Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5015, del 27-05-2005 (2005/5970)

Resolució de 17 de maig de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5015

Data del DOGV
:   27-05-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/5970


Data del document
:   17-05-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Elx
    * Quartell
    * Dolores
    * Sagunt
    * Castalla
    * impacte ambiental
    * empresa industrial

Resolució de 17 de maig de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental. [2005/5970]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 041/04-AIA Castalla, 141/03-AIA Sagunt, 396/03-AIA Elx i Dolores, 345/03-AIA Quartell i 040/03-AIA Quartell, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 17 de maig de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 041/0904-IND
  
Títol: Declaració d'interés comunitari de la instal·lació d'una indústria de fabricació de tubs d'acer soldat
  
Promotor: Bornay, SA.
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: En el quilòmetre 24 de la carretera Sax - Castalla CV-811, partida els Masets, al terme municipal de Castalla (Alacant), confrontant amb el terme municipal d'Onil i tangent a la traça de l'autovia Sax - Castalla, actualment en fase d'execució
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Es pretén l'obtenció de la declaració d'interés comunitari pel procediment extraordinari (article 20 de la Llei 4/1992, de 5 de juny, sobre el sòl no urbanitzable) d'una indústria de fabricació de tubs d'acer soldat.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. La superfície de la parcel·la és de 282.681 m² i se situa sobre un sòl no urbanitzable comú general segons el vigent instrument de planejament municipal. De la totalitat de la parcel·la només 85.256 m² es destinaran a un ús merament industrial; la resta quedarà repartida entre cessions dotacionals per a zones de serveis, zones esportives i verdes privades, espais lliures i viari.
  
II. Segons el projecte analitzat, el procés industrial de fabricació de tubs d'acer es realitzarà íntegrament en l'interior d'una nau industrial de 380 x 211 metres, inclòs l'emmagatzematge de matèries primeres i producte acabat.
  
III. Els processos més importants que es realitzaran sobre les bobines i fleixos seran els conformats, soldats, refredats, calibrats, adreçats i tallats.
  
IV. La parcel·la no posseeix la totalitat de les infrastructures necessàries per a la realització de l'activitat, especialment aquelles relacionades amb el proveïment d'aigua potable, la depuració de les aigües residuals i l'energia elèctrica.
  
3. Alternatives
  
L'anàlisi d'alternatives presentada planteja, davant la necessitat d'ampliació de l'activitat principal situada en el municipi d'Ibi, la possible ubicació en diversos municipis pròxims a partir de factors com ara l'existència de sòl industrial disponible, la seua aptitud per a l'ús pretés, l'accessibilitat i l'adequació ambiental d'aquest.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 11 de novembre de 2003 el Servei Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre projecte tècnic i estudi d'impacte ambiental relatiu a la declaració d'interés comunitari de la instal·lació d'una indústria de fabricació de tubs d'acer soldat. El corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental no es va incoar per l'absència del certificat d'exposició al públic.
  
En data 5 d'abril de 2004 la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre per fax la certificació del resultat del tràmit d'informació al públic de l'empresa Bornay, SA, procedint a l'obertura del corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'expedient DIC-01/0371 es va exposar al públic, segons l'anunci publicat en el DOGV núm. 4576, de 29 d'agost de 2003.
  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 3 de març de 2004 l'Ajuntament de Castalla va remetre certificat de l'acord adoptat per la Junta de Govern local sobre idoneïtat i conveniència de la localització prevista per a la ubicació de l'activitat pretesa des del punt de vista del planejament municipal.
  
Aquesta certificació ha sigut requerida en reunió mantinguda en el procés d'avaluació d'impacte ambiental en la qual es planteja a l'Ajuntament de Castalla, la necessitat de justificar l'emplaçament triat en els termes que determina l'article 20.1.A de la Llei del sòl no urbanitzable.
  
D'aquesta manera la Junta de Govern local, en data 1 de març de 2004, adopta el següent acord sobre la declaració d'interés comunitari promoguda per Bornay, SA:
  
A la vista del requeriment efectuat per la Direcció General del Medi Natural en relació amb la declaració d'interés comunitari promoguda per Bornay, SA, i examinat l'informe emés per l'assessor jurídic municipal, la Junta de Govern Local, per unanimitat manifesta el següent:
  
1. Idoneïtat de la ubicació i l'adequació d'aquesta al planejament
  
1r) Que l'estudi del Pla general d'ordenació urbana vigent al municipi de Castalla, no es desprén que existisca zona de sòl no urbanitzable que tinga preferència per al desenvolupament d'actuacions industrials en aquest tipus de sòl.
  
2n) Que la zona, classificada com a sòl no urbanitzable comú, i concretament la franja delimitada pel terme de Biar, Onil i Ibi i el nucli de Castalla, és perfecta o adequada per a la ubicació de l'activitat industrial objecte del procediment especial de l'article 20 de la Llei 4/92, del sòl no urbanitzable, i més concretament de la parcel·la elegida, ja que es troba en un àmbit delimitat per dues carreteres, la qual cosa provoca que l'afecció d'aquesta siga reduïda o inexistent.
  
A més d'allò que s'ha citat, i la importància que la parcel·la es trobe entre dues importants vies de comunicació, no hi ha prop d'aquesta elements culturals o ambientals que hagen de ser protegits segons el pla.
  
3r) L'article 6.21 de les normes urbanístiques permet la instal·lació d'aquestes activitats en aquesta categoria de sòl no urbanitzable.
  
4t) No n'és possible la ubicació en els polígons industrials previstos en el Pla general, perquè les dimensions de la indústria, que es pretén instal·lar en sòl no urbanitzable comú, saturaria qualsevol dels polígons i conseqüentment sorgiria la necessitat de reclassificar més sòl amb destinació industrial, per a atendre la demanda actual. A més a aquest punt cal afegir que un dels sectors industrials previstos en el pla general (UZI-6 RIU) es troba programat i en fase d'aprovació de la reparcel·lació i un altre (UZI BASTA), en fase d'adjudicació de programa i en ambdós casos la propietat està molt repartida, amb la qual cosa es complicaria encara més la possible ubicació en aquests àmbits.
  
5é) La parcel·la triada, es troba en un àmbit de sòl no urbanitzable comú, en el qual no hi ha gran quantitat d'habitatges o en general no hi ha una ocupació del sòl preocupant, mentre que en els àmbits d'aquesta categoria de sòl no urbanitzable més pròxims al nucli, hi ha una gran proliferació d'habitatges i construccions existents, que podrien veure's afectades per aquesta actuació.
  
2. Innecessarietat de cessions dotacionals en l'àmbit
  
Per la llunyania de l'àmbit respecte al nucli urbà, i la realització d'una única activitat per part d'aquesta propietat del terreny, la cessió de sòl dotacional en l'àmbit de l'actuació, no només no seria un benefici per al municipi sinó que seria un gran perjudici econòmic per a l'Ajuntament, ja que aquest es veuria obligat al manteniment d'unes dotacions que únicament gaudiria el titular de l'activitat.
  
Pel que en aplicació de l'article 20.1.c) de la Llei 4/92, del sòl no urbanitzable, podrà substituir mitjançant un acord amb l'Ajuntament les cessions de sòls dotacionals, no estrictament exigibles, per un càrrec econòmic que es determinarà.
  
En conseqüència de tot l'anterior queda ben clar i determinat que la ubicació proposada és la més adequada des de la legalitat i el planejament vigent.
  
Per la seua banda el promotor va remetre en l'esmentada data un escrit d'al·legacions que desenvolupaven una sèrie de consideracions sobre punts d'interés relacionats amb l'exercici de l'activitat.
  
Afeccions legals
  
La zona de projecte es troba en sòl no urbanitzable comú, d'acord al Pla general de Castalla, el qual ha sigut objecte d'avaluació d'impacte ambiental amb declaració favorable de 8 de gener de 2002.
  
No obstant això, si bé la zona de projecte no està inclosa en terreny protegit, es troba en una situació pròxima al lloc d'interés comunitari denominat Maigmó i Serres de la Foia de Castalla, el qual afecta també els municipis de Biar, Sax, Petrer, Agost i Tibi.
  
Aquest lloc d'interés comunitari constitueix una zona de mitjana forest mediterrània d'especial interés per formar part del gran nucli forestal que ocupa el centre de les comarques del sud de la Comunitat Valenciana. El lloc es troba dividit físicament en dues grans àrees, se situa la localització del projecte en la franja situada entre ambdues àrees del lloc d'interés comunitari.
  
El límit nord de la zona de projecte limita amb un xicotet desguàs natural en forma de séquia que recull els escorriments superficials de les vessants adjacents. El mateix ocorre amb el límit oriental.
  
Dels plànols d'urbanització es desprén que l'actuació no afectarà aquests canals de desguàs excepte per la construcció de dos vials transversals per a permetre l'accessibilitat a la parcel·la des del costat nord d'aquesta, del vial perimetral i de la zona verda.
  
No obstant l'anterior, resulta necessari considerar que confrontant a la parcel·la i aigües amunt del col·lector natural es localitza una zona inclosa en el PATRICOVA amb un risc d'inundabilitat de grau 6, cosa que també ocorre a una major distància aigües avall de la zona de projecte. El projecte no ha considerat la possible variació del comportament hidrològic de la zona produït per un augment dels escorriments superficials.
  
En l'entorn més pròxim de la parcel·la, però sense arribar a veure's afectats directament pel projecte presentat, apareixen elements patrimonials com ara camins ramaders i jaciments arqueològics. A escassos metres es localitza també una forest d'utilitat pública, i més al nord, una microreserva de flora.
  
No es pressuposa afecció a elements de patrimoni cultural. No obstant això, amb aquest efecte s'estableix reserva al que establisca el representant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià en la Comissió Territorial d'Urbanisme, en relació amb la possible afecció del projecte als jaciments arqueològics i altres béns patrimonials.
  
Consideracions ambientals
  
L'activitat industrial es realitzarà completament a cobert, en l'interior d'una única nau rectangular de dimensions 380 x 211 metres. En l'exterior es produiran canvis en el terreny com a conseqüència de l'execució d'accessos i altres infrastructures, a més de les zones verdes i les àrees d'aparcament.
  
L'energia elèctrica i el proveïment d'aigua potable dependran de l'execució de línies i canalitzacions externes a la parcel·la objecte d'estudi, sense que aquest factor haja sigut tingut en compte en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Es preveu un consum d'aigua potable diari màxim de 105 m³ al dia, que inclou l'acumulació d'aigua en cas d'incendi, per la qual cosa s'intueix que en realitat el consum serà molt menor per no utilitzar-se aquesta última proporció. No obstant això, no es demostra com cal l'existència del recurs.
  
La depuració de les aigües residuals es durà a terme mitjançant la construcció d'una estació depuradora autònoma per part del promotor, situada en l'exterior de la nau industrial, al nord d'aquesta, l'efluent depurat de la qual es reutilitzarà previsiblement en el reg de les zones verdes del complex industrial. Aquesta infrastructura es dissenya per a 300 habitants equivalents, amb un cabal diari de 45 m³/dia, i tractarà únicament aigües residuals sanitàries.
  
Es pretén que les aigües pluvials discórreguen lliurement per la parcel·la, amb eixida natural als terrenys confrontants.
  
Es preveuen moviments de terres de mitjana entitat, amb formació de talussos i terraplens que es revegetaran seguint les mesures correctores específiques de l'estudi d'impacte ambiental mitjançant arbres característics de l'entorn i matolls.
  
Si bé està prevista la retirada dels residus sòlids inerts a un abocador autoritzat, no s'indica la localització ni estat d'aquest. Tampoc s'informa sobre la posterior gestió dels residus sòlids urbans i industrials, i si existirà o no recollida selectiva, o bé la informació que s'aporta fa referència al nucli urbà, a un determinat polígon industrial o a infrastructures de gestió de residus no legalitzades.
  
La vegetació dominant en la parcel·la es correspon amb un oliverar, mentre que en la perifèria apareixen també un altre tipus de cultius que es transformen a poc a poc en un entorn agroforestal tant al nord com al sud de la zona d'estudi.
  
