Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 1761, del 08-04-1992 (1992/824428)

LLEI 2/1992, de 26 de març, del Govern Valencià, de sanejament d'aigües residuals de la Comunitat Valenciana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/1992/03/26/2**

### Versions

 01/01/2024 - Actualitat  23/04/2022 - 31/12/2023  01/01/2021 - 22/04/2022  01/01/2020 - 31/12/2020  01/01/2019 - 31/12/2019  01/01/2017 - 31/12/2018  01/01/2016 - 31/12/2016  01/01/2013 - 31/12/2015  Text inicial: 09/04/1992 - 31/12/2012 

### Dades del document

Número de DOGV
:   1761

Data del DOGV
:   08-04-1992

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1992/824428


Data del document
:   26-03-1992

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Llei

Anàlisi jurídica

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Els textos consolidats de les normes són de caràcter informatiu i no tenen valor jurídic.

TEXT CONSOLIDAT

 

**Versió vigent: 01.01.2024 -**

 

**Llei 2/1992, de 26 de març,** **del Govern valencià, de sanejament d'aigües residuals de la Comunitat Valenciana.******[1]****

 

[**(DOGV núm. 1761 de 08.04.1992)**](http://www.docv.gva.es/datos/1992/04/08/pdf/1992_824428.pdf)

 

 

Sia notori i manifest a tots els ciutadans, que les Corts Valencianes han aprovat i jo, d'acord amb el que estableixen la Constitució i l'Estatut d'autonomia, en nom del Rei promulgue la Llei següent:

 

 

PREÀMBUL

 

I

 

A ningú no se li amaga el valor insubstituïble que té l'aigua per a la vida en les seues distintes manifestacions, i també per a garantir l'estabilitat del medi en què ens movem. Durant segles les persones han utilitzat aquest recurs amb profusió, tot i que els seus aprofitaments no posaven en perill la qualitat ni estaven en condicions d'afectar de manera decisiva cap de les fases que componen el cicle hidràulic. Tanmateix, la industrialització i les exigències creixents de la societat han incrementat de manera espectacular els usos de l'aigua, fet que ha incidit, en molts casos, negativament en la seua qualitat. La concentració demogràfica, l'establiment de centres fabrils i la demanda cada vegada major de serveis, generen volums d'aigües residuals que amenacen de desequilibrar definitivament la integritat dels aqüífers, dels rius i de les aigües litorals.

Aquest fet no és exclusiu de la Comunitat Valenciana sinó que s'estén més enllà de les nostres fronteres i s'ha convertit en els últims anys en objecte d'atenció preferent per part de distints estaments polítics i administratius. N'és bona prova, per exemple, la directiva recent de la CEE sobre el tractament de les aigües residuals urbanes.

En el nostre cas, cal considerar, a més a més, el dèficit històric que arrosseguem en infrastructures de sanejament i depuració, resultat de processos de creixement i desenvolupament poc harmònics amb una adequada ordenació del territori i, en molts casos, aliens a la protecció del medi natural. Els llits públics, les llacunes i el litoral han fet tradicionalment el paper de depuradores naturals per via de dilució, però aquesta possibilitat ha arribat a extrems de saturació quasi generalitzada.

D'ací la necessitat de prendre mesures pel que fa al sanejament. La Constitució estableix en l'article 45, que els poders públics vetlaran per la utilització racional de tots els recursos naturals, per tal de protegir i de millorar la qualitat de vida i defensar i restaurar el medi ambient sobre la base de la indispensable solidaritat col·lectiva. Així mateix, la Llei d'Aigües de 1985 dedica tot el seu títol V a la protecció del domini públic, hidràulic i a la qualitat de les aigües continentals.

En aquesta línia, des del traspàs de competències en aquesta matèria, la Generalitat ha apostat de manera decidida pel sanejament de les nostres aigües, prestant assistència tècnica i econòmica a les entitats locals i executant un bon nombre d'obres que ja estan en servei o a punt d'entrar en funcionament. L'esforç realitzat ha estat important, però, amb tot, també han sorgit dificultats -alts costos financers de les obres, complexitat en el manteniment de les instal·lacions, etc.- que, en ocasions, han retardat la consecució de les solucions adequades.

 

II

 

Totes aquestes circumstàncies aconsellen la promulgació de la llei. No solament es tracta de garantir el funcionament dels sistemes ja executats, sinó també de prendre les mesures perquè aquesta actuació es consolide i fins i tot s'incremente en els pròxims anys. Per tal de superar els punts febles de l'actual esquema de gestió de les infrastructures de tractament i de depuració d'aigües residuals, es pot plantejar un nou procediment capaç de potenciar l'eficàcia i la coordinació d'esforços de les diferents administracions públiques en la solució d'aquests problemes. Per a això, s'ha tingut en compte no solament l'experiència acumulada en els últims anys per la Comunitat Valenciana sinó també la d'altres comunitats autònomes que han promulgat sistemes legislatius en la matèria, com Catalunya -Llei 5/1981-, Madrid -Llei 17/1984- o Navarra -Llei 10/1988.

L'habilitació competencial no ofereix dubtes. L'article 31.14 de l'Estatut d'autonomia declara la competència exclusiva de la Generalitat quant a les obres públiques que no tinguen la qualificació legal d'interés general de l'Estat o la realització de les quals no efecte una altra comunitat autònoma, i l'article 32 determina la facultat de la Generalitat per a establir normes addicionals de protecció del medi ambient.

El sanejament i la depuració de les aigües és un tema d'abast global. No és possible circumscriure les solucions al camp municipal o, fins i tot, al d'una conca o subconca hidrològica. Per això, cal una actuació coordinada de les administracions amb responsabilitats en la matèria. En aquest sentit, correspon a l'administració autonòmica la planificació de les obres i les instal·lacions objecte d'aquesta llei i l'execució d'aquelles obres que els plans hi encomanen, i també el control del compliment. d'aquests.

Però això no vol dir que la intervenció de la Generalitat tinga caràcter excloent. S'ha dit que el problema té una dimensió global i per això la llei inclou no només el concurs de les entitats locals en la formulació dels plans sinó també la seua iniciativa per a executar obres o gestionar les instal·lacions corresponents, d'acord amb les previsions que aquells establesquen. Per acabar i com a tancament del sistema, cal establir un mecanisme que permeta l'actuació de la Generalitat en els casos en què pogueren posar-se en perill l'estructura, la dimensió temporal o la consecució dels objectius assenyalats en la planificació.

D'altra banda, la llei és respectuosa amb la legislació de règim local i incorpora no solament els sistemes de coordinació que la Llei 7/1985, de 2 d'abril, sanciona, sinó que respecta, a més, la seua competència en matèria de sanejament.

 

III

 

La implantació d'un nou esquema d'intervenció pública ha aconsellat disposar d'una organització adequada a les diferents funcions que han d'assumir-se. Es crea, doncs, una entitat de dret públic, depenent de la Generalitat, amb plena personalitat jurídica pública i privada per a dur a terme de manera eficaç les noves tasques. En primer lloc, l'explotació i el manteniment de les instal·lacions i els sistemes de depuració que la Generalitat execute o hi encomanen unes altres administracions, i també la realització de qualsevol altres funcions que l'administració autonòmica poguera encarregar-hi. Però també la gestió de recaptació del cànon de sanejament que la llei instaura i la seua distribució en favor de les administracions i entitats que han de construir o explotar les obres i les instal·lacions a què la llei fa referència. L'entitat que es crea no substitueix les empreses municipals que hi ha, sinó que apareix com a un òrgan depenent de la Generalitat que atén les seues funcions i col·labora amb aquelles.

