Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6467, del 24-02-2011 (2011/2055)

RESOLUCIÓ de 9 de febrer de 2011, del director general de Justícia i Menor de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la qual es resol inscriure els Estatuts del Col·legi Oficial d'Enginyers Industrials de la Comunitat Valenciana i es disposa la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6467

Data del DOGV
:   24-02-2011

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2011/2055


Data del document
:   09-02-2011

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia i Administracions Públiques

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * legislació
    * col·legi professional
    * reglament intern
    * enginyer

RESOLUCIÓ de 9 de febrer de 2011, del director general de Justícia i Menor de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la qual es resol inscriure els Estatuts del Col·legi Oficial d'Enginyers Industrials de la Comunitat Valenciana i es disposa la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana. [2011/2055]  
Vist l'expedient d'inscripció estatutària instruït a instància del Col·legi Oficial d'Enginyers Industrials de la Comunitat Valenciana, inscrit amb el número 101 de la Secció Primera del Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, en el que se sol·licita la inscripció dels seus Estatuts en el dit Registre, atenent als següents  
Fets  
Primer. Francisco Javier Turégano Gómez, degà del Col·legi Oficial d'Enginyers Industrials de la Comunitat Valenciana, va presentar en data 28 de desembre de 2010, sol·licitud d'inscripció dels Estatuts en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, en compliment del que preveu la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
Segon. Els Estatuts del Col·legi Oficial d'Enginyers Industrials de la Comunitat Valenciana van ser aprovats per la Junta General de 21 de desembre de 2010, segons certificat del secretari del Col·legi, amb el vistiplau del degà.  
Tercer. No obstant això, revisat el text dels Estatuts s'observen els següents errors. En l'article 54, apartat 3, es fa una remissió a l'article 64, quan en realitat s'està referint a l'article 67. Així mateix en el mateix article i apartat, paràgraf segon, s'efectua una remissió a l'article 38, quan en realitat hauria d'efectuar-se a l'article 41. D'altra banda en l'article 65, apartat 2, s'establix «Com a mínim, se celebrarà una sessió cada mes, a excepció agost», quan haguera de dir «Com a mínim, se celebrarà una sessió cada mes, a excepció d'agost». En l'article 83 dels Estatuts, apartat 2, s'efectua una remissió a l'article 79, quan haguera d'indicar-se a l'article 81.  
Quart. Els Estatuts, amb les modificacions procedents en exercici del control de legalitat, figuren com a annex a la present resolució, donant-se ací per reproduït.  
Fonaments de dret  
Primer. Els Estatuts respecten totes les determinacions exigides per l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
Segon. El Col·legi Oficial d'Enginyers Industrials de la Comunitat Valenciana ha aprovat la redacció definitiva dels seus Estatuts pel seu òrgan competent.  
Tercer. No obstant això, en exercici del control de legalitat previst en l'article 11 de l'esmentada Llei 6/1997, de 4 de desembre, i en els articles 21 i 28 del Decret 4/2002, de 8 de gener, i atribuït a la Direcció General de Justícia i Menor, ha de procedir-se a la correcció dels errors observats en el Fet Tercer de la present resolució, modificant-se la redacció dels articles 54, apartat 3; article 65, apartat 2 i article 83, apartat 2 conforme ha quedat indicat en el mateix.  
Quart. L'expedient ha sigut tramitat pel Servici d'Entitats Jurídiques, adscrit a la Direcció General de Justícia i Menor de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, competent per així disposar-lo l'article 6.1 de l'esmentada Llei 6/1997, tenint en compte allò que s'ha previst per la Disposició Final del Decret 4/2002, de 8 de gener, en virtut de les atribucions que té conferides pel Decret 198/2009, de 6 de novembre, del Consell, pel que s'establix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat i pel Decret 206/2009, de 13 de novembre, del Consell, pel que s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, modificat pel Decret 22/2010, de 22 de gener.  
Vistos l'article 36 de la Constitució Espanyola i l'article 49.122a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les seues modificacions posteriors, en els seus preceptes bàsics; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; el Decret 4/2002, de 8 de gener, del Govern Valencià, pel que s'aprova el Reglament de desplegament d'esta última; i la resta de disposicions complementàries de pertinent aplicació, es dicta la següent resolució:  
1. Inscriure els Estatuts del Col·legi Oficial d'Enginyers Industrials de la Comunitat Valenciana en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, amb els canvis de redacció indicats en el fonament tercer.  
2. Publicar la present resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Contra la present resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, recurs de reposició davant del mateix òrgan que hi ha dictat l'acte, en el termini d'un mes comptat des de l'endemà de la seua notificació, o bé, recurs contenciós administratiu davant de la Sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos comptats des de l'endemà de la seua notificació. Tot això de conformitat amb el que establixen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i en els articles 10, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciós Administrativa, sense perjuí de s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.  
València, 9 de febrer de 2011.- El director general de Justícia i Menor: Antonio Gastaldi Mateo.  
Estatuts del Col·legi Oficial d'Enginyers   
Industrials de la Comunitat Valenciana  
PREÀMBUL  
De conformitat amb el Decret 118/1949, de 9 d'abril, que va autoritzar la creació dels Col·legis Oficials d'Enginyers Industrials, i l'Orde de 6 de setembre de 1950, es va constituir, entre altres, el de València, que comprenia les tres províncies valencianes, Albacete i Balears. El 10 de novembre de 1950 es va celebrar Junta de Govern en el dit Col·legi, en què es va donar compte de la seua constitució i de l'elecció de la primera Junta de Govern.  
Segregada la província de Balears, va passar a denominar-se Col·legi Oficial d'Enginyers Industrials de la Comunitat Valenciana i Albacete, en els Estatuts aprovats per la Junta General, en sessió de 30 de maig de 1989, i pel Ple del Consell General dels Col·legis Oficials d'Enginyers Industrials, en reunió celebrada el 7 de setembre del mateix any.  
Els Estatuts, l'articulat dels quals figura tot seguit, obeeixen fonamentalment a la necessitat adaptar el contingut dels fins ara vigents als canvis legislatius previstos en la Llei 7/1997, de 14 d'abril, de Mesures Alliberadores en Matèria de Sòl i Col·legis Professionals; la Llei Valenciana 6/1997, de 4 de desembre, de Col·legis Professionals; els Estatuts Generals dels Col·legis Oficials d'Enginyers Industrials i del seu Consell General, aprovats pel Reial Decret 1332/2000, de 7 de juliol, que contenen la regulació bàsica aplicable a tot el territori nacional; la segregació d'aquest Col·legi de la província d'Albacete, aprovada per Reial Decret 2583/1998, de 27 de novembre; la Llei 17/2009, de 23 de novembre, i la Llei 25/2009, de 22 de desembre.  
TÍTOL I  
Disposicions generals  
Article 1. Personalitat i estructura  
1. El Col·legi Oficial d'Enginyers Industrials de la Comunitat Valenciana és una corporació de dret públic, dotada de personalitat jurídica pròpia i de plena capacitat per al compliment dels seus fins.  
2. No obstant la personalitat jurídica única del Col·legi, aquest, per al millor compliment dels seus fins, s'estructura en les províncies que constitueixen el seu àmbit territorial, i aquestes es configuren en demarcacions amb òrgans propis i dotats de la màxima autonomia que permeten les lleis.   
En conseqüència, el compliment dels fins del Col·legi serà realitzat normalment pels òrgans provincials, corresponent als centrals la gestió dels assumptes de transcendència supraprovincial, i la supervisió i aprovació, si fa al cas, de la gestió dels òrgans provincials.  
3. L'estructura interna i el funcionament del Col·legi i dels òrgans que l'integren, serà democràtic, de conformitat a l'article 36 de la Constitució Espanyola.  
Article 2. Àmbit territorial  
L'àmbit territorial del Col·legi és el corresponent a les províncies d'Alacant, Castelló i València, en les capitals de les quals radicaran les respectives seus de les demarcacions provincials. La seu central del Col·legi estarà en la ciutat de 46656-València, avinguda de França, núm. 55.  
Article 3. Àmbit personal  
El Col·legi Oficial d'Enginyers Industrials de la Comunitat Valenciana integrarà, obligatòriament, tots els enginyers industrials en l'exercici de la seua professió, amb títol oficial reconegut per l'Estat, procedents de centres docents creats o reconeguts per l'Estat o per les comunitats autònomes, en l'àmbit de les seues competències respectives, ja foren públics o privats, i els enginyers superiors amb títol estranger homologat o reconegut oficialment, a efectes professionals, per l'Estat Espanyol al d'enginyer industrial, que residisquen al seu àmbit territorial i es dediquen a l'exercici de la professió. La qual cosa només podran realitzar si estan col·legiats. Així mateix, podran integrar altres enginyers de segon cicle, els títols dels quals comprenguen camps inclosos en l'enginyeria industrial, sempre que no hi haja un col·legi específic que agrupe un col·lectiu determinat pel seu títol d'especialitat i així s'haja aprovat pel Consell General, a proposta d'algun col·legi, per a cada titulació i per a cada centre docent, i l'acord s'adopta per majoria de dos terços dels membres del Ple del Consell General.  
En el supòsit dels enginyers industrials amb títol homologat o reconegut a efectes professionals pel ministeri competent, els serà requerida la col·legiació obligatòria en la circumstància específica d'exercir la professió d'enginyer industrial en territori espanyol.  
L'obligatorietat de col·legiació queda fora de perill en el supòsit que procedisca la col·legiació en el col·legi nacional d'enginyers de l'ICAI.  
Així mateix, queden exceptuats del requisit d'incorporació al Col·legi, els enginyers industrials sotmesos a règim funcionarial que desenrotllen les seues activitats, exclusivament, en el si de les administracions públiques.  
Article 4. Normativa aplicable  
El Col·legi es regeix pels presents Estatuts, sense perjudici de l'aplicació preferent de les normes de rang superior que li afecten i, en especial, de la legislació estatal i autonòmica sobre col·legis professionals i els Estatuts generals dels Col·legis Oficials d'Enginyers Industrials i del seu Consell General.   
TÍTOL II  
Fins, funcions i facultats del Col·legi  
Article 5. Fins i funcions del Col·legi  
1. El Col·legi Oficial d'Enginyers Industrials de la Comunitat Valenciana tindrà els fins propis d'aquestes corporacions professionals i com a finalitat última la tutela del correcte exercici de la professió com a garantia dels drets dels ciutadans. En particular, a títol enunciatiu i no limitador, tindrà els fins essencials següents:  
a) Ordenar, en l'àmbit de la seua competència, d'acord amb els criteris bàsics que establisca el Consell General, l'exercici de la professió pels col·legiats, així com vigilar el dit exercici, vetlant per l'ètica i dignitat professional, pel compliment de les normes deontològiques i pel respecte degut als interessos generals; així com facilitar als col·legiats el coneixement i compliment de les normes que els s'apliquen i procurar l'adequat nivell en els seus treballs. Per a la qual cosa promourà la seua formació i perfeccionament.  
b) Ostentar, en el seu àmbit, la representació exclusiva de la professió i la defensa d'aquesta davant de les administracions públiques, institucions, tribunals, entitats i particulars, de conformitat amb el que disposen l'article 36 de la Constitució Espanyola, les lleis de col·legis professionals de l'Estat i de la comunitat autònoma, el dret comunitari i la resta de l'ordenament jurídic, amb legitimació per a ser part en tots els litigis que afecten els interessos professionals generals.  
c) La defensa dels interessos professionals dels col·legiats.  
d) La protecció dels interessos dels consumidors i usuaris dels serveis dels seus col·legiats, tot això sense perjudici de la competència de l'administració pública per raó de la relació funcionarial.  
2. A més dels anteriors fins, el Col·legi Oficial d'Enginyers Industrials de la Comunitat Valenciana podrà perseguir qualssevol altres fins, que siguen congruents amb la protecció dels drets i interessos professionals dels col·legiats i del desenvolupament de la professió, sempre que no siguen contraris a la Llei.  
Així mateix, el Col·legi Oficial d'Enginyers Industrials de la Comunitat València procurarà que l'exercici de la professió d'enginyer industrial es realitze en règim de lliure competència, amb subjecció, quant a l'oferta de serveis i fixació de remuneracions, a la Llei sobre Defensa de la Competència i a la Llei sobre Competència Deslleial, sense adoptar cap Acord que excedisca els límits de les esmentades lleis.   
3. Per a l'èxit dels seus fins, el Col·legi, ens altres, tindrà les funcions següents:  
a) Organitzar i desenrotllar, si fa el cas, la previsió social entre els enginyers industrials col·legiats. Si l'entitat que amb tal fi es crea depén del Col·legi, li correspondrà, en aquest aspecte, administrar els fons que pel concepte de previsió social es recapten, i se'ls independitzarà d'aquells altres ingressos que tinga el Col·legi per a altres fins.  
b) Exercir totes les funcions que li siguen encomanades per les distintes administracions públiques i assessorar òrgans de l'Estat, de la Comunitat Autònoma i de les corporacions locals valencianes, així com persones o entitats públiques o privades i els seus mateixos col·legiats; emetent informes, elaborant estadístiques, resolent consultes o actuant en arbitratges tècnics i econòmics a instància de les parts.  
c) Vetlar perquè cap persona no realitze actes propis de la professió d'enginyer industrial sense posseir el corresponent títol acadèmic o sense que puga acreditar la seua pertinença a un Col·legi Oficial d'Enginyers Industrials, o el seu dret a no pertànyer.   
d) Procurar l'harmonia i col·laboració entre els col·legiats, i impedir la competència deslleial entre ells.  
e) Cooperar amb l'administració de Justícia, i la resta d'organismes oficials o particulars, en la designació d'enginyers industrials que hagen d'intervindre com a perits en els assumptes judicials i altres, realitzant informes, dictàmens, taxacions o altres activitats professionals, i amb aquesta finalitat es facilitaran periòdicament a tals organismes llistes dels col·legiats, de conformitat amb el que assenyalen la Llei Orgànica del Poder Judicial i les lleis i reglaments que la despleguen, i d'acord amb els àmbits competencials que hagueren estat transferits a la Comunitat Valenciana.  
f) Impulsar l'exercici d'activitats científiques, tècniques, econòmiques, socials i culturals relacionades amb la professió.  
g) Informar en les modificacions de la legislació vigent en el seu àmbit territorial, en què es relaciona amb la professió d'enginyer industrial.  
h) Arreplegar i canalitzar les aspiracions de la professió, als efectes de les quals el Col·legi elevarà al Consell General i aquest als centres oficials corresponents tots els suggeriments que estime adients en relació amb la perfecció i regulació dels serveis que puguen prestar els enginyers industrials, tant a les corporacions oficials com a entitats i particulars.  
i) Impulsar la formació, principalment tècnica, dels seus col·legiats.  
j) Fomentar i ajudar, pels procediments que en cada cas s'entenguen més pertinents, les institucions, oficials o particulars, que tracten d'incrementar el desenvolupament de la indústria.  
k) Mantindre una col·laboració institucional, sense que això signifique participació vinculant, en l'elaboració dels plans d'estudi i estar al corrent de l'activitat dels centres docents en la formació dels alumnes d'enginyeria industrial.  
l) Aprovar els Estatuts del Col·legi i el Reglament de Règim Interior.  
m) Aprovar els pressupostos, així com regular i fixar les quotes dels col·legiats.  
n) Constituir el Registre de Societats Professionals, establir el seu reglament i ordenar tot allò conduent al seu funcionament.  
nn) Exercir totes les funcions que redunden en benefici de la protecció dels interessos dels consumidors i usuaris dels serveis dels seus col·legiats.  
o) Atendre les sol·licituds d'informació sobre els seus col·legiats i sobre les sancions fermes a ells imposades, així com les peticions d'inspecció o investigació que els formule qualsevol autoritat competent d'un estat membre de la Unió Europea, en els termes que preveu la Llei 17/2009, de 23 de novembre, sobre el Lliure Accés a les Activitats de Serveis i el seu Exercici. En particular, pel que fa a que les sol·licituds d'informació i de realització de controls, inspeccions i investigacions, que estiguen degudament motivades i que la informació obtinguda s'empre únicament per a la finalitat per a la qual es va sol·licitar.  