La documentació remesa en última instància pel promotor inclou, segons es pot observar en un fotomuntatge, modificacions substancials del projecte en relació amb la distribució de la nau industrial en l'interior de la parcel·la com també dels vials, de la resta d'infrastructures i zones verdes. D'altra banda, el promotor s'interessa per la reducció de les cessions en tractar-se d'un complex industrial aïllat.
  
Respecte a la reducció de les cessions obligatòries previstes en la Llei de sòl no urbanitzable sol·licitat pel promotor o la possibilitat de substitució d'aquestes per un càrrec econòmic a favor de l'Ajuntament de Castalla, en els termes que planteja l'acord municipal d'1 de març de 2004, es considera que no pot ser admesa, i tot això per les raons següents:
  
1. El projecte ocupa un sòl que si bé no gaudeix d'un règim de protecció que impedisca el canvi d'ús a l'activitat projectada, sí que es troba pròxim a espais on hi ha valors ambientals. D'aquesta manera es considera necessari que el promotor adopte mesures d'integració paisatgística de la instal·lació, per a la qual cosa el més indicat des del punt de vista ambiental és l'establiment d'una zona arborada en l'entorn d'aquesta que permeta amortir l'impacte paisatgístic que produirà.
  
2. Per un altre costat els supòsits que preveu l'article 20.1.C, a què fa referència l'Ajuntament de Castalla no permeten la substitució de les cessions a què està obligat el promotor, ja que la naturalesa dels usos o aprofitaments proposats no poden ser considerats de nul·la o escassa entitat com per a fer desproporcionada l'exigència de cessió de terrenys per a dotacions públiques locals en l'àmbit de la pròpia actuació.
  
Consideracions socioeconòmiques
  
El projecte avaluat ha sigut considerat favorablement mitjançant sengles acords de l'Ajuntament de Castalla de 27 de març de 2003 i 1 de març de 2004.
  
Al mateix temps el projecte ha sigut admés a tràmit per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant, situació indicativa que l'impacte territorial i social de l'actuació no s'ha considerat inconvenient o inoportú.
  
Per un altre costat no han existit al·legacions en el període d'informació pública. Al mateix temps el benefici social conseqüència de l'exercici de l'activitat és important, ja que comportarà el manteniment d'una plantilla laboral de 200 a 250 operaris.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'apartat 2 de l'article 20 de la Llei 4/1992, de 5 de juny, sobre el sòl no urbanitzable.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre la declaració d'interés comunitari de la instal·lació d'una indústria de fabricació de tubs d'acer soldat del municipi de Castalla (Alacant), promogut per Bornay, SA, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
Primer
  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Ha de procedir-se a la redelimitació del sector i es redueix l'àmbit d'aquest a l'edificació projectada per a l'activitat més la reserva de sòl dotacional públic que com a mínim serà del 40% de la superfície computable del sector. La resta de la superfície sobre la qual es requereix la declaració d'interés comunitari ha de ser exclosa del sector, i se n'ha de procedir a la reforestació mitjançant espècies autòctones i a la integració d'aquestes en el sistema natural de la zona.
  
II. La necessitat de protegir els valors ambientals identificats en el procés d'avaluació fa inviable la reducció de la reserva de sòl dotacional públic mínima obligatòria que preveu l'excepció que formula l'article 14 de l'annex al Reglament de Planejament de la Comunitat Valenciana. Tampoc pot ser objecte de substitució per compensacions econòmiques a l'Ajuntament de Castalla. En tot cas, els espais verds inclosos en les esmentades dotacions han de convertir-se en zones verdes públiques que han de ser reforestades amb arbratge de port no inferior a 2 metres compost per espècies autòctones de l'entorn forestal de la zona, per a apantallar i amortir en la mesura que siga possible l'impacte paisatgístic de la instal·lació.
  
III. Ha d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte a béns culturals o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
IV. Ha d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a proveïr la indústria sense cap perjudici per als usos actuals.
  
V. Conforme estableix el projecte, la totalitat de les aigües residuals sanitàries, una vegada depurades, han de ser reutilitzades per al reg de les zones arborades al voltant de la indústria. En cas de produir-se aigües d'origen industrial aquestes han de tractar-se en l'interior de la nau sense que existisca abocament a l'exterior o bé ser lliurades a un gestor autoritzat, tot això pel fet que l'estació depuradora no ha sigut projectada per a aquest tipus d'influent.
  
VI. Ha d'executar-se una xarxa separativa d'aigües pluvials on es distingisquen les aigües recollides en la coberta de la nau industrial i les caigudes en els vials i zones d'aparcament. Les primeres poden ser abocades als sobreeixidors que discorren pel perímetre de la parcel·la prèvia obtenció de les autoritzacions pertinents per part de l'organisme de conca, mentre que les segones requereixen un tractament de depuració previ almenys en el cabal generat durant els cinc primers minuts de la precipitació. La resta de l'aigua d'escorriment pot abocar-se igualment als esmentats sobreeixidors.
  
VII. Els residus sòlids inerts han de gestionar-se en abocadors autoritzats, com indica l'estudi d'impacte ambiental. No es poden dipositar en cap moment runes fora de la parcel·la objecte d'estudi. Per la seua banda, ha d'existir compromís i capacitat de gestió municipal dels residus sòlids urbans, amb recollida selectiva de paper/cartó, vidre i envasos lleugers en l'interior de la nau industrial.
  
VIII. Els residus industrials seran gestionats a càrrec de la mateixa empresa mitjançant un gestor autoritzat d'acord amb la naturalesa de cadascun dels residus. En el cas dels residus considerats com a perillosos, ha de sol·licitar-se autorització com a productor d'aquests en funció del volum de residus generat, la qual cosa pot derivar en una nova avaluació d'impacte ambiental segons allò que es recull en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
IX. Per no haver sigut inclosos en l'estudi d'impacte ambiental i per tant no haver sigut avaluats ambientalment els traçats de les infrastructures de proveïment d'aigua potable i d'energia elèctrica és necessari que el projecte d'execució determine la necessitat o no de realitzar l'estimació d'impacte ambiental d'aquestes, segons el que estableix el Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
Segon
  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Tercer
  
La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 4 de maig de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 141/03-AIA
  
Títol Proveïment d'aigua potable al Camp de Morvedre. Fase IV: l'Almardà
  
Promotor: Sanejament d'Aigües
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infrastructures i Transports
  
Localització: A la partida de Montíver, al terme municipal de Sagunt (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat del projecte.
  
El projecte preveu la construcció d'un conjunt de canonades de proveïment que permeten conduir aigua potable des de l'estació de tractament d'aigües potables (ETAP) existent a Sagunt fins a un nou dipòsit de capçalera, per a la franja costanera situada al nord del terme municipal de Sagunt, denominada platja de l'Almardà. Així mateix inclou la construcció d'una conducció que connecte el dipòsit amb la futura xarxa de distribució d'aigua potable municipal, incloent un grup de pressió per a abastar-ne la necessària per a aconseguir un funcionament correcte de la xarxa. El subministrament en dies punta es completarà amb el subministrament d'aigües de pou que actualment proveeixen la zona.
  
Aquesta xarxa s'integra en el conjunt del sistema de proveïment als municipis del Camp de Morvedre mitjançant els recursos procedents del sistema Xúquer Túria que es potabilitzen en l'ETAP de Sagunt, d'acord amb les previsions de la Confederació Hidrogràfica respecte de la concessió efectuada per la Llei 4/1987.
  
La ubicació del nou dipòsit es realitza al costat de la carretera d'accés a l'Almardà, a uns 800 m del límit de sòl urbanitzable existent.
  
Les obres comprenen:
  
I. Xarxa de conduccions. S'executaran dos trams:
  
Tram D1: Es tracta d'una conducció per gravetat que es bifurcarà del tram A3 corresponent a la fase 1, per a dirigir-la fins al nou dipòsit de l'Almardà. Aquest tram creuarà la N-340, la línia de RENFE Sagunt - Barcelona i la CV-320 mitjançant claves. Discorre pel camí de servei de la a-7 i per una sèrie de camins agrícoles.
  
Tram D2: Aquest tram discorre impulsat per un grup de pressió des del dipòsit regulador de l'Almardà fins al punt previst de connexió amb la futura xarxa de distribució municipal de la platja de l'Almardà prevista per l'Ajuntament de Sagunt. Aquest tram discorre en la totalitat d'aquest per la carretera d'accés a la platja de l'Almardà des de la CV-320.
  
II. Dipòsit de l'Almardà: Es projecta un dipòsit semisoterrat situat al costat de la carretera d'accés a l'Almardà a uns 800 m del límit de sòl urbanitzable existent. La capacitat és de 2.200 m3, Encara que s'ha previst la ampliació futura d'aquest per a obtenir el doble de capacitat, i està format per dos compartiments amb dimensions de 16,60X16,60 amb una alçària màxima d'emmagatzematge de 4 m. En la urbanització s'ha previst el tancament del recinte amb tanca de doble torsió de 2 m sobre sòcol de formigó i plantació de tanca com a pantalla vegetal. Es projecta així mateix la connexió elèctrica per al dipòsit i el grup de pressió.
  
2. Alternatives.
  
El traçat de les conduccions s'ha procurat realitzar sobre camins ja existents i amb les mínimes afeccions possibles a infrastructures existents.
  
En la ubicació del dipòsit s'ha vist en la necessitat de recórrer a grups de pressió, ja que els terrenys amb elevació per a abastar cota suficient es trobaven a uns 5 km i per un altre costat no permetria en dies punta mesclar les aigües amb les de pous que actualment subministren la zona.
  
En ambdós s'intenta evitar l'afecció a la zona humida protegida de la Marjal d'Almenara.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
Sanejament d'Aigües remet en data 8 de juliol de 2003 la documentació corresponent al projecte, amb estudi d'impacte ambiental contingut en l'annex núm. 18 de la memòria, i certificat d'informació pública.
  
El projecte i l'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés a informació pública mitjançant anunci en el DOGV núm. 4315 de 16/8/2002, i en el BOE núm. 178 de 26/7/2002, sense que s'hi hagen formulat al·legacions. No obstant això, es va adoptar un Acord per la Comissió de Govern de l'Ajuntament de Sagunt en sessió del dia 18/9/2002, en el qual es formulaven una sèrie de consideracions al projecte. Posteriorment es va emetre un escrit de contestació per part de la Direcció General d'Obres Públiques, que va motivar el subsegüent Acord de data 11/12/2002 de la Comissió de Govern de l'Ajuntament on s'informa favorablement el projecte.
  
Afeccions legals
  
Part de les obres projectades es troben situades en l'àmbit de la conca d'afecció de la zona humida de la Marjal d'Almenara inclosa en el Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana. Aquesta zona humida està inclosa així mateix en la llista de llocs d'interés comunitari aprovada per Acord del Govern Valencià de 10 de juliol de 2001, per a formar part de la xarxa Natura 2000 de la Comunitat Europea.
  
En tractar-se d'obres que integren el sistema de proveïment d'aigües de consum públic haurà de complir les condicions establertes per als sistemes de subministrament i qualitat de l'aigua del Reial decret 140/2003 de 7 de febrer, pel qual s'estableixen els criteris sanitaris de la qualitat de l'aigua de consum públic (BOE núm. 45 de 21/2/2003).
  
Consideracions ambientals
  
Els principals factors ambientals que poden resultar afectats són:
  
- La flora i la fauna a causa de l'eradicació de la vegetació en el procés de construcció per moviment de terres.
  
- Part de les obres projectades es troben situades en l'àmbit de la conca d'afecció de la zona humida de la Marjal d'Almenara inclosa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana. Aquesta zona humida està inclosa així mateix en la llista de llocs d'interés comunitari aprovada per Acord del Govern Valencià de 10 de juliol de 2001, per a formar part de la xarxa Natura 2000 de la Comunitat Europea.
  
