la despesa al nivell que es determina per a cada cos:  
a) Subconcepte econòmic per a les despeses de personal i de funcionament.  
b) Subconcepte econòmic i línia de subvenció, per a les transferències corrents i transferències de capital.  
c) Subconcepte econòmic i projecte, per a les inversions reals i operacions financeres.  
Article vint-i-dos. La gestió econòmica en els centres docents públics no-universitaris  
1. Els centres docents públics no universitaris disposaran d'autonomia en la gestió econòmica, en els termes que s'estableixen en els apartats següents:  
a) Constituiran ingressos d'aquests centres, que hauran d'aplicar a les seues despeses de funcionament:  
- Els fons que amb aquesta finalitat se'ls lliure mitjançant ordre de pagament en ferm, a càrrec del pressupost anual i a proposta de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.  
- Els derivats de la venda de béns i prestació de serveis distints dels gravats per les taxes.  
- Els produïts per llegats, donacions o qualsevol forma admissible en dret.  
b) Les despeses de funcionament, que tinguen l?origen en els ingressos esmentats en l'apartat anterior, es justificaran mitjançant la rendició d'un únic compte de gestió anual pel director del centre, amb la prèvia aprovació d'aquest pel respectiu Consell Escolar.  
Els centres posaran a disposició de l'administració educativa els comptes de gestió anual que els siguen requerits.  
c) En aquest sentit, les despeses de funcionament inclouran, a més de les contingudes en la vigent classificació econòmica de, la Generalitat Valenciana dins del capítol segon, aquelles despeses destinades a la reparació d'immobles del centre i a l'adquisició de mobiliari i equips didàctics del mateix centre, sempre que aquests i aquells no ultrapassen la quantitat resultant de multiplicar per 75.000 pessetes el nombre d'unitats escolars de cada centre, fins a un màxim d'1.250.000 pessetes i des d'un mínim de 500.000 pessetes.  
2. S'autoritza la Conselleria d'Economia i Hisenda per a ampliar, conjuntament amb les conselleries afectades, el règim previst en aquest article als Centres de Formació Professional Ocupacional dependents de la Conselleria de Treball i Afers Socials i als centres de professors de la Comunitat Valenciana, dependents de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.  
Article vint-i-tres. Mòdul econòmic de distribució de fons públics per al sosteniment de centres concertats.  
1. D'acord amb el que estableixen els apartats segon i tercer de l'article. 49 de la llei Orgànica 8/1985, de 3 de juliol, reguladora del Dret a l'Educació, l'import del mòdul econòmic per unitat escolar, a l'efecte de distribució de la quantia global dels fons públics destinats al sosteniment dels centres concertats per a l'any 1993, és el fixat en l'annex IV d'aquesta llei.  
L'increment previst sobre les retribucions del personal docent tindrà efectivitat segons les dates indicades en l'annex IV d'aquesta llei, sense perjudici de la data en què s'aprove el respectiu conveni de l?ensenyament privat, si bé no serà satisfet fins l'aprovació. El component del mòdul destinat a altres despeses tindrà efecte a partir de l'1 de gener de 1993.  
Les quanties assenyalades per a salaris del personal docent, incloses les càrregues socials, seran pagades directament per l'administració, sense perjudici de la relació laboral entre el professorat i el titular del centre respectiu. La quantia corresponent a altres despeses es pagara als centres concertats i aquests hauran de justificar-ne l'aplicació en acabar cada curs escolar. La distribució dels imports que integren les despeses variables s'efectuarà d'acord amb el que s'establesca en les disposicions reguladores del règim de concerts.  
Es faculta la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència per a, una vegada escoltades les organitzacions més representatives d'entitats titulars de centres concertats i les organitzacions sindicals més representatives, diversificar el component per a «altres despeses» en un màxim de tres grups, amb un sostre de variabilitat del 10 per 100, en més o en menys, sobre el grup mitjà, de manera que,' sense ultrapassar el límit del crèdit disponible, permeta diferenciar la cobertura financera dels centres en funció de la grandària, la dotació d'instal·lacions, serveis i la resta d'elements objectius que es consideren. Així mateix, aquest marge de variabilitat permetrà a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència establir el procediment per a compensar pel que fa a les unitats concertades l'aplicació de l?Impost sobre Béns Immobles prevista en la disposició addicional segona dos de la llei 39/1988, de 28 de desembre, reguladora d'Hisendes Locals, en el supòsit que el titular del centre coincidesca amb el subjecte passiu d'aquest impost.  
2. Les quantitats que han de percebre dels alumnes en concepte de finançament complementari al provinent dels fons públics que s'assignen al règim de concerts singulars, subscrits per a ensenyaments de nivells no obligatoris, i en concepte exclusiu d'ensenyament reglat, són les que s'estableixen a continuació:  
Formació Professional de segon grau:  
2.000 pessetes alumne/mes durant deu mesos, en el període comprés entre l'1 de gener al 31 de desembre de 1993.  
Centres homologats de Batxillerat Unificat Polivalent (procedents de les antigues seccions filials de batxillerat):  
2.000 pessetes alumne mes durant deu mesos, en el període comprés entre l'1 de gener al 31 de desembre de 1993.  
3. El finançament obtingut pels centres, conseqüència del cobrament als alumnes d'aquestes quantitats, ho serà en concepte de finançament complementari del percebut directament de l'administració, de tal manera que el finançament total per unitat concertada no supere en cap cos els mòduls econòmics fixats en aquesta llei de pressupostos per als respectius nivells d'ensenyament. En tot cos, el finançament públic garantirà, com a mínim, el pagament de salaris, antiguitat i càrregues socials del personal docent.  
Article vint-i-quatre. De la Intervenció i el control financer en els centres docents públics no universitaris.  
1. La direcció dels centres retrà a la Intervenció General de la Generalitat Valenciana, per mediació de la Intervenció Delegada de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, còpia del compte anual on conste la diligència d'aprovació pel Consell Escolar, abans del 31 de març de l?exercici següent.  
2. Els centres se subjectaran al control financer que s'estableix en l'apartat 3 de l'article 64 del text refós de la llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, aprovat per Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
Article vint-i-cinc. Règim pressupostari de les universitats de competència de la Generalitat Valenciana.  
1. D'acord amb el que disposa l'article 54.4 de la llei 11/1983, de 15 d'agost, de Reforma Universitària, i en relació amb el règim transitori d'adequació de plantilles universitàries, s'autoritzen els costos del personal funcionari docent i contractat docent i del personal funcionari no docent de les universitats pels imports detallats en l'annex V d'aquesta llei.  
2. Les universitats podran ampliar els crèdits del capítol I «Despeses de personal», assenyalats en l'apartat anterior per autorització expressa, mitjançant acord del Consell, a proposta conjunta de les conselleries de Cultura, Educació i Ciència i d'Economia i Hisenda.  
3. A l?efecte de l'article 55.3 de la llei de Reforma Universitària, i d'acord amb l'article 33 del text refós de la llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, aprovat per Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana, i l?Ordre de 15 d'octubre de 1985, de la Conselleria d'Economia i Hisenda, tindran la consideració d'operacions de capital els capítols sis a nou, inclusivament, dels estats d'ingressos i de despeses dels pressupostos de les universitats.  
