Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6770, del 09-05-2012 (2012/4365)

RESOLUCIÓ de 4 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Onda, Sagunt, les Useres,Torrent, la Pobla Tornesa. Expedients: 360/4405 VKZ, 158/6742 XPZ, 126/2581 DAJ, 153/7931 LJY, 015/4327 XJQ.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6770

Data del DOGV
:   09-05-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/4365


Data del document
:   04-04-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Useres, les
    * Sagunt
    * Pobla Tornesa, la
    * Onda
    * Torrent
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 4 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Onda, Sagunt, les Useres,Torrent, la Pobla Tornesa. Expedients: 360/3675 PJQ, 158/5024 CEF, 126/9815 BFH, 153/2427 YKU, 015/0919 NWA. [2012/4365]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 360/8550 WLE, 158/3742 IXH, 126/8415 CIR, 153/8439 SXT, 015/8668 TPD.  
  
  
València, 4 d'abril de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 360/0515-SYV.  
Títol: Pla Parcial Sud-20.   
Promotor: Ajuntament d'Onda.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Onda i Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: terme municipal d'Onda.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El projecte de Pla Parcial Sud-20 d'Onda consistix en la creació d'un sector industrial amb ús terciari compatible, que ocupa una àrea de 1.557.420 m², al costat d'una altra bossa de sòl industrial, SUD-13. Açò implica la reclassificació de sòl no urbanitzable comú a sòl no urbanitzable amb protecció agrícola.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Els límits del sector són:  
- al nord, la rambla de la Viuda i el camí de Vora Rambla  
- al sud, el riu Millars i el camí de les Delícies  
- a l'est, el polígon industrial Sud-13 i,  
- a l'oest, la urbanització de Sitjar Baix i sòl destinat a ús agrícola  
  
Este planejament es planteja com una continuació al sòl industrial del Sud-13, àmbit que sí que s'ha urbanitzat però no consolidat. Este creixement està fortament condicionat per l'oest per l'existència del nucli de població Sitjar Baix, pel nord per l'existència d'una bossa de sòl forestal i la rambla de la Viuda i pel sud per la proximitat del riu Millars. Per a evitar les afeccions al nucli residencial s'ha proposat una zona verda de més de 100.000 m² en les proximitats perquè actue a manera de matalaf. Per a adequar-lo a les afeccions en el seu àmbit nord, el planejament proposat ha patit modificacions.   
L'ús global es distingix en dos categories: industrial i terciari. Es disposa de zona industrial fins a grau 5 (alt) ubicades en la proximitat del sòl industrial Sud-13 i de zona industrial fins a grau 2 (baix) ubicades en la proximitat del sòl residencial. En l'ús terciari s'inclouen totes les activitats relacionades amb comercial, hoteler, oficines, recreatiu, aparcaments i semblants.   
3. Alternatives  
El planejament proposat no té estudi d'alternatives i justifica simplement l'ordenació proposada. En este sentit, l'Estudi d'Impacte Ambiental presenta este sector com una transició entre els actuals sectors Sud-13, polígon industrial dissenyat per a la implantació de grans indústries, amb parcel·la mínima de 35.000 m², i la urbanització residencial Sitjar Baix. Així el que proposa el Pla Parcial Sud-20 és la interposició, entre ambdós sectors, d'un nou sector per a l'activitat pròpia de la xicoteta indústria i de l'emmagatzematge, amb parcel·les de 1.500 i 3.000 m². Tot això ho justifica per la necessitat de crear sòl terciari, perquè les dos úniques bosses d'ús terciari (Sud-7 i Sud-19) estan esgotades (la primera d'estes dedicada a restaurants i zones d'oci al costat del nucli urbà; la segona d'estes per a un centre logístic d'una multinacional dedicada a l'esport).   
Tramitació administrativa  
1. Procediment d'avaluació ambiental  
En data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient (LEAE).  
La Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient i la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, són complementàries.   
D'acord amb la LEAE, els plans i programes, així com les seues modificacions, que puguen tindre efectes significatius en el medi ambient i que siguen promoguts o aprovats per l'administració són objecte d'esta avaluació ambiental estratègica.   
D'altra banda, la LEAE definix en l'article 2, com a zones de reduït àmbit territorial, aquelles que per les seues escasses dimensions, el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental pot garantir-se per mitjà de l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.   
La modificació presentada, en principi, hauria d'ajustar-se al que establix la LEAE. Vist que l'àmbit del sector només afecta una zona limítrof amb una ja urbanitzada i vistos els efectes previsibles sobre el medi ambient, pot considerar-se com una zona de reduït àmbit territorial i resulta possible l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental.   
  