- Així mateix l'impacte lumínic, l'emissió de sorolls pel dipòsit i grup de pressió, i l'impacte paisatgístic per la presència d'edificacions en una zona de conca visual àmplia són elements que poden produir impactes derivats del funcionament del sistema.
  
- Altres riscos que es presenten derivats de la localització de les obres és l'alta vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers i risc en grau variable d'inundació, per la qual cosa s'han d'adoptar les mesures pertinents per a adaptar les construccions i prevenir riscos de contaminació en atenció a aquests.
  
- En tractar-se d'un sistema de distribució d'aigua potable, s'ha d'atendre a la qualitat d'aquesta, tant en origen com evitant possibles contaminacions ja siga per falta d'estanquitat de les conduccions o per introducció de contaminació en el sistema a causa d'una execució defectuosa en el transcurs de les obres. Amb el compliment en tot cas del que estableix la normativa sectorial aplicable.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics de l'annex I.7 del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989 de 3 de març de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89 d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel que estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, al sol efecte ambiental, sense perjudici de l'aplicació de la legislació sectorial específica, el projecte de proveïment d'aigua potable al Camp de Morvedre. Fase IV: l'Almardà, projecte promogut per Sanejament d'Aigües, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1) S'han de complir en tot moment les condicions establertes per als sistemes de subministrament i qualitat de l'aigua del Reial decret 140/2003 de 7 de febrer, pel qual s'estableixen els criteris sanitaris de la qualitat de l'aigua de consum públic (BOE núm. 45 de 21/2/2003), i la resta de normativa sectorial aplicable.
  
2) Atés que es tracta d'una zona que presenta risc a causa de l'alta vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, i considerant que part de les obres es troben incloses en la conca d'afecció de la zona humida de la Marjal d'Almenara, s'ha de controlar especialment i evitar dipositar o abocar materials contaminants al sòl. Així mateix presenta risc en grau variable d'inundació, per la qual cosa s'han d'adoptar les mesures pertinents per a adaptar les construccions i prevenir riscos de contaminació en atenció a aquests.
  
3) Els materials procedents de l'excavació del dipòsit i de les obertures de les rases que no puguen reutilitzar-se en el farciment d'aquestes, s'han de retirar a un abocador controlat. S'ha de procedir a retirar també les restes de material procedents de les obres.
  
4) A fi de minimitzar l'impacte lumínic en les instal·lacions del dipòsit s'han de disposar les lluminàries a baixa alçària, i dirigir la potència lumínica cap al sòl amb llums de vapor de sodi a baixa pressió, a més de dotar el sistema de dispositius per a controlar el flux lluminós.
  
5) Tenint en compte que l'actuació es troba pròxima a la Marjal d'Almenara, en una zona de conca visual àmplia, s'han d'adoptar mesures correctores complementàries per a minimitzar l'impacte paisatgístic. Com a mesura d'integració paisatgística de les instal·lacions es recomana l'adequació del disseny dels edificis a l'entorn agrícola, utilització de materials que no produïsquen reflectància, com també la incorporació d'una pantalla arbòria en el perímetre de la parcel·la, amb espècies acords amb l'entorn. Col també assegurar-ne el manteniment mitjançant regs periòdics.
  
6) S'han d'implantar en dipòsit i grups de pressió, els aïllaments acústics necessaris per a aconseguir els nivells d'immissió sonora establerts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre de la Comunitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
7) S'ha de remetre anualment a aquesta Direcció General un informe amb els resultats del programa de vigilància ambiental que incloga l'estat de la revegetació realitzada, emissions sonores, gestió i destinació dels diversos tipus de residus i materials excedentaris generats per l'execució de les obres, i la resta d'incidències que s'hagen produït i incloure reportatge fotogràfic sobre les mesures de minimització de l'impacte paisatgístic.
  
8) Tenint en compte l'abundància de restes arqueològiques existents al terme municipal de Sagunt, si durant l'execució de les obres, tant del dipòsit com de les canalitzacions, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
9) S'han de pressupostar en el projecte tant les mesures correctores establertes en l'estudi d'impacte ambiental com les que s'estableixen en el present condicionat.
  
10) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 7 de maig de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 396/03-AIA
  
Promotor: Hidrocantábrico Distribución Eléctrica S A U
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infrastructures
  
Objecte del projecte: Instal·lació de línia elèctrica de 20 kV
  
Localització: Termes municipals d'Elx i Dolores (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
L'objecte del projecte és la construcció d'una línia elèctrica de 20 kV que unisca la subestació d'Elx 132/20 kV en construcció amb el polígon industrial de Los Azarbes a Dolores.
  
L'esmentada actuació es pretén desdoblegar-la en dues fases:
  
- Línia aèria de 20 kV subestació Elx - La Regalía
  
- Línia aèria de 20 kV La Regalía - polígon Los Azarbes
  
L'objecte del projecte és la línia elèctrica de 20 kV La Regalía-Los Azarbes amb una longitud total de 9.489 metres.
  
D'aquesta línia s'ha previst un tram de 1.605 metres en subterrani i la resta (7.884 metres) en aeri.
  
La línia està prevista en doble circuit de conductor LA-280 més un cable de fibra òptica.
  
Es realitza des del suport fi de línia del tram aeri subestació Elx - La Regalía, una conversió d'aeri subterrani a fi de minimitzar l'impacte d'aquesta sobre la Parc Natural de les Salines de Santa Pola i alliberar una zona urbanitzada. Es realitzarà el pas per la zona de protecció de l'esmentat parc natural mitjançant canalització subterrània a través de camí públic i no mitjançant un traçat aeri.
  
Es continua amb el traçat subterrani de la línia fins a eixir de la zona de protecció del parc natural en les proximitats del riu Vinalopó on es realitzarà una conversió de subterrani a aeri continuant amb el traçat aeri fins al polígon de Los Azarbes.
  
El primer tram aeri creuarà el riu Vinalopó i n'inicia el traçat en una zona de baixa densitat d'habitatges, per a posteriorment desplaçar-se en direcció al polígon de Los Azarbes a través de la zona coneguda com el Carrissar, lliure d'habitatges, i busca alliberar la zona de protecció del Parc Natural del Fondo.
  
2. Alternatives
  
S'hi han estudiat tres possibles alternatives. La primera part del traçat de la línia és comuna per a les tres alternatives. En aquest tram la línia se soterra a fi d'evitar la incidència aèria sobre el perímetre de protecció de 500 metres del Parc Natural de les Salines de Santa Pola. Aquest tram té una longitud de 1.373 metres.
  
A partir d'aquest punt es diferencien tres traçats alternatius: A, B, C.
  
Alternativa A: des del punt de conversió d'aeri a subterrani, avança en direcció al Parc Natural del Fondo, primer sobre el riu Vinalopó, i després travessa horts de palmeres i allibera algun nucli de població. Després segueix un traçat sensiblement paral·lel al perímetre de protecció del Parc Natural del Fondo. Contínua el traçat al sud del Parc Natural del Fondo, travessa els Carrissars d'Elx. El tram final travessa Villa Amparo fins arribar a la part oest del polígon industrial de Los Azarbes.
  
Alternativa B: des de l'entroncament aeri subterrani el traçat B contínua, travessa el riu Vinalopó i sobrevola una línia elèctrica d'alta tensió existent prèviament, fins arribar a un nucli de població. La línia elèctrica discorre pel costat oposat als habitatges, allibera alguns exemplars aïllats de palmeres. A partir d'ací la traçada gira i travessa uns terrenys de cultiu fins arribar al límit sud-est del perímetre de protecció del Parc Natural del Fondo. El traçat contínua seguint el límit de reserva de sòl d'infrastructura establert en el Pla general d'ordenació urbana de l'Ajuntament d'Elx, arriba al polígon de les Assarbs.
  
Alternativa C: des de l'entroncament aeri subterrani el traçat C discorre un tram comú amb l'alternativa B (fins al nucli de població). A partir d'ací l'alternativa C contínua recte fins a les Assarbs de la Pastora, Ample i Dolç i discorre paral·lel a aquests fins a la casa de la Platera on torna a girar fins arribar al polígon de Los Azarbes.
  
Tramitació administrativa
  
El projecte bàsic, l'estudi d'impacte ambiental, el resultat del període d'informació pública i els informes que formen part de l'expedient, han sigut remesos pel Servei Territorial d'Indústria d'Alacant.
  
La informació pública ha tingut lloc mitjançant anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant en data de 16 d'agost de 2003.
  
Segons escrit del director territorial en el període d'informació pública s'hi han presentat dues al·legacions.
  
Aquestes al·legacions presentades per l'empresa Iberdrola Distribució Elèctrica S A U, fan insistència en la redundància d'instal·lacions elèctriques en la zona geogràfica d'Elx i Dolores, en les quals ja hi ha instal·lacions elèctriques propietat d'aquesta empresa.
  
Continua indicant que per a subministrar electricitat al polígon de Los Azarbes, Iberdrola disposa d'instal·lacions elèctriques en aquesta zona com són la línia 20 kV Almoradí de la ST Montesinos, i la línia 20 kV Rojales de la ST Rojales.
  
El promotor de l'actuació objecte d'avaluació contesta les al·legacions i ressalta les consideracions següents:
  
- No es produeix duplicitat ni redundància d'instal·lacions, ni cap perjudici econòmic per al sistema, ja que la instal·lació elèctrica l'autorització administrativa de la qual és objecte del present expedient és una instal·lació necessària per a dotar de subministrament d'electricitat a actuacions urbanístiques de nova creació mancada de tota infrastructura elèctrica.
  
S'hi adjunten també els informes de l'Ajuntament d'Elx, Diputació Provincial d'Alacant, Confederació Hidrogràfica del Xúquer on exposen al Servei Territorial d'Indústria els condicionants que ha de complir la instal·lació elèctrica en relació a les competències de cada organisme citat.
  
S'ha efectuat consulta al Servei Gestió i Conservació de la Biodiversitat. Aquest Servei informa sobre el risc de les línies existents en aquest entorn sobre l'avifauna de la zona amb l'aportació de dades sobre els exemplars electrocutats o col·lidits, recollits en el Centre de Recuperació de la Santa Faç. Algunes de les espècies estan catalogades en perill d'extinció en el Catàleg nacional d'espècies amenaçades.
  
Aquesta mortaldat és deguda a la freqüència de desplaçaments d'aus aquàtiques entre les zones humides confrontants, ja que aquestes tenen les zones de descans o reproducció en algunes llacunes i les zones d'alimentació en altres, per la qual cosa trasbalsen contínuament entre unes i altres. En el cas concret que ens ocupa, hi ha un adormidor d'agrons en la tolla sud del Parc Natural del Fondo amb més de 2000 exemplars que durant el dia s'alimenten en altres tolles del parc natural. Però, sobretot, en les tolles pròximes de les Salines de Santa Pola i del Fondo d'Amorós.
  
Precisament en els terrenys sobre els quals es pretenen col·locar els pals de la línia, està instal·lada una colònia de carregada Glarèola pratincola, espècie catalogada com a vulnerable en el Catàleg valencià d'espècies amenaçades.
  
Vista la documentació presentada se sol·licita al promotor que presente una ampliació d'aquesta en els apartats següents: estudi d'alternativa de realitzar tot el traçat en subterrani; afecció sobre el patrimoni històric i artístic; localització dels distints traçats en plànol escala 1:50.000.
  
En l'ampliació presentada s'analitzen traçats de la línia en subterrani. En l'ampliació de l'estudi presentada es conclou que l'alternativa subterrània no introdueix millores tècniques ni d'explotació sobre la solució aèria. Afegeix que l'opció subterrània planteja un desavantatge econòmic sobre l'opció aèria. Es calcula en l'estudi un sobrepreu del 110% sobre el preu previst en l'alternativa subterrània a i 142,7% per a l'alternativa subterrània B.
  
De les tres alternatives aèries estudiades, l'estudi d'impacte ambiental estima que la que origina una menor incidència en el medi és l'alternativa B.
  