4. D'acord amb els articles 54.3 de la llei de Reforma Universitària, i 99 de la llei de la Generalitat Valenciana 7/1989, de 20 d'octubre, de Taxes, s'autoritza el Consell de la Generalitat Valenciana per a regular i fixar els imports corresponents a les taxes acadèmiques universitàries per al curs 1993194, dins dels límits que establesca el Consell d'Universitats.  
Article vint-i-sis. Ampliació de dotacions de personal.  
Durant l?exercici de 1993 no es tramitaran expedients d'ampliació de dotacions de personal ni disposicions o expedients de creació i/o reestructuració d'unitats, si l?increment de la despesa pública que se'n derive no queda compensat mitjançant la reducció de les mateixes despeses en altres unitats, o bé per generacions de crèdits consolidables per a exercicis futurs com a conseqüència de transferència d'unitats o serveis a la Generalitat Valenciana, sense perjudici del que disposa el text refós de la llei de la Funció Pública Valenciana, aprovat per Decret Legislatiu de 20 de març de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
Article vint-i-set. Contractació de personal laboral a càrrec dels crèdits per a inversions.  
1. Les distintes conselleries i els organismes autònoms podran formalitzar durant 1993, a càrrec dels respectius crèdits d'inversions, contractacions de personal de caràcter temporal per a la realització d'obres o serveis, sempre que hi concórreguen els requisits següents:  
a) Que la contractació tinga per objecte l'execució d'obres per administració directa i amb aplicació de la legislació de contractes de l'Estat, o la realització de serveis que tinguen la naturalesa d'inversions.  
b) Que aquestes obres o serveis corresponguen a inversions previstes i aprovades en els pressupostos de la Generalitat Valenciana- vigents.  
c) Que les obres o serveis no puguen ser executats amb el personal fix de plantilla i no hi haja disponibilitat suficient en el crèdit pressupostari destinat a la contractació de personal.  
2. Els contractes hauran de formalitzar-se seguint les prescripcions dels articles 15 i 17 de l'Estatut dels Treballadors, aprovat per la llei 8/1980, de 10 de març, en la redacció feta per la llei 32/1984, de 2 d'agost, i respecte al que disposa la llei 53/1984, de 26 de desembre, d'Incompatibilitats del Personal al Servei de l'Administració Pública. En els contractes es farà constar l'obra o servei per a la realització del qual es formalitza el contracte i el temps de duració, i també la resta de les formalitats que imposa la legislació sobre contractes temporals laborals. Les conselleries i els organismes autònoms seran responsables de complir les obligacions formals esmentades i d'evitar l'assignació de personal contractat per a funcions distintes- de les determinades en els contractes, de les quals es puguen derivar drets de permanència per al personal contractat. En aquest sentit, les actuacions irregulars en aquesta matèria donaran Lloc a l'exigència de responsabilitats, d'acord amb el que preveu el text refós de la llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, aprovat per Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
3. La contractació podrà ultrapassar l'exercici pressupostari quan es tracte d'obres o serveis que hagen d'excedir d'aquest exercici i corresponguen a projectes d'inversió de caràcter plurianual que complesquen els requisits que per aquests es preveuen en l'article 29 del text refós esmentat.  
4. Els contractes hauran de dur l'informe, emès amb caràcter previ a la formalització, del servei jurídic de la conselleria o organisme que, en especial, es pronunciarà sobre la modalitat de contractació utilitzada, i l'observança en les clàusules del contracte dels requisits i formalitats exigits per la legislació laboral.  
5. La realització dels contractes regulats en aquest article seran objecte de fiscalització prèvia tot cos. A aquest efecte, els crèdits d'inversions s'entendran adequats per a la contractació de personal temporal si no hi ha crèdit suficient per a això en el concepte pressupostari destinat específicament a aquesta finalitat.  
Article vint-i-vuit. Contractació per a la realització d'assistències i treballs específics  
1. A càrrec dels crèdits per a inversions i despeses de funcionament podran formalitzar-se contractes per a la realització d'assistències i treballs específics i concrets no habituals, amb la prèvia justificació de la ineludible necessitat per mancar de suficient personal. Aquests contractes se sotmetran a la legislació de contractes de l'Estat, sense perjudici, si s'escau, de l'aplicació de la normativa civil o mercantil.  
2. En aquells casos en què- l'import d'aquests contractes siga inferior a un milió de pessetes, sempre que el termini d'execució no passe d'un any, podran adjudicar-se directament, a aquest efecte els únics documents exigibles seran memòria acreditativa de la ineludible necessitat, factura reglamentària conformada i certificació acreditativa de realització conforme del treball o servei expedida per l'òrgan de contractació.  
Article vint-i-nou. De la contractació  
Tindran la consideració de subministraments menors, aquells l'import total dels quals no excedesca d'un milió de pessetes (1.000.000 PTA), l'adquisició dels quals quedarà exclosa de fiscalització prèvia.  
Article trenta. Transferències corrents i de capital  
1. Les transferències corrents i de capital concedides per la Generalitat a les corporacions locals, excloses aquelles que es deriven de programes d'actuació d'àmbit estatal, una vegada establerta l'aportació de la Generalitat, se satisfaran en els termes següents:  
a) Les transferències de capital s'efectuaran contra certificació de 'obra expedida per tècnic competent, tot això sense perjudici que en l'acte jurídic del qual es derive la transferència puga incloure's la possibilitat d'avançar fins a un 15% de l?import total anual de la transferència, una vegada concedida.  
En aquest últim supòsit, l?import avançat s'haurà de descomptar, proporcionalment i en la forma que reglamentàriament es determine, dels successius lliuraments contra certificació.  
b) Per a les transferències corrents s'aplicarà el règim següent:  
- Fins a un 40% de l'import es podrà lliurar immediatament una vegada concedida.  
- Fins a un 200/c, es pagarà després de l'aportació i la comprovació de la documentació justificativa de l?efectiva i correcta aplicació de la suma lliurada a l'actuació objecte de la subvenció.  
- La resta serà pagada per la Generalitat Valenciana quan la corporació local justifique que ha complert allò convingut.  
c) La concreció dels percentatges a què es refereixen els apartats anteriors correspondrà a l?òrgan competent per a la concessió.  
d) La modificació a l'alça, dels percentatges esmentats en el paràgraf anterior, haurà de ser autoritzada en cada cos per acord motivat del Consell.  
2. La resta de transferències corrents i de capital que es concedesquen amb càrrec a pressupost de la Generalitat Valenciana haurà de respectar, en la regulació del seu règim de lliurament, el que preveu aquest article, excepte en el cos d'ajudes o subvencions, de naturalesa corrent, destinades a pal·liar situacions de primera necessitat, d'emergència, o de subsistència, degudament justificades, de persones individuals o unitats familiars, en què no calga l'autorització a què es refereix l'apartat 1.d). Se'n retrà compte en tot cas al Consell.  
Article trenta-un. De la reprogramació plurianual en les despeses de capital.  
Quan per causes justificades es posen de manifest desajustaments entre les anualitats previstes en els plecs de clàusules administratives particulars i la realitat econòmica que la seua execució demana, es podran reajustar les anualitats esmentades, sempre que els romanents crediticis ho permeten. Els reajustaments seran acordats pel Consell, a proposta del Conseller d'Economia i Hisenda, o per aquest últim en els supòsits a què es refereix l'apartat 4, paràgraf 2n. de l'article 29 del text refós de la llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, aprovat per Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana. En qualsevol cos, i als efectes del que preveu l'article 47 de la llei de Contractes de l'Estat, les anualitats originals tindran cobertura pressupostària mitjançant la consideració de crèdit ampliable d'aquestes.  