Article 6. Facultats del Col·legi  
El Col·legi ostentarà totes les facultats que calguen per al compliment dels seus fins, sense més excepcions que les que li siguen negades per l'ordenament jurídic. A títol merament enunciatiu, tindrà les facultats següents:  
a) Exercitar les accions procedents contra els qui exercisquen la professió d'enginyer industrial sense complir els requisits legals necessaris per a tal exercici.  
b) Exercir la potestat disciplinària per les faltes que cometen els col·legiats en l'orde col·legial i professional.  
c) Comparéixer davant dels tribunals de Justícia en defensa dels col·legiats o a requeriment d'entitats oficials o particulars, sempre que es dirimisquen qüestions d'interés professional.  
d) Visar els treballs professionals d'acord amb el que disposa la legislació vigent.  
e) Establir barems d'honoraris, que tindran caràcter merament orientatiu, només als efectes de la taxació de costes.   
f) Informar en els procediments judicials o administratius, en què es discutisquen honoraris professionals.  
g) Encarregar-se del cobrament de les percepcions, remuneracions o honoraris professionals, quan el col·legiat el sol·licite lliure i expressament, en els casos en què el Col·legi tinga creats els serveis adequats i en les condicions que es determinen.  
h) Participar en els òrgans consultius de l'administració en matèria de la seua competència i en els patronats universitaris en la forma i mesura que establisquen les disposicions aplicables.  
i) Intervindre com a àrbitre en les qüestions que se susciten entre els col·legiats per motius professionals i en les que sorgisquen entre aquests i els seus clients sobre el compliment de les obligacions dimanants dels treballs encarregats, sempre que els s'ho sol·liciten, tot això en els termes de la Llei 60/2003, de 23 de desembre, d'Arbitratge i, en especial, del seu article 14. Per la qual cosa l'exercici de la funció arbitral es desenrotllarà en la forma que establisca el Col·legi.  
j) Organitzar activitats i serveis comuns d'interés per als col·legiats, de caràcter professional, formatiu, cultural i altres d'anàlegs, i proveir el seu sosteniment econòmic a través dels mitjans necessaris.  
k) Promoure quantes qüestions i iniciatives considere oportunes amb vista a la fusió, segregació i dissolució del Col·legi.  
l) Organitzar un servei d'informació sobre llocs de treball apropiats a enginyers industrials.  
m) Complir i fer complir als col·legiats les lleis, els Estatuts generals i els presents Estatuts, així com els acords i decisions adoptades pels òrgans col·legials en matèria de la seua competència.  
n) Qualssevol altres funcions que acorden els òrgans col·legials dins de les seues atribucions, tinguen relació amb la professió i no s'oposen a les disposicions legals.  
Article 7. Finestreta única  
1. El Col·legi Oficial d'Enginyers Industrials de la Comunitat Valenciana disposarà d'una pàgina web perquè, a través de la Finestreta Única prevista en la Llei 17/2009, de 23 de novembre, sobre el Lliure Accés a les Activitats de Serveis i el seu Exercici, els professionals puguen realitzar tots els tràmits necessaris per a la col·legiació, el seu exercici i la seua baixa al Col·legi, a través d'un únic punt, per via electrònica i a distància. Concretament, el Col·legi d'Enginyers Industrials farà el calga perquè, a través d'aquesta finestreta única, els professionals puguen, de forma gratuïta:  
a) Obtindre tota la informació i formularis necessaris per a l'accés a l'activitat professional i el seu exercici.  
b) Presentar tota la documentació i sol·licituds necessàries, incloent-hi la de la col·legiació.  
c) Conéixer l'estat de tramitació dels procediments en què tinga consideració d'interessat i rebre la corresponent notificació dels actes de tràmit preceptius i la resolució dels mateixos pel Col·legi, inclosa la notificació dels expedients disciplinaris quan no fóra possible per altres mitjans.  
d) Convocar els col·legiats a les juntes generals ordinàries i extraordinàries i posar en el seu coneixement l'activitat pública i privada del Col·legi professional.  
2. A través de la referida Finestreta Única, i per a la millor defensa dels drets dels consumidors i usuaris, el Col·legi d'Enginyers Industrials oferirà la següent informació, que haurà de ser clara, inequívoca i gratuïta:  
a) L'accés al Registre de Col·legiats, que estarà permanentment actualitzat i en què constaran, almenys, les dades següents: nom i cognoms dels professionals col·legiats, número de col·legiació, títols oficials de què estiguen en possessió, domicili professional i situació d'habilitació professional.  
b) L'accés al Registre de Societats Professionals, que tindrà el contingut descrit en l'article 8 de la Llei 2/2007, de 15 de març, de Societats Professionals.  
c) Les vies de reclamació i els recursos que podran interposar-se en cas de conflicte entre el consumidor o usuari i un col·legiat o el col·legi professional.  
d) Les dades de les associacions o organitzacions de consumidors i usuaris, a qui els destinataris dels serveis professionals poden dirigir-se per a obtindre assistència.  
e) El contingut dels codis deontològics.  
3. El Col·legi d'Enginyers Industrials haurà d'adoptar les mesures que calguen per al compliment del que preveu aquest article, i incorporar per a això les tecnologies necessàries i crear i mantindre les plataformes tecnològiques, que garantisquen la interoperabilitat entre els distints sistemes i l'accessibilitat de les persones amb discapacitat.   
4. El Col·legi d'Enginyers Industrials de la Comunitat Valenciana facilitarà, al Consell General dels Col·legis Oficials d'Enginyers Industrials d'Espanya, la informació concernent a les altes, baixes i qualssevol altres modificacions que afecten els registres de col·legiats i de societats professionals, perquè en prenguen coneixement i ho anoten als registres centrals de col·legiats i de societats professionals d'aquells.  
Article 8. Memòria anual  
1. El Col·legi d'Enginyers Industrials està subjecte al principi de transparència en la seua gestió. Per a això haurà d'elaborar una memòria anual que continga, almenys, la informació següent:  
a) Informe anual de gestió econòmica, incloent les despeses de personal suficientement prou desglossades i especificant les retribucions dels membres de la Junta de Govern, quant al seu càrrec.  
b) Import de les quotes aplicables desglossades per concepte i pel tipus de serveis prestats, així com les normes per al seu càlcul i aplicació.  
c) Informació agregada i estadística relativa als procediments informatius i sancionadors en fase d'instrucció o que hagen aconseguit fermesa, amb indicació de la infracció a què es refereixen, de la seua tramitació i de la sanció imposada, si fa el cas, i d'acord, sempre, amb la legislació en matèria de protecció de dades de caràcter personal.  
d) Informació agregada i estadística relativa a queixes i reclamacions presentades pels consumidors o usuaris o les seues organitzacions representatives, així com sobre la seua tramitació i, si fa el cas, dels motius d'estimació o desestimació de la queixa o reclamació, d'acord, sempre, amb la legislació en matèria de protecció de dades de caràcter personal.  
e) Els canvis en el contingut del seu codi deontològic.  
f) Les normes sobre incompatibilitats i les situacions de conflicte d'interessos en què es troben els membres de la Junta de Govern i de les juntes provincials.  
g) Informació estadística sobre l'activitat de visat.  
2. La memòria anual haurà de fer-se pública, a través de la pàgina web, en el primer semestre de cada any.  
3. A l'efecte d'omplir el deure imposat al consell general per la normativa estatal, el Col·legi d'Enginyers Industrials li facilitarà la informació necessària per a elaborar la memòria anual.  
Article 9. Servei d'atenció a col·legiats i a consumidors o usuaris   
1. El Col·legi d'Enginyers Industrials haurà d'atendre les queixes o reclamacions presentades pels col·legiats.  
2. Així mateix, el Col·legi disposarà d'un servei d'atenció als consumidors o usuaris, que necessàriament tramitarà i resoldrà quantes queixes i reclamacions referides a l'activitat col·legial o professional dels col·legiats que es presenten per qualsevol consumidor o usuari que contracte els serveis professionals, així com per associacions i organitzacions de consumidors i usuaris en la seua representació o en defensa dels seus interessos.  
3. El Col·legi Oficial d'Enginyers Industrials, a través d'aquest servei d'atenció als consumidors o usuaris, resoldrà sobre la queixa o reclamació segons siga procedent: bé informant sobre el sistema extrajudicial de resolució de conflictes; bé remetent l'expedient als òrgans col·legials competents per a instruir els oportuns expedients informatius o disciplinaris; bé arxivant o bé adoptant qualsevol altra decisió d'acord amb dret.  
4. La regulació d'aquest servei haurà de preveure la presentació de queixes i reclamacions per via electrònica i a distància.  
TÍTOL III  
Membres del Col·legi  
Article 10. Requisits generals de col·legiació  
1. Per a pertànyer al Col·legi caldrà presentar, a les oficines de la demarcació provincial corresponent al domicili de l'interessat, la documentació següent:   
a) L'imprés de sol·licitud que facilitarà el Col·legi, degudament omplit i firmat.  
b) Una fotocòpia del document nacional d'identitat, que serà acarada amb l'original.  
c) Dues fotografies mida de carnet.  
d) Certificat acreditatiu d'estar en possessió del títol d'enginyer industrial, expedit d'acord amb la legislació espanyola o reconegut oficialment, amb efectes professionals al territori espanyol. Respecte del títol d'enginyer industrial, expedit d'acord amb la legislació espanyola, amb efectes professionals en el territori espanyol, serà suficient el certificat que, amb caràcter provisional siga equivalent al títol, d'acord amb la normativa en vigor i/o el resguard acreditatiu d'haver abonat els drets d'expedició del títol.   
2. Els col·legiats que residisquen fora de l'àmbit territorial del Col·legi presentaran la documentació a les oficines de la demarcació provincial, en què desitgen donar-se donar-se d'alta.   
3. La presentació de la documentació podrà efectuar-se mitjançant presència física o per via telemàtica.  
Article 11. Acceptació de sol·licituds   
1. Les sol·licituds d'ingrés hauran de ser aprovades inicialment per la Junta Provincial, si el sol·licitant presenta completa la documentació, a què es fa referència en l'article anterior. i es comprova la veracitat de les dades consignades en aquesta.   
2. L'acceptació provisional o denegació d'ingrés haurà de comunicar-se a la persona interessada, dins dels tres mesos següents a la data de presentació de la sol·licitud.   
3. Les juntes provincials traslladaran a la de govern les altes aprovades provisionalment, a l'efecte d'inclusió definitiva en el cens general de col·legiats.   
4. Contra els acords de les juntes provincials, sobre les sol·licituds d'ingrés, podran interposar-se recurs d'alçada davant de la Junta de Govern, la qual només podrà revocar els actes impugnats quan infringisquen l'ordenament jurídic.   
5. En cas d'urgència justificada, decidirà la comissió delegada de la Junta de Govern, creada a aquest efecte.  
Article 12. Enginyers d'indústries tèxtils   
Els posseïdors del títol d'enginyer d'indústries tèxtils, les atribucions dels quals són les consignades en el Decret de 14 d'agost de 1931, podran col·legiar-se i gaudiran de tots els drets establits en l'article 14 i tindran les obligacions enumerades en el 15.  
Article 13. Efectes generals de l'acceptació   
1. L'acceptació de la sol·licitud produirà la incorporació provisional del sol·licitant al Col·legi a la província corresponent; tot i que l'alta definitiva no aconseguirà fermesa fins en tant la Junta de Govern no l'autoritze i amb els drets i obligacions que s'assenyalen en els articles següents.   
2. L'ingrés en el Col·legi suposa la incorporació, si fa el cas, del col·legiat al sistema de previsió establit, llevat de manifestació en contra.  
Article 14. Drets dels col·legiats   
1. Tots els col·legiats gaudiran dels següents drets:   
a) Exercir la professió en tot l'àmbit territorial del Col·legi, amb independència de la demarcació provincial en què tinga el seu domicili, així com fora del dit àmbit, d'acord amb les normes d'aplicació general.   
b) Participar en l'ús i gaudi dels béns del Col·legi i dels serveis que aquest tinga establits, sempre que no lesione els drets dels altres col·legiats.   
c) Assistir als actes corporatius i prendre part en les deliberacions i votacions dels òrgans que formen part.   
d) Dur a terme els projectes, dictàmens, peritatges, valoracions i altres treballs que siguen sol·licitats al Col·legi, per entitats o particulars i que els corresponguen d'acord amb el torn establit.   
e) Demanar l'empara de l'òrgan col·legial competent quan consideren lesionats o menyscabats els seus drets i interessos de professional, de col·legiat, del mateix Col·legi o de la professió.   
f) Rebre informació de la Junta Provincial respectiva i, si fa el cas, de la de Govern, de tots els fets que puguen afectar la professió, particularment o col·lectivament, i que puguen determinar la seua intervenció.   
g) Dret de sufragi actiu i passiu.   
h) Dret a promoure actuacions dels òrgans de govern, per mitjà d'iniciatives formulades i de conformitat als fins col·legials.   
i) Dret a crear agrupacions representatives d'interessos específics en el si del Col·legi, amb sotmetiment en tot cas als òrgans de govern.   
j) Dret a constituir societats professionals, d'acord amb l'ordenament jurídic.  
k) Tots aquells que es deriven dels Estatuts generals, dels presents Estatuts o d'altres normes vigents.   