Açò es justifica en l'estudi per considerar que discorre per la zona més antropitzada, lliura exemplars aïllats de palmeres que es troba en el traçat, respecta el límit del perímetre de protecció del Parc Natural del Fondo i discorre en paral·lel a la carretera CV-855, respecta el límit de reserva de sòl d'infrastructura establert en el Pla d'ordenació general urbana de l'Ajuntament d'Elx, fins arribar al polígon de Los Azarbes.
  
Afeccions legals
  
L'actuació s'emplaça en àrea que es troba limitada per dos espais naturals com són el Parc Natural del Fondo (declarat paratge natural de la Comunitat Valenciana mitjançant Decret 187/1998, de 12 de desembre del Consell de la Generalitat Valenciana), i Parc Natural de les Salines de Santa Pola (declarat parc natural mitjançant el Decret 189/1988 de 12 de desembre). Tenen, a més, altres figures de protecció com són: zona d'especial protecció per a les aus; es troben incloses en la llista d'aiguamolls d'importància internacional del conveni Ramsar, el Catàleg de Zones Humides, etc.
  
Consultada la documentació existent sobre Pla general d'ordenació urbana de Dolores i Elx es comprova que l'actuació afecta en ambdós casos sòl no urbanitzable comú. En el cas del terme municipal d'Elx es troba senyalitzat com a clau 53 saladars i canyissers que es caracteritza per ser un sòl no urbanitzable d'alt nivell freàtic tradicionalment ocupades per saladars i canyissers.
  
Respecte al patrimoni històric artístic Dolores no té realitzat un inventari o catàleg de béns d'interés històric, artístic o cultural.
  
La línia elèctrica pot afectar els camins ramaders assagador de San Fulgencio, sendera de Dolores i assagador de Manzanilla.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els impactes ambientals es van a produir tant en la fase de construcció (camins i vies d'accés a l'obra; transport de materials; runam; demanda de mà d'obra) com en la fase de funcionament (presència de la línia d'alta tensió).
  
Els elements del medi que poden veure's afectats són: qualitat de l'aire; sòl i subsòl; aigua; vegetació; fauna; paisatge; patrimoni cultural; medi socioeconòmic; accessibilitat i infrastructura energètica.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Continua indicant l'estudi que en la fase de construcció els impactes potencials són, entre altres: increment puntual i localitzat de partícules en suspensió; emissions dels gasos de fuga de la maquinària utilitzada durant les obres de construcció; contaminació del sòl i de les aigües per abocaments accidentals d'olis i combustibles de la maquinària; compactació del terreny per la maquinària; modificacions del nivell freàtic pel tram subterrani de la línia; molèsties a la fauna terrestre i avifauna per presència de persones i treball de maquinària; modificació i alteració d'hàbitats faunístics; afecció al paisatge produïda per les activitats de construcció de la línia elèctrica; afecció al patrimoni arqueològic.
  
En la fase de funcionament els impactes potencials són: afeccions a l'avifauna per augment del risc d'electrocució amb el línia elèctrica; afeccions a l'avifauna per augment del risc de col·lisió amb el línia elèctrica; modificació del paisatge per impacte visual; pertorbacions electromagnètiques.
  
S'ha valorat com a compatible l'increment de partícules en suspensió; compactació de sòl.
  
Com a no significatiu l'emissió de gasos de la maquinària; contaminació del sòl o aigües per abocaments accidentals; modificacions del nivell freàtic; molèsties a la fauna i alteració d'hàbitats; afecció a patrimoni.
  
Com a moderats les afeccions a l'avifauna per augment del risc de col·lisió o electrocució; modificació del paisatge.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.
  
Les mesures correctores que es proposen en l'estudi d'impacte ambiental són, entre altres, les següents:
  
- Reg amb aigua i cobertura dels camions que transporten material pulverulent per a evitar l'alçament de pols.
  
- Control de les emissions gasoses produïdes per la maquinària.
  
- Localització de llocs de préstecs i abocadors.
  
- Treball de terrenys compactats.
  
- Optimitzar l'ocupació del sòl per maquinària i elements auxiliars. Minimitzar les superfícies de vegetació afectades i sòl compactat.
  
- Gestió dels residus generats.
  
- Per a disminuir l'impacte visual creat en l'entorn per la presència de la línia elèctrica, s'evitarà introduir torres en zones de dominància topogràfica i es procurarà que passe per les zones amb menor fragilitat paisatgística.
  
- Per a minimitzar el risc d'electrocució de l'avifauna s'instal·laran tres unitats d'aïlladors a fi d'aconseguir la suficient distància entre el conductor i la creu (250 cm com a mínim).
  
- Restauració de l'espai natural afectat per les obres, i dels runams que es generen en la fase d'obres.
  
Com bé assenyala l'estudi d'impacte ambiental l'àrea on es desenvolupa l'actuació, es troba limitada per dos espais naturals com són el Parc Natural del Fondo (declarat paratge natural de la Comunitat Valenciana mitjançant el Decret 187/1998, de 12 de desembre del Consell de la Generalitat Valenciana), i Parc Natural de les Salines de Santa Pola (declarat parc natural mitjançant Decret 189/1988 de 12 de desembre). A més, tenen altres figures de protecció com són: zona d'especial protecció per a les aus; es troben incloses en la llista d'aiguamolls d'importància internacional del conveni Ramsar, Catàleg de zones humides, etc.
  
D'acord amb el Decret 60/2003, de 13 de maig de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova l'ordenació de les zones perifèriques de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant (Salines de Santa Pola, Llacunes de la Mata i Torrevieja i el Fondo), la zona on s'emplaça l'actuació se situa en àrea d'especial interés natural i àrees subjectes a pla especial.
  
Aquesta actuació d'acord amb aquest decret es troba sotmesa a declaració d'impacte ambiental.
  
Les àrees d'interés especial natural corresponen a zones amb valors naturals fonamentals en l'àrea. Es representen ací els ambients fluvials, en el curs del riu Vinalopó o barranc de la Fayona; els sistemes humits pròxims al litoral, amb la inclusió de la zona humida catalogada els Carrissars d'Elx; les restes de vegetació psammòfila i de litoral en la xicoteta duna situada al costat de les salines de Pinet; i la vegetació halòfila ben representada o de gran potencialitat es presenta en diferents enclavaments de l'àmbit.
  
En les àrees subjectes a Pla especial s'inclouen les zones on s'han produït assentaments i concentració d'habitatges aliens a un procés correcte d'urbanització, amb la consegüent carència d'infrastructures bàsiques (especialment de sanejament) i l'evident repercussió negativa sobre els parcs.
  
La línia elèctrica de 20 kV, doble circuit proposada en aèria, situada en la zona assenyalada implica un risc molt elevat en la població d'aus de l'entorn, impacte insuficientment valorat en l'estudi d'impacte ambiental.
  
La zona per on discorre és una zona humida de canyissar situada entre altres zones humides de molt alt valor, fet que suposa un continu moviment d'aus entre aquestes àrees.
  
L'àrea d'afecció de la línia és, per tant, una zona de pas i comunicació d'espècies d'aus que utilitzen aquests espais naturals, a més de ser àrees d'estada d'altres rapaces.
  
El tipus de línia elèctrica presenta problemes d'electrocució i col·lisió sobre les aus que caracteritzen aquests entorns.
  
Els factors que influeixen en l'electrocució són les condicions tècniques de la línia com també les condicions biològiques com l'envergadura i els costums de les aus.
  
Respecte a la col·lisió, recordar que qualsevol au voladora és susceptible de patir-la. Són especialment sensibles a aquest tipus d'accidents les grans aus, les rapaces que cacen en picat o realitzen persecucions a gran velocitat, les nocturnes, les que es desplacen en grups (anàtids, limícoles, grues, etc.) i les espècies gregàries que volen a baixa altura.
  
En les zones humides la mortalitat per col·lisió presenta un màxim risc.
  
El risc que comporta una línia en aeri per a la fauna d'interés i l'impacte paisatgístic que s'origina dóna com a resultat un impacte global que es considera sever/crític per la qual cosa l'única alternativa possible a la línia elèctrica és el soterrament d'aquesta.
  
Per tant, només pot informar-se favorablement el subministrament elèctric proposat si aquest es realitza en subterrani i s'aprofita l'existència de camí com també la possible ocupació dels camins ramaders existents, i els nuclis d'habitatges.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
No estimar acceptable el projecte de la línia aèria d'energia elèctrica a 20 kV, al terme municipal d'Elx i Dolores (Alacant), el promotor del qual és Hidrocantábrico Distribución Eléctrica, S A U, per considerar que la proposta en aeri comporta un risc sever/crític per a l'avifauna de la zona. Es considera que el subministrament pretés ha de realitzar-se en subterrani pels camins existents o buscar altres subministraments des del municipi de Dolores.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 7 de maig de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 345/03-AIA
  
Títol: Pla general d'ordenació urbana del municipi de Quartell
  
Promotor: Ajuntament de Quartell
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Terme municipal de Quartell (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
El terme municipal de Quartell es troba situat a la província de València, entre els termes municipals de Benavites, Quart de les Valls, Faura, Sagunt, i Benifairó de les Valls.
  
Les principals xarxes de comunicació que creuen el terme municipal són l'autopista AP-7, la línia fèrria València-Tarragona, la carretera nacional N-340 i la carretera CV-320 Canet-Torres Torres, que dóna accés al nucli urbà de Quartell. Altres infrastructures que creuen el terme municipal són dues línies elèctriques de 400 kV i 66 kV, una conducció del gasoducte i una conducció de l'oleoducte.
  
Entre els elements de major interés existents en el terme municipal es troben la zona humida denominada Marjal i Estanys d'Almenara inclosa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana situada a l'est del terme municipal; pel que fa a l'àmbit i coincidint amb l'anterior, es troba el lloc d'interés comunitari denominat Marjal d'Almenara inclòs en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià per a la inclusió d'aquest en la xarxa Natura 2000, d'acord amb el que disposa la Directiva 92/43/CEE d'hàbitats, els llits naturals, entre els quals destaca el barranc del Coronel com a aprincipal llit que travessa el terme municipal d'oest a est, i els camins ramaders denominats sendera de la Font o d'Aragó d'amplària legal 21 m, assagador del Camí Vell d'Almenara, d'amplària legal 6 m, sendera del barranc de l'Arquet d'amplària legal 35 m i l'assagador de Quartell, d'amplària legal 20 m. Respecte al patrimoni arqueològic, etnològic i paleontològic en l'estudi d'impacte ambiental s'apunta no trobar-se inventariat cap jaciment segons l'inventari facilitat per la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria d'Educació i Ciència.
  
El principal ús a què es destina quasi tot el terme municipal classificat com a no urbanitzable és l'ús agrícola de regadiu (cítrics) i en menor grau usos hortícoles, i no es localitza en l'àmbit del Pla general àrees amb característiques forestals.
  
L'expansió del sòl residencial proposada es desenvoluparà a l'oest del nucli urbà, sobre terrenys en part classificats com a urbà residencial i sobre terrenys classificats com no urbanitzable d'especial protecció agrícola en el planejament vigent. Respecte al sòl industrial, es preveu el desenvolupament d'aquest entre les infrastructures corresponents a la carretera nacional N-340 i la línia de ferrocarril València-Tarragona a l'est del nucli urbà, sobre sòl d'ús agrícola. El sòl industrial ordenat detalladament va obtenir declaració d'impacte ambiental acceptable amb condicions en tramitar-se com a modificació puntual de les normes subsidiàries vigents, en data 29 d'abril de 2003 i posterior resolució de data 27 de novembre de 2003.
  
Es proposa el següent model territorial:
  
- Sòl urbà 23,59 ha
  
- Sòl urbanitzable detallat:
  
- Residencial 15,24 ha
  
- Sòl urbanitzable no detallat:
  
- Industrial 46,28 ha
  
- Sòl no urbanitzable:
  
- Comú 177,01 ha
  
- D'especial protecció 66,09 ha
  
El proveïment urbà residencial i industrial s'efectua a partir d'un pou situat en la partida d'Alarap. Les aigües residuals urbanes es depuren en l'EDAR mancomunada dels cinc municipis de les Valls situats en el municipi de Faura. Es preveu la construcció d'una nova depuradora que done servei al polígon industrial. Els residus sòlids urbans són gestionats per l'Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus (EMTRE) i traslladats a l'abocador de Guadassuar. No obstant això, el municipi de Quartell es va acollir als Estatuts per a la constitució d'un consorci per a l'execució de les previsions del Pla zonal de residus de les zones III i VIII.
  