 

IV

 

Pel que fa al finançament de les inversions i al manteniment dels serveis annexos a aquelles, l'esquema exposat fins ara exigia, tal i com s'estableix en el dret autonòmic comparat, l'establiment d'un règim propi que assegurara l'autosuficiència econòmica dels plans de sanejament.

Aquest règim parteix d'una consideració unitària del cicle hidràulic i es fonamenta en l'exacció d'un cànon de sanejament, els ingressos del qual hauran d'invertir-se en garantir el manteniment i contribuir a la construcció de sistemes d'evacuació i tractament d'aigües, cosa que contribuirà a la millora gradual de la qualitat d'aquestes i a la conservació del medi, aspectes que a tots beneficien.

La unitat del cicle a què fèiem referència adés aconsella prendre el volum d'aigua consumida com a criteri bàsic per a la determinació del cànon, sense perjudici de poder completar el seu càlcul amb d'altres especificacions com la classe de consum o la càrrega contaminant incorporada a l'aigua consumida. En aquest sentit s'estima convenient, així mateix, integrar- el cànon de sanejament -que representa el cost de la part del cicle hidràulic que cal escometre i que, en molts casos, no es factura- dins del rebut de subministrament d'aigua i correspondrà a les entitats perceptores d'aquest el seu ingrés en favor de l'entitat pública de sanejament creada per la llei. Això no obstant, no s'oblida l'existència de proveïments no cobrats, o no mesurats per comptador, i en aquests casos es preveu un tractament especial que garantesca la igualtat de tracte de tots els que consumeixen i la justa distribució de les càrregues entre ells.

Per acabar, es considera convenient implicar els particulars; sobretot industrials, en la tasca de reduir la contaminació que generen. Amb aquesta finalitat, la llei recull la possibilitat que l'administració establesca primes per depuració que fomenten l'interés d'aquests agents en minvar o eliminar la càrrega contaminant que incorporen a l'aigua.

 

V

 

En definitiva, amb els instruments que la llei determina, es pretén donar un impuls decisiu a les tasques de sanejament i de depuració de les aigües residuals a la Comunitat Valenciana, per mitjà de la coordinació de les accions públiques d'interés comú i instituint un sistema de finançament basat en la solidaritat entre tots els usuaris i capaç de ser autosuficient a mitjà termini, cosa que haurà de redundar en la millora dels nivells de conservació del medi que qualsevol societat avançada demana.

 

 

CAPÍTOL I  
 Disposicions generals

 

**Article 1. Objecte** ****[2]****

1. Aquesta llei té per objecte garantir una actuació coordinada i eficaç entre les distintes administracions públiques; la captació i subministrament en alta; l’evacuació, depuració, tractament i reutilització d’aigües residuals en l’àmbit de territorial de la Comunitat Valenciana, així com la millora de la gestió i de les infraestructures vinculades a aquests processos, amb l’objectiu de garantir la sostenibilitat i l’eficiència hidràulica i energètica del cicle urbà de l’aigua, amb absolut respecte a les competències municipals i en el marc de la col·laboració interadministrativa.

A aquest efecte s’entenen compreses en l’àmbit de la llei:

a) La gestió i explotació d’instal·lacions públiques de proveïment en alta, evacuació, tractament, depuració i reutilització d’aigües residuals procedents de les xarxes de clavegueram de titularitat local i, si és el cas, de depòsits antidesbordament de sistemes unitaris.

b) La realització d’obres d’infraestructura per a proveïment d’aigües de caràcter general, d’actuacions que servisquen per a la correcció de sistemes de sanejament deficients i d’obres de construcció d’instal·lacions públiques de depuració i tractament per a la reutilització d’aigües residuals procedents de les xarxes de clavegueram de titularitat local i, si escau, de depòsits antidesbordament de sistemes unitaris, així com col·lectors generals que unisquen les xarxes de clavegueram de titularitat local a aquestes instal·lacions de depuració i reutilització i col·lectors d’aigües depurades que puguen reutilitzar-se per a actuacions de restauració ambiental i per a usos consumptius en els termes que permeta la normativa sobre aquest tema, garantint prioritàriament les necessitats ambientals i la protecció del medi ambient.

2. Així mateix, la llei regula el règim econòmic financer necessari per a assegurar el funcionament de les instal·lacions d’evacuació, tractament i depuració d’aigües residuals, inclosos els sistemes antidesbordament associats a col·lectors generals, que garantisca la protecció del medi ambient i promoga la seua reutilització, així com, en el seu cas, per a l’execució d’inversions en els àmbits objecte d’aquesta llei, mitjançant l’aplicació d’un cànon específic de sanejament i depuració.

3. Aquesta actuació es desenvolupa en l’àmbit de la política de la Generalitat definitòria del marc de protecció del medi ambient i d’acció per a fer front a l’emergència climàtica.

 

**Article 2. Interès comunitari******[3]****

1. Són d’interés comunitari la planificació, la construcció, la gestió i l’explotació de les obres i instal·lacions a què es refereix l’article 1.

2. Les obres hidràuliques d’interés comunitari i les obres i actuacions hidràuliques d’àmbit supramunicipal, incloses en la planificació hidrològica, així com la seua gestió i explotació, no estaran subjectes a llicència ni a qualsevol acte de control preventiu municipal als quals es refereixen els articles 84 i següents de la Llei 7/1985, de 2 d’abril, reguladora de les bases de règim local i el paràgraf b de l’apartat 1 de l’article 13 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d’activitats a la Comunitat Valenciana.

No obstant això, l’òrgan que promoga l’actuació establirà un tràmit d’audiència previ a les entitats locals afectades per la proposta de projecte d’execució de les obres d’interés comunitari i supramunicipal i, si escau, als efectes pertinents en l’adaptació del planejament urbanístic.

3. L’aprovació de la planificació, la construcció de les obres hidràuliques i, si escau, de l’explotació de les actuacions d’interés comunitari se sotmetran al procediment d’avaluació ambiental d’acord amb la legislació vigent, i s’haurà d’aprovar el projecte definitiu que reculla les exigències ambientals corresponents per l’òrgan que promoga l’actuació.

 

**Article 3. Competències de la Generalitat******[4]****

1. En l’àmbit de les seues competències, correspon a la Generalitat:

a) La planificació de les infraestructures del cicle urbà de l’aigua i fixar nivells mínims de qualitat en la prestació dels serveis vinculats a aquest. La formulació de les directrius de sanejament i de l’esquema d’infraestructures, així com dels criteris sobre nivells de depuració i qualitat exigible per als efluents a domini públic, d’acord amb la planificació hidrològica i ambiental.

b) L’aprovació definitiva dels plans i projectes d’execució d’obres i d’explotació de les instal·lacions.

c) L’aprovació i revisió del règim econòmic necessari per a finançar la gestió, explotació i construcció de les obres i instal·lacions, així com la intervenció de les despeses finançades.

d) L’elaboració de projectes, execució d’obres i explotació de les instal·lacions i serveis que promoga directament, així com la realització participada, per conveni, per substitució o per qualsevol altre títol previst legalment, d’aquelles altres que les entitats locals no realitzen o s’executen conjuntament.

e) El control dels abocaments a les xarxes de col·lectors generals, establint les limitacions de cabal i contaminació en funció de les característiques de la xarxa i de les instal·lacions de tractament, de manera que es garantisca una qualitat adequada de l’aigua i es fixen uns nivells mínims de servei, que garantisca la protecció del medi ambient receptor i afavorisca la reutilització adequada de les aigües, i se n’evite el desaprofitament.

f) Fomentar la reutilització de l’aigua tractada, realitzar plans i projectes en la matèria, introduir solucions tecnològiques per a millorar l’eficiència hidràulica i energètica i introduir l’ús d’energies renovables en tots els processos del cicle urbà de l’aigua.

g) Assessorar els ajuntaments en la determinació dels costos dels serveis vinculats al cicle urbà de l’aigua i els mecanismes de repercussió d’aquests costos a les persones usuàries, físiques o jurídiques, així com en relació amb el compliment dels estàndards que garantisquen la gestió eficaç d’aquests serveis, tenint en compte els criteris derivats del caràcter de dret humà fonamental del proveïment d’aigua potable i sanejament.