Dins del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.   
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, el procediment d'avaluació ambiental per a este cas serà el corresponent al de l'Avaluació d'Impacte Ambiental.   
2. Admissió a tràmit  
En data 11 d'octubre de 2006, té entrada en el Registre General de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, una còpia remesa pel Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló de l'expedient administratiu tramitat en l'Ajuntament d'Onda, relatiu al Pla Parcial Sud-20, i s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental. Per a disposar de la documentació necessària per a l'avaluació ambiental del projecte se sol·licita, en data 8 de febrer de 2007, còpia de l'estudi d'impacte ambiental, del projecte sotmés a autorització substantiva, del certificat del tràmit d'informació pública, del certificat d'aprovació provisional i del certificat de sol·licitud dels informes de Patrimoni i Confederació Hidrogràfica del Xúquer, perquè no havien sigut remesos.   
  
3. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental del Pla Parcial Sud-20 es va exposar al públic, segons l'anunci publicat en el diari Levante, de 6 d'octubre de 2005, i en el DOCV núm. 5.270, de 31 de maig de 2006. Segons consta en el certificat emés, en data 13 de febrer de 2007, pel secretari de l'Ajuntament d'Onda, no s'han presentat al·legacions de caràcter ambiental.   
4. Ampliació de documentació  
Amb data 28 de gener de 2008, es requerix a la Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge de València, i es remet, així mateix, el dit requeriment a l'Ajuntament d'Onda perquè complete l'expedient amb la documentació següent:  
Respecte del planejament municipal en vigor:  
Còpia de les directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori actualment.  
Pla amb la classificació i qualificació actual de tot el terme municipal que arreplegue les modificacions realitzades des de l'aprovació definitiva del Pla General d'Ordenació Urbana d'Onda.   
Còpia del Pla Acústic Municipal d'Onda.   
Respecte del projecte de Pla Parcial Sud-20:  
Estudi d'alternatives adequat, ja que únicament s'aporta una justificació de la solució triada. En este sentit cal destacar que el Pla Parcial Sud-19 aporta com a principal objectiu satisfer la demanda de sòl d'ús terciari i es justifica en l'absència d'este tipus de sòl; no obstant això, el Pla Parcial Sud-20 promou una zona de 150.000 m² destinada a ús terciari sobre terreny catalogat com a forestal, per la qual cosa cabria replantejar-se les dites bosses. S'aportarà l'estudi d'alternatives que preveja la proposta.  
Informe de l'Oficina del Pla de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures respecte de:   
Les actuacions que es duran a terme en matèria d'infraestructures de carreteres en el municipi d'Onda; compatibilitat de les reserves de 100 m en l'ordenació del Pla Parcial Sud-20 amb la construcció pre  
vista d'una calçada de la carretera de connexió de la CV-20 i la CV-21.   
Informe del Servici Territorial de Medi Ambient de Castelló de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge relatiu al tractament de les vies pecuàries del sector, integrant en el sector o proposant el traçat alternatiu viable que s'haurà de reflectir així mateix en l'instrument d'ordenació.  
Estimació dels recursos hídrics necessaris per a l'abastament del sector del Pla Parcial Sud-20 i informe de Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte de la disponibilitat d'estos.   
Justificació de la tramitació de l'abocament de la futura estació depuradora d'aigües residuals del Pla Parcial Sud-20 a la rambla de la Viuda, avaluant el volum abocat i estudiant la possibilitat d'abocament zero.  
Estimació del volum dels residus urbans generats en l'actuació del Pla Parcial Sud-20 i descripció de la gestió d'estos (arreplega, transport i eliminació), aportant els certificats de les empreses concessionàries de la gestió i del consorci adjudicatari del pla zonal. S'hauran de considerar conjuntament els residus generats en ambdós propostes. Els certificats de les empreses concessionàries ratificaran, si és el cas, la capacitat dels seus mitjans per a l'arreplega i transport dels residus urbans i el certificat del consorci versarà sobre la capacitat d'eliminació dels residus d'ambdós sectors en les infraestructures ja executades incloses en el pla zonal II, IV i V.  
Es completarà l'anàlisi de la contaminació atmosfèrica en tot el terme municipal. En l'àmbit del Pla Parcial Sud-20 únicament s'aporta la llista (unes 40 pàgines) dels mesuraments de les estacions més pròximes, sense analitzar-los ni comparar-los amb els valors legalment o ambientalment establits. Es considera este factor ambiental decisiu donada la proximitat al nucli residencial Sitjar Baix.  
  