Més de 2/3 del terme municipal es troba afectat per risc d'inundació, segons el PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana), planejament de rang superior vinculant en l'elaboració del Pla general que no ha sigut previst en aquest.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 9 de setembre de 2003 la Secció de Planejament dels Serveis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental el projecte de Pla general d'ordenació urbana, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient administratiu.
  
El Pla general d'ordenació urbana i l'estudi d'impacte ambiental es van sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic mitjançant anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4412, de data 7 de gener de 2003 i en el Butlletí Oficial de la Província de València núm. 295, de data 12 de desembre de 2003; s'hi han presentat set al·legacions al respecte, segons consta en el certificat emés pel secretari-interventor de l'Ajuntament de Quartell.
  
De les al·legacions presentades, les úniques que són de caràcter ambiental sol·liciten el següent:
  
- La retirada de l'avantprojecte del Pla general en no complir els requisits legals com ara, la Llei d'espais naturals de la Comunitat Valenciana, Llei d'aigües, Reglament de domini públic hidràulic, Llei d'ordenació del territori, Llei del sòl no urbanitzable i decrets de transposició de les directives d'aus i hàbitats.
  
- El sòl protegit com a zona humida sol·liciten que siga més ampli del proposat en el Pla general, per a la qual cosa s'hi aporten dades a fi de justificar que la marjal no es limita a la zona inclosa en el catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, sinó que s'estén cap a l'oest de la zona protegida.
  
- Respecte a la desprotecció de les zones agrícoles proposada en el Pla general i que el document de planejament vigent manté com d'especial protecció agrícola, es manifesta la disconformitat i es reclama que es justifique l'esmentada desprotecció. Es manifesta que el planejament vigent és més respectuós amb el medi ambient i l'entorn rural que el Pla general proposat.
  
- Respecte als riscos d'inundació es manifesta en diverses al·legacions l'incompliment del PATRICOVA el qual ha sigut ignorat en tot el document.
  
Respecte a les al·legacions presentades cal assenyalar que efectivament hauria de justificar-se la desprotecció de les àrees agrícoles d'alt valor i no considerar exclusivament el tipus de cultiu sinó altres factors que donen valor a les zones agrícoles de Quartell. La zona humida catalogada ha sigut identificada i protegida en el planejament proposat, no obstant això no s'han tingut en consideració les zones situades a l'oest de la marjal que els al·legants reclamen que siga protegida per les característiques d'aquesta com a zona humida. Respecte als riscos d'inundació el Pla general no fa referència al PATRICOVA el qual és d'obligat compliment per a aquells planejaments no aprovats definitivament abans de l'entrada en vigor del PATRICOVA, en aquest sentit aquesta Direcció General va sol·licitar l'ampliació de documentació respecte d'això, per la influència d'aquesta sobre els usos previstos en sòls inundables.
  
2. Peticions d'informes i documentació complementària
  
En data 3 de març de 2004, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental va remetre a l'Ajuntament de Quartell un escrit de sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental remés, amb l'objecte d'esmenar una relació de deficiències detectades referides a gestió de residus, qualificació del sòl no urbanitzable, camins ramaders i usos en zones risc d'inundació.
  
En data 15 de març de 2004, l'Ajuntament va remetre a la Conselleria de Territori i Habitatge documentació complementària el contingut de la qual no esmena les consideracions efectuades per aquesta Conselleria. En aquest sentit, en data 29 de març de 2004, es reitera la sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental.
  
En data 5 d'abril de 2004, l'Ajuntament va remetre a la Conselleria de Territori i Habitatge documentació complementària nova, mitjançant la qual es justifica el tractament dels residus sòlids urbans, inerts i perillosos. La resta d'epígrafs no s'entenen justificats amb la documentació aportada.
  
En data 27 d'abril de 2004 la Secció de Planejament de la Conselleria de Territori i Habitatge remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental una còpia de la documentació complementària adjuntada per l'Ajuntament de Quartell en data 5 d'abril de 2004.
  
Afeccions legals
  
El projecte tramitat ha de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que aquest produirà i que s'hi indiquen a continuació:
  
- Zones humides: Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana. En aquest acord s'inclou la marjal i els estanys d'Almenara; aquesta es denomina zona 4.
  
- Xarxa Natura 2000: El terme municipal de Quartell està inclòs en l'àmbit de la zona LIC, marjal d'Almenara, inclosa en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià, segons Acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de juliol de 2001, per a la inclusió d'aquesta en la xarxa Natura 2000, d'acord amb el que disposa la Directiva 92/43/CEE, d'hàbitats.
  
- PATRICOVA: Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova definitivament el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana. En aquest acord s'inclou el terme municipal de Quartell com a zona amb nivells de risc d'inundació 1, 2, 3, 4 i 5.
  
- Domini públic hidràulic: El principal llit que solca el terme municipal de Quartell d'oest a est és el barranc del Coronel o assagador de Quartell. S'aplicarà el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.
  
- Camins ramaders: S'aplicarà la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. En el terme municipal de Quartell es troben classificats quatre camins ramaders denominats sendera de la Font o d'Aragó d'amplària legal 21 m, assagador del Camí Vell d'Almenara d'amplària legal 6 m, sendera del barranc de l'Arquet d'amplària legal 35 m i assagador de Quartell, d'amplària legal 20 m.
  
- Carretera Nacional N-340: La ubicació proposada del sòl urbanitzable industrial afecta les zones de domini públic, servitud i afecció de la carretera nacional N-340. S'aplicarà la Llei 25/1988, de 29 de juliol, de carreteres i el Reglament d'aquesta, aprovat per Reial decret 1812/1994, de 2 de setembre.
  
- Ferrocarril València-Barcelona: La ubicació proposada del sòl urbanitzable industrial afecta les zones de domini públic, servitud i afecció del ferrocarril València-Barcelona. S'aplicarà la Llei 16/1987, de 30 de juliol, d'ordenació dels transports terrestres i el Reglament d'aquesta, aprovat per Reial decret 1211/1990, de 28 de setembre.
  
- Els abocaments d'aigües pluvials i residuals, han d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.
  
- Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
- El nivell de soroll admissible estarà conforme amb el model d'ordenança municipal sobre la prevenció de la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions) elaborat a aquest efecte conjuntament per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Consideracions ambientals
  
Revisada la documentació tramitada i efectuada visita a la zona afectada per tècnics del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental s'ha pogut comprovar que el Pla general del municipi de Quartell proposa un model territorial que respecta i protegeix les àrees naturals catalogades. No obstant això, s'han de mencionar alguns aspectes del model que puntualment mereixen ser corregits o complementats, en el sentit que a continuació s'indica:
  
- Al terme municipal de Quartell l'ús predominant del sòl és l'agrícola, principalment de cítrics i de menor entitat hi ha una àrea pròxima a la marjal destinada a productes hortícoles. En el planejament vigent tot el sòl agrícola a excepció de la zona d'horta es troba classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció pel valor agrícola d'aquest. En el planejament proposat tot el sòl agrícola es classifica com a sòl no urbanitzable comú, i es suprimeix la protecció de l'esmentat sòl. Els motius al·legats per l'Ajuntament són que aquests terrenys no reuneixen valors que els facen mereixedors de la classificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola, en tractar-se d'un cultiu molt estés a la Comunitat Valenciana i entendre que aquest tipus de protecció està destinat a aquelles àrees en perill de desaparició, com pot ser l'Horta de València, i s'entén, per tant, que no és un supòsit inclòs en l'article 1.c) de la Llei 4/92, del sòl no urbanitzable. La valoració efectuada en l'estudi d'impacte ambiental es limita al tipus de cultiu sense tenir en compte altres aspectes com és l'edafologia, la vulnerabilitat de l'aigua subterrània, els riscos d'inundació, entre altres. Al contrari, consultada la informació disponible en la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge per tècnics d'aquesta Conselleria s'observa que el terme municipal de Quartell en la totalitat d'aquest presenta una capacitat d'ús agrològica molt elevada, informació no considerada en l'estudi. Així mateix, en la Llei 4/92, del sòl no urbanitzable, article primer apartat 1.d) expressa que es classificaran com a sòl no urbanitzable els terrenys l'ús o dels quals aprofitament agrícola, ramader o forestal actual ha de ser mantingut, sense que es diga que aquests sòls han de ser d'especial protecció o comú, segons l'apartat 3 d'aquest article. Per tant, la determinació que el sòl agrícola siga no urbanitzable comú basant-se en el contingut de la Llei 4/92, està infundada.
  
- Els diferents documents del Pla general, entre ells la memòria justificativa i l'estudi d'impacte ambiental, expressen textualment que no hi ha cap pla d'acció territorial ni planejament de rang superior que puga ser vinculant per a l'elaboració del Pla general d'ordenació urbana de Quartell. Aquesta afirmació es manifesta en el document en observar-se que no hi ha cap referència al PATRICOVA i molt menys a l'aplicació de la normativa urbanística d'aquest en no establir-se cap limitació d'usos de les previstes en el Pla d'acció territorial.
  
- El terme municipal de Quartell es considera un municipi amb elevat risc d'inundació segons la normativa urbanística del PATRICOVA, amb nivells de risc 1, 2, 3, 4 i 5. No s'ha elaborat un estudi d'inundabilidad que incloga almenys tot l'àmbit del terme municipal, aspecte fonamental per a establir les limitacions d'usos en sòl no urbanitzable amb diferents nivells d'inundabilitat. La normativa urbanística del Pla general proposat en sòl no urbanitzable comú no ha tingut en compte el risc d'inundació existent en el municipi. Així mateix, el sòl urbanitzable residencial que es reclassifica afecta parcialment un sòl afectat per risc d'inundació amb nivell 2.
  
- El sòl urbanitzable industrial previst en el Pla general, va obtenir declaració d'impacte ambiental acceptable amb condicions en tramitar-se com a modificació puntual de les normes subsidiàries vigents, en data 29 d'abril de 2003 i posterior resolució de data 27 de novembre de 2003. Les esmentades condicions fan referència a la necessitat d'executar les infrastructures definides en l'estudi hidrològic i hidràulic del barranc del Coronel amb anterioritat al desenvolupament de l'actuació integrada, al compliment de la normativa del PATRICOVA, al compliment dels informes de camins ramaders, espais naturals i Direcció General d'Interior, aspectes de subministrament d'aigua, tractament d'aigües residuals, afecció a la zona humida catalogada denominada marjal i estanys d'Almenara, abocaments, gestió de residus, reutilització de terra vegetal, integració del polígon amb els usos agrícoles confrontants. Totes aquestes condicions no han sigut dutes a terme fins al moment, en canvi sí s'estan executant naus industrials en la zona industrial sense ni tan sols desenvolupar la urbanització. Açò implica un incompliment de la declaració d'impacte ambiental i de l'aprovació definitiva, per part de l'Ajuntament. Ambientalment es produeix una seriosa agressió sobre el medi i s'incompleixen les determinacions breument citades amb anterioritat.
  