Article trenta-dos. Accelerament dels tràmits previs de les obres inferiors a cinc milions de pessetes.  
1. Per a aquelles obres el cost de les quals siga inferior als cinc milions de pessetes, la memòria valorada podrà substituir el projecte a l?únic efecte de l'adjudicació del contracte per a la seua realització.  
2. Els únics documents exigibles per a la realització d'obres de conservació o manteniment l?import de les quals siga inferior a 1.000.000 de pessetes seran el pressupost de l?obra subscrit per professional competent, la factura conformada i la certificació reglamentària, aquests casos quedaran exclosos de fiscalització prèvia.  
3. Excepcionalment, per als supòsits d'obres de conservació o manteniment conseqüència de l?execució del Pla de Carreteres de la Generalitat Valenciana 1988-1995, el límit a què es refereix l'apartat anterior serà de 5.000.000 de pessetes.  
Article trenta-tres. De la funció interventora.  
1. l'exercici de la funció interventora en les despeses no sotmeses a fiscalització prèvia podrà exercir-se aplicant tècniques de mostreig als actes, documents i expedients objecte de control.  
2. El control econòmic a efectuar establirà el grau en què es compleixen els objectius econòmics dels programes i l'avaluació de la correcta gestió dels recursos públics.  
El control financer tindrà com objecte comprovar el funcionament en l'aspecte econòmico-financer i si la seua execució s'ha realitzat d'acord amb les normes que li siguen aplicables.  
3. La fiscalització dels actes, documents i expedients de l'administració de la Generalitat Valenciana, relatius al capítol 1 «Despeses de personal», es realitzarà posteriorment, en substitució de la fiscalització prèvia, per a comprovar-ne el funcionament en l'aspecte economico-financer i si l?execució s'ha realitzat d'acord amb les normes que siguen aplicables en cada cos, les discrepàncies que en sorgesquen se sotmetran a les prescripcions de l'article 60 del text refós de la llei d'Hisenda Pública Valenciana. Aquest control serà exercit exclusivament per la Intervenció General de la Generalitat Valenciana i amb periodicitat inferior a l'any natural.  
Article trenta-quatre. Dels pressupostos de les entitats públiques de la Generalitat Valenciana  
1. Els pressupostos de les entitats autònomes de caràcter administratiu s'integren, a tots els efectes, en el sistema informàtic, comptable i pressupostari de la Generalitat Valenciana.  
2. Les entitats autònomes de caràcter mercantil, industrial, financer o anàleg i les entitats de dret públic subjectes a la Generalitat Valenciana, s'ajustaran a l'estructura de comptabilitat pressupostària en la presentació dels seus estats inicials i en el reflex de la seua gestió econòmica, sense perjudici de les especialitats de desenvolupament d'aquesta recollides en les respectives lleis de creació.  
A aquest efecte podran integrar-se en el sistema informàtic, comptable i pressupostari de la Generalitat Valenciana.  
3. La Conselleria d'Economia i Hisenda dictarà les disposicions i adoptarà les mesures necessàries per al desenvolupament i l'execució del que preveu aquest article.  
CAPÍTOL IV De les modificacions del pressupost  
Article trenta-cinc. Principis generals  
1. Els límits establerts en l'article 32 i següents del text refós de la llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, aprovat per Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana, per a la modificació dels crèdits, s'aplicaran al pressupost de la Generalitat Valenciana per a 1993, amb les especificacions que resulten dels articles següents.  
2. Tota modificació pressupostària haurà d'indicar expressament els programes, els serveis i els crèdits pressupostaris que resulten afectats per aquesta, i seran publicades en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
3. Constitueixen modificacions pressupostàries:  
a) Les de les consignacions dels crèdits dels respectius programes del pressupost.  
b) Les produïdes en la relació d'objectius i accions dels programes aprovats en els pressupostos.  
c) Les modificacions en la destinació expressa dels crèdits per a transferències, que suposen afectació o desafectació del caràcter nominatiu.  
d) La inclusió o la supressió de projectes en l'annex d'inversions reals i la inclusió o la supressió d'operacions financeres.  
e) La inclusió o la supressió de línies de subvenció i la variació dels seus imports previstos i de les dades descriptives.  
Article trenta-sis. Competències del Consell per a autoritzar modificacions pressupostàries  
Correspon al Consell, a proposta del Conseller d'Economia i Hisenda, -l?autorització de les modificacions del pressupost següents:  
a) Les transferències i les habilitacions entre crèdits de diferents programes amb les limitacions que recullen els articles 32 i 33 del text refós de la llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, aprovat per Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
b) La inclusió de línies de subvenció, projectes d'inversió i operacions financeres no recollides en plans o programes sectorials prèviament aprovats pel Consell.  
c) Les modificacions en la relació d'objectius dels programes.  
d) L'afectació o la desafectació del caràcter nominatiu dels crèdits per a transferències, sense perjudici del que disposen els articles 45 i 46 del text refós de la llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, aprovat per Decret Legislatiu de 26 de juny de 199 1, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
e) La supressió de línies de subvenció i la variació dels imports previstos en les de caràcter nominatiu.  
f) Les modificacions que afecten els crèdits destinats a atencions de protocol i de representació, i a publicitat i publicacions autoritzades per aquesta llei.  
Article trenta-set. Competències de la Conselleria d'Economia i Hisenda per a autoritzar modificacions pressupostàries .  
Correspon a la Conselleria d'Economia i Hisenda, a proposta, si s'escau, de les conselleries interessades, l'autorització de les modificacions del pressupost següents:  
a) Les habilitacions i les transferències de crèdit, amb les limitacions que recullen els articles 32 i 33 del text refós de la llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, aprovat per Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana, sempre que els crèdits afectats pertanyen a un mateix programa.  
b) Les generacions, les anul·lacions i les no disponibilitats de crèdit en l?estat de despeses, d'acord amb el que preveu l'article 37 del text refós de la llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, aprovat per Decret Legislatiu de 26 de juny de 199 1, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
c) Les habilitacions i les transferències, fins i tot entre diferents programes pressupostaris, que tinguen per finalitat reajustar els crèdits vinculats al Fons de Compensació Interterritorial i als fons estructurals de la Comunitat Europea.  
d) Les habilitacions i les transferències de crèdit que es deriven de reorganitzacions administratives o de competències i aquelles que resulten necessàries per a obtenir una adequada imputació comptable.  
3.  
e) La incorporació de romanents i resultes dels crèdits de l?exercici anterior, siga quina siga la naturalesa econòmica, que garantesquen compromisos de despeses contrets fins a l?últim dia de l?exercici pressupostari i que per motius justificats no s'hagen pogut realitzar durant l?exercici, tant si corresponen al pressupost de la Generalitat com al dels seus organismes autònoms.  
A aquest efecte s'incorporaran automàticament els romanents de crèdits per operacions corresponents a actuacions finançades o cofinançades per la Comunitat Europea i els corresponents a incentius regionals.  