Es completarà l'anàlisi de la contaminació acústica. En l'àmbit del Pla Parcial Sud-20 s'obvia l'estudi de la contaminació acústica, factor ambiental fonamental donada la proximitat al nucli residencial Sitjar Baix.  
Estudi de la influència del vent sobre la zona residencial.  
Basant-se en l'estudi atmosfèric, acústic i de vents es determinarà quin tipus d'indústries poden localitzar-se i en funció de la seua classificació a quina distància i quina ha de ser la dimensió del matalaf que rodege el nucli residencial o si el que s'ha establit és suficient. En el cas que es detecten àrees especialment degradades o atmosferes contaminades, s'establiran les mesures correctores apropiades per a restaurar estos danys.   
S'haurà d'aportar l'Informe vinculant sobre patrimoni històric i cultural que ha d'emetre la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura i Esport   
Estimació de la quantitat d'aigua a depurar i estudi de la possibilitat de la seua reutilització per a reg i per a ús industrial, tractant d'aconseguir abocament zero.  
S'analitzarà la capacitat de depuració de l'estació a instal·lar, per a conéixer si la instal·lació serà avaluada ambientalment per separat o englobada dins del pla parcial.   
Es completarà la documentació aportada respecte de les vies pecuàries, perquè s'han omés dos vies pecuàries més: assagador de les casetes de Capblanc i assagador de l'Abeurador.  
S'haurà d'aportar la cartografia de les àrees forestals que hagen patit incendis i hauran de classificar-se com a sòl no urbanitzable, perquè segons l'article 14 de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge no podran classificar-se o reclassificar-se com a urbà o urbanitzable.   
Es completarà l'apartat d'hidrologia, i s'aportarà la documentació referent al barranc de la Viuda.   
D'acord amb l'article 18 de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, el pla parcial haurà d'establir el perímetre i la normativa de protecció de la captació d'aigua o incorporeu-los a la xarxa primària d'espais lliures i zones verdes.   
S'inclourà el cost de l'establiment de les mesures correctores previstes, perquè a pesar que s'indica que estan incloses en l'avantprojecte d'urbanització, no s'ha remés cap còpia a este Servici.   
Es determinarà si hi ha alguna línia elèctrica que travessa el sector i, si és el cas, es determinarà el tractament oportú.  
Informes sectorials  
1. En data 27 de març de 2007, la Societat de Foment Agrícola Castellonenc, com a concessionària de la gestió del servici públic d'abastament d'aigua potable al municipi d'Onda, informa:  
- Que les necessitats hídriques d'aigua potable previstes són 413.910 m³/anuals  
- Que la dita demanda es preveu cobrir per mitjà de connexió a les infraestructures pertanyents al Consorci d'Aigües de la Plana.  
- Que l'urbanitzador executarà un nou depòsit destinat a l'abastament d'aigua potable, amb dos departaments, de capacitat suficient per a cobrir el subministrament al sector i dotat de les infraestructures complementàries adequades (grup de pressió, equip de cloració, etc.)  
  
- Que haurà de disposar de l'expressa conformitat o amb l'autorització prèvia per part del Consorci d'Aigües de la Plana per a executar la connexió a les infraestructures pertanyents al Consorci d'Aigües de la Plana.   
- La qualitat de les aigües subministrades pel Consorci d'Aigües de la Plana és adequada, per la qual cosa no necessitaria cap tractament addicional de potabilització, i s'ajusta al que disposa el Reial Decret 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'establixen els criteris sanitaris de la qualitat de l'aigua de consum humà i es preveu, en tot cas, la disposició d'un equip de recloració en el depòsit per si fóra necessari.   
  
- Es considera necessari, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte d'urbanització i a la recepció de les obres, l'informe favorable de l'empresa concessionària del servici, quant a la definició, disseny i característiques de les infraestructures necessàries per a l'abastament d'aigua potable a les dites unitats (xarxes, canalitzacions, vàlvules, boques de reg, boques d'incendis, trapes, etc.).  
- El municipi d'Onda disposa del corresponent expedient de concessió d'abastament tramitat davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sota el número 1999RP0028, amb un cabal estimat de 2052.113 m³. Disposa igualment d'una presa externa de subministrament d'aigua en alta procedent del Consorci d'Aigües de la Plana en volum 957.336 m³, presa en què es preveu executar la connexió per a l'abastament del sector. Havent resultat un consum total del municipi en l'exercici 2006 de 2.312.824 m³, entenem que el dit cabal addicional quedarà integrat en el marc dels referits expedients.  
  
2. En data 14 de gener de 2008, es redacta informe sobre la prospecció arqueològica i etnològica. En el dit informe es puntualitza:  
- No s'han documentat jaciments arqueològics nous, si bé la proximitat de la necròpolis de «dipòsits» determina la necessitat que s'adopten mesures correctores. Per tant, en l'Estudi d'Impacte Ambiental s'haurà de preveure la realització d'un seguiment arqueològic de les obres d'urbanització, excepte en les parcel·les 39, 40 i 41 del polígon 15 on serà necessària la realització d'excavació arqueològica, excavació els resultats de la qual determinaran les condicions per a les futures obres.   
  
- Des del punt de vista del patrimoni paleontològic s'haurà de demanar la pertinent consulta als servicis tècnics.  
- Quant al patrimoni etnològic, en els resultats de la prospecció es fa referència a què s'han constatat diversos elements etnològics, com a ribassos de pedra seca, xarxa de séquies, basses, cases (masies), casetes i paranys. S'ha documentat també una romeria. S'hauria de valorar la possibilitat de conservar les tres masies amb una part de l'arbratge que les circumda a través de la seua integració en l'àmbit turístic amb algun ús social, de manera que es conservaria la memòria de l'hàbitat dispers de la zona.  
Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte és procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que preveurà les actuacions realitzades, resultats i programa de vigilància i/o mesures correctores, si és el cas, i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià a l'efecte que s'aporte en el corresponent procediment d'impacte ambiental davant de l'òrgan administratiu competent.  
  