2. Per a ser candidat de càrrecs representatius hi caldrà estar col·legiat com a enginyer industrial i, si fa el cas, ser membre de la demarcació provincial corresponent.   
Article 15. Obligacions dels col·legiats   
Són obligacions dels col·legiats:  
a) Satisfer les quotes ordinàries i extraordinàries del Col·legi, que els corresponguen per al seu sosteniment i el desenvolupament dels serveis.   
b) Presentar a visat els seus treballs professionals quan siga legalment obligatori, d'acord amb el que estableixen els Estatuts generals i en aquests.   
c) Complir estrictament totes les prescripcions que contenen els Estatuts generals i aquests Estatuts, així com els acords que adopten vàlidament els òrgans col·legials.   
d) Informar les juntes provincials o la Junta de Govern, dels casos que coneguen d'exercici de la professió d'enginyer industrial, per persones que no tenen aqueixa titulació.   
e) Complir, respecte als òrgans col·legials i als col·legiats, els deures de disciplina i harmonia professional.   
f) Acceptar l'exercici dels encàrrecs que els encomanen els òrgans del Col·legi, llevat de causa en contra que es considere justificada per aquests.   
g) Respectar, en l'exercici de les seues activitats professionals, l'ètica i dignitat professional i les normes deontològiques.  
h) Abstindre's de la realització d'actes que comporten competència deslleial o que intenten restringir la lliure competència.  
Article 16. Suspensió de drets   
1. Els qui deixaren de satisfer les quotes ordinàries o extraordinàries del Col·legi, dins dels terminis assenyalats i dels concedits en requeriment, que expressament se'ls efectue, i tramitat l'oportú expedient amb audiència de l'interessat, quedaran en suspens com a col·legiats i no podran exercir els drets que com a tals podrien correspondre'ls, fins que no satisfacen les dites quotes i les successives que s'hagen cobrat als altres col·legiats durant el temps de suspensió.   
2. La suspensió de drets podrà també acordar-se com a sanció disciplinària per altres faltes, d'acord amb el que disposa el títol IX -del Règim de Distincions i Jurisdicció Disciplinària- d'aquests Estatuts.   
Article 17. Pèrdua de la condició de col·legiat  
La pèrdua de la condició de col·legiat podrà produir-se:  
a) Per renúncia, per mitjà d'un escrit dirigit a la junta provincial corresponent, qui l'elevarà a la Junta de Govern per a la seua aprovació definitiva, una vegada haja atorgat l'aprovació provisional, i serà requisit per a la seua acceptació que el col·legiat no tinga obligacions professionals o corporatives pendents de compliment.  
b) Per defunció o incapacitació, declarada judicialment o administrativament.  
c) Per sentència judicial ferma d'inhabilitació, per a l'exercici de la professió.  
d) Per sanció disciplinària imposada, de conformitat amb els presents Estatuts.  
e) Per incompliment de les obligacions econòmiques del col·legiat amb el Col·legi, en els termes fixats en els Estatuts i en els acords vàlidament adoptats i previ el corresponent expedient.  
TÍTOL IV  
Organització general del Col·legi  
Article 18. Òrgans col·legials   
1. Els òrgans del Col·legi es classifiquen en centrals, la competència dels quals abasta tot el territori del Col·legi, i provincials, que són els propis de cada una de les províncies o demarcacions provincials que la integren.  
2. Els òrgans centrals són l'Assemblea General, la Junta de Govern, el degà, el vicedegà, el secretari, l'interventor i el tresorer del Col·legi.   
3. Els òrgans de cada demarcació són l'Assemblea Provincial, la Junta Provincial, el president, el secretari i el tresorer provincials.   
4. Els col·legiats que ostenten la titularitat, o formen part dels òrgans del Col·legi, no percebran per això cap remuneració. L'exercici de tals càrrecs es considerarà gratuït, encara que no onerós.  
Article 19. Assemblea General  
L'Assemblea General és l'òrgan superior d'expressió de la voluntat del Col·legi.   
Article 20. Competències de l'Assemblea General  
1. Constitueix competència essencial de l'Assemblea General l'aprovació o censura de la gestió de la Junta de Govern.   
2. Correspon a l'Assemblea General, a proposta de la Junta de Govern:  
a) L'aprovació dels Estatuts i del reglament de règim interior del Col·legi, així com de les seues modificacions.   
b) L'adopció d'acords referents a la fusió, absorció, segregació, canvi de denominació i dissolució del Col·legi, d'acord amb el que disposa l'ordenament jurídic vigent.   
c) L'aprovació dels pressupostos i dels comptes anuals del Col·legi, en els termes establits en aquests Estatuts.   
d) La fixació de les quotes ordinàries i extraordinàries, a satisfer pels col·legiats.   
e) La fixació de les quantitats que cada província haurà d'aportar, en proporció al nombre dels seus col·legiats, per al sosteniment dels òrgans centrals del Col·legi.   
f) L'adscripció del patrimoni del Col·legi a les distintes demarcacions provincials.   
g) Quants assumptes de la competència del Col·legi els sotmeta la Junta de Govern, alguna Junta Provincial o un grup de, com a mínim, el cinc per cent de tots els col·legiats.   
Article 21. Composició de l'assemblea general  
1. Tindran dret a participar en l'Assemblea General, amb veu i vot, tots els membres del Col·legi.   
2. Els col·legiats només podran fer-se representar en l'Assemblea General per mitjà d'un altre col·legiat, per escrit i per a una Assemblea General en concret.   
3. Cada col·legiat podrà ostentar, com a màxim, vint representacions.   
Article 22. La Junta de Govern   
És l'òrgan de representació i gestió dels interessos generals del Col·legi, amb competència en tot el seu àmbit territorial.  
Article 23. Atribucions de la Junta de Govern   
1. Correspon a la Junta de Govern la direcció i administració del Col·legi, amb submissió als acords de l'Assemblea General i respecte de les decisions adoptades d'acord amb dret pels òrgans provincials.  
Podent emetre instruccions internes de funcionament, aprovades per majoria en les reunions de Junta de Govern, que obligaran les juntes provincials.  
2. En concret, són atribucions de la Junta de Govern les següents:  
a) La representació judicial i extrajudicial del Col·legi, amb facultats de delegar i apoderar, en les matèries d'interés general per al Col·legi.  
b) Resoldre definitivament, dins de la via col·legial, sobre les sol·licituds d'admissió de nous col·legiats, i col·legiar aquests.  
c) Establir les directrius formals a què hauran d'adaptar-se els pressupostos dels òrgans centrals i els de les provincials.  
d) Aprovar inicialment els pressupostos i els comptes anuals, que les juntes provincials hagen de sotmetre al vot de la respectiva assemblea provincial.  
e) Aprovar provisionalment els pressupostos i els comptes anuals dels òrgans centrals, abans de sotmetre'ls a la decisió de l'Assemblea General.  
f) Consolidar els pressupostos i els comptes anuals dels òrgans centrals amb els de les províncies en els generals del Col·legi i sotmetre'ls a la decisió de l'Assemblea General.  
g) Proposar a l'Assemblea General l'aprovació de transferències i suplements de crèdit, en relació amb el Pressupost dels òrgans centrals.  
h) Disposar la realització d'auditories comptables i de gestió, dirigides a comprovar l'estat d'execució dels pressupostos dels òrgans centrals i provincials, i les actuacions amb projecció econòmica dels esmentats òrgans.  
I, una vegada aprovades les conclusions de les auditories per la Junta de Govern, obrir les actuacions sancionatòries que procediren, mitjançant la instrucció dels oportuns expedients.  
Les juntes provincials acusaran recepció de l'auditoria i conformaran les seues actuacions a aquesta, i, si procedira, la Junta de Govern iniciarà els expedients sancionatoris que foren pertinents.  
i) La preparació de les sessions de l'Assemblea General i l'execució dels seus acords.  
j) Coordinar les actuacions de les juntes provincials, en quant transcendisca fora del seu àmbit respectiu.  
k) Procurar la unitat de criteris entre els òrgans provincials, en la resolució de les qüestions de tipus general.  
l) Resoldre els recursos d'alçada contra acords dels òrgans provincials.  
m) La designació d'aquells dels seus components que, a més del degà, hagen de formar part del Ple del Consell General.  
n) Les relacions amb altres col·legis, amb el Consell General de Col·legis o amb organismes intercol·legials.  
o) La contractació dels mitjans personals i materials necessaris per a l'adequat funcionament dels òrgans centrals, d'acord amb les previsions pressupostàries.  
p) Exercitar accions judicials i extrajudicials en els casos d'intrusisme professional o de vulneració de la normativa sobre competències professionals.  
q) Assumir la representació de la professió davant dels òrgans de l'administració estatal o autonòmica, l'àmbit d'actuació dels quals siga més gran que la província.  
r) Mantindre les adequades relacions de col·laboració amb les escoles d'enginyers industrials que hi haja al territori del Col·legi.  
s) Informar dels projectes de lleis i de la resta de disposicions generals que afecten la professió o els col·legis professionals, al seu àmbit territorial.  
t) Organitzar les institucions d'assistència i previsió dels col·legiats que resulten més adequades.  
u) Les establides en altres preceptes d'aquests Estatuts.   
Article 24. Composició de la Junta de Govern  
1. La Junta de Govern estarà composta per 42 membres, elegits de conformitat al que disposa el títol V.  
2. La Junta de Govern eligirà, d'entre els seus membres, el degà i el vicedegà, així com el secretari, l'interventor i el tresorer del Col·legi. La resta de membres seran vocals.  
3. A les reunions assistirà el director de Gestió, i podrà convocar també als assessors econòmics, tècnics i jurídics del Col·legi, en els seus respectius casos, tots ells amb veu però sense vot.  
Article 25. Atribucions del degà   
El degà ostentarà la representació oficial del Col·legi en el seu conjunt i també, en execució d'acords de l'Assemblea General i de la Junta de Govern, la representació en l'orde civil i en l'administratiu; sense perjudici de les delegacions i apoderaments que puga conferir, i li correspondrà:   
a) La presidència de les sessions de l'Assemblea General i de la Junta de Govern; dirigirà les seues deliberacions, així com també ocuparà un lloc preeminent en les sessions de tots els òrgans i comissions col·legials a què assistisca, en què tindrà sempre veu i, quan corresponga, vot.   
b) Ordenar la convocatòria de l'Assemblea General i Junta de Govern i fixar l'orde del dia d'ambdues.   
c) Presidir les reunions a què assistisca de les comissions de treball i ponències creades pels òrgans centrals.   
d) Procurar l'execució i compliment dels acords de les esmentades juntes.   
e) Assistir, quan ho estime oportú, a les reunions de les juntes i assemblees provincials, amb veu i, si fa el cas, amb vot.  
f) L'ordenació dels pagaments que hagen d'efectuar-se a càrrec del pressupost dels òrgans centrals.   
g) Autoritzar, amb el seu vistiplau, les actes de l'Assemblea General i de la Junta de Govern; els comptes que rendisquen els òrgans centrals del Col·legi i els documents, certificats i informes que aquests expedisquen o emeten.   
Article 26. Atribucions del vicedegà   
El vicedegà substituirà el degà en els casos de vacant, absència, malaltia o qualsevol altra causa que impedisca l'exercici del seu càrrec.   
Article 27. Atribucions del secretari del Col·legi   
1. Competeix al secretari del Col·legi:   
a) Convocar les sessions de les assemblees generals i de les juntes de govern que ordene el degà.  
b) Redactar les actes de les assemblees i juntes i tots els documents que calguen per a l'exercici de les funcions que li són pròpies.   
c) Portar el torn de treballs encarregats a la Junta de Govern.   
d) La resta d'atribucions inherents al càrrec.   
2. El secretari podrà delegar atribucions en el personal del Col·legi, si bé serà responsable del seu eficaç exercici. La funció de certificació és indelegable per comportar fe pública corporativa, llevat que ho acorde la Junta de Govern, per a un comesa expressa, i s'adjudicarà sempre ad personam, la qual necessàriament ha de formar part de la Junta de Govern.  
Article 28. Atribucions de l'interventor del Col·legi  
Competeix a l'interventor del Col·legi:   
a) Dirigir la confecció del balanç de situació trimestral dels pressupostos dels òrgans centrals i provincials, establint les desviacions produïdes respecte als mateixos, amb especial menció d'aquelles que superen el 30%, i presentar el corresponent informe la Junta de Govern.   
b) Intervindre els ingressos i pagaments que s'efectuen en execució del pressupost dels òrgans centrals.   
c) Cuidar que es porte el pertinent sistema comptable.   
d) Ordenar i vigilar la redacció del pressupost i dels comptes dels òrgans centrals i la seua consolidació amb les de les demarcacions provincials, en el general, del Col·legi.   
Article 29. Atribucions del tresorer del Col·legi   
Competeix al tresorer del Col·legi:   
a) Cuidar de la recaptació de les quantitats que hagen d'ingressar els òrgans centrals ostentant, en unió del degà, la representació del Col·legi per a percebre lliuraments.   
b) Procurar que, sota la seua inspecció, es porte el llibre de caixa i els llibres que la Junta de Govern estime convenients per al bon orde de la Tresoreria.   
c) Practicar trimestralment un arqueig de caixa i comprovació dels comptes bancaris dels òrgans centrals.   
d) Pagar les quantitats que corresponguen a la Junta, amb el vistiplau del degà.   