2. En l’àmbit de la planificació hidrològica i d’infraestructures hidràuliques que correspon a la Generalitat, la direcció general competent en matèria d’aigües ha d’incloure planificació d’infraestructures per a la reutilització de les aigües regenerades, siga per a usos consumptius o per a finalitats ambientals, així com la seua execució, sense menyscapte d’aquelles actuacions que puguen promoure altres administracions i centres directius en l’exercici de les seues pròpies competències.

3. La Generalitat pot delegar les seues competències en les entitats locals o altres organismes o utilitzar qualsevol altre mecanisme convingut, concertat, organitzatiu o funcional, en el cas que això contribuïsca a millorar l’eficàcia de la gestió pública.

 

**Article 4. Competències de les entitats locals**

1. En relació amb les actuacions incloses en aquesta llei, i amb exercici de les seues competències, les entitats locals tenen iniciativa per a:

a) Constituir qualsevol organisme de gestió previst en la vigent legislació de règim local.

b) Redactar plans i projectes en el marc de la planificació que la Generalitat establesca.

c) Contractar i executar obres.

d) Gestionar l'explotació de les instal·lacions i dels serveis corresponents, mitjançant qualsevol de les fórmules establertes en la legislació vigent.

2. Segons que estableix la legislació de règim local, és de competència municipal el servei de clavegueram, i podrà gestionar-se mitjançant qualsevol de les formes previstes en la legislació. En relació amb aquest, correspon als ajuntaments:

a) La planificació de les seues xarxes de clavegueram, d'acord amb els seus plans d'ordenació urbana i respectant els punts i les condicions d'eixida -a les xarxes de col·lectors generals- o arribada -punts de vessament final- establerts pel Pla Director o els plans zonals de sanejament aprovats per la Generalitat,

b) La construcció, explotació i manteniment de les xarxes.

c) L'aprovació de les tarifes o taxes del servei de clavegueram, segons els requisits establerts en la legislació vigent.

d) El control de vessaments a les xarxes municipals de clavegueram, incloent l'adopció de mesures correctores, d'acord amb les corresponents ordenances municipals, la normativa general de la Generalitat i de l'Estat.

 

**Article 5. Relacions interadministratives**

1. Les relacions entre administracions que sorgesquen de l'aplicació d'aquesta llei s'ajustaran als principis de coordinació, respecte de la planificació, col·laboració i informació mútua.

2. D'acord amb les competències i iniciatives atribuïdes a les corporacions locals, aquestes podran agrupar-se sota qualsevol de les formes que preveu la legislació, tot constituint consorcis à altres organismes que col·laboren en l'execució d'un determinat pla o projecte l'àmbit d'aplicació del qual podrà estendre's a l'àrea geogràfica, conca del riu o zona vessant compresa en aquests.

3. En el supòsit que les entitats locals es trobaren impossibilitades per a la realització de les previsions contingudes en la planificació o les incompliren, l'Administració de la Generalitat podrà realitzar-les per substitució o per qualsevol altre instrument autoritzat o previst per les lleis.

 

 

CAPÍTOL II  
 Plans i obres

 

**Article 6. Plans subjectes a la llei**

1. La coordinació de les actuacions de la Generalitat i de les entitats locals en les matèries objecte d'aquesta llei es realitzarà mitjançant la planificació global d'aquestes, a través d'un Pla Director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana o, si s'escau, de plans zonals de sanejament i depuració.

2. En qualsevol cas, es garantirà la participació de les entitats locals durant la tramitació dels plans, i se n'haurà de contemplar l'audiència en els termes que s'establesquen reglamentàriament.

3. Els plans fixaran els objectius i prioritats de l'acció pública, i s'adequaran a les seues determinacions les actuacions de la Generalitat i de les entitats locals que s'hi troben afectades.

L'aprovació dels plans durà adjuntada la declaració d'utilitat pública per als projectes i les obres que els despleguen, per tal de realitzar expropiacions forçoses i imposar servituds.

 

**Article 7. Pla Director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana**

1. El Pla Director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana té per objecte determinar, de manera global i coherent, els criteris essencials sobre implantació, finançament, gestió i explotació de les infrastructures de sanejament relacionades amb la qualitat de l'aigua, establir motivadament prioritats d'actuació i assenyalar les línies fonamentals que s'han de seguir en aquesta matèria.

2. El Pla Director també podrà determinar l'execució immediata de programes i obres o la gestió d'instal·lacions i serveis concrets.

3. El Pla Director tindrà la naturalesa de Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial dels previstos en la Llei d'Ordenació del Territori de la Comunitat Valenciana i serà aprovat pel Govern valencià.

 

**Article 8. Plans zonals de sanejament i depuració**

1. En cadascuna de les àrees, conques de rius, comarques o zones vessants que aconsellen un tractament homogeni o unitari per raons funcionals, administratives o econòmiques, podrà realitzar-se la planificació del sanejament i la depuració a través de plans zonals en què s'ordenaran les actuacions que hagen de realitzar-se i es contemplarà el finançament d'aquests.

2. Els plans zonals de sanejament i depuració seran aprovats, conjuntament, pels Consellers d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports i de Medi Ambient.

 

**Article 9. Obres******[5]****

1. L’execució de les obres i instal·lacions referides en el punt b de l’apartat 1 de l’article 1 d’aquesta llei, per constituir infraestructures d’interès comunitari, no estan sotmeses a l’obtenció de llicència municipal. L’adequació entre les obres i el planejament s’ha de verificar d’acord amb el que disposa la legislació urbanística.

2. La iniciació de les obres i la posada en marxa de les instal·lacions han de ser comunicades als ajuntaments afectats si l’execució o la gestió corresponen a altres administracions o entitats.

 

 

CAPÍTOL III  
 Relació amb la planificació urbanística i territorial

 

**Article 10. Principi de coherència**

L'elaboració i l'aprovació de la planificació de sanejament i depuració prevista en la llei i també la del planejament territorial i urbanístic, es basaran en la necessitat de garantir la coherència entre les determinacions dels citats tipus de plans en aquells aspectes que hagen de ser regulats en els dos marcs de planificació.

 

**Article 11. Conflictes**

En el supòsit de conflicte entre les disposicions del pla director o d'un pla zonal dels previstos en aquesta llei i un instrument de planejament territorial o urbanístic, se seguiran els criteris previstos en la Llei d'Ordenació del Territori de la Comunitat Valenciana per a la seua resolució.

 

**Article 12. Informe previ******[6]****

1. A fi de garantir la coherència entre les determinacions del futur planejament urbanístic o territorial i la planificació de sanejament prevista en aquesta llei, els organismes o administracions competents per a l’aprovació inicial de la planificació territorial o urbanística d’àmbit municipal o supramunicipal, han de notificar a la conselleria que tinga assignades les competències en matèria d’infraestructures hidràuliques l’obertura dels tràmits d’exposició o informació pública previstos en la legislació urbanística o territorial.

2. L’aprovació dels plans territorials o urbanístics que afecten el pla director o els plans zonals de sanejament i depuració ha de pronunciar-se expressament sobre la conformitat d’aquells amb aquests últims.