Amb la incorporació de romanents podran determinar-se les condicions i els terminis de gestió d'aquests dins, en qualsevol cos, de l?exercici en què s'acorda la incorporació.  
f) Les que calguen per a regularitzar els pagaments que s'han d'efectuar a les corporacions locals d'acord amb el que disposa l'article 95 del text refós de la llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, aprovada per Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
g) La variació en els imports previstos en les línies de subvenció que no tinguen caràcter nominatiu, i les seues dades descriptives.   
h) La inclusió de línies de subvenció, projectes d'inversió i operacions financeres derivades de l?execució de plans o programes sectorials, prèviament aprovats pel Consell i la d'aquelles projectes que tinguen per objecte obres de reparacions menors o la dotació de mitjans materials necessaris per al manteniment del nivell de prestació de serveis administratius.  
Així mateix, podrà autoritzar la modificació en la relació d'objectius i accions i la inclusió o la supressió de línies de subvenció, projectes d'inversió i operacions financeres, que es deriven exclusivament de generacions i anul·lacions de com de caràcter finalista.  
i) La inclusió de línies de subvenció que permeten la subscripció de convenis i les previstes en l'article 45, punt c) del text refós de la llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, aprovat per Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
j) Les transferències derivades de la distribució dels fons consignats en el programa "Despeses diverses".  
k) Les que calguen per a dotar els crèdits, fins a una suma igual a les obligacions el reconeixement de les quals siga preceptiu, i amb la prèvia determinació dels recursos que les han de finançar, dels conceptes de despeses següents:  
1. Les quotes de la Seguretat Social i el complement familiar, d'acord amb els preceptes en vigor i les aportacions de la Generalitat al règim de previsió social dels funcionaris públics i altres prestacions socials.  
2. Els triennis derivats del còmput del temps de servei realment prestat a l'administració.  
3. Els crèdits destinats al pagament del personal, quan necessiten incrementar-se com a conseqüència d'elevacions salarials disposades durant l?exercici o en exercicis anteriors, per modificació del salari mínim interprofessional, o que es deriven la normativa vigent.  
4. Els que es destinen al pagament d'interessos o l'amortització del principal i les despeses derivades de les operacions financeres, i les obligacions derivades de fallides en operacions de crèdit avalades per la Generalitat Valenciana.  
5. Les destinades a satisfer el pagament de les pensions per vellesa o malaltia i les ajudes a disminuïts en la mesura que augmenten els beneficiaris que reunesquen els requisits establerts en la normativa vigent.  
6. Les derivades d'aquelles obligacions pels interessos de demora previstos en l'article 43 del text refós de la llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, aprovat per Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
7. Les ajudes a l'adquisició d'habitatges de protecció oficial regulades pel RD 224189.  
8. Les derivades del que preveu l'article 30 d'aquesta llei.  
Article trenta-vuit. Execució de les modificacions pressupostàries  
L'execució de les modificacions pressupostàries correspondrà en tot cas a la Conselleria d'Economia i Hisenda.  
Article trenta-nou. Repercussions pressupostàries de les normes i els convenis  
Tot avantprojecte de llei o projecte de disposició administrativa i projecte de conveni, l'aplicació del qual puga comportar un increment de despesa en l?exercici de 1993, o de qualsevol exercici posterior, haurà d'incloure una memòria econòmica on es manifesten la repercussions pressupostàries que es deriven de l?execució, un informe de la Conselleria d'Economia i Hisenda, preceptiu i vinculant, respecte a l?existència de crèdit adequat en el pressupost en vigor per afrontar l?increment esmentat.  
D'igual manera, tota proposició de llei, i tota esmena als projectes o proposicions de llei que suposen augment en les despeses o disminució dels ingressos previstos en els corresponents estats dels pressupostos de la Generalitat, requerirà la conformitat del Consell per a la seua tramitació, excepte en els casos que efecte exclusivament la partida pressupostària de les Corts Valencianes.  
CAPÍTOL V De la informació a les Corts  
Article quaranta. De la informació de la Conselleria d'Economia i Hisenda  
1. Sense perjudici del que disposa l'article 72 del text refós de la llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, aprovat per Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana i els distints articles d'aquesta llei, el Conseller d'Economia i Hisenda donarà compte documentat a la comissió corresponent de les Corts Valencianes dels aspectes següents:  
a) Dels romanents de crèdit de l?exercici anterior. que han estat incorporats a l?estat de despeses del pressupost de 1993, en el termini dels quinze dies posteriors a l'aprovació de la liquidació del pressupost de l?exercici anterior  
b) Trimestralment, del grau d'execució del Programa d'Inversions de la Generalitat Valenciana.  
c) La informació sobre les operacions d'emissió de deute o crèdits aprovats.  
d) Trimestralment, sobre les incidències que s'hagen produït en la concessió, la reducció i la cancel·lació d'avals i, si s'escau, dels riscos efectius que la Generalitat Valenciana haurà d'afrontar directament com a conseqüència de la seua funció d'avalista.  
e) Trimestralment, de les ampliacions de crèdit a què es refereix l'apartat 2 de l'article 24 d'aquesta llei.  
f) Mensualment, informació del grau d'execució dels capítols pressupostaris, en cadascun dels programes.  
g) Trimestralment, de la distribució de les aportacions del Fons Nacional de Cooperació Municipal a les entitats locals.  
h) Trimestralment, de les modificacions aprovades per a dotar el funcionament de noves inversions, i d'aquelles que calguen per afrontar els interessos de demora en els pagaments de les obligacions de la Generalitat.  
i) Trimestralment, d'aquelles modificacions tècniques que, afectant l'estructura' ' el contingut í la distribució dels crèdits del pressupost i no afectant les quanties de les dotacions autoritzades durant l?exercici corrent, es deriven de les variacions orgàniques acordades pels òrgans competents.  
j) De les ampliacions de dotació de personal realitzades a l?empara del que disposa l'article 25 d'aquesta llei.  
k) De les contractacions realitzades a l?empara del que disposa l'article 27 d'aquesta llei.  
l) De la concessió de subvencions corrents a què es refereixen els punts c) i d) de l'article 45 del text refós de la llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, aprovat per Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
11) De la concessió de transferències de capital a què fa referència l'apartat 4 de l'article 46 del text refós de la llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, aprovat per Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
2. La informació prevista en els punts j), k), l) i 11) s'efectuarà cada període de sessions davant la comissió corresponent de les Corts Valencianes.  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
Primera. Corts Valencianes, Sindicatura de Comptes i Consell de Cultura  
1. Les Corts Valencianes, la Sindicatura de Comptes i el Consell Valencià de Cultura incorporaran els romanents de pressupostos anteriors als mateixos capítols pressupostaris en què estaven consignats en 1992.  
2. Les dotacions pressupostàries de les seccions de les Corts Vàlencianes, Sindicatura de Comptes i Consell Valencià de Cultura, es lliuraran per quartes parts trimestrals al seu nom i no estaran subjectes a justificació.  
Segona. Expropiacions derivades dels plans de carreteres de la Comunitat Valenciana 1988-1995 i d'Habitatge 1992-1995, i de les obres de sanejament i depuració  
Es declara la urgent ocupació dels béns afectats d'expropiació forçosa com a conseqüència de l?execució de les obres compreses en els plans de Carreteres de la Comunitat Valenciana 1988-1995 i d'Habitatge 1992-1995, i de les obres de sanejament i depuració d'aigües de la Generalitat Valenciana.  