Article 30. Comissions de treball i ponències   
1. La Junta de Govern, per iniciativa pròpia o amb l'acord previ de l'Assemblea General, podrà constituir comissions de treball per al millor exercici de les seues funcions. Les comissions de treball quedaran integrades per col·legiats de les tres demarcacions, designats en funció del pes dels afiliats de la província, en relació a la totalitat dels afiliats del Col·legi. El seu president, que serà elegit pels membres de les comissions, haurà de ser membre de la Junta de Govern; serà el responsable de la seua actuació, i s'establirà la seua comesa i el temps en què ha de realitzar-ho, si fa al cas.   
2. La Junta de Govern podrà, igualment, constituir ponències perquè elaboren informes sobre assumptes concrets de la seua competència, les quals es dissoldran automàticament, quan la Junta haja acceptat l'informe emés o considere inabastables els objectius perseguits.   
3. Les comissions de treball i les ponències podran, amb l'autorització prèvia de la Junta de Govern, utilitzar els serveis del personal adscrit als òrgans centrals que s'estime necessari o del que es contracte per a tal fi, el qual dependrà, quant a l'esmentada labor, del respectiu president.   
Article 31. El director de gestió   
1. El director de gestió serà nomenat per la Junta de Govern i referendat per l'Assemblea General, i les seues facultats seran les relatives a la gestió i administració dels assumptes del Col·legi i a l'execució dels acords dels seus òrgans, en els termes que s'establisquen en designar-lo.   
2. Llevat que una altra cosa s'indique en efectuar-se el nomenament, les funcions del director de gestió seran les següents:  
a) Exercir la direcció, sota la direcció del secretari del Col·legi, del personal adscrit als òrgans centrals del Col·legi, ordenant i dirigint el seu treball; per tal d'assegurar el funcionament correcte dels serveis i aconseguir la seua màxima eficàcia, així com proposar les modificacions de la plantilla que crega adients.   
b) Assistir a les reunions de la Junta de Govern i de l'Assemblea General i, quan siga convocat, a les de les assemblees provincials, en tot cas amb veu i sense vot, per a donar informació de tots els assumptes que es tracten en aquestes, si és requerit per a això.   
c) Informar els col·legiats sobre totes les qüestions que estiguen relacionades amb la professió, i mantenir un registre al dia de les disposicions que els afecten.   
d) Proporcionar a les comissions de treball i ponències que hi haja o es creen dins del Col·legi, els mitjans i la informació necessaris per al desenvolupament del seu treball, i actuar en funcions de secretari per delegació, llevat de quan la Junta de Govern decidisca en contra.   
e) Mantindre actualitzat l'anuari de col·legiats, amb dades exactes de la seua activitat i lloc de treball ocupat.   
f) Proposar, per iniciativa pròpia, a la Junta de Govern, les actuacions oportunes amb vista a un millor funcionament del Col·legi.   
g) Cuidar de l'execució dels acords de la Junta de Govern, complimentar els encàrrecs que els òrgans del Col·legi li encomanen, I retre compte dels seus resultats.   
h) Vigilar el compliment de la col·legiació obligatòria per a l'exercici de la professió.   
i) Establir contactes amb altres col·legis i entitats, per a la realització d'intercanvis professionals i culturals.   
j) Portar, si fa el cas, el desenvolupament de la previsió col·legial, sota la direcció de l'òrgan corresponent.   
k) Assistir a les reunions del Consell General, en el cas que el càrrec de director de gestió recaiga en un enginyer industrial col·legiat i sempre que concórrega la condició de membre designat per la Junta de Govern, per a ocupar un lloc de representació en el Ple.   
Article 32. Membres de les demarcacions provincials  
1. Els col·legiats estaran adscrits a la demarcació corresponent a la província en què tinguen el seu domicili.   
2. Els col·legiats que tinguen el seu domicili fora del territori del Col·legi, seran membres de la demarcació a les oficines del qual hagen presentat la seua sol·licitud d'ingrés, si bé podran modificar la dita adscripció per mitjà d'un escrit dirigit, amb aquesta finalitat, a les juntes provincials afectades.   
3. Els canvis de domicili dels col·legiats hauran de ser comunicats per aquests a les juntes de les províncies a què afecten, les quals informaran la Junta de Govern.   
Article 33. Òrgans provincials   
1. En cada una de les províncies que integren l'àmbit territorial del Col·legi existiran els òrgans següents: l'Assemblea, la Junta, el president, el secretari i el tresorer provincials.   
2. Les juntes provincials podran constituir comissions de treball i ponències, que es dissoldran en donar-se per conclosa la seua missió.  
Article 34. Les assemblees provincials   
1. Estan constituïdes per tots els col·legiats adscrits a la respectiva demarcació.   
2. Actuaran com a president i com a secretari en les seues reunions, els qui ho siguen de la respectiva Junta Provincial.   
3. Les seues atribucions seran les següents:   
a) L'aprovació, si fa el cas, del reglament de règim interior de la demarcació, que només serà aplicable una vegada haja estat referendat per la Junta de Govern del Col·legi.  
b) L'aprovació provisional del pressupost i dels comptes anuals, per a la seua tramesa a la Junta de Govern, a l'efecte que els consolide amb els de la resta de províncies i els dels òrgans centrals i els sotmeta a la decisió de l'Assemblea General.  
c) L'aprovació o censura de la gestió de la Junta Provincial.  
d) Quants assumptes que afecten els interessos del Col·legi en la província respectiva els sotmeta la Junta Provincial, per iniciativa pròpia o a petició de col·legiats que representen el deu per cent dels membres de la demarcació.   
Article 35. Les juntes provincials   
Constitueixen els òrgans rectors de cada demarcació provincial del Col·legi i estaran dotades de la màxima autonomia que permeten les lleis i aquests Estatuts, per a la gestió dels interessos col·legials en els assumptes en què la transcendència dels quals no excedisca del seu territori.   
Article 36. Composició de les juntes provincials   
1. Cada junta provincial estarà composta per un nombre de membres, idèntic al nombre de membres, que a la província li corresponga en la Junta de Govern, llevat que l'Assemblea Provincial respectiva establisca un nombre superior.  
2. La Junta elegirà, d'entre els seus components, el president, el secretari i el tresorer provincials, i la resta tindrà la condició de vocals.  
Article 37. Competència de les juntes provincials   
Per al compliment de la seua funció d'òrgans de gestió i administració dels interessos del Col·legi en l'àmbit de cada província, competeix a les juntes provincials:   
a) La representació judicial i extrajudicial del Col·legi, amb facultats de delegar i apoderar, en les matèries d'interés de la província respectiva.  
b) Resoldre, provisionalment, sobre les sol·licituds d'ingrés de nous col·legiats.   
c) Formular els pressupostos i els comptes anuals de la demarcació, per a sotmetre'ls a l'aprovació provisional de l'Assemblea Provincial, amb l'aprovació prèvia inicial de la Junta de Govern.   
d) La preparació de les assemblees provincials, l'establiment del seu orde del dia i l'execució dels seus acords.  
e) L'establiment de torns de col·legiats per a la realització de forensies o altres treballs.   
f) La contractació dels mitjans personals i materials, necessaris per a l'adequat funcionament de les oficines de la demarcació i la prestació dels seus serveis, dins de les previsions pressupostàries.   
g) Vetlar pel compliment de les normes d'ètica professional, i informar la Junta de Govern de les transgressions d'aquestes.  
h) Informar la Junta de Govern els casos d'intrusisme professional.   
i) La designació de perits, a requeriment de les autoritats judicials o administratives.   
j) El cobrament de les quotes i la resta de drets col·legials.   
k) El visat dels treballs realitzats pels col·legiats en l'exercici de la seua professió, de conformitat amb el protocol i instruccions reglamentàries acordades per la Junta de Govern.   
l) La percepció dels honoraris corresponents als treballs professionals que es visen, quan el col·legiat ho sol·licite lliurement i expressament i la demarcació tinga establit aquest servei, per haver-ho acordat així, expressament, la Junta de Govern.   
m) Promoure la formació permanent dels col·legiats mitjançant l'exercici d'activitats científiques, tècniques, econòmiques i culturals relacionades amb la professió, dins de la seua dotació pressupostària.   
n) L'organització de serveis i la creació i manteniment d'instal·lacions que siguen d'interés per al desenvolupament industrial de la província respectiva.   
o) La relació amb altres col·legis o òrgans col·legials, l'àmbit territorial dels quals coincidisca o siga inferior al seu propi.   
p) Les atribucions que resulten d'altres articles dels presents Estatuts.   
q) Les que els deleguen altres òrgans centrals o provincials.   
r) Complir i fer complir totes les instruccions que remeten la Junta de Govern.  
s) Facilitar la informació requerida per la Junta de Govern, per a facilitar l'adequat control.  
Article 38. Atribucions dels presidents provincials   
1. Els presidents provincials ostentaran a la província respectiva la representació oficial del Col·legi per delegació del degà i, en execució dels acords de l'Assemblea o de la Junta Provincial, la representació en l'orde civil i en l'administratiu, i podran conferir apoderaments i delegacions.  
2. Els correspondrà:  
a) Ordenar les convocatòries de l'Assemblea i de la Junta Provincial.  
b) La presidència d'aquestes, i dirigir les deliberacions.   
c) La fixació de l'orde del dia de les reunions de la Junta Provincial.   
d) Presidir les reunions a què assistisca, de les comissions de treball i ponències creades per la Junta Provincial.   
e) Executar i fer complir els acords de l'Assemblea i de la Junta Provincial, i els acords de l'Assemblea General i de la Junta de Govern, a la seua província.   
f) L'ordenació dels pagaments que hagen d'efectuar-se a càrrec del pressupost de la demarcació.   
g) Autoritzar, amb el seu vistiplau, les actes de les sessions de l'Assemblea i de la Junta Provincial, així com els comptes que rendisquen els òrgans de la demarcació i els documents, certificats i informes que expedisquen o emeten.   
Article 39. Atribucions dels secretaris provincials  
Correspon als secretaris provincials:   
a) Convocar les reunions dels òrgans col·legiats provincials que ordene el president.   
b) Cuidar de la redacció de les actes de les sessions dels dits òrgans i de tots els documents que calguen per a l'exercici de les funcions que els són pròpies.   
c) Portar el torn de treballs encarregats a la Junta Provincial, d'acord amb les normes que aquesta dicte respecte d'això.   
d) Verificar el compliment dels requisits de col·legiació, abans de proposar a la Junta Provincial l'admissió provisional de nous col·legiats.   
e) Portar degudament actualitzat el cens de col·legiats membres de la demarcació.   
f) Portar el registre dels treballs que hagen presentat els col·legiats.   
g) Portar el llibre registre de béns del Col·legi, afectes la demarcació.   
h) Substituir el president provincial en els casos de vacant, absència, malaltia o qualsevol altra causa que li impedisca l'exercici de les seues funcions.   
i) Vetlar pel funcionament correcte de les comissions.  
j) La resta d'atribucions inherents al càrrec.   
Article 40. Atribucions dels tresorers provincials  
Els competeix:   
a) Dirigir el balanç de situació trimestral, i establir les desviacions experimentades respecte al pressupost i presentar el corresponent informe la Junta Provincial.   
b) Intervindre els ingressos i els pagaments dels òrgans de la demarcació.   
c) Procurar que es porte l'adequat sistema comptable.   
d) Ordenar i vigilar la redacció del pressupost i dels comptes de la demarcació.   
e) Controlar la recaptació de les quotes i la resta de drets que hagen de satisfer els col·legiats i la resta d'ingressos de la demarcació.   
f) Practicar trimestralment un arqueig de caixa i una comprovació dels comptes bancaris existents a la província, a nom del Col·legi o dels seus òrgans.   
g) Pagar les quantitats a càrrec de la demarcació, amb el vistiplau del president.  
TÍTOL V  
Normes electorals  
Article 41. Càrrecs elegibles   
1. Els membres de les juntes provincials seran designats mitjançant elecció directa, lliure i secreta dels col·legiats de ple dret, membres de la demarcació corresponent, per un període de quatre anys.  
2. Els presidents, els secretaris i els tresorers provincials seran elegits mitjançant elecció directa, lliure i secreta d'entre els seus membres per les respectives juntes, cessant quan ho facen aquestes.   
3. Els membres de la Junta de Govern, que són quaranta-dos, són elegits per les seues respectives juntes provincials, d'entre els seus membres, en funció del nombre dels afiliats de la província, en relació a la totalitat dels afiliats del Col·legi, segons el cens electoral.   
4. La Junta de Govern elegirà, d'entre els seus components, els qui hagen d'ocupar els càrrecs de degà, vicedegà, secretari, interventor i tresorer del Col·legi, dels quals es produirà el seu cessament quan expire el seu mandat com a membres de la Junta.   
5. En el cas que un president provincial cesse abans de complir-se el temps pel qual va ser elegit, el substituirà, interinament, el secretari provincial, i es procedirà a convocar Junta Provincial Extraordinària, per a cobrir la vacant pel temps que restara del mandat a què haja cessat.  
6. Si el cessat és el degà, el substituirà interinament el vicedegà i es procedirà a convocar Junta de Govern Extraordinària per a elegir un nou degà, per a cobrir la vacant pel temps que restara de mandat a qui haja cessat.  
7. Les vacants anticipades de vicedegà, secretari, interventor i tresorer del Col·legi, seran cobertes per elecció en la següent reunió de la Junta de Govern.  
8. Les vacants anticipades de secretaris i tresorers provincials seran cobertes per elecció en la següent reunió de la corresponent Junta Provincial.  
9. Les vacants de la resta de membres de les juntes de govern i provincials no es cobriran fins que se celebren les següents eleccions ordinàries, en el moment de les quals, si els qui ha cessat els quedara dos anys de mandat, s'elegirà els qui hagen de substituir-los pel temps que els quedara i, si ja hagueren completat els mandats, els llocs eixiran a elecció com si no s'haguera anticipat la vacant.  
10. Seran llocs a elegir, en cada període electoral, els que hagen de renovar-se i les vacants, en la forma que resulta dels apartats anteriors.   
Article 42. Eleccions ordinàries i extraordinàries   
1. Cada dos anys se celebraran eleccions ordinàries per als càrrecs que procedisquen. A aquest efecte, la Junta de Govern, abans del dia deu d'octubre dels anys electorals, que són els anys imparells, comunicarà tots els col·legiats, amb dret de vot, els punts següents:  
- La data i l'hora a partir de la qual poden presentar-se les candidatures individuals o col·lectives.  
- La data i l'hora en què finalitze el termini de presentació de les candidatures individuals o col·lectives.  