- A l'est del terme municipal es troba la zona humida denominada marjal i estanys d'Almenara, inclosa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, aprovat per Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià. L'esmentada marjal s'ha classificat en el Pla general com a sòl no urbanitzable d'especial protecció aiguamoll. Entre els usos establerts en aquest tipus de sòl segons les normes urbanístiques proposades es troben l'agricultura de secà, infrastructures i serveis, les quals han de ser no acceptades per la incompatibilitat d'aquestes amb la preservació de la zona natural. Així mateix, l'àmbit de la zona humida és coincident amb el lloc d'interés comunitari denominat marjal d'Almenara inclòs en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià per a la inclusió d'aquesta en la xarxa Natura 2000, d'acord amb el que disposa la Directiva 92/43/CEE, d'hàbitats, aspecte aquest no recollit en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Tenint en compte que el sòl industrial que està previst que es desenvolupe abocarà les aigües pluvials sobre el barranc del Coronel el qual es desbordarà presumiblement en una zona situada entre la marjal i l'autopista AP-7, i alimenten part d'aquelles aigües la mateixa marjal, s'ha de preservar de qualsevol actuació urbanística, localització d'activitats industrials i desenvolupament d'habitatges aïllats, l'àmbit comprés entre el sòl urbanitzable industrial i el sòl no urbanitzable d'especial protecció aiguamoll, i atorgar al sòl la qualificació d'especial protecció.
  
- Al terme municipal hi ha quatre camins ramaders classificats, segons l'Ordre Ministerial de data 25 de novembre de 1975 (BOE 12/01/78), denominades sendera de la Font o d'Aragó d'amplària legal 21 m, assagador del Camí Vell d'Almenara d'amplària legal 6 m, sendera del barranc de l'Arquet d'amplària legal 35 m i assagador de Quartell d'amplària legal 20 m. En el Pla general s'ha grafiat en el Pla d'ordenació estructural A.3 els camins ramaders amb amples legals erronis, ja que en tant que no es procedisca a la desafecció dels sobrants considerats en l'Ordre Ministerial, les amplàries legals de la sendera del barranc de l'Arquet i de l'assagador de Quartell són de 35 m i 20 m respectivament, no 12 m i 10 m com s'ha expressat en el Pla general.
  
Els camins ramaders classificats al terme municipal de Quartell no han sigut identificats pel nom i amplària legal d'aquests tant en el document corresponent a l'estudi d'impacte ambiental com en les normes urbanístiques, i s'han de regular els usos admissibles sobre els camins ramaders conforme a la Llei 3/95, de camins ramaders.
  
- Respecte al tractament i gestió de residus, en l'ampliació de documentació, l'Ajuntament ha certificat que els residus sòlids urbans són gestionats per l'Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus (EMTRE) i traslladats a l'abocador de Guadassuar. Així mateix, el municipi de Quartell es va acollir als estatuts per a la constitució d'un consorci per a l'execució de les previsions del pla zonal de residus de les zones III i VIII.
  
- Respecte al patrimoni històric, artístic i arqueològic, en l'estudi s'indica que ha sigut consultat l'inventari de jaciments arqueològics de la Comunitat Valenciana, i es conclou que no s'espera impacte sobre el patrimoni en no existir elements a preservar. No obstant això, la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, estableix l'obligatorietat d'obtenir un informe favorable vinculant de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, amb anterioritat a l'aprovació definitiva del document urbanístic, aspecte aquest no recollit en l'estudi.
  
- L'estudi d'impacte ambiental conté un programa de vigilància ambiental, que ha de ser controlat per l'Ajuntament, en el qual es mencionen els indicadors ambientals que permeten avaluar l'impacte. No obstant això, el programa no estableix els valors llindars, freqüència del control mediambiental i mesures a adoptar en cas de ser necessari.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta (annex I, apartat 8.G del Decret 162/90).
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, aprovat mitjançant Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Quartell (València), promogut per l'Ajuntament mateix, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i es duguen a terme les mesures correctores contingudes en aquest i en el seu programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants d'obligat compliment establerts en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. Amb anterioritat a l'aprovació definitiva s'haurà d'elaborar un estudi d'inundabilitat que ha de ser aprovat per l'òrgan administratiu competent del PATRICOVA. De l'esmentada tramitació s'han d'establir les limitacions d'usos en sòl no urbanitzable amb diferents nivells d'inundabilitat, i incorporar-se les determinacions que sorgisquen en la normativa urbanística del Pla general.
  
2. En el sòl no urbanitzable d'especial protecció aiguamoll es considera incompatible els usos d'agricultura de secà, infrastructures i serveis, a excepció del viari existent, el qual no ha d'ampliar-se, i aquells serveis de nova construcció que han de transcórrer pel viari existent, sense afectar la zona humida i LIC. Aquestes modificacions han de ser incorporades en les normes urbanístiques proposades del Pla general.
  
3. L'àmbit comprés entre el sòl urbanitzable industrial i el sòl no urbanitzable d'especial protecció aiguamoll ha de ser classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció pels valors agrícoles d'aquest, la seua funció amortidora de possibles impactes derivats del polígon industrial previst, o possibles futurs desenvolupaments. Així mateix, el sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació nivell 1 ha de ser qualificat com d'especial protecció en compliment de l'article 21 del PATRICOVA.
  
4. Els camins ramaders, béns de domini públic de la Generalitat Valenciana, han de quedar lliures en tota l'amplària d'aquests d'obstacles que puguen pertorbar el trànsit normal del bestiar, i han de ser respectats en tot el traçat i amplària d'aquests, d'acord amb el que disposa la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. Els amples legals de la sendera del barranc de l'Arquet i de l'assagador de Quartell són de 35 m i 20 m, respectivament, no 12 m i 10 m com s'ha expressat en el Pla general, en tant que no es procedisca a la desafecció dels sobrants considerats en l'Ordre Ministerial de data 25 de novembre de 1975. Els camins ramaders classificats en el terme municipal de Quartell han de ser identificats pel nom i amplària legal d'aquests en les normes urbanístiques, i s'han de regular els usos admissibles sobre els camins ramaders conforme a la Llei 3/95, de camins ramaders.
  
5. S'ha de garantir l'adequada gestió dels diversos tipus de residus, la capacitat de depuració i correcta gestió de les aigües residuals generades i el subministrament d'aigua en el terme municipal, abans de l'aprovació definitiva.
  
6. S'ha d'obtenir de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, informe favorable al Pla general, el qual ha de resultar vinculant, amb anterioritat a l'aprovació definitiva del document urbanístic, de conformitat amb el que preveu la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
7. El desenvolupament del sòl urbanitzable industrial ha de complir els condicionants impostos en la declaració d'impacte ambiental acceptable amb condicions, que es va tramitar com a modificació puntual de les normes subsidiàries vigents, de data 29 d'abril de 2003 i posterior resolució de data 27 de novembre de 2003.
  
8. S'han d'aplicar totes i cadascuna de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, que no entren en contradicció amb les propostes en els epígrafs anteriors de la present declaració, havent d'incloure aquestes a les normes urbanístiques.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 11 de maig de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 040/03-AIA
  
Títol: Gestor de residus perillosos i no perillosos. Centre de tractament i valorització d'envasos i materials industrials (CETRAVEMI)
  
Promotor: GIRSA, Gestión Integral de Residuos Sólidos, SA
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Quartell
  
Localització: Parcel·la M-13 de l'ampliació del polígon industrial El Ventorrillo, al terme municipal de Quartell (València)
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
L'activitat industrial objecte del projecte presentat per GIRSA, Gestión Integral de Residuos Sólidos, SA, consisteix en la gestió de residus perillosos i no perillosos, concretament envasos residuals plàstics (PE, PP, PS i ABS) i metàl·lics (ferris i no ferris), sòls contaminats, fangs, dissolucions aquoses residuals i emulsions de tall esgotades.
  
Característiques més rellevants de l'entorn natural afectat
  
Per a la selecció de l'emplaçament es va dur a terme un estudi amb els següents criteris de selecció: bones comunicacions, llunyania a nuclis urbans, rutes que eviten els nuclis urbans, ubicació en un entorn industrial amb parcel·la de grandària suficient en previsió d'ampliacions i catalogació del sòl per a aquests usos, serveis propis del sòl industrial (electricitat, gas, tractament d'aigües residuals, etc.), proximitat als centres productors de residus, bona disposició de la corporació municipal i no afecció a figures de protecció del territori.
  
Basant-se en això, es va triar una parcel·la de 32.237 m2 de l'ampliació del polígon industrial El Ventorrillo, a l'espera de les actuacions que permeteren el desenvolupament d'activitats industrials en un sòl que, en el moment de l'elecció no complia criteris com ara classificació i qualificació, suficiència de serveis característics del sòl industrial, etc. Ni aparentment, va influir en aquesta elecció el risc d'inundació ni la proximitat a una zona humida i LIC, situada a menys de 2 quilòmetres a l'est de l'emplaçament seleccionat.
  
El polígon industrial i l'ampliació d'aquest, limiten a l'est amb l'assagador del camí Vell d'Almenara, paral·lela al ferrocarril València-Tarragona, al nord amb el camí assagador de Quartell i el barranc del Coronel, que limita els termes de Quartell i Benavites. A l'oest amb la N-340 i al sud amb el límit entre els termes municipals de Quartell i Sagunt.
  
Característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat
  
Pel que fa als processos de gestió de residus projectats, es duen a terme en unitats de tractament situades en edificacions independents unes d'altres, separades pels vials per a la circulació per l'interior de la planta. El procés industrial projectat es valora positivament des del punt de vista ambiental, ja que el sistema de gestió previst s'orienta cap a l'abocament nul, i projecta un sistema de treball pròxim al circuit tancat. D'aquesta manera, es té:
  
1. Unitat de rentada d'envasos
  
El tractament dels envasos, amb una capacitat de 6.000 t/any, persegueix principalment la regeneració d'aquests per rentada ?automàtica o manual- i posterior reutilització de nou com a envasos. Aquells envasos degradats seran triturats i rentats. En el cas de PP i PE seran reciclats en les instal·lacions mateixes, concretament en la unitat de producció d'envasos plàstics. La resta de trituració plàstica i metàl·lica serà, si és el cas, valoritzada externament.
  
Els equips necessaris s'implantaran sobre una zona de 1.000 m2 sobre la qual s'elevarà una nau en la qual s'ha de disposar tota la maquinària. Annexos a la nau es trobaran els equips de depuració d'aire i els dipòsits d'aigua clarificada que ha de recircular en el procés de rentada, i els d'àlcalis que s'empraran en dissolució amb aigua com a agent de rentada.
  
L'agent de rentada s'usa en circuit tancat, i malgrat la reposició de les pèrdues per arrossegaments i evaporació, arriba un moment en el qual s'esgota la capacitat de rentada, moment en què serà enviat i tractat en la unitat de tractament fisicoquímic. D'altra banda, es generarà el contingut residual de les substàncies romanents en els envasos a tractar, com també etiquetes, arena, etc.
  
2. Unitat de producció d'envasos
  
Com ja s'ha assenyalat, en aquesta unitat es reciclarà la trituració rentat de PP i PE procedent de la unitat de rentat d'envasos. El procés de reciclatge es duu a terme a través de l'escalfament fins al punt de fluència, extrusió i posterior modelat de la peça plàstica perseguida, que serà funció dels requeriments del mercat (envasos, film, canonada, etc.).
  
L'únic abocament que es projecta generar en aquesta unitat és el procedent de la neteja de les instal·lacions, que serà recollit en la xarxa de drenatge per al posterior tractament i reutilització d'aquest com a agent de neteja de les instal·lacions. S'indica que l'aigua utilitzada en el circuit de refrigeració procedirà de la bassa de pluvials.
  
3. Unitat de tractament fisicoquímic d'aigües
  
Consta d'una nau d'uns 1.500 m2 en la qual es distribueixen els equips de procés i el magatzem interior de líquids que s'han de tractar. Adjacents, a cada costat de la nau, es troben dues zones per a l'emmagatzematge exterior de reactius per un costat i residus per un altre. L'emmagatzematge es duu a terme en dipòsits aeris disposats en cubetes de retenció. Aquesta cubeta és comuna per als dipòsits d'emmagatzematge de residus (d'una capacitat unitària de 60 m3), i pel que fa als reactius, es disposa d'una cubeta per als dipòsits de calç i lletada de calç, un altre per a l'àcid sulfúric i un últim per al llavador de gasos, els dipòsits de sosa, clorur fèrric i aigua recuperada. Per a la descàrrega de camions cisterna i contenidors, es disposa de dues rampes impermeables en pendent cap a arquetes cegues per a la recollida i posterior tractament en planta. Des d'aquestes rampes, es trasbalsen les aigües residuals directament als tancs d'emmagatzematge situats en la cubeta o es condueixen per gravetat a les fosses per a ser bombats posteriorment als dipòsits d'emmagatzematge.
  