Tercera. Habilitació de Seguretat Social i, Promoció Industrial Valenciana, SA i de l'Institut Valencià d'Habitatge, SA, com a beneficiaris d'expropiacions »  
Per al compliment de les seues finalitats, Seguretat Social i Promoció Industrial Valenciana, SA i l'institut Valencià d'Habitatge, SA, podran dur a terme les actuacions d'adquisició de sol que convinguen, fins i tot mitjançant expropiació, a aquest efecte podran tenir la condició de beneficiaris prevista en la legislació en matèria d'expropiacions, tant en aquells casos en què corresponga la facultat d'expropiació a la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, com en aquells altres en què aquesta facultat corresponga a una altra administració competent.  
Quarta. De les sancions urbanístiques  
1. Correspondran a les hisendes municipals els ingressos derivats d'aquelles multes, per infracció urbanística, que imposen els òrgans urbanístics de la Generalitat com a conseqüència de propostes formulades i tramitades pels ajuntaments interessats, que requeresquen l?aprovació de la Generalitat.  
2. Correspondran a la hisenda de la Generalitat Valenciana els ingressos generats per la imposició de sancions urbanístiques que aquesta impose en actuacions tramitades d'ofici pels seus òrgans urbanístics.  
Cinquena. De l?Institut Valencià d'Habitatge, SA  
1. La promoció pública d'habitatges de protecció oficial de la Generalitat Valenciana serà l?efectuada per la Conselleria d'Obres Públiques ' Urbanisme i Transports, bé directament o mitjançant conveni a l?efecte, i també l?efectuada per l?Institut Valencià d'Habitatge, SA, a càrrecs dels seus propis pressupostos.  
2. A l?Institut Valencià d'Habitatge, SA, com a entitat encarregada de la gestió de la promoció pública d'habitatges del Consell de la Generalitat, se li confereixen les facultats que es concedeixen en els articles 141 i següents als promotors per a promoure el desnonament dels adjudicataris no ocupants de tots els immobles integrants del patrimoni de promoció pública de la Generalitat Valenciana, per les causes i d'acord amb els procediments previstos en la legislació comuna i en especial d'Habitatges de Protecció Oficial; exercint aquelles facultats que es confereixen en els procediments indicats a l?ens públic titular, si bé la resolució de desnonament administratiu serà en tot cas dictada pel Director General d'Arquitectura i Habitatge.  
Sisena. Del finançament de les universitats  
En relació amb el que disposa l'article 16.2 d'aquesta llei, el Consell desplegarà una línia de beques o ajudes dirigides a atendre les despeses de matrícula d'aquells alumnes de les universitats públiques de la Comunitat Valenciana que ho sol·liciten. Per a la seua concessió es tindrà en compte la capacitat econòmica i l'aprofitament acadèmic, sense perjudici de la coordinació amb el sistema general de beques i ajudes a l?estudi.  
Durant l?exercici de 1993 el, Consell aprovarà un sistema de finançament de les universitats de la Comunitat Valenciana, d'acord amb les característiques i els objectius següents:  
- El nou sistema establirà un model de finançament que permeta quantificar amb antelació suficient les aportacions de la Generalitat a les universitats valencianes, a fi que els pressupostos d'aquestes i els distints plans d'actuació tinguen en compte durant l?elaboració les previsions que deriven del sistema.  
- El sistema té com a objectiu determinar anualment el finançament públic de les universitats valencianes, en funció de criteris objectius referits almenys als items següents:  
- Nombre d'estudiants i de titulats de cada universitat.  
- Naturalesa dels títols impartits, incloent-hi els aspectes de durada dels estudis i l?experimentalitat d'aquests.  
- Quantificació dels dèficits d'instal·lacions de cada universitat.  
- Producció de l'activitat investigadora.  
- Esforç d'autofinançament realitzat per cada universitat.  
- El sistema, que serà revisable amb caràcter quadriennal, respectarà en tot cas, l'autonomia econòmica i financera que la llei de Reforma Universitària reconeix a les universitats. En el procés de la seua elaboració hauran de ser consultats els consells socials de les distintes universitats i les comissions de govern respectives.  
Setena. Dels preus públics en matèria educativa  
A partir de l?entrada en vigor d'aquesta llei, les taxes acadèmiques corresponents als ensenyaments de Música, Art Dramàtic, Dansa i Idiomes, regulades en el grup 2n. de l'article 76 de la llei 7/1989, de 20 d'octubre, de Taxes, tindran la consideració de preus públics i es fixaran i regularan d'acord amb la normativa pròpia d'aquests, i quedaran, en conseqüència, sense contingut els epígrafs 2.1.1, 2.2.1 i 2.3.1 de l'article esmentat.  
Vuitena. De les cambres agràries  
1. A la Comunitat Valenciana no hi haurà més cambres agràries que les d'àmbit territorial provincial i el Consell haurà d'adoptar les mesures necessàries per a la liquidació i dissolució de les de distint àmbit, d'acord amb la llei 23/86, de 24 de desembre.  
2. El Consell delegarà en els ajuntaments aquelles funcions i serveis d'interès agrari de la competència de la Generalitat Valenciana, que abans podien exercir-se i prestar-se per les extingides cambres agràries locals i comarcals, disposant-se per a això, en els dos apartats següents, de les transferències de mitjans corresponents. Podrà, així mateix, delegar l?exercici d'altres competències de titularitat de la Generalitat Valenciana en matèria d'agricultura i ramaderia, sempre que amb això es millore l?eficàcia de la gestió, s'aconseguesca una major participació dels agricultors i ramaders i efecte els interessos propis d'aquelles entitats locals.  
3. El Consell atribuirà als ajuntaments corresponents la titularitat dels béns, els drets d'arrendament i altres integrants del patrimoni de les cambres agràries extingides, garantint-ne en tot cas la destinació a les finalitats i els serveis d'interès general agrari de l'àmbit territorial de la cambra extingida i donant sempre prioritat al seu ús per les organitzacions professionals agràries amb implantació en l'àmbit territorial corresponent. Reglamentàriament es determinarà el procediment encaminat a la liquidació i cessió dels béns d'aquest patrimoni, amb la participació en tot cas de les conselleries d'Economia i Hisenda i d'Agricultura i Pesca, i havent de ser consultades les organitzacions professionals agràries més representatives en el dit àmbit territorial.  
4. D'acord amb el que disposa la disposició addicional segona de la llei de Bases de Règim Jurídic de les Cambres Agràries, segons la llei 23/1991, de 15 d'octubre, es faculta el Consell perquè, a proposta de les conselleries d'Agricultura i Pesca i d'Administració Pública, dicte les disposicions reglamentàries que calguen per a fer efectiva l'adscripció del personal al servei de les cambres agràries extingides als ajuntaments corresponents del seu àmbit territorial, que es produirà després de la corresponent transferència de mitjans i funcions en la matèria per part de l'administració de l?Estat. Aquest personal serà destinat a la prestació de serveis d'interès general agrari.  
Novena. De la comptabilització dels ingressos dels ens locals  
A l'efecte de comptabilització, els ingressos dels ens locals a què es refereix l'article 49.2 de l'Estatut d'Autonomia tindran la consideració, a partir de l'exercici de 1994, d'operacions de caràcter extrapressupostari.  