- Nombre dels membres de la Junta Provincial a elegir en la província respectiva.  
- Requisits per a ser candidat.  
- Data de proclamació oficial de les candidatures.  
2. Seran eleccions extraordinàries les que es convoquen en períodes diferents dels de les ordinàries per a cobrir les vacants que, conforme a l'article anterior, així ho exigisquen.  
Les eleccions extraordinàries es regiran per les mateixes normes que estableixen per a les ordinàries els articles següents, fins i tot pel que fa als terminis, però no, com és obvi, quant a les dates.  
Article 43. Electors i llista electoral   
1. En el període electoral, tots els col·legiats que es troben en el ple exercici dels seus drets, en la Junta de Govern immediatament anterior a la convocant de les eleccions, constitueixen la llista electoral, i tindran la facultat d'elegir per votació als candidats que estimen més idonis.   
2. Per a exercir l'esmentada facultat serà indispensable figurar en la llista electoral de la província corresponent, la qual es posarà a disposició dels col·legiats a les oficines de la demarcació des del dia en què s'inicie el període electoral.  
3. Les reclamacions contra la indicada llista hauran de formular-se dins del termini assenyalat per a la presentació de candidats i resoldre-les en el termini de deu dies naturals per la Junta Provincial.   
Article 44. Presentació i proclamació de candidatures   
1. Podran ser candidats tots els enginyers industrials, membres de la respectiva demarcació, que, a més de ser espanyols, reunisquen els requisits legals i estatutaris següents:  
- Figurar en el cens electoral aprovat en Junta de Govern del mes de setembre de l'any electoral, o tractant-se d'eleccions extraordinàries, en el cens lectoral aprovat dins dels dos mesos anteriors a l'inici del període electoral.  
- Estar en el ple exercici dels drets col·legials.  
2. Les candidatures hauran de ser a membre de la Junta Provincial.  
3. Les candidatures hauran de presentar-se a la seu de la demarcació corresponent, dins del termini que s'inicia amb l'obertura del període electoral i acaba a les dènou hores del 25 d'octubre o, de ser festiu, de l'anterior dia laborable, i es consideraran els dissabtes festius a efectes electorals.   
4. Les candidatures podran ser individuals o col·lectives, i tant unes com altres hauran de ser avalades per un mínim de vint col·legiats de la província en qüestió; encara que cada col·legiat podrà avalar diverses candidatures.   
5. Les juntes provincials, en el primer dia hàbil següent en què finalitze el termini de presentació de candidatures, proclamaran candidats als qui complisquen les condicions legals i estatutàries, i els seus acords seran respecte d'això recurribles davant de la Junta de Govern, per mitjà d'un escrit presentat no més tard del següent dia. La decisió del recurs només podrà versar sobre l'adequació de l'acord impugnat a l'ordenament jurídic i haurà de dictar-se abans del 30 d'octubre. En el cas que algun component de candidatura no puga ser proclamat candidat, això no impedirà la proclamació de la resta.   
Article 45. Convocatòria a les votacions   
1. Abans del dia 1 de novembre, cada Junta Provincial notificarà a tots els electors de la seua demarcació les candidatures proclamades, i els convocarà a la votació per a una data compresa entre el 16 i el 25 de novembre, amb indicació del lloc i de l'horari en què romandrà constituïda la mesa (o meses) electoral corresponent.   
Amb la comunicació es remetran les paperetes de votació i dos sobres a utilitzar. Un gran i un altre xicotet, que fàcilment podrà introduir-se en el gran, ambdós dirigits al president de la Mesa Electoral de la respectiva demarcació.  
Les paperetes contindran les llistes completes de candidats a membres de les juntes provincials, i es confeccionaran per orde alfabètic de cognoms. Al peu de cada papereta hi haurà una nota explicativa del procediment de la votació.  
2. Si no es presenta més d'un candidat admissible per a algun dels càrrecs a cobrir, es farà constar així en la comunicació que es dirigisca als electors, i quedarà proclamat electe el candidat en qüestió.   
3. Si l'elecció per a algun càrrec resulta deserta, la Junta Provincial convocarà eleccions extraordinàries en el termini més breu possible.   
Article 46. Meses electorals   
1. Per a la votació es constituiran una o unes quantes meses electorals en cada província, composta per un president i dos vocals, cap dels quals podrà ser candidat. Els membres de les meses seran designats per les respectives juntes provincials.   
2. Cada candidatura tindrà dret, per mitjà d'un escrit de tots els seus membres, dirigit al president de la respectiva mesa electoral, a designar un interventor, que haurà de ser col·legiat en l'esmentada demarcació, i que podrà presenciar en la seua totalitat el transcurs de la votació i l'escrutini, i fer les observacions pertinents al president, exigir constància d'aquestes en l'acta i, si fa al cas, anunciar la impugnació.  
3. La designació per a formar part de les meses electorals haurà de ser notificada als interessats amb quinze dies naturals d'antelació a la data de la votació.   
4. És obligatori l'exercici del càrrec de membre de mesa electoral, llevat que medie causa justificada que ho impedisca, segons el parer de la corresponent Junta Provincial.  
5. Les meses electorals hauran d'estar constituïdes des de mitja hora abans de l'inici de la votació personal fins que acaben la votació personal i l'escrutini; es consideraran constituïdes sempre que estiguen presents, almenys, dos dels seus membres, i actuarà un d'ells com a president. En cas d'absència temporal del president, aquest designarà qui de la resta de membres haja de substituir-lo provisionalment.   
Des de la constitució de la Mesa Electoral fins a l'inici de la votació personal els interventors de les diferents candidatures, si n'hi ha, hauran de presentar al president de la Mesa la seua corresponent acreditació.  
6. Les meses electorals podran estar assistides pels empleats de la demarcació que calga, per a l'adequat desenrotllament de la votació i l'escrutini.  
Article 47. Forma de la votació   
Per a l'elecció dels membres de les juntes provincials, s'assenyalarà amb una aspa en la papereta de votació els noms dels candidats pels quals es vote, i cada elector podrà assenyalar, com a màxim, tants noms com a llocs a elegir hi haja.  
Article 48. Lloc i desenrotllament de la votació   
1. La votació podrà realitzar-se de qualsevol de les formes següents:   
a) Personalment, emetent el vot en la Mesa Electoral.   
b) Enviant a la seu de la demarcació respectiva, en el sobre gran tancat, la papereta o paperetes de votació, dins, al seu torn, del corresponent sobre xicotet tancat. En el sobre gran, que és l'exterior, figurarà el nom i cognoms del votant, que firmarà en el revers creuant les línies de tancament. Dins del sobre gran haurà de figurar còpia del DNI o document substitutiu que acredite la personalitat del votant. Els vots així enviats hauran d'estar en poder de la Mesa Electoral amb anterioritat a l'hora assenyalada per a l'inici de la votació.   
2. Els col·legiats que voten personalment lliuraran el sobre xicotet tancat destinat a contindre la papereta o paperetes al president de la Mesa, que el depositarà immediatament en l'urna, prèvia identificació del votant i comprovació que el seu nom figura en la llista d'electors de la demarcació i que no ha emés amb anterioritat el seu vot.   
3. Els sobres grans rebuts a la seu provincial, una vegada comprovat que el remitent figura en la llista de votants i encara no ha votat, s'obriran en finalitzar la votació i els sobres xicotets destinats a contindre les paperetes s'introduiran en l'urna abans que s'inicie l'escrutini.   
Article 49. Escrutini i acta de la votació   
1. Acabada la votació, la Mesa procedirà a l'escrutini dels vots emesos en acte públic, que haurà de celebrar-se immediatament i sense interrupció.  
L'escrutini es realitzarà extraient de l'urna, el president o el membre de la Mesa que aquest designe, un a un els sobres i llegint en veu alta els noms dels candidats votats. El membre de la Mesa que hi haja extret la papereta mostrarà el seu contingut, una vegada llegida als assistents, inclosos els interventors, si fa al cas, perquè puguen comprovar la seua coincidència amb el que s'ha llegit.  
2. Es declararan nuls els vots emesos en paperetes o sobres que no s'ajusten als models oficials establits, que tinguen esmena o raspadures o no complisquen el que disposen les normes electorals. Els dubtes sobre la validesa o nul·litat dels vots, o la seua interpretació, seran resoltes per la Mesa en l'acte.   
3. Conclòs l'escrutini, s'estendrà acta d'aquest, es destruiran les paperetes i els sobres i es faran públics els resultats. L'acta serà firmada pel president i la resta de membres de la Mesa, i podran també fer-ho els interventors de les distintes candidatures, als quals, si ho sol·liciten, se'ls lliurarà còpia de l'acta. Si haguera hagut impugnació, les paperetes objecte de la mateixa hauran d'unir-se a l'acta de l'escrutini.  
4. L'original de l'acta serà remés pel president de la Mesa Electoral a la Junta Provincial, perquè procedisca a la proclamació dels candidats elegits.   
Article 50. Proclamació de candidats electes   
La corresponent Junta Provincial proclamarà elegits els candidats que hagen obtingut el nombre més gran de vots. En cas d'empat, resultarà elegit el de major antiguitat al Col·legi i, si fóra la mateixa, el de més edat.   
Dels resultats de cada elecció es donarà compte immediat a la Junta de Govern.  
Article 51. Presa de possessió  
1. La presa de possessió dels elegits, en cada província, en les eleccions ordinàries, en la seua condició de membres de la Junta Provincial, s'efectuarà en la següent sessió ordinària de l'Assemblea Provincial. La qual haurà de celebrar-se després de la proclamació i abans de l'1 de desembre.   
2. Els elegits en eleccions extraordinàries prendran possessió dels seus càrrecs en la primera reunió de la Junta Provincial següent a la seua proclamació.   
3. La presa de possessió en la Junta de Govern es realitzarà en la primera reunió que aquesta celebre, i després que li ho hagen comunicat els membres designats per les respectives juntes provincials.  
Article 52. Designació de càrrecs  
1. En la primera Junta Provincial, que se celebre després de la presa de possessió dels elegits en les eleccions ordinàries, es designarà, cas d'haver quedat vacant el càrrec, el president, el secretari i/o el tresorer provincials, d'entre els membres de la Junta.   
2. La Junta de Govern, en la primera reunió que celebre després que li hagen comunicat la designació dels seus membres per les respectives juntes provincials, cobrirà els càrrecs que es troben vacants i elegirà el degà, el vicedegà, el secretari, l'interventor i/o el tresorer del Col·legi, d'entre els membres de la Junta.  
Article 53. Permanència en els càrrecs i atribucions durant el període electoral   
1. Quan es retarden, per qualsevol causa, les eleccions o la presa de possessió dels elegits, els qui hagen de cessar per haver transcorregut el termini del seu mandat romandran en els seus càrrecs fins que prenguen possessió els qui hagen de substituir-los.  
2. Durant el període electoral tots els òrgans del Col·legi conservaran les mateixes atribucions que durant la resta del mandat dels seus titulars o components.   
Article 54. Cessament en els càrrecs   
1. El cessament normal del titular de cada càrrec es produirà en prendre possessió qui haja estat elegit per a substituir-lo.   
2. El cessament anticipat només podrà produir-se per destitució, dimissió o pèrdua de la condició de col·legiat o de membre de la demarcació, per la qual s'ostenta el càrrec.   
3. Només podrà acordar-se la destitució dels membres de la Junta de Govern en concepte de membres de Junta de Govern, en cas de sanció disciplinària per falta greu o molt greu o de falta d'assistència a les sessions de la Junta, de conformitat amb el que estableix el títol IX i en l'article 67, mitjançant expedient instruït per la Junta Provincial, que els haja designat i resolt per la Junta de Govern, i sempre amb audiència de la persona interessat.   
La Junta de Govern, en sessió especialment convocada a aquest efecte i per majoria absoluta dels seus membres, podrà destituir dels seus càrrecs respectius el degà, el vicedegà, el secretari, l'interventor i el tresorer del Col·legi o qualsevol d'ells; revocarà el nomenament i procedirà a la seua substitució en la forma establida en l'article 41. La destitució només podrà ser posada a votació una vegada s'haja instruït l'oportú expedient, amb audiència expressa del mateix interessat.  
Les juntes provincials podran acordar la destitució dels seus membres, en concepte de membres de Junta Provincial, en cas de sanció disciplinària per falta greu o molt greu o de falta d'assistència a les sessions de la Junta, de conformitat amb el que estableix el títol VI i en l'article 67, mitjançant expedient instruït per la Junta de Govern i resolt per la respectiva Junta Provincial.  
Les juntes provincials, en sessió especialment convocada a aquest efecte i per majoria absoluta dels seus membres, podran destituir dels seus càrrecs respectius el president, el secretari i el tresorer o qualsevol d'ells, i es revocarà el nomenament i es procedirà a la seua substitució en la forma establida en l'article 41.  
La funció d'ordenar la convocatòria de les sessions de destitució incumbirà al degà o als presidents provincials, i en cas que foren objecte de la projectada destitució, la funció d'ordenar la convocatòria correspondrà al vicedegà o als secretaris provincials. En el supòsit que el vicedegà i els secretaris provincials també foren objecte de la projectada destitució, la funció d'ordenar la convocatòria incumbirà als qui els substituïsquen, en cas d'absència o malaltia, i així successivament.  
4. La dimissió, tant en concepte de membre de la Junta de Govern, com en concepte de membre de la Junta Provincial, haurà de formalitzar-se per escrit, en què s'al·legue causa, i perquè siga eficaç haurà de ser acceptada per la Junta respectiva.  
5. La pèrdua de la condició de col·legiat, d'acord amb el que disposa l'article 17, i el canvi de demarcació produiran, en tot cas, el cessament automàtic en el càrrec.   
Article 55. Normes electorals complementàries   
Les respectives juntes provincials i -quant a aquestes afecte o supose l'exercici de la facultat d'harmonització de criteris que els competeixen- la Junta de Govern podran completar i desenrotllar, en cada període electoral, les normes de procediment necessàries; les quals s'ajustaran en tot cas al que es preceptua i a l'esperit que informa els articles anteriors i es remetran oportunament a tots els electors a qui afecten.   
Article 56. Recursos   
Sense perjudici del que estableix l'article 44 contra els acords de les juntes provincials i, si fa al cas, de la de govern, en matèria electoral, cabran els recursos establits en els presents Estatuts.  