3. En data 28 de gener de 2008, se sol·licita informe al Servici de Parcs Naturals, perquè informe respecte de la influència i compatibilitat de la reclassificació amb el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del parc natural de la serra d'Espadà, ja que el sector es troba dins de l'àrea d'influència antròpica de la zona d'amortiment d'impactes. En data 22 d'abril de 2008 es rep la contestació en què s'indica que pel que fa al Pla Parcial Sud-20 «es troben zones d'una elevada antropització i, com a conseqüència de l'elevada degradació dels possibles ecosistemes existents, on les formacions de matoll subsistents han sigut sotmeses a successius processos de degradació, i són pràcticament inexistents en l'actualitat. En conseqüència no es troba cap objecció a la requalificació d'este sòl com a urbanitzable, sempre que l'objectiu siga l'ocupació per a ús industrial i terciari».  
  
4. En data 4 de febrer de 2008, l'Oficina del Pla de Carreteres informa desfavorablement sobre el concert previ del Pla General d'Ordenació Urbana d'Onda, que preveu l'actual reclassificació. Respecte de l'afecció al Sud-20, s'especifica que «els espais lliures de reserva viària que cal col·locar a ambdós marges de les carreteres, d'acord amb el Decret de 30 de desembre de 2005, que s'han de comptar des de la ratlla blanca de la vorera d'emergència més pròxima, que s'ha d'aplicar en el cas de la nova carretera entre la CV-10 i CV-21, és de 100 m».   
5. En data 15 d'abril de 2008, el Servici de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal informa, adjuntant la cartografia corresponent, que «una part de la zona compresa en la parcel·lació del sector ha sigut afectada per incendis forestals, per la qual cosa es comunica als efectes legislatius vigents».  
6. En data 21 d'abril de 2008, es rep l'informe forestal, en el qual s'indica:   
«Que després de consultar la documentació que hi ha de l'inventari forestal, aprovat per Acord del Consell de 15 de juny de 2007 i publicat el 18 de juny de 2007 en el DOCV núm. 5.536 i que definix la classificació del sòl forestal i no forestal del terme d'Onda, s'efectuen les consideracions següents:  
- Que el sòl forestal es localitza, amb un caràcter general i excepte alguna parcel·la aïllada, des del centre fins al nord del territori afectat pel sector Sud-20 del PGOU d'Onda.  
- Que el sòl no forestal es localitza, excepte alguna excepció, des del centre fins al sud del territori afectat pel sector Sud-20 del PGOU d'Onda.  
Es recorda que cal considerar la classificació del sòl forestal i no forestal a l'hora d'elaborar i determinar les actuacions arreplegades en el sector Sud-20.   
Consultada la cartografia d'incendis forestals disponible en el visor de la Conselleria de Medi Ambient Aigua, Urbanisme i Habitatge i que arreplega els incendis succeïts en el període comprés entre l'any 1993 fins a l'actualitat, s'observa que en el territori afectat pel sector Sud-20 del PGOU d'Onda apareixen en croquis els incendis següents:   
  
a) Incendi que identificarem com el número 1 i que es va produir en 1999.   
b) Incendis que identificarem com els números 2, 3 i 4 i que es van produir en 1998. S'ha de ressenyar que l'incendi identificat com a número 4 es va produir en un terreny que segons l'inventari forestal no posseïx caràcter forestal. Mentres que les superfícies afectades pels incendis 1, 2 i 3 han de ser considerades com que van afectar terreny forestal a l'hora d'elaborar i determinar les actuacions arreplegades en el sector.  
Consultada la documentació que es troba en el Servici Territorial de Medi Ambient es comprova com no hi ha cap forest gestionada per la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge en la zona afectada pel sector Sud-20.  
Els terrenys del sector Sud-20 se situen en zona d'influència del parc natural de la serra d'Espadà. Motiu pel qual les actuacions que en estos terrenys es planifiquen hauran d'estar en concordança amb allò que arreplega el Decret 218/1997, de 30 de juliol, de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el PORN de la serra d'Espadà.   
A la vista del que s'ha exposat es desprén que s'haurà de preveure en la documentació que ha d'arreplegar l'estudi d'impacte ambiental del PP sector Sud-20 d'Onda les consideracions arreplegades en el Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, per la qual s'establixen normes generals que cal aplicar en terrenys forestals incendiats; Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana i PORN (Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals) del parc natural de la serra d'Espadà.»  
7. En data 21 d'abril de 2008, es rep l'informe sobre vies pecuàries, en el qual s'indica:   
«Consultat l'estudi d'impacte ambiental, consten identificades dos vies pecuàries de les classificades per OM-30/04/1956, primera classificació de vies pecuàries del municipi d'Onda, que van ser transferides per l'estat a la Comunitat Valenciana per RD-2.365/84 de 8 de febrer. Posteriorment va ser modificada la classificació de 1956, per Orde de la Conselleria d'Agricultura i Pesca de 28 de novembre de 1989, publicada en el DOGV d'11 de gener, en la qual es reduïx l'ample considerat necessari, i resulta sobrant la diferència amb l'ample legal o inicial.  
  