Deu. Dels ingressos de l'Institut Valencià de Finances  
Els ingressos que es deriven de la gestió del fons social de l'Institut Valencià de Finances tindran la consideració d'ingressos propis de la Generalitat Valenciana i, a aquest efecte, s'ingressaran en la seua Tresoreria.  
Onze. De l'entitat de Sanejament d'Aigües Residuals  
L'entitat de Sanejament d'Aigües Residuals se subrogarà a partir de 1'l de gener de 1993 en totes les obligacions econòmiques que es deriven dels contractes en vigor que tinga subscrits la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, en matèries de la seua competència.  
Dotze  
En els programes amb finançament de fons de l?exterior, aquest finançament es detallarà indicant a quin tipus de programa comunitari correspon.  
DISPOSICIONS TRANSITORIES  
Primera. Del càlcul de les dotacions per al capítol I  
A l?efecte del càlcul de les dotacions que per a despeses de personal recull aquesta llei s'ha considerat que es. retribucions del personal corresponents a l?exercici de 1993 no experimentaran cap increment respecte a les de 1992. A aquest, efecte, i dins de les disponibilitats pressupostàries, s'autoritza el Consell de la Generalitat Valenciana perquè, una vegada siga fixat l?increment a què es refereix l'article 4 d'aquesta llei, adopte les mesures necessàries perquè els òrgans competents adequen a aquest les retribucions del personal al servei del Sector Públic de la Generalitat Valenciana.  
Segona. Retribucions del personal laboral  
Mentre no es formalitze el conveni o convenis a què es refereix l'article 8 d'aquesta llei, les retribucions del personal laboral se subjectaran al que preveu l'article 4 d'aquesta llei, sense perjudici d'ulteriors regularitzacions.  
Tercera. Transferències de serveis sanitaris  
1. Queda ampliat el termini previst en la disposició transitòria tercera de la llei 8/1987, del Servei Valencià de Salut, fins la data en què, d'acord amb el que estableix la disposició transitòria primera de la llei 14/1986, General de Sanitat, concloga el procés de transferència dels serveis i establiments sanitaris pertanyents a les corporacions locals, en els termes previstos en el Decret 109/1988, de 18 de juliol.  
2. La transferència econòmica financera dels serveis sanitaris dels ens locals al Servei Valencià de Salut s'ajustarà en totes les seues parts al que recull la llei 8/87.  
DISPOSICIONS FINALS  
Primera. Coordinació amb diputacions D'acord amb el que disposa l'article 7 de la llei 2/1983, de 4 d'octubre, per la qual es declaren d'interès general per a la Comunitat Valenciana determinades funcions pròpies de les  
diputacions provincials, s'uniran com annex al pressupost de la Generalitat per a l'exercici de 1993, els pressupostos aprovats per les diputacions provincials d'Alacant, Castelló i València, per al mateix any, que seran publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Segona. Desplegament i execució d'aquesta llei  
S'autoritza el Consell perquè, a proposta del Conseller d'Economia i Hisenda, dicte les disposicions necessàries per al desplegament i l'execució del que disposa aquesta llei.  
Tercera. Entrada en vigor  
Aquesta llei entrarà en vigor l?endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Per tant, ordene que iots els ciutadans, els tribunals, les autoritats i els poders públics a què pertoque, observen i facen complir aquesta llei.  
València, 28 de desembre de 1992  
El President de la Generalitat Valenciana,   
JOAN LERMA I BLASCO  
 ANNEX I  
 "DE LES ENTITATS AUTONOMES DE LA GENERALITAT  
 - INSTITUT VALENCIA D'ESTADISTICA. 360.405  
 - GERENCIA DE PORTS. 362.431  
 - SERVEI VALENCIA DE SALUT. 535.351.805  
 - INSTITUT VALENCIA DE SERVEIS SOCIALS. 48.990.640  
 - INSTITUT VALENCIA DE LA DONA. 388.500  
 - INSTITUT VALENCIA DE LA JOVENTUT 2.072.209  
 - INSTITUT VALENCIA D'INVESTIGACIONS AGRARIES. 922.467  
 - INSTITUT VALENCIA D'ADMINISTRACIO PUBLICA. 388.459  
   
 TOTAL ENTITATS AUTONOMES. 666.193.775  
 ANNEX II  
 DE LES EMPRESES DE LA GENERALITAT VALENCIANA  
 - RADIOTELEVISIO VALENCIANA. 1.624.145  
 - FERROCARRILS DE LA GENERALITAT VALENCIANA. 63.033.648  
 - INSTITUT VALENCIA D'ARTS ESCENIQUES,  
 CINEMATOGRAFIA I MUSICA. 677.385  
 - INSTITUT VALENCIA D'ART MODERN. 1.246.584  
 - INSTITUT DE LA PETITA I MITJANA  
 INDUSTRIA VALENCIANA. 5.525.347  
 - INSTITUT VALENCIA DE L'ENERGIA. 546.418  
 - INSTITUT VALENCIA DE FINANCES. 442.000  
 - INSTITUT TURISTIC VALENCIA. 3.658.260  
 - SANEJAMENT D'AIGUES RESIDUALS DE LA  
 COMUNITAT VALENCIANA. 8.897.260  
 - TELEVISIO AUTONOMICA VALENCIANA, SA 38.905.702  
 - RADIO AUTONOMIA VALENCIANA, SA 607.461  
 - INSTITUT VALENCIA D'HABITATGE, SA 3.766.611  
 - VALENCIA PARC TECNOLOGIC, SA 351.100  
 - INSTITUT VALENCIA D'INVESTIGACIONS  
 ECONOMIQUES, SA 139.971  
 - PROMOCIONS PUBLIQUES ESPORTIVES, SA 140.000  
 - VALENCIANA D'APROFITAMENTS  
 ENERGETICS DE RESIDUS, SA 44.611  
 - VALENCIA CIENCIA 1 COMUNICACIONS, SA 1.841.036  
 - SEGURETAT 1 PROMOCIO INDUSTRIAL VALENCIANA, SA 1.404.744  
 - PROMOCIO, ECONOMICA DE LA COMUNITAT VALENCIANA, SA 502.918  
 - GESTIO DEL SOL D'ALACANT, SA 23.214  
   
 TOTAL EMPRESES. 93.300.352  
 ANNEX III  
 DE LES DESPESES DE PROTOCOL, DE PUBLICACIONS I PUBLICITAT  
 CONSELLERIA PROTOCOL PUBLICITAT 1 PUBLICACIONS  
 PRESIDENCIA 25351  
 ECONOMIA I HISENDA 325  
 ADMIN. PUBLICA 325  
 OBRES PUB. URB. I TTS. 350  
 CULT., EDUC. I CIENCIA 8175  
 SANITAT I CONSUM 3100  
 IND., COMERÇ I TURISME 325  
 AGRICULTURA 1 PESCA 3100  
 TREBALL I AFERS SOCIALS 350  
 MEDI AMBIENT 350  
 ANNEX IV  
MODULS ECONOMICS DE DISTRIBUCIO, DE FONS PUBLICS PER A SOSTENIMENT DE CENTRES CONCERTATS  