Es projecta el tractament dels corrents d'aigües residuals internes procedents de la unitat de rentada d'envasos i de la unitat d'estabilització. També es projecta el tractament d'aigües residuals de procedència externa, bàsicament procedents de la indústria química, de tractament de superfícies, alimentació i metalicomecànic.
  
El tractament fisicoquímic previst inclou la neutralització, coagulació, floculació, decantació, filtració i deshidratació de fangs. Aquest tractament és un tractament primari previ al tractament biològic en la corresponent unitat. D'altra banda, el tractament de les emulsions de tall es projecta dur a terme a través de la ruptura de l'emulsió aigua/oli amb l'addició d'un àcid en un tanc agitat, i facilitar així la separació d'un corrent oliós que es gestionarà externament i un altre aquós que es tractarà en planta. Les aigües així tractades s'envien en tots els casos a la unitat de tractament biològic.
  
Els fangs de depuració que es generen en la unitat de tractament fisicoquímic es tracten posteriorment en la unitat d'estabilització, mentre que els olis separats durant les operacions de ruptura d'emulsions aigua/oli s'emmagatzemen fins a l'enviament d'aquests a un gestor autoritzat extern.
  
La nau de tractament i la zona de càrrega/descàrrega disposa d'una xarxa de drenatge interior, destinada a la recollida de vessaments i neteges de les instal·lacions. Aquesta xarxa està tancada i és estanca i no té connexió amb l'exterior; condueix les aigües recollides cap a diferents trapes de contenció, des d'on es reincorporaran al tractament fisicoquímic.
  
En el procés fisicoquímic de tractament d'aigües residuals es manegen dissolucions amb compostos volàtils. En perseguir un objectiu de salut laboral, s'implementarà un sistema per a l'extracció forçada d'aire i posterior tractament. Aquest sistema disposarà de punts d'extracció generals i altres localitzats en punts clau com poden ser reactors, ventilació de depòsits d'emmagatzematge de residus i reactius líquids, centrífuga, etc. Una vegada recollides les emissions es traslladen a un rentador de gasos amb una dissolució de sosa al 10% en circuit tancat que, una vegada saturat serà tractat en la unitat de tractament fisicoquímic. Finalment, la sitja de calç disposarà d'un filtre de mànegues, que recircula els fins atrapats a la mateixa sitja.
  
4. Unitat d'estabilització
  
En aquesta unitat es tractaran els fangs procedents de la unitat de tractament fisicoquímic, és a dir, residus de procedència interna, juntament amb altres residus de procedència externa: fangs bombejats i sòls contaminats.
  
El tractament dels residus en la unitat d'estabilització consisteix bàsicament en l'addició d'un mitjà suport aglomerant, en aquest cas, hidròxid càlcic, putzolanes, diferents tipus de ciment i sepiolita. Aquests reactius actuen com a aglomerants i com a sorbents. D'aquesta manera, es minimitza la velocitat de migració dels contaminants dels residus, es redueix la toxicitat, i es permet la valorització com a àrid marginal en la construcció o obra pública, o si no hi ha un altre remei, es dipòsiten en abocador de residus inertitzats.
  
Els equips necessaris s'implantaran en una nau de 1.800 m2, juntament amb la qual es disposarà d'una àrea destinada a emmagatzematge, descàrrega de reactius, fangs bombats, aigües de procés, depuració d'aire i rentat de gasos.
  
En el procés d'estabilització es manegen substàncies pulverulentes. En perseguir un objectiu de salut laboral, s'implementarà un sistema per a l'extracció forçada d'aire i posterior tractament. Aquest sistema disposarà de punts d'extracció generals i altres localitzats en punts clau com poden ser les basses d'emmagatzematge/tractament, trituradora, mescladora, etc.
  
El procés d'estabilització és consumidor net d'aigua. Les aigües residuals procedents dels possibles abocaments i neteges seran recollides en la xarxa de drenatge interior, per a ser recirculades al procés d'estabilització. Aquesta xarxa és tancada i estanca, sense connexió amb l'exterior.
  
5. Unitat de tractament biològic d'aigües
  
Sobre una zona d'uns 450 m2 s'implantarà a la intempèrie la unitat de tractament biològic d'aigües residuals. Es projecta el tractament del corrent d'aigües residuals internes tractades procedents de la unitat de tractament fisicoquímic d'aigües, i fins i tot les aigües de procedència sanitària de la planta. També es projecta el tractament d'un ampli conjunt d'aigües residuals de procedència externa, sempre amb l'excepció que per la composició d'aquestes no puguen afectar el procés biològic. La descàrrega de totes aquestes aigües externes es farà en la unitat de tractament fisicoquímic d'aigües.
  
També es preveu la implantació d'un tractament terciari que inclourà: filtració sobre arena, oxidació química mitjançant cloració intensa i adsorció sobre carbó actiu.
  
El fang produït en el tractament biològic es deshidratarà en sacs filtrants; es pot emprar com a alternativa el filtre premsa de la unitat de tractament fisicoquímic. Una vegada deshidratat serà estabilitzat en la unitat d'estabilització.
  
No es projecten mesures correctores respecte a la generació d'olors, cenyint-se a les mesures preventives com poden ser el correcte disseny dels equips, que evite zones de rabeig o anaerobiosi, focus de producció d'olors.
  
Per a l'abocament de les aigües procedents d'aquesta unitat es preveuen diverses possibilitats: reutilització total o parcial per a regs, neteges o altres usos o abocament directe a un col·lector públic.
  
Tramitació administrativa
  
1. Antecedents
  
Encara que aquesta documentació va entrar en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental en data 18 de juny de 2002, no es va incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental fins que no es va constatar la viabilitat ambiental de l'ampliació del polígon industrial El Ventorrillo.
  
Aquesta ampliació va ser avaluada durant la tramitació de l'expedient 382/01-AIA d'avaluació d'impacte ambiental de la modificació de les normes subsidiàries i programa d'actuació integrada del sector industrial La Foia. Aquest expedient disposa de Resolució acceptable amb condicionants, només a l'efecte ambiental, de data 29 d'abril de 2003, i una posterior Resolució per la qual, en data 27 de novembre de 2003, s'accepten les modificacions anteriorment avaluades corresponents al projecte de la modificació de les normes subsidiàries i programa d'actuació integrada del sector industrial la Foia.
  
2. Remissió i contingut de l'expedient, informació pública
  
En data 18 de juny de 2002, es rep en aquesta Conselleria, remés per la Secretaria General Administrativa de Presidència, la documentació del projecte de referència, consistent en el projecte bàsic, plànols, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi i l'expedient municipal instruït a instància dels promotors en l'Ajuntament de Quartell, relatiu a la sol·licitud de llicència municipal. En l'expedient municipal es troben entre altres documents:
  
- El decret de l'alcaldia pel qual s'admet a tràmit la sol·licitud de llicència d'activitat presentada.
  
- L'anunci del projecte de referència va aparéixer en el BOP de València, número 200, de 23 d'agost de 2001. Així mateix, s'adjunta certificat de l'alcalde i del secretari de l'Ajuntament de Quartell en el qual, a data 10 de juny de 2002, es fa constar que transcorregut el període d'exposició pública i fins a l'esmentada data, no s'hi han presentat al·legacions.
  
- L'informe favorable de l'aparellador municipal, en el qual en data 10 de juny del 2002, s'assenyala entre altres aspectes que l'emplaçament triat està d'acord amb les ordenances municipals i Pla d'ordenació urbana, i considera suficients les mesures correctores descrites en la memòria que s'acompanya al projecte.
  
- L'informe favorable del cap local de Sanitat, on en data 10 de juny de 2002, entre altres aspectes, s'assenyala que amb vista a la possibilitat d'alteració de les condicions normals de salubritat i higiene del medi ambient, no les altera, i pel que fa a les mesures correctores que es descriuen en la memòria que s'acompanya al projecte es consideren correctes.
  
3. Al·legacions
  
Segons certificat de data 10 de juny de 2002, firmat pel secretari de l'Ajuntament de Quartell, transcorregut el termini d'exposició pública en el BOP de València, número 200, de 23 d'agost de 2001, no s'hi van presentar al·legacions.
  
4. Petició d'informes
  
En data 26 de març de 2003, se sol·licita al Servei de Gestió de Residus informe en què es donen a conéixer les al·legacions, propostes o indicacions que consideren oportunes respecte a l'impacte ambiental que comporta l'execució del projecte de referència.
  
En data 25 de juny de 2003, es rep l'informe del Servei de Gestió de Residus en què s'assenyala:
  
1. El sòl objecte del projecte està classificat com a sòl urbanitzable d'ús industrial, i la superfície que ocuparan les instal·lacions és de 32.237 m2.
  
2. L'activitat que s'ha de realitzar segons la naturalesa del residu consisteix en:
  
- Els envasos buits s'envien al magatzem on es classifiquen per materials, es porten a la planta de tractament on es trituren i es llaven. El metall triturat que s'obté es destina a foses i plàstic triturat que es transforma en garbelladura per a l'elaboració de nous envasos i productes en la mateixa instal·lació.
  
- Els residus líquids es destinen a la planta de tractament fisicoquímic.
  
- Els residus sòlids i pastosos es destinen a un procés d'estabilització que pot dur-se a terme per intertització fixa o mescla i homogeneïtzació en les trapes. També es destinen a aquest tractament els fangs obtinguts en la planta fisicoquímica i en la depuradora d'aigües.
  
3. Les esmentades instal·lacions dedicades a la valorització de residus i al tractament de residus amb destinació a l'eliminació d'aquests han de ser autoritzades tant per a residus perillosos com per a no perillosos, per la Conselleria de Medi Ambient, conforme al que estableix l'article 13 de la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, i en l'article 50 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.
  
4. Pel que fa a les instal·lacions projectades, cal assenyalar:
  
- Les zones d'emmagatzematge de residus s'han de situar en espais coberts, dotats de sòl impermeable i amb sistema de recollida de vessaments en les zones previstes per a residus líquids.
  
- La trituradora d'envasos, disposarà de les mesures necessàries per a recollir els líquids que haja d'evacuar en l'operació d'aquesta.
  
- La zona on estiga situat el llavador dels envasos, ha de disposar de paviment impermeable i canalització de recollida de les aigües amb destinació a tractament.
  
- Els residus que han patit tractament en les línies previstes han de ser dipositats en abocadors autoritzats en funció de les característiques d'aquests, segons el que estableix la Llei 10/2000. En tot cas, segons el que estableix l'article 6, apartat 3c, en el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant un dipòsit en abocador, els residus perillosos no reactius, estables o provinents d'un procés d'estabilització en què es canvie la perillositat del residu en transformar-lo de perillós en no perillós, es dipositaran en abocadors de residus no perillosos en cel·les diferents de les destinades a residus no perillosos biodegradables.
  
5. No s'hi ha presentat un projecte d'adequació de les instal·lacions per a prevenir que els gasos generats en el tractament de residus, siguen emesos a l'exterior sense tractar prèviament.
  
Afeccions legals
  
La indústria necessita la llicència d'activitat que ha de ser concedida per l'Ajuntament de Quartell.
  
Durant el funcionament normal i manteniment d'aquesta, la indústria ha de gestionar i generar nous residus, per la qual cosa ha de sol·licitar les autoritzacions administratives com a productor i gestor de residus atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
En matèria d'abocaments, s'ha d'aplicar el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.
  
La declaració d'impacte ambiental de data 29 d'abril de 2003, corresponent a l'expedient 382/01-AIA d'avaluació d'impacte ambiental de la modificació de les normes subsidiàries i programa d'actuació integrada sector industrial la Foia. Aquest expedient disposa d'una posterior Resolució per la qual, en data 27 de novembre de 2003, s'accepten les modificacions anteriorment avaluades corresponents al projecte de la modificació de les normes subsidiàries i programa d'actuació integrada del sector industrial la Foia.
  