La primera és la VP núm. 38 assagador del Camí de la Pedrera de 18 m d'amplària legal i 8 m d'amplària considerada necessària, que figura inscrita amb el núm. A03/12/084/0038, tom 3r, p. 519 de l'inventari general de béns i drets de la GGVV. Consta dibuixada amb 18 m d'amplària legal, limítrof al sud del sector Sud-20. L'eix longitudinal d'esta via pecuària és el camí del mateix nom, anomenat també de les Delícies. Haurà de garantir-se tant pel promotor com per l'Ajuntament d'Onda, la no-afecció del sector interessat en l'àmbit dels 18 m d'amplària legal d'esta via pecuària, presos 9 m a cada costat de l'eix del camí de la Pedrera, com SNUP-VP.  
La segona via pecuària és la VP núm. 3 assagador d'Almassora a la Pedrissa, de 37,50 m d'amplària legal i 10 m d'amplària considerada necessària en les esmentades ordes i que consta amb el núm. 03/12/084/0003, tom 3r, p. 516, en l'inventari G de B i D de la GGVV. Consta identificada en el sector Sud-20 amb la seua amplària legal de 37,5 m, travessa el sector d'oest a est, prenent com a eix el denominat Camí Fondo o de Vila-real a l'Alcora, no obstant això l'EIA només dedica un apartat per a indicar que s'iniciaran els tràmits oportuns per a concretar la viabilitat d'un nou traçat.   
A petició de l'Ajuntament d'Onda, el conseller de Territori i Habitatge va acordar, en data 14 de juny de 2007, l'inici de l'expedient núm. STMA/SF/VP/MT/073/2005, de modificació parcial de traçat de la VP núm. 3 Assagador d'Almassora a la Pedrissa al seu pas pel sector Sud-20 del PGOU d'Onda, el procediment de la qual actualment està en la fase d'informació pública (BOP de 29 de març de 2008).  
8. En data 22 d'abril de 2008, es rep l'informe del Servici de Gestió Forestal al Pla Parcial Sud-20, en el qual s'indica:   
«El sòl forestal afectat pel pla parcial té la tipologia de bloc-illa, rodejat de cultius agrícoles. Les seues característiques de bloc-illa li conferixen un gran valor estratègic quant a defensa i potenciació de la biodiversitat i quant a fita i testimoni històric paisatgístic. Basant-se en les raons assenyalades, es proposa l'exclusió del sòl forestal del Pla Parcial Sud-20 d'Onda».  
9. En data 22 d'abril de 2008, es rep l'informe del Servici de Gestió Forestal de la DG de Gestió del Medi Natural:   
«... Les vies pecuàries del terme municipal d'Onda van ser classificades per Orde Ministerial de 30 d'abril de 1956, primera classificació de vies pecuàries del mencionat municipi. Posteriorment, la classificació de 1956 va ser modificada per l'Orde de 28 de novembre de 1989 de la Conselleria d'Agricultura i Pesca publicada en el DOGV l'11 de gener de 1990.   
A la vista del croquis de la classificació de les vies pecuàries del terme municipal d'Onda i el pla anteriorment citat, el sector Sud-20 afecta les següents vies pecuàries:  
VP núm. 3 assagador d'Almassora al Pedreguer o assagador d'Almassora a la Pedrissa de 37,61 m. d'amplària legal i 10 m d'amplària necessària. El conseller de Territori i Habitatge va acordar en data 14/06/2007 l'inici de l'expedient de modificació de traçat núm. STMA/SF/VP/MT/073/2005.  
VP núm. 38 assagador del Camí de la Pedrera de 18 m d'amplària legal i 8 m d'amplària necessària. Esta via pecuària és limítrof al sud del sector Sud-20. Segons consta en l'informe tècnic remés per fax per la Direcció Territorial de Castelló, l'eix longitudinal d'esta via pecuària és el camí del mateix nom, anomenat també de les Delícies. En el mateix informe consta que haurà de garantir-se tant pel promotor com per l'Ajuntament d'Onda, la no-afecció del sector interessat en l'àmbit dels 18 m d'amplària legal d'esta via pecuària, presos 9 m a cada costat de l'eix del camí de la Pedrera, com SNUP-VP.   
  