D'acord amb el que disposa l'article 23 d'aquesta llei, els imports anuals i el desglossament dels mòduls econòmics per unitat escolar en els centres concertats Is distints nivells i modalitats educatives s'estableixen de la forma següent:  
 Pessetes  
 Educació General Bàsica/Primària:  
 Salaris de personal docent, incloses càrregues socials:  
 de l'1 de gener al 31 d'agost de 1993 3.072.895  
 de l'1 de setembre al 31 de desembre de 1993 3.186.954  
 Altres despeses (mitjana) 688.734  
 Despeses variables 450.223  
 Import total anual:  
 de l'1 de gener al 31 d'agost de 1993 4.211.852  
 de l'1 de setembre al 31 de desembre de 1993 4.325.911  
 Educació Especial. (Nivells obligatoris i gratuïts):  
 1. Educació Bàsica/Primària:  
 Salaris de personal docent, incloses càrregues socials:  
 de l'1 de gener al 31 d'agost de 1993 3.072.895  
 de l'1 de setembre al 31 de desembre de 1993 3.186.954  
 Altres despeses (mitjana) 734.649  
 Despeses variables 450.223  
 Suma conceptes generals:  
 de l'1 de gener al 31 d'agost de 1993 4.257.767  
 de l'1 de setembre al 31 de desembre de 1993 4.371.826  
 Personal complementari (Logopedes, Fisioterapeutes i  
 Vetladors), segons deficiències:  
 (Des de l'1 de gener fins al 31 de desembre de 1993)  
 Psíquics 1.578.866  
 Motòrics 2.812.879  
 Autistes o problemes greus de personalitat 982.943  
 Auditius 1.170.451  
 Plurideficients 1.972.289  
 II. Formació Professional "Aprenentatge de Tasques"  
 Salaris de personal docent, incloses càrregues socials:  
 de l'1 de gener al 31 d'agost de 1993 6.289.616  
 de l'1 de setembre al 31 de desembre de 1993 6.582.382  
 Altres despeses (mitjana) 1.046.604  
 Despeses variables:  
 de l'1 de gener al 31 d'agost de 4206 816.740  
 de l'1 de setembre al 31 de desembre de 3980 477.976  
 Suma conceptes generals:  
 de l'1 de gener al 31 d'agost de 1993 7.910.916  
 de l'1 de setembre al 31 de desembre de 1993 8.219.714  
 Personal complementari (Logopedes, Fisioterapeutes i  
 Vetladors), segons deficiències:  
 (Des de l'1 de gener fins al 31 de desembre de 1993)  
 Psíquics 2.110.618  
 Motòrics 5.625.758  
 Autistes o problemes greus de personalitat 1.574.192  
 Auditius 1.273.962  
 Plurideficients 2.933.459  
 Formació Professional de Primer Grau:  
 Rames Industrial i Agrària:  
 Despeses de personal docent , incloses càrregues socials:  
 de l'1 de gener al 30 de setembre de 1993 5.428.685  
 de l'1 d'octubre al 31 de desembre de 1993 5.730.280  
 Altres despeses (mitjana) 981.191  
 Despeses variables:  
 de l'1 de gener al 30 de setembre de 7850 386.504  
 de l'1 d'octubre al 31 de desembre de 2378 674.438  
 Import total anual:  
 de l'1 de gener al 30 de setembre de 1993 7.152.054  
 de l'1 d'octubre al 31 de desembre de 1993 7.494.927  
 Rama Serveis:  
 Despeses de personal docent, incloses càrregues socials:  
 de l'1 de gener al 30 de setembre de 1993 5.428.685  
 de l'1 d'octubre al 31 de desembre de 1993 5.730.280  
 Altres despeses (mitjana) 858.209  
 Despeses variables:  
 de l'1 de gener al 30 de setembre de 9549 584.668  
 de l'1 d'octubre al 31 de desembre de 5277 738.333  
 Import total anual:  
 de l'1 de gener al 30 de setembre de 1993 7.029.072  
 de l'1 d'octubre al 31 de desembre de 1993 7.371.945  
 Formació Professional de Segon Grau:  
 Rames Administratives i Delineació:  
 Despeses de personal docent, incloses càrregues socials:  
 de l'1 de gener al 30 de setembre de 1993 5.086.074  
 de l'1 d'octubre al 31 de desembre de 1993 5.289.489  
 Altres despeses (mitjana) 919.540  
 Despeses variables:  
 de l'1 de gener al 30 de setembre de 2188 622.372  
 de l'1 d'octubre al 31 de desembre de 8427 206.539  
 Import total anual:  
 de l'1 de gener al 30 de setembre de 1993 6.764.997  
 de l'1 d'octubre al 31 de desembre de 1993 6.998.807  
 Resta Rames:  
 Despeses de personal docent, incloses càrregues socials:  
 de l'1 de gener al 30 de setembre de 1993 5.086.074  
 de l'1 d'octubre al 31 de desembre de 1993 5.289.489  
 Altres despeses (mitjana) 1.050.721  
 Despeses variables:  
 de l'1 de gener al 30 de setembre de 4014 087.342  
 de l'1 d'octubre al 31 de desembre de 2822 733.580  
 Import total anual:  
 de l'1 de gener al 30 de setembre de 1993 6.896.178  
 de l'1 d'octubre al 31 de desembre de 1993 7.129.988  
 Centres de Batxillerat Unificat i Polivalent, Curs d'Orientació Universitària   
 procedents d'antigues seccions filials:  
 Despeses de personal docent, incloses càrregues socials:  
 de l'1 de gener al 30 de setembre de 1993 4.764.255  
 de l'1 d'octubre al 31 de desembre de 1993 4.970.943  
 Altres despeses (mitjana) 988.238  
 Despeses variables:  
 de l'1 de gener al 30 de setembre de 9027 455.124  
 de l'1 d'octubre al 3 1 de desembre de 7618 702.605  
 Import total anual:  
 de l'1 de gener al 30 de setembre de 1993 6.686.940  
 de l'1 d'octubre al 31 de desembre de 1993 6.934.117  
 ANNEX V  
 SUBVENCIO GLOBAL I COST AUTORITZAT DEL PERSONAL DE LES   
 UNIVERSITATS COMPETENCIA DE LA GENERALITAT VALENCIANA.   
 (milers de pessetes).  
 1. SUBVENCIO GLOBAL.  
 a) TRANSFERENCIES CORRENTS.  
 - UNIVERSITAT D'ALACANT. 3.879.225  
 - UNIVERSITAT JAUME I DE CASTELLO. 1.499.930  
 - UNIVERSITAT DE VALENCIA. 49.450.446  
 - UNIVERSITAT POLITECNICA DE VALENCIA .6.032.950  
 b) TRANSFERENCIES DE CAPITAL.  
 Volum total de la transferència a distribuir mitjançant  
 Acord del Consell de la Generalitat. 6.000.000  
 2. COST AUTORITZAT DE PERSONAL (exclòs el corresponent a triennis i seguretat social).  
 a) UNIVERSITAT D'ALACANT.  
 - Personal funcionari docent i contractat docent. 2.601.727  
 - Personal funcionari no docent. 438.713  
 b) UNIVERSITAT POLITECNICA DE VALENCIA  
 - Personal funcionari docent i contractat docent. 3.635.929  
 - Personal funcionari no docent. 554.206  
 c) UNIVERSITAT DE VALENCIA.  