A aquest efecte, els serveis tècnics de la conselleria que tinguen assignades les competències en matèria d’infraestructures hidràuliques han d’emetre, en el termini d’un mes, i amb caràcter previ a l’aprovació definitiva, un informe en què s’arrepleguen els suggeriments que estimen convenients. Si transcorregut aquest termini no s’ha evacuat l’informe esmentat, s’ha d’entendre la conformitat amb els suggeriments.

 

 

CAPÍTOL IV  
 Organització

 

**Article 13. Òrgans competents******[7]****

1. L’actuació de la Generalitat en les matèries a què es refereix aquesta llei s’ha de dur a terme a través del Consell i de les conselleries que tinguen assignades les competències en les matèries que regula.

2. Així mateix, s’ha de dur a terme a través de l’entitat de dret públic Entitat Pública de Sanejament d’Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana, que es crea amb aquesta llei.

 

**Article 14. Entitat Pública de Sanejament d’Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana. Naturalesa******[8]****

1. L’Entitat Pública de Sanejament d’Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana és una entitat de dret públic, de les regulades en l’article 155 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d’hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, que forma part del sector públic instrumental de la Generalitat, amb personalitat jurídica pròpia i independent de la personalitat jurídica de la Generalitat, i plena capacitat pública i privada. Està subjecta a l’ordenament jurídic privat, sense perjudici del que estableix l’article següent, i gaudeix d’autonomia en la seua organització i de patrimoni propi per al compliment dels seus fins.

2. La seua relació amb la Generalitat es realitzarà a través de la conselleria a què estiga adscrita, en la forma que es determine reglamentàriament.

3. L’Entitat Pública de Sanejament d’Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana té per objecte la gestió i explotació d’instal·lacions i serveis i l’execució d’obres d’infraestructura, en matèria d’abastament d’aigua, de tractament i depuració d’aigües residuals i de reutilització de les aigües depurades i, en general, de totes aquelles mesures que puguen contribuir a incrementar l’eficiència i la sostenibilitat de l’ús dels recursos hídrics a la Comunitat Valenciana, i també la gestió tributària del cànon de sanejament establit en aquesta llei.

4. L’Entitat Pública de Sanejament d’Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana pot realitzar totes aquelles activitats en relació amb els àmbits objecte de la seua actuació establits en l’apartat anterior que:

a) li siguen requerides per la Generalitat;

b) li siguen requerides per les entitats locals, en virtut de l’instrument de col·laboració entre administracions oportú;

c) decidisquen els seus òrgans de govern pel que fa a les actuacions de gestió i explotació;

d) constituïsquen base, desenvolupament o conseqüència de les instal·lacions o serveis a càrrec seu, tenint en compte els instruments de col·laboració entre administracions oportuns que corresponguen en cada cas.

De conformitat amb l’article relatiu a les funcions de l’EPSAR, aquesta entitat pot realitzar les activitats integrants del seu objecte, totalment o parcialment, per decisió dels seus òrgans de govern, o bé a requeriment de la Generalitat o dels ens locals, la qual cosa s’ha de dur a terme a través dels instruments previstos en la legislació del sector públic.

 

**Article 15. Règim jurídic******[9]****

1. L’Entitat pública de Sanejament d’Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana es regeix per aquesta llei, les disposicions especials que la regulen i, en concret:

a) Per la Llei 1/2015, 6 de febrer, de la Generalitat, d’hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, o norma que la substituïsca, en tot el que s’aplique al seu règim econòmic administratiu, i en la resta de les previsions d’aquesta llei que se li apliquen, i també per la legislació reguladora del domini públic.

b) Per la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic, o norma que la substituïsca, pel que fa a l’execució material d’obres i explotació de les instal·lacions corresponents.

c) Per l’estatut de l’Entitat Pública de Sanejament d’Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana que aprove el Consell, a proposta de la persona titular de les conselleria a què està adscrita, quant a la seua estructura organitzativa, funcionament intern i relacions amb els òrgans i institucions de la Generalitat.

d) En tota la resta, per les normes de dret civil, mercantil i laboral, quant a la seua actuació com a empresa mercantil.

2. Els plans d’obres i instal·lacions que realitze l’Entitat Pública de Sanejament d’Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana per al compliment dels seus fins, comporten la declaració d’utilitat pública d’aquestes.

 

**Article 16. Funcions******[10]****

Correspon a l’Entitat Pública de Sanejament d’Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana l’exercici de les funcions següents:

a) Gestionar l’explotació de les instal·lacions de sanejament, depuració, reutilització i proveïment de titularitat de la Generalitat, així com les de titularitat local o estatal, en virtut de l’oportú instrument de col·laboració entre administracions.

b) Executar les obres que determine la Generalitat de les referides en el punt b de l’apartat 1 de l’article 1 d’aquesta llei o d’inversions en noves tecnologies i en energies renovables en les instal·lacions del cicle urbà de l’aigua, o que determinen les entitats locals en virtut de l’instrument de col·laboració entre administracions oportú i, en tot cas, en el marc de la planificació aprovada per la Generalitat.

c) Recaptar, gestionar i distribuir el cànon de sanejament, així com inspeccionar i intervenir la destinació dels fons assignats a altres administracions o entitats diferents de la Generalitat, a fi de finançar les inversions previstes en la llei.

d) Constituir o participar en la posada en marxa de societats mixtes i fomentar actuacions conjuntes de cooperació en matèria de sanejament i depuració, reutilització i proveïment.

e) Participar, de manera transitòria o permanent, en el capital de societats que contribuïsquen al compliment dels fins de la llei.

f) Dur a terme les actuacions que determine la Generalitat en relació amb les competències especificades en els apartats a, d, e, f i g del punt 1 de l’article 3 d’aquesta llei.

g) Qualssevol altres funcions que:

(i) siguen necessàries per a dur a terme activitats que constituïsquen base, desenvolupament o conseqüència de les instal·lacions o serveis a càrrec seu, tenint en compte els instruments de col·laboració oportuns que corresponguen en cada cas;

(ii) en relació amb el seu objecte, i vinculades als àmbits d’actuació de gestió i explotació, decidisquen els seus òrgans de govern;

(iii) en relació amb el seu objecte, li siguen requerides per la Generalitat, o per les entitats locals en virtut de l’instrument de cooperació entre administracions oportú;

(iv) en relació amb aquesta llei, li siguen encomanades per la Generalitat mitjançant un decret.

 

**Article 17. Estructura******[11]****

1. L'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana es regirà per un Consell d'Administració, compost pels membres següents:

- Un president, que serà el titular de la conselleria a què estiga adscrita l'Entitat de Sanejament d'Aigües.

- Un vicepresident, si és el cas. 

- Onze vocals, designats de la manera següent:

- Sis d'ells en representació de l'administració de la Generalitat, nomenats a proposta del president del Consell d'Administració. U dels quals podrà ser designat per a exercir les funcions de vicepresident. 

- Quatre d'ells, en representació de l'administració local, nomenats a proposta de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. En la dita representació haurà de figurar, almenys, un vocal per cada una de les tres diputacions provincials.

- U, en representació de l'administració de l'Estat.

Així mateix, assistiran a les sessions del Consell d'Administració, el gerent de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana i el secretari del Consell mencionat, ambdós amb veu, però sense vot. ****[12]****

2. Quan en l'ordre del dia de les sessions del Consell d'Administració s'incloguen assumptes que afecten de manera específica un municipi o grup de municipis, serà convocat l'alcalde o un representant dels alcaldes citats. 

Este podrà assistir únicament a la deliberació de l'assumpte per al qual haja sigut convocat, acompanyat de la persona que, si és el cas, designe. 

3. Així mateix, l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana comptarà amb un Consell de Participació, del qual formaran part representants de la Generalitat, administració central i local, sindicats, organitzacions empresarials, associacions d'usuaris. Este Consell informarà preceptivament sobre el projecte de pressupost anual, la revisió del cànon i el programa d'obres anual de l'Entitat.