Concretament aquesta declaració condiciona en l'apartat 2.4 d'aquesta, la resolució favorable al desenvolupament industrial d'aquest polígon, al compliment estricte d'una sèrie d'informes, entre els quals es troba aquell que emet el Servei de Planificació de la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, transcrit íntegrament en l'enunciat de la declaració i que considera concloent a l'efecte del projecte que s'avalua : Finalment s'aconsella, en tot supòsit, l'alineació dels carrers a favor del pendent, la sobreelevació de les estructures procurant no empitjorar la situació de les propietats confrontants i la limitació a la implantació de de les indústries que es manegen matèries nocives i perilloses...
  
La parcel·la seleccionada s'inclou com a zona amb nivell de risc d'inundació 4, segons l'Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova definitivament el Pla del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).
  
Aigües avall del polígon industrial El Ventorrillo, es troba la part sud de la zona humida denominada Marjal i Estanys d'Almenara, que està inclosa en el catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, aprovat per Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià. Igualment, la marjal d'Almenara, ja s'incloïa en la llista aprovada en 1997 per a la proposta de llocs d'interés comunitari (LIC) per a la constitució de la xarxa Natura 2000. També s'hi troben microreserves i és àrea d'importància per a aus, amfibis i rèptils.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Dins del sector serveis, les empreses del sector de la gestió de residus, són un pilar fonamental per al desenvolupament sostenible de la indústria. No obstant això, la inadequada eliminació dels residus arruïna els lloables objectius ambientals perseguits en la gestió d'aquests, ja que podria contribuir a concentrar els riscos que es volien evitar, i danya seriosament el medi ambient que es volia protegir, a més d'atemptar contra la salut dels ciutadans.
  
Cal assenyalar que la indústria es troba en una parcel·la industrial implantada en una zona de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, d'alta accessibilitat potencial als recursos hídrics i amb risc d'inundació, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
Potser l'aspecte més important que caracteritzava la ubicació del projecte de referència era el risc d'inundació. Com ja s'ha assenyalat, segons la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana, la zona presentava un risc d'inundació de nivell 4. Aquest mateix nivell de risc és el reconegut pel PATRICOVA. No obstant això, durant la tramitació de l'expedient d'impacte ambiental 382/01-AIA, es van avaluar les mesures preventives i correctores per a reduir el risc d'inundació i embassament d'aigua que, bàsicament passaven per la canalització de part del barranc del Coronel o assagador de Quartell, la permeabilització de les barreres que per al flux d'aigües comporten la N-340 i la línia fèrria València-Tarragona, l'evacuació de pluvials d'escorriment per superfície, l'execució d'un canal de recepció i desguàs en la franja oriental del polígon industrial ?paral·lel i disposat entre el ferrocarril i la parcel·la de referència- i, finalment, les mesures indicades en la secció segona de la normativa urbanística del PATRICOVA referides a la adequació de l'edificació i infrastructura en zones inundables.
  
Com ja s'ha dit, aquestes mesures s'executen per a reduir el risc d'inundació, i fixen d'aquesta manera els usos permesos en el polígon industrial. S'entén que per la tipologia d'aquesta, perquè la indústria de referència estiguera entre els usos permesos en el sòl industrial, després de l'execució de les mesures preventives o correctores descrites, la zona hauria de quedar sense risc d'inundació, de manera que s'evitara la possible afecció a la Marjal i Estanys d'Almenara, que a continuació es descriu:
  
Amb una superfície de 1.486 ha distribuïdes entre els municipis: Moncofa, Xilxes, la Llosa, Almenara, Benavites, Quartell i Sagunt, la marjal d'Almenara disposa d'abundant aigua de bona qualitat. Alberga una bona representació de torberes de canyissos, com també una elevada diversitat d'hàbitats propis d'aiguamolls. Molt important per a les aus aquàtiques, especialment la camallarga i el fumarell carablanc, alberga també poblacions de samaruc, tortuga europea i diverses espècies vegetals endèmiques.
  
Pel que fa als hàbitats més importants, són els lligats a zones humides, com les torberes calcàries de Cladium mariscus (\*7210), llacs eutròfics naturals (3150), llacunes costaneres (\*1150), estepes salines mediterrànies (\*1510), pastius salins mediterranis (1410), prats humits mediterranis (6420), etc.
  
Pel que fa a les espècies, i a més de la València hispanica, Aphanius iberus i Emys orbicularis, cal citar, entre moltes altres, espècies d'aus com a Alcedo atthis, Ixobrychus minutus, Himantopus himantopus, Porphyrio porphyrio, Glarèola pratincola, Chlidonias hybridus, Circus aeruginosus, Fulica atra, etc.
  
Respecte a l'abocament d'aigües residuals tractades, les plantes de tractament d'envasos per a rentada funcionen en circuit tancat, ja que el volum d'aigua de rentat es redueix durant el procés; és necessari omplir el circuit per a reposar les pèrdues que es produeixen tant en la unitat de tractament d'envasos com en la de tractament de l'agent de rentada dels envasos (per arrossegaments, evaporació i humitat retinguda en els fangs de depuració). Seguint aquest fil, i d'altra banda, la unitat d'estabilització és, com ja s'ha dit, consumidora neta d'aigua utilitzada en el procés d'estabilització (mòlta amb ciments, putzolanes, calç, etc.).
  
Així, l'única aportació d'aigua que pot fer que el Centre de Tractament i Valorització d'Envasos i Materials Industrials (CETRAVEMI) no puga funcionar en circuit tancat, seran les aigües de procedència externa que es projecta tractar, malgrat que el projecte que es planteja, aparentment, se centra en el tractament i valorització d'envasos i materials industrials, i són les aigües residuals un aspecte, en aparença, accessori a l'activitat principal projectada. Respecte d'això s'entén que ha de calcular-se una capacitat de tractament d'aigües residuals externes que permeta al CETRAVEMI funcionar en circuit tancat, i evitar així la possible afecció a la Marjal i els Estanys d'Almenara.
  
Identificació i valorització d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental presentat per GIRSA, Gestión Integral de Residuos Sólidos, SA, per a conéixer l'impacte que el desenvolupament de les activitats projectades podria tenir en l'emplaçament triat al terme municipal de Quartell, s'ha analitzat la repercussió de l'activitat sobre el medi durant la fase de construcció i operació de les activitats, i s'ha fet una valorització final dels impactes residuals després de l'aplicació de les mesures preventives o correctores.
  
D'aquesta manera, en la valorització d'impactes residuals de l'estudi d'impacte ambiental, es conclou que els impactes residuals ocasionats per l'activitat considerada, després de l'adopció de les mesures preventives i correctores fa que la pràctica totalitat dels impactes qualificats prèviament com a moderats passen a ser considerats com a compatibles.
  
No es valora l'afecció que la inundació de la planta de tractament de residus perillosos pot comportar la Marjal i els Estanys d'Almenara, i deixa en mans de l'agent urbanitzador del polígon industrial l'eliminació del risc d'inundació de la zona.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures preventives o correctores adoptades per a reduir els impactes durant la fase de construcció i funcionament de la planta de gestió de residus són les suficients per a aquest tipus d'instal·lacions.
  
Pel que fa a la fase de construcció es plantegen mesures preventives i correctores que sense deixar de ser adequades, semblen més pròpies de les d'execució d'obra civil o urbanització del territori, com poden ser la limitació de la zona d'obra amb la minimització de l'ocupació, selecció de maquinària d'obra, el correcte reglatge i manteniment d'aquesta maquinària, a més d'incloure una zona dedicada específicament a això, prevenció de la generació de pols en els moviments de terra, gestió de la coberta vegetal i residus d'obra, prevenció d'incendis, transparència informativa i manteniment de la permeabilitat territorial.
  
Durant el disseny de les instal·lacions s'han adoptat mesures preventives com poden ser la segregació de les unitats de tractament i dels llocs d'emmagatzematge de residus en illes rodejades pels carrers d'accés, accessibilitat per al manteniment i vehicles de bombers, reducció dels recorreguts, les trapes i cubetes disposaran de doble impermeabilització, i estaran rodejats d'una xarxa de sondejos entubats que permeta detectar la presència de fugues, instal·lacions elèctriques antideflagrants en totes les zones classificades, ubicació aèria de tots els equips i canonades en l'interior de naus, protecció de tots els elements constructius amb emprimacions que els atorguen resistència química i al foc, d'acord amb les característiques dels residus que es gestionen en cada zona, implantació de tots els tancs en l'interior de cubetes, soleres impermeabilitzades en totes les zones amb risc de vessaments, trapes de contenció de vessaments en totes les plantes de tractament i sistema tancat de recollida i conducció cap a ells, xarxa separativa d'aigües pluvials i aigües negres, sense possibilitat de contacte entre elles, les soleres disposaran de pendents del 2% dirigides cap a canaletes i cubetes de contenció, de manera que puga recollir-se la integritat de les fugues i vessaments que es produïsquen (aquesta xarxa no tindrà connexió amb l'exterior), formació del personal i instal·lació d'una depuradora que garantisca que les aigües abocades compleixen els límits imposats per la normativa del polígon industrial per a abocar al col·lector d'aquest.
  
Així mateix es proposen una sèrie de mesures correctores durant la fase d'explotació, com poden ser que els gasos produïts en el funcionament de les instal·lacions siguen conduïts a diferents elements de tractament a fi de reduir-ne la càrrega contaminant (segons la naturalesa de les emissions generades i el seu punt de generació, aquests elements podran ser ciclons, absorbidors, llavadors de gasos, filtres de carbó o absorbents selectius), quant al soroll les mesures correctores se cenyeixen a l'atenuació dels materials de construcció de les naus dins de les quals es troben els focus de generació de sorolls. Pel que fa a la vulnerabilitat del sòl, es projecta usar en les soleres formigó amb un additiu líquid que l'impermeabilitza. Es projecta usar en l'enjardinament de la parcel·la la terra i els tarongers arrancats durant la fase d'obra, als que s'uniran altres espècies com poden ser oliveres, palmeres, margallons, coscolls o arbustos com romer, espígol, camamilla, ginesta, albaida, ocra i baladre. Les masses arbòries i arbustives es distribuiran pel perímetre de la parcel·la.
  
Finalment, pel que fa al programa de vigilància ambiental, es planteja el seguiment durant la fase de construcció i la de funcionament de les instal·lacions. Específicament en el cas de la fase de funcionament es projecta el seguiment d'una sèrie d'indicadors com poden ser la geomorfologia del terreny (aparició de processos erosius i d'inestabilitat d'uns talussos inexistents en la planta), seguiment de l'enjardinament, diàriament de les condicions meteorològiques per a fer un balanç hídric que servisca per a comprovar que no s'acumulen o infiltren les aigües de pluja potencialment contaminades, el comportament de la fauna en relació amb la instal·lació projectada i la qualitat de les aigües abocades.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una estimació d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, ja que com estableix el punt 6.D de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions d'eliminació o tractament de residus tòxics i perillosos per incineració, tractament físic i químic, o emmagatzematge en terra, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, la ubicació del Centre de Tractament i Valorització d'Envasos i Materials Industrials (CETRAVEMI), promogut per GIRSA, Gestión Integral de Residuos Sólidos, SA, que s'han de situar en la parcel·la M-13 de l'ampliació del polígon industrial El Ventorrillo, al terme municipal de Quartell (València), en considerar incompatible la instal·lació en aquest polígon d'indústries que manegen matèries nocives i perilloses, amb el risc d'inundació existent en aquest, el qual en cas de produir-se tindria greus efectes ambientals a la Marjal i Estanys d'Almenara, zona humida inclosa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, aprovat per Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià i en la llista aprovada en 1997 per a la proposta de llocs d'interés comunitari (LIC) per a la constitució de la xarxa Natura 2000.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.