 - Personal funcionari docent i contractat docent. 7.329.678  
 - Personal funcionari no docent. 1.348.868  
 d) UNIVERSITAT JAUME I DE CASTELLO.  
 - Personal funcionari docent i contractat docent. 775.133  
 - Personal funcionari no docent. 173.866  
Ver anexo  
ANNEX X  
ESMENES APROVADES PEL PLE DE LES CORTS VALENCIANES ALS DIFERENTS PROGRAMES DEL PROJECTE DE LLEI DE PRESSUPOSTOS DE LA GENERALITAT VALENCIANA PER A L'EXERCICI DE 1993  
Secció 08. Obres Públiques, Urbanisme i Transports   
Objectius: Convenis de gestió amb la Conselleria d'Obres Públiques. c) Obres de normalització de grups propis de la Generalitat.  
Cal afegir: "Condicionament del grup parc Ansaldo (Sant Joan)."  
Secció 09. Cultura, Educació i Ciència.  
Programa: 323. 10 Institut Valencià de la Dona  
Cal afegir l'apartat "origen del finançament", on s'expressen els ingressos per:  
Venda de serveis  
Convenis amb el Ministeri d'Afers Socials  
Programa: 422.30 Ensenyament secundari  
Cal afegir en "principals línies d'actuació per aconseguir l'objectiu", el que segueix:  
"Reconversió progressiva de les actuals seccions i extensions que depenen dels centres de secundària en centres autònoms".  
Programa: 422.20 Ensenyament bàsic  
Codi lína: 4.05  
En l'annex del Projecte de Llei de Pressuposts (tom Política de despeses), pàgina 135 on es hi ha en la F.P.7 el codi línia 4.05,  
En l'import:  
On diu: 100.000 (en milers de pessetes),  
Ha de dir: 240.000 (en milers de pessetes),  
I per tant l'apartat Fons propis, consegüentment ha de dir 240.000 (milers de pessetes).  
Per a compensar aquest augment, en el mateix programa es reduirà en la mateixa quantia de 140.000 (milers de pessetes), el capítol II, Despeses de funcionament, i queda una xifra definitiva de 2.194.000 milers de pessetes).  
Programa 422.50 Us del valencià  
Codi línia 4.01 Foment del valencià  
Cal afegir en descripció i finalitat, després de "mitjans de comunicació el que segueix: "universitats".  
Servei: 02  
Programa: 455.10  
Capítol: 4  
Codi línia: 4.04  
En descripció i finalitat, cal afegir al final: "Havaneres de Torrevella, etc.".  
Servei: 3 Direcció General Patrimoni Artístic  
Programa: 458.10  
Capítol: 6  
Cal afegir un projecte nou:  
Denominació: Restauració església de Sant Francesc de Torreblanca. Segona fase  
Pressupost: 54.947.283 PTA  
Servei: 3 Direcció General Patrimoni Artístic  
Programa: 458.10  
Capítol: 6  
Codi 572/1299999  
On diu: 198,042,  
Ha de dir: 188,042  
Programa 455. 10 Extensió i promoció cultural i de les arts interpretatives   
Principals línies d'actuació per a assolir l'objectiu.   
Cal afegir: "compliment de la Resolució 41/III aprovada per les Corts sobre la Casa de la Cultura de Sant Joan."  
Programa 455.10 Extensió i promoció cultural i de les arts interpretatives   
Codi línia 7,03 Infrastructura i equipament cultural   
Es disminueixen: 23.465.631 pessetes.   
Queden: 807.282.931 pessetes.  
Programa 455.10 Extensió i promoció cultural i de les arts interpretatives  
Amb la creació d'una línia nova:  
Denominació: Subvenció prevista en el conveni firmat per l'alcalde de Sant Joan i el conseller de Cultura per a subvencionar la Casa de la Cultura de l'esmentat ajuntament.  
Import: 82.167.051 pessetes.  
Secció 10. Sanitat i Consum.  
Programa: 412.22 Assistència. especialitzada  
Capítol: 6 Inversions reals  
Codi: 552  
Cal afegir un nou subprojecte, codi 552.002 amb la denominació Construcció hospital la Ribera amb un import de 60.000 milers de pessetes.  
En el mateix capítol, codi 554, el subprojecte 554.006, amb denominació Reforma soterrani i planta baixa C.E. Alzira, reduir-ne l'import en 60.000 milers de pessetes, i que quede 101.035 milers de pessetes per a l'anualitat de 1993.  
Servei: 05 Servei Valencià de Salut  
Programa: 412.22 Assistència especialitzada  
Codi: 554025  
Denominació projecte: Instal·lació d'equips de cogeneració en centres hospitalaris  
Cal afegir: 50.000  
Servei: 5 Servei Valencià de Salut  
Programa: 412.21  
Capítol: 6  
Cal afegir un nou projecte:.  
Denominació: Construcció centre de salut Torreblanca  
Pressupost: 55.066.946 PTA  
Servei: 5 Servei Valencià de Salut  
Programa: 412.21  
Capítol: 6  
Codi: 547/99 99 999  
On diu: 3.778.000  
Ha de dir: 3.758.000  
Secció 11. Indústria, Comerç i Turisme.  
Al programa 722. 10 Ordenació i promoció industrial i energètica  
En el capítol IV, codi línia 4.01 Subvenció de despeses corrents de l'IMPIVA, amb un import d'1.970.965 milers de pessetes, cal augmentar-ne aquest en 1.271.917 milers de pessetes; resulta un total de 3.242.882 milers de pessetes; varia la xifra de fons propis que aconsegueix un total de 3.242.882 i queda la resta del text d'aquesta línia sense modificació.  
En el capítol VII, codi línia 7.01 Finançament operacions de capital de l'IMPIVA, amb un import de 3.504.382 milers de pessetes, es minora en 1.271.917 milers de pessetes; resulta un total de 2.232.465 milers de pessetes; varia la xifra de fons propis que arriba a un total de 2.232.465 milers de pessetes i queda la resta del text d'aquesta línia sense modificació.  
Al programa 622. 10 Ordenació i promoció comercial  
En el capítol VII, les línies de subvenció codi 7.08 7.09 i 7.10 modifiquen el seu codi que passa a denominar-se 4.07, 4.08 i 4.09 respectivament; s'incorporen, doncs, al capítol IV i mantenen sense variació tant la denominació com l'import, beneficiaris previstos, normativa reguladora, descripció i finalitat, tipus i el repartiment entre fons propis i fonts finalistes.  
Secció 20. Transferències a ens públics i despeses diverses.  
A l'Institut de la Petita i Mitjana Indústria Valenciana (IMPIVA)  
En el capítol IV, codi 4.02 Oferta de serveis a la indústria, amb un import de 546.310 milers de pessetes, cal augmentar-lo en 1.271.917 milers de pessetes; resulta un total d'1.818.227 milers de pessetes; varia la xifra de fons propis que arriba a un total d'1.818.227 milers de pessetes. i queda la resta del text d'aquesta línia sense modificació.  
En el capítol VII, codi línia 7.02 Oferta de serveis a la indústria, amb un import d'1.792.964 milers de pessetes, es minora aquest en la quantia d'1.271.917 milers de pessetes; resulta un total de 521.047 milers de pessetes; varia la xifra de fons propis que arriba a un total de 521.047 milers de pessetes, i queda la resta del text d'aquesta línia sense modificació.


Còpia Permalink ELI