4. Les facultats i el funcionament del Consell d'Administració i del Consell de Participació es desplegaran d'acord amb el que s'ha exposat abans en l'estatut que regule l'entitat.

 

**Article 18. Patrimoni i béns**

1. L'Entitat de Sanejament de la Comunitat Valenciana tindrà patrimoni propi destinat al compliment dels seus fins i es nodrirà amb els béns i els ingressos següents:

a) El rendiment del cànon de sanejament d'aigües residuals de la Comunitat Valenciana. ****[13]****

b) Béns i drets que li siguen destinats per la Generalitat i productes i rendes procedents d'aquests.

c) Ingressos obtinguts per l'exercici de les seues activitats.

d) Transferències procedents de la Generalitat o de qualsevol altre ens públic.

e) Recursos procedents de donacions, aportacions o qualsevol altra procedència.

f) Recursos obtingut mitjançant operacions de crèdit.

2. L'Entitat podrà assumir la titularitat plena de les infrastructures o instal·lacions en la construcció o gestió de les quals participe, sempre que hi haja un acord exprés a l'efecte.

 

 

CAPÍTOL V  
 Règim economicofinancer

 

**Article 19. Disposició general******[14]****

1. El finançament de les despeses de gestió i explotació de les instal·lacions d’evacuació, tractament, depuració, incloent-hi els sistemes antidesbordaments de col·lectors generals en sistemes unitaris, als quals es refereix aquesta llei, així com, si escau, de les obres de construcció d’aquestes, es durà a terme amb els recursos que s’obtinguen per aplicació del present règim economicofinancer. Així mateix, les inversions a què es refereix l’article 1 d’aquesta llei i les despeses de gestió i explotació vinculats a instal·lacions per a reutilització d’aigües regenerades, poden finançar-se amb els recursos citats, amb independència que aquests puguen recuperar-se mitjançant els instruments de col·laboració corresponents en aplicació de la normativa específica.

2. Les administracions i entitats competents per a la gestió de les instal·lacions i l’execució de les obres poden sol·licitar, així mateix, ajudes econòmiques provinents d’altres administracions públiques, així com contraure els crèdits necessaris amb entitats oficials o privades.

3. El pagament d’interessos i l’amortització de crèdits poden garantir-se amb càrrec a la recaptació que cal obtindre amb el cànon de sanejament.

 

**Article 20. Cànon de sanejament**

1. A l'efecte que preveu l'article anterior, es crea un cànon de sanejament, com a recurs tributari de la hisenda pública de la Comunitat Valenciana, la recaptació del qual es destinarà exclusivament a la realització dels fins recollits en la llei. ****[15]****

2. El seu fet imposable el constitueix la producció d'aigües residuals manifestada a través del consum d'aigua de qualsevol procedència. El cànon serà exigible des de l'entrada en vigor de la llei i es referirà al volum d'aigua consumida per a usos domèstics o industrials. Es podrà diferenciar en la seua determinació atenent a la classe de consum, a la població i a la càrrega contaminant incorporada a l'aigua. La seua aplicació afectarà tant el consum d'aigua subministrada pels ajuntaments o per les empreses de proveïment, com els consums no mesurats per comptadors ni facturats.

3. El cànon de sanejament és incompatible amb l'exacció de taxes, preus públics o altres tributs de caràcter local aplicats al finançament efectiu de la gestió i explotació de les obres i instal·lacions a què fa referència aquesta llei. Però és compatible amb la imposició de tributs locals per a finançar la construcció d'aquestes obres i instal·lacions, i amb la percepció de taxes o amb qualsevol altre preu públic o recurs legalment autoritzat per a costejar la prestació dels serveis de clavegueram o altres actuacions que no siguen objecte d'aquesta.

 

**Article 20 bis. Exempcions******[16]****

Estan exempts de pagament del Cànon de Sanejament: 

a) El consum d'aigua per a ús domèstic en municipis la població de dret dels quals, unida, si és el cas, a la ponderada de concentració estacional, siga inferior a 500 habitants. Així mateix, es troba exempt l'ús domèstic d'aigua en els nuclis de població separada inscrits en el Registre d'Entitats Locals, la població de dret dels quals, unida, si és el cas, a la ponderada de concentració estacional, siga inferior a 500 habitants. 

b) El consum d'aigua efectuat per a sufocar incendis. 

c) El consum d'aigua per al reg de camps esportius, parcs i jardins de titularitat pública, sempre que es troben afectes a un ús o servici públic. 

d) El consum d'aigua per a l'alimentació de fonts de titularitat pública afectes a un ús o servici públic. 

e) El consum d'aigua per al seu posterior proveïment en alta, sense perjudici de les obligacions formals previstes reglamentàriament. 

f) Els consums d'aigua produïts en l'àmbit de la gestió de les instal·lacions el finançament de les quals assumeix l'Entitat de Sanejament. 

g) El consum d'aigua realitzat per les explotacions ramaderes. ****[17]****

h) El consum d'aigua realitzat per les explotacions agrícoles. ****[18]****

 

**Article 21. Subjecte passiu******[19]****

1. Estaran obligats a pagar el Cànon de Sanejament, en qualitat de contribuents, les persones físiques o jurídiques, així com les entitats que, fins i tot mancant de personalitat jurídica, constituïsquen una unitat econòmica o un patrimoni separat, quan realitzen qualsevol consum d’aigua a què es refereix l’article anterior.

2. En els casos de consums d’aigua obtinguda a través d’entitats subministradores, aquestes estaran obligades al pagament en qualitat de substituts del contribuent, i hauran d’incloure el cànon en els rebuts o les factures que emeten a càrrec dels abonats del subministrament separadament de qualsevol altre concepte.

3. Les reclamacions sobre aplicació i efectivitat de les tarifes del Cànon de Sanejament tindran caràcter economicoadministratiu.

 

**Article 22. Usos domèstics******[20]****

A l'efecte d'aquesta llei s'entén per usos domèstics els consums d'aigua realitzats en habitatges que donen lloc a aigües residuals generades principalment pel metabolisme humà i les activitats 'domèstiques.

 

**Article 23. Usos industrials******[21]****

S'entén per usos industrials els consums d'aigües realitzats des de locals utilitzats per a efectuar qualsevol activitat comercial o industrial.

No obstant això, els usos industrials de l'aigua, efectuats per aquells subjectes passius que reglamentàriament no estan obligats a declarar la caracterització dels seus abocaments, el volum, dels quals en còmput anual, no supere els 3.000 m3 d'aigua, tindran, als efectes d'esta llei, la consideració d'usos domèstics. 

A més, són usos industrials als efectes d'esta llei els consums d'aigua que s'apliquen a usos distints del domèstic i del reg d'explotacions agràries, entenent estes últimes com el conjunt de béns i drets organitzats empresarialment per a la producció agrària amb fins de mercat.

 

**Article 24. Determinació del consum d'aigua******[22]********[23]****

Per a la determinació del consum d’aigua en el cas de subministraments propis, els contribuents estan obligats a instal·lar i mantenir al seu càrrec, comptadors o altres mecanismes de mesura directa del volum real d’aigua efectivament consumit. Aquests comptadors o mecanismes de mesura del consum hauran de complir, en les seues característiques i condicions d’instal·lació i funcionament, les especificacions tècniques establides reglamentàriament.