VP núm. 39 assagador de l'Abeurador de 15 m d'amplària legal i 8 m d'amplària necessària. Esta via pecuària unix la núm. 3 amb la núm. 38 de nord a sud dins del sector.   
VP núm. 41 assagador de les Casetes de Capblanc de 15 m d'amplària legal i 6 m d'amplària necessària. Esta via pecuària travessa el sector en la part nord per zona forestal.  
Segons l'informe de vies pecuàries del Servici Territorial de Medi Ambient de Castelló només consten identificades les VP núm. 3 i núm. 38 en l'estudi d'impacte ambiental del sector Sud-20 del PGOU d'Onda.»  
Afeccions legals  
Hidrografia. D'acord amb l'article 6 del text refós de la Llei d'Aigües, aprovat per Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, els marges dels llits estan subjectes, en tota la seua extensió longitudinal:   
  
a) A una zona de servitud de 5 metres d'amplària per a ús públic que es regularà reglamentàriament.   
b) A una zona de policia de 100 metres d'amplària en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que es desenrotllen.  
Patrimoni. D'acord amb l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes hauran d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
  
Pla zonal de residus de les zones III i VIII. Per mitjà d'este pla zonal es distribuïx el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió i tractament de residus.   
Vies pecuàries. D'acord amb l'article 12, de la Llei 3/1995, de vies pecuàries, les modificacions del traçat com a conseqüència d'una nova ordenació territorial, hauran d'assegurar amb caràcter previ el manteniment de la integritat superficial, la idoneïtat dels itineraris i la continuïtat dels traçats, juntament amb la del trànsit ramader, així com els altres usos compatibles i complementaris d'aquell.   
Carretera entre CV-10 i CV-21. D'acord amb la modificació de la Llei 6/1991, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, introduïda per la Llei 14/2005 de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa i d'Organització de la Generalitat, la zona de protecció de carreteres serà, com a mínim, de 100 m. Els terrenys inclosos en la zona de protecció de la carretera no computaran als efectes de les reserves dotacionals mínimes exigibles per la legislació urbanística.   
Incendis. D'acord amb l'article 14 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, els terrenys forestals classificats com a sòl no urbanitzable que hagen patit els efectes d'un incendi no podran classificar-se o reclassificar-se com a urbà o urbanitzable.   
Paisatge. No requerix estudi d'integració paisatgística, ja que per la data d'informació pública del projecte, no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, segons l'article 74 de la Llei Urbanística Valenciana.   
  
Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. D'acord amb l'article 14 d'esta llei, els terrenys forestals classificats com a sòl no urbanitzable que hagen patit els efectes d'un incendi no podran classificar-se o reclassificar-se com a urbà o urbanitzable. D'acord amb l'apartat 2 de l'article 19, la implantació d'usos industrials, o terciaris que impliquen un increment del consum d'aigua, requerirà l'obtenció prèvia d'informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat del dit increment amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
Consideracions ambientals  
El municipi d'Onda es troba situat en l'entorn metropolità de Castelló, ocupa 108,4 km², amb una població de 22.526 habitants segons dades de 2006. El sector objecte de reclassificació es troba ubicat en la part plana del terme, amb suaus ondulacions i xicotetes llomes que van en declivi cap a la comarca de la Plana Baixa.   
  
Segons la morfologia, la zona està formada principalment per materials detrítics quaternaris i alguns relleus mesozoics aïllats d'escassa entitat. Este ambient s'ha generat a partir dels materials aportats pels rius i barrancs procedents de les zones muntanyoses. Quant als sediments, es distingixen els següents sediments pertanyents al plistocé:  
  
- Mantells al·luvials encrostats, litològicament estan constituïts per conglomerats, pertanyents al plistocé Inferior  
- Depòsits de peu de mont, constituïts per argiles roges, amb còdols encrostats superficialment, pertanyents al plistocé mitjà  
- Mantells de torrentera, són depòsits superficials de pediplans que han patit transport a llarga distància, disposant-se sobre àmplies superficials, producte de processos sedimentaris de torrentera dispersa, pertanyents al plistocé superior.  
- Terrasses erosives que també es van formar durant el plistocé superior.   
Quant a l'holocé, principalment destaquen depòsits de fons de rambla formats per còdols solts.   
Edafològicament, es distingixen dos unitats de sòl:   
- Fluvisòls: sòls jóvens desenrotllats a partir de depòsits al·luvials. Es caracteritzen per la seua posició geomorfològica i origen, donant lloc a una sèrie de trets comuns com a discontinuïtats litològiques, fluctuacions en la matèria orgànica, heterogeneïtat de textura, bona permeabilitat i presència d'una capa freàtica amb oscil·lacions estacionals. Contenen carbonats. El seu perfil és profund, de textura generalment llim-argilosa, amb fases pedregoses, que es van fent més evidents a mesura que estan més pròxims als cursos dels rius. Són les zones de major productivitat agrícola.   
- Cambisòls: presenten evidència d'eliminació de carbonats i de reducció i alliberament d'òxids de ferro. Sobre materials de naturalesa al·luvial i al·luvial-col·luvial apareix una gran pedregositat superficial a causa de l'erosió laminar.  
El sector limita amb dos llits importants, al nord, el barranc de la Viuda i, al sud, el riu Millars. La zona d'estudi es troba sobre el subsistema aqüífer de la Plana de Castelló. La formació aqüífera està constituïda per sediments plioquaternaris, compostos per paquets de graves, arenes i conglomerats. Es tracta de sediments terciaris de molt baixa permeabilitat. La qualitat de les aigües es troba molt degradada per factors antròpics. No obstant això, és escassa la documentació que s'aporta respecte d'este. Es manté una distància de més de 100 m entre el punt més pròxim a la rambla i la ribera del llit, per la qual cosa no hi ha cap afecció sobre la zona de policia ni la de servitud.   
  