TÍTOL VI  
Normes sobre funcionament i adopció d'acords  
Article 57. Assemblea general: sessions  
1. L'Assemblea General celebrara dues sessions ordinàries a l'any: una en el mes de desembre, per a l'aprovació dels pressupostos, i altra en el mes de maig, per a l'aprovació dels comptes i l'examen de l'informe general sobre la situació del Col·legi.  
2. Se celebrarà sessió extraordinària quan ho acorde la Junta de Govern, a iniciativa pròpia o a petició escrita d'una Junta Provincial o de col·legiats que representen el cinc per cent del total, en els dits casos, la sessió haurà de celebrar-se abans de finalitzar el mes següent al de recepció de la sol·licitud.  
Article 58. Convocatòria de l'Assemblea General  
1. L'Assemblea General serà convocada pel secretari del Col·legi, d'orde del degà, per mitjà d'un escrit dirigit personalment a cada col·legiat i tramés, com a mínim, amb quinze dies naturals d'antelació a la data fixada per a la sessió.  
En cas d'urgència, que es justificarà en la pròpia sessió, el degà podrà ordenar que es convoque l'Assemblea General amb una antelació menor que la indicada, però mai inferior a cinc dies naturals d'antelació.  
En tot cas, amb la convocatòria es trametrà l'orde del dia dels assumptes a tractar.  
2. L'orde del dia inclourà tots els assumptes sobre els quals s'hagen de prendre decisions, i proporcionarà una idea clara del contingut i abast dels punts a deliberar.  
3. Competeix a la Junta de Govern fixar l'orde del dia de les sessions d'Assemblea General.  
4. L'orde del dia de la sessió ordinària de desembre haurà d'incloure, si més no, els assumptes següents:  
- Presentació, debat i aprovació dels pressupostos anuals.  
- Informe sobre renovació de càrrecs col·legials, si fa al cas.  
- Precs i preguntes.  
5. L'orde del dia de la sessió ordinària de maig haurà d'incloure els punts següents:  
- Presentació, debat i aprovació dels comptes de l'any anterior.  
- Informe general sobre la situació del Col·legi.  
- Precs i preguntes.  
6. Figuraran, a més, en l'orde del dia de cada sessió ordinària o extraordinària:  
- Els assumptes que decidisca incloure la Junta de Govern.  
- Els temes la inclusió que sol·licite alguna Junta Provincial.  
- Les aspectes demanats pels col·legiats, en un nombre no inferior al cinc per cent del total.  
Article 59. Celebració de les sessions de l'Assemblea General  
1. Les sessions se celebraran en primera o en segona convocatòria. Per a celebrar-se en primera convocatòria caldrà la presència de la majoria dels membres del Col·legi. Les sessions se celebraran en segona convocatòria, mitja hora més tard de l'assenyalada per a la primera, siga quin siga el nombre dels concurrents.  
2. L'Assemblea General serà presidida pel degà o, si no n'hi ha, pel vicedegà, i actuarà com a secretari el del Col·legi, que estendrà acta d'allò que s'ha tractat en la reunió.  
El president declararà oberta la sessió i l'alçarà, dirigirà les deliberacions, de manera que es desenvolupen amb el major orde i eficàcia, i regularà les votacions d'acord amb el que disposen els articles 69, 70 i 71.  
Article 60. Sessions de la Junta de Govern  
1. La Junta de Govern celebrarà sessió quan ho acorde el degà a iniciativa pròpia o a sol·licitud escrita de la tercera part dels seus membres.  
2. Com a mínim, se celebraran onze sessions ordinàries a l'any.  
Article 61. Convocatòria de la Junta de Govern  
1. El secretari del Col·legi convocarà per escrit els membres de la Junta de Govern, d'orde del degà, amb una antelació d'almenys set dies naturals, i amb el corresponent orde del dia.  
El dit termini podrà reduir-se quan el degà determine que la sessió té caràcter d'urgència, i es podrà, en aquest cas, realitzar la convocatòria per qualsevol mitjà dels admesos en dret. En la sessió següent el degà haurà de justificar els motius de la urgència davant de la Junta de Govern i, si aquesta considerara injustificada la decisió, podrà revocar els acords adoptats en aquella.  
2. L'orde del dia de les sessions de la Junta de Govern inclourà tots els assumptes sobre els quals es vagen a prendre decisions, i es facilitarà una clara idea del contingut i abast dels punts a tractar.  
El degà estarà facultat per a fixar l'orde del dia, en què, a més dels assumptes que ell desitge tractar, hauran de figurar aquells que demane qualsevol membre de la Junta de Govern o un nombre de col·legiats no inferior a cinquanta.  
Article 62. Celebració de les sessions de la Junta de Govern  
1. Les sessions se celebraran en primera o en segona convocatòria. Per a celebrar-se en primera convocatòria caldrà l'assistència de la majoria dels membres de la Junta. Les sessions se celebraran en segona convocatòria, mitja hora més tard de l'assenyalada per a la primera, siga quin siga el nombre de concurrents.  
2. La Junta serà presidida pel degà o, si no n'hi ha, pel vicedegà, i actuarà com a secretari el que ho siga del Col·legi, el qual estendrà acta d'allò que s'ha tractat en la reunió.  
El president declararà oberta la sessió i l'alçarà, dirigirà les deliberacions de manera que es desenrotllen amb el màxim orde i eficàcia i regularà les votacions d'acord amb el que disposen els articles 69, 70 i 71.  
Article 63. Sessions de les assemblees provincials  
1. Les assemblees provincials celebraran cada any dues sessions ordinàries: una en el mes de novembre per a l'aprovació dels pressupostos de la demarcació abans de la seua tramesa a la Junta de Govern i una altra en el mes d'abril per a l'aprovació dels comptes anuals i el debat sobre l'estat general de la demarcació.  
2. Se celebrarà sessió extraordinària quan així ho acorde la respectiva Junta Provincial per iniciativa pròpia o a sol·licitud escrita d'un nombre de col·legiats que sumen, si més no, el cinc per cent dels membres de la demarcació.  
Article 64. Convocatòria i celebració de les assemblees provincials  
1. Les sessions seran convocades pel secretari provincial complint orde del president, per mitjà d'un escrit dirigit personalment a cada membre de la demarcació i tramés amb quinze dies naturals d'antelació, com a mínim, a la data prevista per a celebrar-les. En cas d'urgència, que es justificarà davant de la mateixa assemblea, podrà convocar-se amb una antelació menor, però mai inferior a tres dies.  
2. Amb la convocatòria es trametrà, en tot cas, l'orde del dia de la sessió, que serà establit per la junta provincial inclosos, a més dels assumptes que procedisquen, d'acord amb aquests Estatuts i els que desitge tractar la mateixa junta, aquells la discussió dels quals sol·licite un nombre de col·legiats no inferior al cinc per cent de què integren la demarcació.  
3. Les sessions seran presidides pel respectiu president provincial i actuarà de secretari el de la demarcació, que estendrà acta de què tracta.  
4. La celebració de les sessions en primera convocatòria exigirà l'assistència de la majoria dels membres de la demarcació. Si no s'aconsegueix l'esmentada xifra a l'hora prevista, la sessió se celebrarà en segona convocatòria, mitja hora després de l'establida per a la primera, siga quin siga el nombre de concurrents.  
Article 65. Sessions de les juntes provincials  
1. Les juntes provincials celebraren sessió quan ho acorde el president provincial a iniciativa pròpia o a sol·licitud escrita de la tercera part dels seus components.  
2. Com a mínim, se celebrarà una sessió cada mes, llevat del mes d'agost.  
Article 66. Convocatòria i celebració de les juntes provincials  
1. El secretari provincial, d'orde del president, convocarà per escrit els membres de la respectiva Junta Provincial, amb una antelació mínima de cinc dies naturals, termini que podrà reduir-se en termes equivalents als establits per a la Junta de Govern en l'article 61.  
2. Amb la convocatòria es remetrà l'orde del dia de la sessió, que inclourà, a més dels assumptes que el president desitge tractar, aquells que qualsevol membre de la Junta Provincial, o un cinc per cent dels col·legiats de la demarcació, han sol·licitat que s'incloguen.  
3. Les sessions seran presidides pel respectiu president provincial, i actuarà de secretari el de la demarcació, que n'alçarà acta.  
4. Les sessions se celebraran en primera convocatòria, quan assistisca la majoria dels membres de fet de la Junta, o en segona, que tindrà lloc mitja hora després de la prevista per a la primera i serà vàlida siga quin siga el nombre d'assistents.  
Article 67. Obligació d'assistència  
1. L'assistència a les sessions de la Junta de Govern i de les provincials és obligatòria per als seus membres, els quals només podran excusar-se de fer-ho per escrit, en què al·leguen motius que la respectiva Junta estime suficients. Cap membre no podrà fer-se representar en la Junta de Govern, ni en la Junta Provincial.  
2. La falta d'assistència injustificada, al quaranta per cent de les sessions al llarg d'un any natural o a tres consecutives de la Junta de Govern, o quatre de les provincials, podrà determinar el cessament en el càrrec i prèvia instrucció d'expedient, si així ho acorda la Junta Provincial de la demarcació a què pertanga el no-assistent o la Junta de Govern, sense perjudici de les responsabilitats disciplinàries que procedisquen. No es tindran en compte, a aquests efectes, les sessions convocades amb caràcter d'urgència.  
Article 68. Funcionament general dels òrgans col·legiats  
1. No podrà adoptar-se acord sobre assumptes que no figuren en l'orde del dia, llevat que, estant presents tots els membres de l'òrgan, acorden per unanimitat la inclusió de l'assumpte.  
2. Per a cada punt que figure en l'orde del dia es consumiran els tràmits d'exposició, debat i adopció d'acord, que es regulen en els apartats següents.  
3. L'exposició de l'assumpte anirà a càrrec de la persona que, formant part de l'òrgan, siga designada pels autors de la proposta.  
4. El debat serà moderat pel president de la reunió, i es concedirà l'ús de la paraula a qui el sol·licite i s'ampliarà i/o i limitarà el nombre i/o el temps de les intervencions, segons la importància de l'orde del dia.  
5. L'adopció d'acords podrà realitzar-se prèvia votació o sense aquesta. Per a prescindir de la votació caldrà que, després de l'exposició de l'assumpte, resulte evident la unanimitat dels assistents i que ningú no sol·licite que es realitze la votació, en aquest cas l'acord serà adoptat per consens.  
Cas de procedir-se a la votació, el president fixarà clarament i concisament els termes de la proposta i la forma d'emetre el vot.  
Article 69. Votacions  
1. Les votacions seran:  
a) Col·lectives, que es duran a terme per signes convencionals d'assentiment, com alçar una mà o posar-se de peu.  
b) Nominals, que es realitzaran llegint el secretari la llista de membres de l'òrgan perquè cada u, en ser nomenat, expresse el seu vot o s'abstinga.  
c) Secretes, que tindran lloc mitjançant paperetes que es depositaran en una urna o bossa.  
2. Com a regla general les votacions seran secretes. S'efectuaran en forma nominal o col·lectiva quan així ho accepte la totalitat dels assistents amb dret de vot, a proposta de la presidència.  
3. Una vegada iniciada una votació no podrà interrompre's per cap motiu.  
Article 70. Majories  
1. Ja se celebre la reunió en primera o en segona convocatòria, els acords s'adoptaran per majoria simple, llevat dels casos en què la llei o els presents Estatuts exigisquen un nombre més gran de vots.  
2. En cas d'empat, el president podrà ordenar que es repetisca per una vegada la votació, decidir amb el seu vot de qualitat o deixar l'assumpte sobre la Mesa per a tractar-lo en una altra reunió.  
Article 71. Adopció d'acords  
Acabada la votació, el secretari comptarà els vots emesos i anunciarà el resultat i, en vista de tot això, el president proclamarà l'acord adoptat.  
Article 72. Actes i certificats  
1. De cada sessió dels òrgans col·legiats el secretari estendrà, amb el vistiplau del president, una acta, en què es farà resum de què ocorre i es transcriuran literalment els acords adoptats. L'acta serà el mitjà ordinari de prova de l'existència i contingut dels acords.  
El secretari del Col·legi remetrà una còpia de les actes de les sessions de l'Assemblea General i de la Junta de Govern a les juntes provincials, i els secretaris d'aquestes remetran a la de govern i, a través del director de Gestió, a les de la resta de províncies còpia de les actes de les sessions de les respectives assemblees i juntes provincials.  
2. Els certificats dels acords seran expedits pel secretari de l'òrgan, amb el vistiplau del seu president.  
TÍTOL VII  
Règim jurídic dels actes corporatius  
Article 73. Executivitat. Suspensió   
1. Els actes i acords dels òrgans col·legials seran immediatament executius, llevat d'aquells que requerisquen aprovació o autorització superior o que una disposició establisca el contrari i això sense perjuí d'interposar els recursos que contra aquells caberen en dret.   
2. La interposició de qualsevol recurs, llevat que una disposició establisca una altra cosa, no suspendrà l'execució de l'acte impugnat, però l'òrgan a qui competisca resoldre'l podrà suspendre, d'ofici o a instància de part, l'execució de l'acord recorregut, en el cas que l'esmentada execució poguera causar perjudicis d'impossible o difícil reparació. L'acord de suspensió serà sempre motivat.   
Article 74. Nul·litat i anul·labilitat  
1. Són nuls de ple dret els actes col·legials que lesionen els drets i llibertats susceptibles d'empara constitucional; els adoptats amb notòria incompetència; els de contingut impossible o constitutiu de delicte; els dictats prescindint totalment i absolutament del procediment establit o de les regles essencials per a la formació de la voluntat dels òrgans col·legiats.   
2. Són anul·lables els actes que inc`'orreguen en qualsevol altra infracció de l'ordenament jurídic, fins i tot la desviació de poder.   
Article 75. Revisió d'ofici. Recursos   
1. Només podran revisar-se d'ofici els acords dels òrgans col·legials que no creen, reconeguen ni declaren drets subjectius.   
En qualsevol altre cas, la pretensió d'anul·lació es deduirà davant de la jurisdicció contenciosa administrativa, prèvia declaració de lesivitat, d'acord amb la llei de l'esmentada jurisdicció i a la legislació estatal sobre règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú. En qualsevol moment podran rectificar-se els errors de fet, els aritmètics i els materials.  