Quan els subministraments propis o els procedents de persones o entitats subministradores no estiguen mesurats de forma directa pels mecanismes als quals fa referència el paràgraf anterior, el consum estimat s’avaluarà de la manera següent, sense perjudici de les facultats de comprovació de l’administració:

a) Quan es tracte de consums domèstics, a raó de 200 litres per habitant de l’habitatge i dia. En cas de desconéixer-se el nombre de «domiciliats» o «ocupants» de l’habitatge, s’estimarà que hi ha tres habitants per habitatge.

b) Quan es tracte de consums industrials, el menor dels volums següents: l’obtingut a través de la fórmula o fórmules determinades reglamentàriament; o el que figure en l’autorització o concessió administrativa de l’explotació del subministrament.

No obstant això, quan el volum consumit per a usos industrials no es puga determinar d’acord amb el que estableix el paràgraf anterior, es prendrà com a tal el declarat pel contribuent en la forma establida reglamentàriament.

 

**Article 25. Quota******[24]****

 1. La quota del Cànon de Sanejament, que s'integra per la suma de les quotes de servici i de consum, es determinarà d'acord amb les tarifes fixades anualment en la llei de pressupostos de la Generalitat. 

2. En els consums per a usos industrials, la quota resultant del Cànon de Sanejament es determinarà per aplicació a les quotes de servici i de consum del coeficient corrector, establit d'acord amb els criteris següents:

a) La incorporació ostensible d'aigua als productes fabricats.

b) Les pèrdues d'aigua per evaporació.

c) El volum d'aigua extret de matèries primeres.

d) La càrrega contaminant que s'incorpore a l'aigua utilitzada o que s'elimine d'esta.

Estos criteris donaran lloc a un coeficient corrector únic, els límits del qual, inferior i superior, seran els següents:

A) 0,1 i 8 quan es tracte d'establiments que aboquen la totalitat de les seues aigües residuals a Domini Públic Hidràulic o Domini Públic Marítimoterrestre.

B) 0,1 i 8 quan es tracte d'establiments que aboquen a Domini Públic Hidràulic o Domini Públic Marítimoterrestre més de 300.000 m3/any, sempre que este volum constituïsca, almenys, el 80 per 100 de l'abocament total. 

C) 0,1 i 10 quan es tracte d'establiments que efectuen una eliminació efectiva de la càrrega contaminant del seu abocament:

- Per mitjà del tractament de les aigües residuals procedents del procés productiu en una estació depuradora completa.

A estos efectes, s'entendrà com estació depuradora completa aquella que, a més d'eliminar la contaminació orgànica i/o inorgànica, dispose d'un sistema de tractament i eliminació de fangs.

- Per mitjà de la segregació de les aigües residuals procedents del procés productiu per a la seua gestió de manera independent a la resta d'abocaments efectuats sobre les xarxes de sanejament públiques.

D) 0,1 i 10 quan, com a conseqüència del procés productiu, el balanç d'aigua supose un volum abocat inferior al 25 per 100 del total consumit.

Per a la resta d'establiments, els límits del coeficient corrector seran entre 0,5 i 10.

Excepcionalment, per a les activitats englobades en els epígrafs B, C, D o E de la CNAE .93 podran establir-se coeficients per davall dels límits inferiors esmentats, en virtut d'acord del Consell. En estos casos, el coeficient corrector (CC) mínim mai podrà ser inferior a 0,001.

3. Quan una empresa, local o establiment dispose de consums per a usos industrials d’un sistema de climatització per geotèrmia en circuit obert, degudament autoritzat per l’Administració hídrica, al subministrament propi resultant se li aplicarà les tarifes fixades en la Disposició Addicional Quarta d’aquesta llei. L’aplicació d’aquestes tarifes no impedirà la determinació del coeficient que, en el seu cas corresponga, a la resta d’activitats desenvolupades, exclosos els usos industrials del sistema de climatització per geotèrmia en circuit obert, conforme al que es disposa en els apartats anteriors. ****[25]****

 

**Article 25 bis. Bonificacions en la quota.******[26]****

Els establiments industrials l'activitat dels quals estiga englobada en els epígrafs B, C, D o E de la CNAE'93 es podran aplicar una bonificació del 45 per 100 de la quota de consum del Cànon de Sanejament en la part que grave consums procedents d'aigües tractades en instal·lacions públiques de sanejament i depuració, subministrades directament per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana.

L'aplicació d'esta bonificació estarà subjecta al compliment dels requisits següents:

Sol·licitud expressa del titular de l'activitat industrial, o del representant degudament acreditat a estos efectes, i reconeixement mitjançant una resolució dictada per l'òrgan competent de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana.

Destí del consum de les aigües tractades, almenys en un 70 per 100, a usos relacionats amb l'activitat productiva realitzada.

Compliment pel sol·licitant, en matèria d'autorització o concessió de reutilització d'aigües depurades, del que disposa la normativa sectorial aplicable.

El procediment per al reconeixement de la bonificació i els requeriments tècnics específics per a la seua aplicació es regularan reglamentàriament.

 

**Article 26. Meritació******[27]****

1. El cànon de sanejament es meritarà pel consum d'aigua, i el seu pagament serà exigible alhora que les quotes corresponents al subministrament d'aigua.

Amb aquesta finalitat, en els rebuts que puguen els usuaris de les xarxes de proveïment d'aigua, haurà de figurar, sense perjudici d'altres components, el cànon de sanejament com a element diferenciat.

2. En el supòsit d'usuaris no sotmesos al pagament de tarifes per subministrament d'aigua, el pagament del cànon es realitzarà per la persona física o jurídica titular de l'aprofitament d'aigua, o propietària d'instal·lacions de recollida d'aigües pluvials o similars, mitjançant liquidacions periòdiques, en la forma que reglamentàriament es determine.

 

**Article 27. Gestió recaptadora******[28]****

1. La gestió del cànon de sanejament correspon a l'Entitat Pública de Sanejament de les Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana, i la seua percepció serà efectuada per aquesta, directament als contribuents o a través de entitats subministradores d'aigua, consorcis o entitats públiques, les quals ingressaran les quantitats recaptades a favor d'aquella, en els terminis que s'establisquen reglamentàriament.

2. L'Entitat Pública de Sanejament de les Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana podrà comprovar i investigar els fets, els actes, les situacions, activitats, explotacions, valoracions i les altres circumstàncies que integren o condicionen el fet imposable, la base imposable i els altres elements necessaris per a la determinació i percepció del rendiment del cànon de sanejament i, en particular, el consum d'aigua, les característiques de les aigües residuals i les altres dades necessàries per a la determinació de la càrrega contaminant d'aquelles, així com la facturació i el cobrament del cànon per les entitats subministradores.

3. En tot cas, correspon a la Intervenció de la Generalitat Valenciana la fiscalització de la gestió del cànon de sanejament, en la forma establida reglamentàriament.

4. En el supòsit que el cànon de sanejament no siga satisfet en el període d'ingrés voluntari, es podrà utilitzar la via de constrenyiment per a la seua exacció

 

 

CAPÍTOL VI  
 Infraccions i sancions ****[29]****

 

**Article 28. Règim sancionador**

1. Les infraccions tributàries del Cànon de Sanejament seran qualificades i sancionades d’acord amb el que disposa la Llei General Tributària i altres normes de general aplicació, amb les especialitats que estableix la present llei.

2. La competència per a acordar i imposar sancions tributàries correspon al gerent de l’Entitat Pública de Sanejament d’Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana.

 

**Article 29. Infracció tributària per incompliment de l’obligació de facturació del Cànon de Sanejament**

1. Constitueixen infracció tributària greu les conductes següents:

a) L’incompliment de l’obligació d’incloure el Cànon de Sanejament en la factura o rebut del subministrament d’aigua.

b) La inclusió del Cànon de Sanejament en la factura o rebut del subministrament d’aigua, sense la deguda separació dels conceptes restants.