Es realitza una descripció climàtica de la zona, destacant que es tracta d'un clima mediterrani amb temperatures suaus tot l'any, amb un règim pluviomètric marcat per la irregular distribució de les pluges, i per ser pluges torrencials, amb una marcada estació seca. Respecte al règim de vents, s'observa un predomini de vents de component W a la tardor i hivern i de component E a la primavera i estiu.  
  
Quant a la contaminació atmosfèrica, el municipi d'Onda disposa d'una estació de mesurament de la qualitat de l'aire ambient, inclosa en la xarxa valenciana de control de la qualitat de l'aire. Fins a la data, l'últim informe d'avaluació publicat per la Generalitat indica que no se superen els límits establits per a cap contaminant en la dita estació de mesurament. Per a evitar l'arrossegament de partícules en suspensió a la zona residencial, es prohibix l'emmagatzematge de materials pulverulents a l'aire lliure. Quant a l'emissió de gasos, la legislació en la matèria establix límits a les emissions de cada indústria i els mecanismes per a assegurar la correcta dispersió de contaminants, per la qual cosa no cal adoptar restriccions addicionals a les ja considerades, ja que s'ha limitat en la zona més pròxima als habitatges la instal·lació d'indústries a aquelles que no superen un grau 2.  
  
La zona en estudi presenta majoritàriament un grau d'erosió molt baixl; en l'extrem nord-est, una xicoteta zona presenta un grau d'erosió actual baix. L'erosió potencial en general és baixa, excepte en este extrem, que pot arribar a ser alta. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és baixa en general i mitjana puntualment. L'accessibilitat d'aqüífers és mitjana en general i alta puntualment. Una part del sector té una capacitat del sòl molt elevada, la qual cosa va afavorir al seu dia la protecció d'este sòl com a no urbanitzable de protecció agrícola.   
  
Actualment l'ús del sòl és l'agricultura i el forestal. El cultiu principal és de regadiu, principalment cítric. A més, la capacitat de part d'estos sòls és molt elevada. L'estructura econòmica està dominada per la forta estructura industrial de la zona. L'estructura merament agrícola ha donat pas a una estructura industrial sòlida que ha causat l'expansió econòmica.   
La vegetació que es desenrotlla en la zona és pròpia de la regió mediterrània marcada per la seua proximitat al mar. La vegetació climàtica de la zona es correspon amb un bosc xeròfil presidit per la carrasca en sòls rics en bases i la surera en sòls desproveïts de sal. Actualment queden poques restes d'este carrascar i sureda, a causa dels cultius, els incendis i les extraccions que s'han realitzat.   
  
De la vegetació actual, amb poques paraules podem distingir dos tipus de vegetació predominant: cultius de regadiu i massa forestal.   
En el cultiu de regadiu destaca el taronger. Entre la vegetació que acompanya als cultius es troba: Brachypodium retusum (llistó), Echium vulgare (llengua de bou), Psoralea bituminosa (trèvol pudent) i Oxalis pes-caprae (agret). Els exemplars de Pinus Halepensis estan acompanyats per espècies heliòfiles com el timó (Thymus vulgaris), argilaga (Ulex parviflorus), estepa (Cistus albidus), esteperola negra (Cistus monpeliensis), romer blanc (Helianthemum cyriacum), romer (Rosmarinus officinalis), bruc d'hivern (Erica multiflora), margalló (Chamaerops humilis), sempreviva (Helichrysum stoechas), esteperola negra (Cistus monpeliensis), trèvol pudent (Psoralea bituminosa). Altres espècies que es poden trobar en esta zona són: arç alb (Crataegus monogyna), ginebre (Juniperus oxycedrus), llentiscle (Pistacia lentiscus), coscoll (Quercus coccifera), arç negre (Rhamnus lycioides)....   
  
La massa forestal està formada principalment per exemplars de pi blanc (Pinus halepensis) i acompanyada de matoll, restes del bosc originari caracteritzat per espècies de port arbustiu i representat per matolls heliòfils. S'afecta uns 450.000 m² inclosos en l'inventari forestal. Com es llig en l'informe sobre el sòl forestal, este sòl va patir tres incendis, un d'ells en 1993 i els altres dos en 1998. L'estudi d'impacte ambiental diu que els incendis s'ubiquen en sòl agrícola però com es mostra en l'informe sectorial corresponent, realment es tracta de terreny forestal incendiat. L'estudi assegura que la llei perseguix evitar la crema intencionada de sòl forestal com a mitjà per a justificar la seua reclassificació pel seu escàs valor i que de la xicoteta superfície afectada i la causa principal de negligència, es deduïx que no hi ha relació entre els incendis de fa 10 anys i l'actual iniciativa reclassificatòria. No obstant això, la llei s'aplica amb independència de la causa que ocasione l'incendi.   
  