2. Els actes col·legials, en quant estiguen subjectes al dret administratiu, una vegada esgotats els recursos corporatius, seran recurribles davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.   
3. Els recursos corporatius són el de reposició i el d'alçada.   
Article 76. Recursos en via corporativa   
1. Podran interposar recursos contra els actes dels òrgans col·legials els titulars de drets subjectius o d'interessos legítims, que resulten afectats per aquells.   
2. Els recursos hauran de fundar-se en la infracció d'allò que s'ha establit en aquests Estatuts o en la resta de l'ordenament jurídic.   
3. L'òrgan que resolga un recurs haurà de decidir totes les qüestions que plantege l'expedient, hagen estat al·legades o no pel recurrent, i en aquest cas se l'oirà, prèviament, respecte d'això.   
4. No seran recurribles els actes de mer tràmit, sense perjudici del dret dels col·legiats a fer suggeriments als diferents òrgans del Col·legi.   
Article 77. Recurs de reposició   
1. Els actes i acords dels òrgans col·legials, que esgoten la via administrativa, podran ser recorreguts potestativament en reposició, davant del propi òrgan que els va dictar.   
2. El termini per a la interposició del recurs de reposició serà d'un mes, comptador des de l'endemà de notificació de l'acte.   
3. La desestimació, per silenci administratiu, del recurs de reposició, tindrà lloc pel transcurs d'un mes des de la interposició, sense que recaiga una resolució expressa.  
4. La resolució expressa o tàcita del recurs potestatiu de reposició posa fi a la via corporativa.   
Article 78. Recurs d'alçada davant d'òrgans del Col·legi   
1. Els actes i acords dels òrgans provincials seran recurribles en alçada davant de la Junta de Govern, llevat dels de les assemblees provincials, que l'alçada procedirà davant de l'Assemblea General del Col·legi. En tot cas, el recurs haurà d'interposar-se dins del termini d'un mes, comptador des de l'endemà en què l'acte siga notificat en forma a la persona interessada.   
2. El recurs podrà presentar-se indistintament a les oficines provincials o a les centrals del Col·legi. En el primer cas, la Junta Provincial l'elevarà a la de govern, amb el seu informe, dins dels quinze dies hàbils següents a la interposició. En el segon, el secretari del Col·legi enviarà còpia del recurs a la Junta Provincial corresponent, perquè aquesta emeta l'informe dins dels quinze dies hàbils següents.   
3. El recurs s'entendrà desestimat, si transcorreguts tres mesos, des de la seua interposició, no ha sigut dictada i notificada cap resolució expressa.  
4. El recurs només podrà ser estimat si l'acte impugnat infringeix l'ordenament jurídic i així ho considera la majoria absoluta dels membres de la Junta de Govern. En cas de recurs davant de l'Assemblea General, bastarà per a l'estimació la majoria simple.   
5. La resolució expressa, o per silenci del recurs d'alçada, posa fi a la via corporativa.   
TÍTOL VIII   
Administració econòmica  
Article 79. Patrimoni del Col·legi  
1. El patrimoni del Col·legi està constituït per la totalitat dels béns i drets que li pertanguen per qualsevol títol.  
2. Els béns i drets constitutius del patrimoni del Col·legi seran adscrits per l'Assemblea General a les diverses demarcacions provincials. Una vegada adscrits, la seua administració correspondrà a les juntes provincials, que els destinaran a la satisfacció dels seus fins, amb subjecció a una comptabilitat pròpia.  
3. Les juntes provincials estaran facultades per a dur a terme actes de disposició sobre els béns adscrits a la respectiva província, llevat dels immobles, per a l'alienació i gravamen dels quals haurà de mediar acord exprés, amb prèvia formació d'expedient de l'Assemblea General.  
Article 80. Recursos econòmics del Col·legi  
1. Són recursos econòmics ordinaris del Col·legi:  
a) Els productes de béns i drets que corresponguen en propietat al Col·legi.  
b) Les quotes d'inscripció, si fa al cas, i les periòdiques ordinàries; les quanties de les quals seran fixades per l'Assemblea General, d'acord amb les propostes raonades que, ponderant la situació econòmica, li siguen presentades per la Junta de Govern.  
c) Les quotes derivades del visat dels treballs realitzats pels col·legiats, que seran fixades per l'Assemblea General de cada Col·legi en funció del contingut del visat, d'acord amb els criteris bàsics que establisca el Consell General.  
d) Els drets que corresponga percebre al Col·legi pels serveis, certificats sobre documents i firmes relatives a treballs professionals de qualsevol naturalesa, diferents d'aquelles que requerisquen visat.  
e) Els beneficis que obtinguera per publicacions i altres activitats.  
2. Constitueixen recursos extraordinaris:  
a) Les subvencions, donacions, etc., que siguen concedides per l'Estat, comunitats autònomes, corporacions oficials, organismes internacionals, particulars i entitats comercials o industrials. Els esmentats recursos seran admesos, amb l'aprovació prèvia de l'Assemblea General i a benefici d'inventari.  
b) Els béns, mobles i immobles, i drets que per herència, donació o qualsevol altre títol lucratiu o onerós, que entren a formar part del patrimoni del Col·legi. Els esmentats recursos seran admesos, amb l'aprovació prèvia de l'Assemblea General i a benefici d'inventari.  
c) Les quantitats que per qualsevol altre concepte, no especificat, puga percebre el Col·legi. Els esmentats recursos seran admesos, amb l'aprovació prèvia de l'Assemblea General i a benefici d'inventari.  
d) Les quotes extraordinàries que, amb tal caràcter, puguen acordar-se en Assemblea General.  
e) Els beneficis que s'obtinguen per l'alienació d'elements patrimonials.  
Article 81. Els pressupostos de les demarcacions provincials  
1. Cada una de les demarcacions provincials, en què s'estructura el Col·legi, redactarà un pressupost anual en què es consignarà la previsió dels seus ingressos i despeses.  
Figuraran com a ingressos tots els que es preveja que tindrà el Col·legi en la respectiva província, ja es tracte de recursos ordinaris o extraordinaris.  
Com a despeses s'inclouran, a més de les necessàries per a la gestió dels serveis i compliment dels fins del Col·legi a la província, les quantitats que la demarcació haja d'aportar per al sosteniment dels òrgans centrals.  
2. En els pressupostos podrà incloure's una previsió d'endeutament sempre que, afegit al que s'arrossegara d'exercicis anteriors, no represente una xifra superior al deu per cent del valor dels béns i drets del Col·legi adscrits a la respectiva província, segons la valoració continguda en l'últim inventari aprovat. Si el pressupost preveu un endeutament més gran que l'indicat, l'Assemblea General podrà rebutjar la seua aprovació i tornar-lo perquè es redacte de nou sense excedir el límit assenyalat o del superior que fixe, i en aquest cas, s'entendrà prorrogat el pressupost de l'any anterior fins que el nou -juntament amb el general del Col·legi- siga aprovat per la Junta de Govern, que a aquest efecte actuarà per delegació de l'Assemblea General.  
3. Amb caràcter previ a la convocatòria de la Junta Provincial, i amb una antelació de cinc dies, es traslladarà als membres d'aquesta, per al seu estudi i valoració, una còpia dels pressupostos formulats pels serveis tècnics del Col·legi, juntament amb els pressupostos dels dos exercicis anteriors, desglossats en partides i subpartides.  
4. Els pressupostos de les demarcacions, una vegada formulats per la respectiva Junta Provincial, es remetran, abans del 10 d'octubre de l'any anterior a la seua vigència, a la Junta de Govern, perquè els puga aprovar inicialment. Aquesta aprovació inicial haurà d'emetre's abans del següent dia 31. Rebuda l'aprovació inicial o transcorregut el termini sense que s'haja rebut, els pressupostos se sotmetran a l'aprovació provisional de la respectiva Assemblea Provincial en la seua sessió ordinària del mes de novembre, i haurà de trametre's a la Junta de Govern, abans de l'1 de desembre, per a la seua consolidació amb els de la resta de províncies i amb el dels òrgans centrals i els presente a la decisió que ha d'adoptar l'Assemblea General, en la seua reunió de l'esmentat mes.  
5. Les inversions de les demarcacions provincials, no previstes en els pressupostos anuals i de quantia superior a 200.000 euros, hauran de sotmetre's a l'aprovació prèvia de la Junta de Govern. Les inferiors a aqueixa xifra podran ser aprovades per la respectiva Junta Provincial, però hauran de sotmetre's a ratificació de l'Assemblea Provincial en la següent sessió ordinària que celebre.  
Article 82. Pressupostos dels òrgans centrals  
1. La Junta de Govern confeccionarà el pressupost dels òrgans centrals del Col·legi, en què figuraran com a ingressos les aportacions que les demarcacions provincials han de realitzar anualment. Aquest pressupost es redactarà de manera que no continga dèficit ni superàvit, perquè les aportacions han de calcular-se de manera que coincidisquen amb les despeses a realitzar durant l'exercici.  
2. Amb caràcter previ a la convocatòria de la Junta de Govern, i amb una antelació de cinc dies, es traslladarà als seus membres, per al seu estudi i valoració, una còpia dels pressupostos formulats pels serveis tècnics del Col·legi, juntament amb els pressupostos dels dos exercicis anteriors, desglossats en partides i subpartides.  
3. Una vegada aprovat l'indicat pressupost, la Junta de Govern el refondrà amb els de les demarcacions en el general del Col·legi i aquests els sotmetrà a la decisió de l'Assemblea General.   
Article 83. Aprovació dels pressupostos  
1. L'exercici econòmic pressupostari coincidirà amb l'any natural.  
2. L'Assemblea General, en la sessió ordinària del mes de desembre, decidirà sobre l'aprovació dels pressupostos de cada província; el dels òrgans centrals i el general del Col·legi, i no podrà rebutjar el primer, llevat que prevegen un endeutament superior a l'indicat en l'article 81 o infringisquen els presents Estatuts o la resta de l'ordenament jurídic.  
3. Si per qualsevol causa, en començar un any no estigueren aprovats els pressupostos o algun d'ells, es regiran interinament pels de l'any anterior.  
Article 84. Recaptació  
Les demarcacions provincials recaptaran la totalitat de les quantitats que els col·legiats membres d'aquestes hagen de satisfer al Col·legi, així com les corresponents a drets per serveis prestats pels seus centres a la província, els productes dels béns adscrits a la mateixa i les quantitats obtingudes per la seua alienació, els rendiments de les activitats gestionades pels òrgans provincials i, en general, tots els ingressos del Col·legi en el seu territori.  
Article 85. Aportacions de les demarcacions  
Les juntes provincials procuraran que trimestralment es remeta a la seu central la part que procedisca de les quantitats establides en el pressupost, com a aportació per al sosteniment dels òrgans centrals.  
Article 86 - Informació econòmica i rendició de comptes  
1. La Junta de Govern i les provincials procuraran que es porte la comptabilitat en la forma més adequada, perquè en tot moment puga donar-se raó del compliment de les previsions pressupostàries i puguen deduir-se els comptes generals que hagen de rendir-se. En especial, cada Junta Provincial redactarà anualment l'inventari corresponent a la seua demarcació a 31 de desembre anterior i el sotmetrà, amb la resta de comptes anuals, amb l'aprovació prèvia inicial per la Junta de Govern, a l'aprovació provisional de l'Assemblea Provincial en la sessió del mes d'abril.  
2. Els col·legiats tindran dret a demanar i obtindre, en qualsevol moment, informació sobre la marxa del Col·legi i de la seua respectiva demarcació, sempre que la sol·licitud d'informació siga concreta; però només podran examinar la comptabilitat en el període que medie entre la convocatòria i la celebració de les sessions ordinàries de l'Assemblea General o, si fa al cas, de l'Assemblea Provincial.  
3. La rendició de comptes s'efectuarà anualment en la sessió d'abril de les assemblees provincials i en la de maig de l'Assemblea General, a l'efecte de la qual els tresorers provincials i l'interventor i el tresorer del Col·legi, en els seus respectius casos, redactaran durant el primer trimestre de cada any la relació d'ingressos i despeses de l'exercici anterior i el balanç i l'inventari a 31 de desembre.  
TÍTOL IX  
Règim de distincions i jurisdicció disciplinària  
Article 87. Distincions  
La Junta de Govern podrà regular i també atorgar els premis i distincions que estime convenients.  
Article 88. Expedients disciplinaris   
1. Les juntes provincials -a iniciativa pròpia o a requeriment de l'Assemblea General, de la Junta de Govern o de la corresponent Assemblea Provincial- instruiran expedients per a enjudiciar els actes dels col·legiats de la respectiva demarcació, que puguen constituir una infracció culpable dels seus deures professionals o col·legials, que siguen contraris al prestigi de la professió o al respecte degut als seus companys o suposen desobediència a les ordes legítimes donades pels òrgans del Col·legi.   
2. Els expedients s'iniciaran per acord pres per majoria absoluta dels components de la Junta Provincial corresponent, la qual designarà d'entre els seus membres a qui vaja a actuar d'instructor.   
3. Quan es tracte de faltes comeses per enginyers industrials, en l'exercici de les funcions del seu lloc de treball en alguna administració pública, la Junta Provincial es limitarà a donar compte als seus superiors, per tal que puguen instruir l'expedient disciplinari que procedisca.   
Article 89. Classes de faltes i la seua prescripció  
1. Les faltes podran ser lleus, greus o molt greus.   
2. Seran faltes lleus: la negligència excusable en el compliment de preceptes estatutaris o d'acords col·legials o del Consell General; les incorreccions d'escassa transcendència en la realització de treballs professionals; les faltes reiterades d'assistència no justificades a les reunions de la Junta de Govern o de les provincials; la negativa a acceptar encàrrecs col·legials, sense que medie justa causa; les desconsideracions de poca importància cap als companys i els actes lleus d'indisciplina col·legial.   
3. Es consideraran faltes greus: l'incompliment dolós de preceptes estatutaris o d'acords col·legials; l'incompliment de les seues obligacions econòmiques amb el Col·legi; la desconsideració greument ofensiva cap als companys; la complicitat en l'intrusisme professional realitzat per un enginyer industrial no col·legiat o l'encobriment d'aquest; la realització de treballs que per la seua índole atempten contra el prestigi professional; els actes greus d'indisciplina col·legial; l'incompliment del deure d'assegurament exigit per les lleis o acords col·legials estatutàriament adoptats i l'incompliment greu del codi deontològic.  