La base de la sanció serà l’import total indegudament facturat per qualsevol dels dos motius mencionats i la sanció consistirà en multa pecuniària proporcional de l’1 per cent, sense que esta quantitat puga excedir de 30.000 euros.

2. Constitueix infracció tributària lleu la inclusió del Cànon de Sanejament en document separat de la factura o rebut del subministrament d’aigua. La base de la sanció serà l’import total del Cànon de Sanejament facturat indegudament per este motiu i la sanció consistirà en multa pecuniària proporcional de l’1 per cent, sense que esta quantitat puga excedir de 3.000 euros.

 

**Article 30. Infracció tributària per resistència, excusa o negativa a les actuacions d’obtenció de les dades necessàries per a la determinació del coeficient corrector o del deute tributari en els supòsits de subministraments propis d’aigua**

Constitueix infracció tributària la resistència, excusa o negativa a les actuacions d’obtenció de les dades necessàries per a la determinació del coeficient corrector o del deute tributari en els supòsits de subministraments propis d’aigua.

La infracció tributària prevista en este article serà greu i serà sancionada amb multa de 300 euros, si s’ha incomplit per primera vegada el requeriment; amb multa de 600 euros, si s’ha incomplit per segona vegada; i amb multa de 900 euros, si s’incompleix per tercera vegada.

 

**Article 31. Infracció tributària per no disposar d’arqueta de registre o de comptador homologat**

Constitueix infracció tributària l’absència d’arqueta de registre o dispositiu que el substituïsca o de comptador homologat o d’altres aparells de mesurament del consum d’aigua, així com el seu manteniment en condicions no operatives.

La infracció serà greu quan hi haja requeriment d’instal·lació emés per l’Entitat de Sanejament i serà sancionada amb multa de 300 euros, si s’ha incomplit per primera vegada el requeriment; amb 600 euros, si s’ha incomplit per segona vegada; i amb 900 euros, si s’incompleix per tercera vegada.

En els supòsits no previstos en l’apartat anterior la infracció serà lleu i serà sancionada amb multa fixa de 200 euros.

 

 

DISPOSICIONS ADDICIONALS

 

**Disposició addicional primera******[30]****

Els subjectes passius que disposen de subministraments propis d’aigua tenen un termini de sis mesos comptadors des de l’entrada en vigor d’aquesta llei per a la instal·lació de comptadors homologats del consum d’aigua. Durant aquest període, i mentre no es produïsca la instal·lació de comptador, la base imposable del Cànon de Sanejament es determinarà pel procediment vigent amb anterioritat a aquella entrada en vigor.

 

**Disposició addicional segona. Personal de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana******[31]****

L'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana podrà tindre en la seua plantilla llocs de naturalesa funcionarial, que es regiran pel que disposa la normativa aplicable en matèria de funció pública.

En conseqüència, podran adscriure's funcionaris públics a l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana, en els termes i les condicions previstos en la normativa en vigor.

 

**Disposició addicional tercera. Del termini de duració dels convenis******[32]****

Els convenis, entesos com els instruments de formalització de l’activitat convencional de la Generalitat amb altres administracions que tinguen per objecte l’amortització d’infraestructures hidràuliques relacionades amb l’objecte d’aquesta llei, així com aquells l’objecte dels quals siga el proveïment o la reutilització de les aigües, podran preveure un termini determinat de duració superior a quatre anys, i inferior a vint-i-cinc, quan la naturalesa de les actuacions a desenvolupar així ho exigisca.

 

**Disposició addicional quarta. Usos industrials en sistemes de climatització per geotèrmia******[33]****

1. Als subministraments propis per a usos industrials en els sistemes de climatització per geotèrmia en circuit obert se’ls aplicarà la següent tarifa:

Quota de Servei: 400,00 €/any

Quota de Consum: 0,050 €/m³

Aquestes quotes, quan resulten d’aplicació, no seran objecte de correcció pel coeficient corrector que, si escau, es determine.

2. Quan una empresa, local o establiment estiga servit per més d’una font de proveïment, a part dels subministraments propis per a usos industrials en el sistema de climatització per geotèrmia en circuit obert, les tarifes aplicables a la resta de fonts de proveïment seran les determinades conforme al que es disposa en els apartats 1 i 2 de l’article 25 d’aquesta llei, i pel capítol tercer i annexos del Reglament sobre el Règim Economicofinancer i Tributari del Cànon de Sanejament.

3. Les presents tarifes podran ser actualitzades en les Lleis de Pressupostos de la Generalitat, conforme al que es disposa en l’apartat 1 de l’article 25 d’aquesta llei.

4. Les tarifes establides en aquesta Disposició Addicional Quarta seran aplicable a les liquidacions pendents d’emetre a l’entrada en vigor de l’apartat 3 de l’article 25 d’aquesta llei.

 

 

DISPOSICIONS TRANSITÒRIES

 

**Primera**

Les tarifes del cànon de sanejament aplicables per a l'exercici de 1992 seran les següents.

Usos domèstics:

- Municipis de menys de 500 habitants.

- quota de servei (en pessetes per any): 0 

- quota de consum (en pessetes per metre cúbic): 0

- Municipis entre 500 i 3.000 habitants.

- quota de servei (en pessetes per any): 1.200 

- quota de consum (en pessetes per metre cúbic): 10

- Municipis entre 3.001 i 10.000 habitants.

- quota de servei (en pessetes per any): 1.600 

- quota de consum (en pessetes per metre cúbic): 13

- Municipis entre 10.001 i 100.000 habitants. 

- quota de servei (en pessetes per any): 2.000

- quota de consum (en pessetes per metre cúbic): 16

- Municipis de mes de 100.000 habitants.

- quota de servei (en pessetes per any): 2.200 

- quota de consum (en pessetes per metre cúbic): 20

Usos industrials:

- quota de servei (en pessetes per any): 3.000 

- quota de consum (en pessetes per metre cúbic): 25

L'exacció del cànon de sanejament per a l'exercici de 1992 es produirà en el moment en què el govern valencià així ho determine.

La quota de servei es podrà percebre en períodes inferiors a l'any.

 

**Segona**

S'estableix una bonificació del 50% sobre les quotes del cànon de sanejament per usos domèstics en aquells municipis que no disposen de sistemes de depuració en servei, en execució o amb projecte tècnic aprovat per la Generalitat. 

Aquesta bonificació quedarà suprimida automàticament, en tots els casos, des del moment en què els municipis disposen d'un projecte de sistema de depuració aprovat tècnicament per la Generalitat.

Reglamentàriament es determinaran els municipis o àrees en què s'haurà d'aplicar aquesta bonificació.

 

**Tercera**

En el termini d'un any i per tal d'evitar la doble imposició, les entitats afectades procediran a adequar els cànons, taxes, preus públics recàrrecs de caràcter local existents en l'actualitat, i destinats al finançament efectiu de la gestió i explotació de les obres i instal·lacions a què es refereix la llei, de manera que la recaptació del cànon de sanejament porte aparellada simultàniament la reducció que corresponga en l'import dels esmentats instruments financers, i es garantiran les quantitats necessàries per a l'explotació efectiva de les instal·lacions d'evacuació i tractament d'aigües residuals de la seua titularitat.

 

**Quarta******[34]****

La present llei serà d’aplicació a les infraccions tributàries comeses abans de la seua entrada en vigor, quan encara no haja recaigut sanció o esta no siga ferma, sempre que, en qualsevol d’ambdós casos, resulte més favorable per al presumpte infractor.