4. Es reputaran faltes molt greus: els fets constitutius de delicte que afecten el decòrum o l'ètica professional; la complicitat en l'intrusisme realitzat per qui no siga enginyer industrial o el seu encobriment.   
5. Les faltes lleus prescriuen al cap de sis mesos; les greus als dos anys, i les molt greus als tres anys des de la seua comesa.  
Article 90. Sancions   
Les sancions que podran imposar-se als col·legiats seran les següents:   
a) Per faltes lleus: advertència privada o advertència per ofici, amb anotació en l'expedient personal.   
b) Per faltes greus: advertència pública amb anotació en l'expedient personal, suspensió en l'exercici professional per temps que no excedisca de sis mesos o inhabilitació per a l'exercici de càrrecs col·legials amb la mateixa duració màxima.   
c) Per faltes molt greus: suspensió en l'exercici de la professió per temps superior a sis mesos i que no excedisca de dos anys, inhabilitació per a exercici de càrrecs col·legials amb el mateix límit temporal o expulsió del Col·legi.   
Article 91. Procediment   
1. Totes les sancions requereixen la prèvia instrucció d'un expedient, en què es done audiència a les persones interessades.  
2. L'instructor de l'expedient, una vegada practicades les proves i la resta d'actuacions que conduïsquen a l'aclariment dels fets, formularà, si és procedent, el corresponent plec de càrrecs, en què s'indicaran els actes susceptibles de constituir faltes sancionables, la falta o faltes suposadament comeses i les sancions que pogueren imposar-se, així com la identitat de l'instructor i de l'òrgan competent per a imposar la sanció i la norma que atribueix la competència.   
3. El plec de càrrecs es notificarà als interessats, i se'ls concedirà un termini de quinze dies perquè puguen formular plec de descàrrecs i aportar o proposar les proves que estimen convenients.   
4. Realitzat el referit tràmit i practicades i, si fa al cas, les proves propostes o transcorregut el termini concedit a tals efectes, l'instructor redactarà proposta de resolució que es trametrà als presumptes infractors perquè, en el termini de quinze dies, puguen al·legar quant consideren adient per a la seua defensa.   
5. La proposta de resolució es remetrà, en unió de les al·legacions formulades i de la resta de l'expedient, a la Junta Provincial perquè en prenga coneixement, la qual la traslladarà, amb emissió d'informe, a la Junta de Govern, perquè adopte la resolució motivada que procedisca.   
6. Contra els acords adoptats per la Junta de Govern en resoldre els expedients disciplinaris dels col·legiats, podrà formular-se recurs de reposició davant de la mateixa Junta de Govern, que els haguera adoptat.   
7. Els acords de la Junta de Govern, que resolguen recursos de reposició en matèria disciplinària, podran ser recorreguts davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.  
8. A les sessions de les juntes provincials i de la Junta de Govern, en què hagen d'adoptar-se decisions en matèria disciplinària, hauran d'assistir tots els seus membres, llevat que al·leguen impediment acceptat per l'òrgan o es done causa d'abstenció o recusació, i si no l'absència constituirà falta greu.   
9. Els acords de les juntes provincials d'iniciació d'expedient disciplinari o de proposta de sancions, hauran de ser adoptats per majoria absoluta dels seus membres. La mateixa majoria requeriran els acords de la Junta de Govern que estimen recursos de reposició en aquesta matèria.  
TÍTOL X  
Visat de treballs professionals  
Article 92. Visat: obligatorietat i concepte  
1. El Col·legi d'Enginyers Industrials únicament visarà els treballs professionals en el seu àmbit de competència, quan se sol·licite per petició expressa dels clients, incloses les administracions públiques quan actuen com a tals, o quan així ho establisca el govern, mitjançant un reial decret, prèvia consulta als col·legiats afectats, i d'acord amb els criteris següents:  
a) Que hi haja una relació de causalitat directa entre el treball professional i l'afectació a la integritat física i seguretat de les persones.  
b) Que s'acredite que el visat és el mitjà de control més proporcionat.  
En cap cas, el Col·legi, per si mateix o a través de les seues previsions estatutàries, podrà imposar l'obligació de visar els treballs professionals.  
2. L'objecte del visat és comprovar, almenys:  
a) La identitat i habilitació professional de l'autor del treball, utilitzant per a això els registres de col·legiats previstos en l'article 10.2, de la Llei 2/1974.  
b) La correcció i integritat formal de la documentació del treball professional, d'acord amb la normativa aplicable al treball de què es tracte.  
En tot cas, el visat expressarà clarament quin és el seu objecte, detallant quins aspectes estan sotmesos a control i informarà sobre la responsabilitat que, d'acord amb el que preveu l'apartat següent, assumeix el Col·legi. En cap cas comprendrà els honoraris ni altres condicions contractuals, la determinació de les quals queda subjecta al lliure acord entre les parts, ni tampoc comprendrà el control tècnic dels elements facultatius del treball professional.  
3. En cas de danys derivats d'un treball professional que hi haja visat el Col·legi, en què resulte responsable el seu autor, el Col·legi respondrà subsidiàriament dels danys que tinguen el seu origen en defectes que hagueren degut ser exposats pel Col·legi, en visar el treball professional, i que tinguen relació directa amb els elements que s'han visat en aqueix treball concret.  
4. Quan el visat col·legial siga preceptiu, el seu cost serà raonable, no abusiu ni discriminatori. Els col·legis faran públics els preus dels visats dels treballs, que podran ser tramitats per via telemàtica.  
5. Quan els enginyers industrials, pertanyents al Col·legi Oficial d'Enginyers Industrials, no facen ús de la facultat prevista en el Reial Decret 1000/2010, de 5 agost, article 5, presentaran els treballs o documentacions a visar a les oficines de la demarcació a què pertanguen i el visat produirà efectes, siga quin siga el lloc on radique l'objecte de la documentació o treball, dins de l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.  
6. Quan els enginyers industrials, pertanyents al Col·legi Oficial d'Enginyers Industrials, no facen ús de la facultat prevista en el Reial Decret 1000/2010, de 5 agost, article 5, siga quin siga el lloc en què es trobe o vaja a establir-se l'objecte de la documentació o treball fora de la Comunitat Valenciana, ho presentaran en la seua demarcació respectiva, la qual, després de comprovar la identitat del firmant, la seua col·legiació i el compliment dels altres requisits exigibles, atorgarà el reconeixement de firma relatiu a tals aspectes, amb caràcter previ a la seua presentació a visat en el Col·legi en què radique l'objecte de l'esmentada documentació o treball, tot això d'acord amb el procediment establit pel Consell General de Col·legis Oficials d'Enginyers Industrials, per al visat d'aquells treballs que vagen a produir efectes en un àmbit diferent del Col·legi a què pertany l'autor del treball.  
Article 93. Competència  
1. Correspon atorgar o denegar el visat per delegació de la Junta de Govern a la Junta Provincial de la demarcació en què es realitze, si bé aquesta podrà traslladar els supòsits que li susciten dubtes raonables a la decisió de la Junta de Govern.  
2. El Col·legi realitzarà el visat pels seus mitjans i personal, adequant la seua capacitat per a l'esmentada funció. En tot cas, es durà a terme sota la supervisió d'un enginyer industrial o òrgan format per enginyers industrials, les decisions del qual tindran la mateixa eficàcia que si les haguera adoptat la Junta Provincial. No obstant això, la denegació de visat no podrà ser acordada sinó per la Junta de Govern, a proposta de la Junta Provincial.  
Article 94. Procediment  
El procediment de visat s'ajustarà al que estableix respecte d'això el Consell General de Col·legis Oficials d'Enginyers Industrials, que en línies generals determina:  
1. La concessió i la denegació del visat constitueixen actes reglats.  
2. Les decisions sobre visat exigiran la comprovació dels punts següents:  
a) Autenticitat de la firma.  
b) Col·legiació.  
c) Habilitació.  
d) Compatibilitat.  
e) Compliment de les obligacions col·legials.  
f) Inexistència de sancions o causes d'inhabilitació.  
g) Correcció formal de la documentació.  
h) Compliment formal de les exigències administratives.  
3. La Junta de Govern podrà dictar normes de caràcter general que establisquen els requisits formals mínims dels distints tipus de documentacions que es presenten a visar. Les juntes provincials podran aprovar normes generals i desenvolupar allò que ha disposat la Junta de Govern o per a completar les determinacions d'aquesta, en ambdós casos en concordança amb les normes que emanen de les distintes administracions i del Consell General.  
4. Només podrà denegar-se el visat per un motiu que es base en algun dels aspectes de l'apartat 2. L'existència d'infracció legal podrà fer-se constar en atorgar el visat, però no constituirà causa de la seua denegació, llevat que la mateixa Llei així ho establira.  
Article 95. Quotes col·legials de visat: quantia i cobrament  
1. Quan el visat col·legial siga preceptiu, el seu cost serà raonable, no abusiu ni discriminatori. El Col·legi farà públic els preus dels visats dels treballs, que podran tramitar-se per via telemàtica.  
2. La demarcació provincial, en què s'efectue el visat, liquidarà la quota derivada del visat que correspon al Col·legi, d'acord amb les disposicions administratives i de cooperació que s'establisquen entre col·legis.  
TÍTOL XI  
Personal del Col·legi  
Article 96. Regulació  
1. Per a assegurar el funcionament correcte del Col·legi i el compliment de les obligacions de tipus administratiu a desenrotllar per aquest, la Junta de Govern i les provincials, en l'àmbit de la seua respectiva competència i d'acord amb les previsions pressupostàries, podran acordar la contractació del personal necessari, i hauran de fixar la seua retribució d'acord amb les disposicions vigents i les normes de règim interior que, si fa al cas, s'establisquen.   
2. La direcció i el control sobre el treball i el comportament del personal del Col·legi, de cada demarcació, competeix a les respectives juntes provincials, per mitjà del secretari provincial a les oficines de les quals preste els seus serveis; les quals podran demanar la col·laboració del director de Gestió per a la resolució dels problemes que es plantegen. Quant al personal adscrit als òrgans centrals, aquella competència correspondrà a la Junta de Govern, la qual l'exercirà a través del director de Gestió, sota la superior direcció del secretari del Col·legi.   
TÍTOL XII  
Normes deontològiques  
Article 97. Normes deontològiques  
Els col·legiats, en l'exercici de la seua professió d'enginyer industrial, es regiran pel corresponent codi deontològic, que vetlarà per l'ètica en l'exercici de la professió d'enginyer industrial.  
TÍTOL XIII  
Dissolució, fusió o absorció del Col·legi  
Article 98. Procediment  
1. El Col·legi es dissoldrà, es fusionarà, canviarà de denominació o se sotmetrà a absorció, quan ho acorden les tres quartes parts dels col·legiats, en votació efectuada en sessió extraordinària de l'Assemblea General, expressament convocada a aquest efecte, i es complisquen les altres exigències d'orde material i formal que preveja la legislació aplicable.  
En el cas de segregació, el procediment pot ser iniciat a petició d'una Junta de demarcació provincial.  
2. En cas de dissolució, la Junta de Govern acordarà el nomenament de liquidadors, amb indicació del seu nombre i facultats, perquè, una vegada satisfetes totes les obligacions, donen al sobrant la destinació que procedisca i en qualsevol cas en l'àmbit de les institucions de l'enginyeria industrial, i adoptarà les mesures necessàries per a la prestació del servei de visat i els altres que, d'acord amb les lleis, incumbisquen als col·legis oficials d'Enginyers Industrials, fins que no s'immatricule la dissolució als registres corresponents.  
3. En cas de fusió, segregació o absorció, la Junta de Govern acordarà el nomenament de liquidadors, amb indicació del seu nombre i facultats, perquè, una vegada satisfetes totes les obligacions, donen al patrimoni definit la destinació que procedisca.  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES  
Primera  
Fins a la presa de possessió, de què resulten elegits en les primeres eleccions ordinàries que se celebren després de l'entrada en vigor dels presents Estatuts, la Junta de Govern i les juntes provincials conservaran la composició que els correspon, d'acord amb els anteriors.  
Segona  
1. Quant se celebren les esmentades eleccions ordinàries, les juntes provincials quedaran integrades pels membres elegits i pels membres que hagen de romandre per no haver-se esgotat el període per al qual van ser elegits. Quant als càrrecs de president, secretari i/o tresorer provincials, si no han estat objecte d'elecció, els membres que exercisquen els càrrecs esmentats, romandran fins a la pròxima elecció, llevat de destitució, dimissió o pèrdua de la condició de col·legiat o de la demarcació.  
2. La Junta de Govern, quan se celebren les esmentades eleccions ordinàries, quedarà integrada pels membres proposats per les juntes provincials i pels membres que hagen de romandre per no haver-se esgotat el període per al qual van ser proposats. Quant als càrrecs de degà, vicedegà, secretari, interventor i/o tresorer del Col·legi, si no han estat objecte de proposició els membres que els exerceixen, romandran fins a la pròxima elecció, llevat de destitució, dimissió o pèrdua de la condició de col·legiat o de la demarcació.  
Tercera  
En el període electoral següent a les primeres eleccions ordinàries eixiran a elecció, a més dels llocs vacants per cessament anticipat, la resta de membres de les juntes provincials.  
Quarta  
En les altres eleccions ordinàries s'elegiran els membres de les juntes provincials i de la Junta de Govern, que hagen de renovar-se, i les vacants, en la forma prevista en l'article 41.  
Cinquena  
Les juntes provincials tindran la composició que indica l'article 36 i, per tant, seran representants de la província a la Junta de Govern aquells que foren designats per la mateixa Junta.  
DISPOSICIONS FINALS  
Primera  
Els presents Estatuts entraran en vigor l'endemà de la seua aprovació per la Junta General d'aquest Col·legi, sense perjudici de la comunicació a l'òrgan competent de la Generalitat, la seua inscripció al Registre de Col·legis i Consells Valencians de Col·legis Professionals i la resta de tràmits pertinents.  
Segona  
A l'entrada en vigor d'aquests Estatuts quedaran derogats els Estatuts del Col·legi Oficial d'Enginyers Industrials de la Comunitat Valenciana i Albacete, aprovats per la seua Junta General en sessió celebrada el 30 de maig de 1989 i validats pel Ple del Consell General dels Col·legis Oficials d'Enginyers Industrials, en la seua reunió celebrada el 7 de setembre de 1989.