 

**Disposició transitòria cinquena******[35]****

Les normes de desenvolupament d’aquesta llei així com els estatuts de l’Entitat Pública de Sanejament de les Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana, que es regirà pels principis bàsics de transparència i rendició de comptes, la protecció de les persones consumidores i el medi ambient, l’assequibilitat del servei, la competència entre gestors i la seguretat jurídica entre el sector públic i privat, s’han d’adaptar a aquesta llei i les seues modificacions en el termini de sis mesos des que entre en vigor Aquesta llei i les seues modificacions són d’aplicació directa, amb independència del termini d’adaptació assenyalat.

 

 

DISPOSICIONS FINALS

 

**Primera**

Es faculta el Govern valencià per a dictar les disposicions necessàries en desplegament i execució d'aquesta llei.

 

**Segona**

En el termini de sis mesos, el Govern valencià aprovarà l'estatut de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües residuals de la Comunitat Valenciana.

Així mateix, en el termini de sis mesos s'elaborarà un projecte de Pla Director de Sanejament i Depuració, del qual es donarà coneixement a les Corts Valencianes. Una vegada conegut per les Corts, el pla continuarà la seua tramitació conforme als criteris establerts en la llei.

 

**Tercera**

S'autoritza el Consell perquè adopte les mesures pressupostàries necessàries per a garantir la posada en funcionament de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana.

 

**Quarta**

Aquesta llei entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. 

 

Per tant, ordene que tots els ciutadans, tribunals, autoritats i poders públics als quals pertoque, observen i facen complir aquesta Llei.

 

 

València, 26 de març de 1992.

 

El President de la Generalitat Valenciana,

JOAN LERMA I BLASCO

 

 

 

---

****[1]****Totes la referències de la Llei a les conselleries d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports i de Medi Ambient, s'entendran realitzades a la Conselleria competent en matèria d'infraestructures hidràuliques i en matèria de medi ambient, en virtut del que disposa la Disposició Addicional Quinta de la [**Llei 14/2007, de 26 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2007/12/26/14/), de la Generalitat, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera i d'Organització de la Generalitat (DOGV núm. 5669 de 28.12.2007).

****[2]****L’article 1 es modifica per l’article 87 de la [**Llei 9/2019, de 23 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/), de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat. (DOGV núm. 8707 de 30.12.2019).

****[3]****L’article 2 es modifica per l’article 91 de la [**Llei 3/2020, de 30 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2020/12/30/3/), de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat 2021 (DOGV núm. 8987 de 31.12.2020).

****[4]****  L’article 3 es modifica per l’article 87 de la [**Llei 9/2019, de 23 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/).

****[5]****  L’article 9 es modifica per l’article 87 de la [**Llei 9/2019, de 23 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/).

****[6]****L’article 12 es modifica per l’article 72 de la [**Llei 27/2018, de 27 desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2018/12/27/27/), de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat (DOGV núm. 8453 de 28.12.2018).

****[7]****L’article 13 es modifica per l’article 72 de la [**Llei 27/2018, de 27 desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2018/12/27/27/).

****[8]****L’article 14 es modifica per l’article 72 de la [**Llei 27/2018, de 27 desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2018/12/27/27/).

****[9]****L’article 15 es modifica per l’article 72 de la [**Llei 27/2018, de 27 desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2018/12/27/27/) rectificat per la [**Correcció d'errades de la Llei 27/2018**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2018/12/27/27/corrigendum/03935998/) publicada en el DOGV núm. 8549 de 16.05.2019.

****[10]****L’article 16 es modifica per l’article 87 de la [**Llei 9/2019, de 23 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/).

****[11]****L’article 17 es modifica per l'article 37 de la [**Llei 16/2003, de 17 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2003/12/17/16/), de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat Valenciana (DOGV núm. 4654 de 19.12.2003).

****[12]****L’article 17.1 es modifica per l'article 42 de la [**Llei 14/2007, de 26 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2007/12/26/14/).

****[13]****La lletra a) s’introdueix per l'article 19 de la [**Llei 9/2001, de 27 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2001/12/27/9/), de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat Valenciana (DOGV núm. 4158 de 31.12.2001). Les anteriors lletres a), b), c), d) i e) passen a ser les lletres b), c), d), e) i f).

****[14]****L’article 19 es modifica per l’article 87 de la [**Llei 9/2019, de 23 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/).

****[15]****L’apartat 1 de l’article 20 es modifica per l'article 20 de la [**Llei 9/2001, de 27 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2001/12/27/9/).

****[16]****L’article 20 bis s’introdueix per l'article 38 de la [**Llei 16/2003, de 17 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2003/12/17/16/).

****[17]****La lletra g) s’introdueix per l'article 68 de la [**Llei 10/2012, de 21 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2012/12/21/10/), de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat (DOGV núm. 6931 de 27.12.2012).

****[18]****La lletra h) de l'article 20 bis s’introdueix per l'article 136 de la [**Llei 10/2015, de 29 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2015/12/29/10/), de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat (DOGV núm. 7689 de 31.12.2015).

****[19]****L’article 21 es modifica per l'article 26 de la [**Llei 7/2023, de 26 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/), de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat (DOGV núm. 9756 de 30.12.2023).

****[20]****Els apartats 2 i 3 de l’article 22 se suprimeixen per l'article 39 de la [**Llei 16/2003, de 17 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2003/12/17/16/). L'apartat 1 passa a ser apartat únic.

****[21]****L’article 23 es modifica per l'article 40 de la [**Llei 16/2003, de 17 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2003/12/17/16/).

****[22]****L’article 24 es modifica per l'article 18 de la [**Llei 11/2000, de 28 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2000/12/28/11/), de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat Valenciana (DOGV núm. 3907 de 29.12.2000).

****[23]****El títol de l’article 24 es modifica per l'article 41 de la [**Llei 16/2003, de 17 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2003/12/17/16/).

****[24]****L’article 25 es modifica per l'article 20 de la [**Llei 10/2006, de 26 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2006/12/26/10/), de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat (DOGV núm. 5416 de 28.12.2006).

****[25]****L’apartat 3 de l’article 25 s’afegeix per l’article 9 del [**Decret llei 1/2022, de 22 d'abril**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2022/04/22/1/), del Consell, de mesures urgents en resposta a l'emergència energètica i econòmica originada a la Comunitat Valenciana per la guerra a Ucraïna (DOGV núm. 9323 de 22.04.2022).

****[26]****L’article 25 bis s’introdueix per l’article 38 de la [**Llei 14/2005, de 23 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2005/12/23/14/), de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d’Organització de la Generalitat (DOGV núm. 5166 de 30.12.2005).

****[27]****L’apartat tercer de l’article 26 se suprimeix per l'article 22 de la [**Llei 9/2001, de 27 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2001/12/27/9/).

****[28]****L’article 27 es modifica per l'article 23 de la [**Llei 9/2001, de 27 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2001/12/27/9/).

****[29]****El capítol VI s’introdueix per la [**Llei 12/2004, de 27 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2004/12/27/12/), de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat Valenciana (DOGV núm. 4913 de 29.12.2004).

****[30]****La disposició addicional única es renumera com a Disposició addicional primera per l'article 79 de la [**Llei 13/2016, de 29 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/), de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat (DOGV núm. 7948 de 31.12.2016).

****[31]****La disposició addicional segona s’introdueix per l'article 80 de la [**Llei 13/2016, de 29 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

****[32]****La disposició addicional tercera s’afegeix per l’article 91 de la [**Llei 3/2020, de 30 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2020/12/30/3/).

****[33]****La disposició addicional quarta s’afegeix per l’article 9 del [**Decret llei 1/2022, de 22 d'abril**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2022/04/22/1/).

****[34]****La disposició transitòria quarta s’introdueix per l’article 52 de la [**Llei 12/2004, de 27 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2004/12/27/12/).

****[35]****La disposició transitòria cinquena s’introdueix per l’article 87 de la [**Llei 9/2019, de 23 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/).


Còpia Permalink ELI