Respecte de la fauna, en els camps de tarongers s'ha pogut observar prop de 50 espècies d'aus, incloent-hi les que viuen tot l'any com són el mallerenga carbonera, el gafarró, la cadernera, la merla, el colom roquer, la busquereta de casquet, la busquereta capnegra; les de pas i, inclús, aquelles més lligades a l'habitatge humà com són l'estornell negre, el teuladí comú, el teuladí moliner, així com aquelles que pel fet de tindre un territori de vol molt ampli, sobrevolen sovint els tarongers, entre les quals destaquen les espècies següents: el soliguer, el xot, el mussol, l'òbila i el tord. Pel que fa als mamífers en els camps de tarongers s'ha constatat quatre espècies de micromamífers: tres rosegadors, que són el ratolí morú, la rata negra i la rata comuna, i un insectívor, la musaranya comuna. És possible trobar alguns amfibis com el renoc comú i la granota verda, entre els rèptils podem trobar xicotets fardatxos i algunes espècies de colobres.   
  
Respecte de la descripció del paisatge, l'estudi d'impacte ambiental té un estudi de paisatge. S'hi indica que la zona d'objecte d'estudi és altament visible des de les zones més pròximes al perímetre, principalment les franges NW i SE. La zona menys visible des dels flancs NE i SO, a causa de la presència del tossal amb la massa forestal prou densa al NE de la zona d'estudi i del llit del riu Millars al SO de la dita zona. La tipologia paisatgística és de caràcter rural, hi ha parts amb un paisatge seminatural, ubicades principalment en la part nord del sector. Dins de la tipologia de paisatge seminatural hi ha també un paisatge riberenc, encara que d'escassa rellevància, associat als barrancs presents en la part nord de la zona d'estudi. La qualitat visual en la zona d'estudi és mitjana-alta ja que, encara que es tracta d'una zona transformada per l'home, esta manté certes masses forestals rellevants, una activitat agrícola i una baixa presència d'edificacions, i estes són normalment les associades a l'agricultura. La zona d'actuació té una fragilitat intrínseca mitjana, a causa de l'accessibilitat. Les mesures preventives i correctores proposades són les següents:  
  
- Abans de l'inici de les obres es realitzarà un abalisament de la totalitat d'elements que es mantindran després de l'actuació i que no es vegen afectats.  
- Conservació de les masses forestals de major interés existents en la zona d'estudi, integrant-les en l'actuació proposada.  
- Integració de l'actuació en el paisatge per mitjà de la creació de cordons vegetals al voltant de l'actuació amb plantació d'espècies autòctones.  
- Localització de part de les zones verdes en els espais on es troba la vegetació forestal existent.  
- Es realitzarà una prospecció in situ per a la comprovació dels béns d'interés cultural i s'actuarà segons les indicacions de la Conselleria.   
  
- Adequació de qualsevol l'actuació al pendent natural del terreny.   
  
- Adequació de l'actuació al sistema de drenatge de la conca a què pertany la zona objecte d'estudi, i millorar-la en la mesura que siga possible.   
- Creació d'edificacions integrades en el medi: ús de colors adequats, orientacions adequades...  
- S'assegurarà en tot moment el trànsit ramader i de vehicles.  
  
- La plantació i la sembra es realitzaran una vegada finalitzada la fase de construcció i com a culminació a esta. Es realitzarà sempre amb els mitjans adequats i garantint sempre el seu estat sanitari, amb posterior seguiment del seu estat vegetatiu.  
En la zona en projecte es troben quatre vies pecuàries, encara que en l'estudi d'impacte ambiental només apareixen les vies pecuàries de l'assagador del Camí de la Pedrera o camí de les Delícies i l'assagador d'Almassora-la Pedrissa. Falten, per tant, les vies pecuàries de l'assagador de l'Abeurador, que creua de nord a sud tot el sector, i l'assagador de les Casetes de Capblanc, que travessa la bossa forestal arbrada, per la qual cosa es requerix que es corregisca esta deficiència tècnica. No s'aporta informació sobre les característiques d'estes ni s'explica la manera en què es reposaran.   
No es coneix l'existència de cap jaciment arqueològic en la zona a excepció de la troballa d'una sèrie de restes humanes indefinides. Pel que fa al patrimoni etnològic hi ha algunes masies reformades per a ús actual i sense valor etnològic. No obstant això, es continua a l'espera de l'informe definitiu en matèria de patrimoni.   
El municipi d'Onda té un pla acústic municipal. En este s'establix la conveniència de «reservar els espais de terreny situats en els costats de les fonts de soroll, com infraestructures o zones industrials, com a zones amortidores o protectores de soroll. Això significa no permetre l'edificació d'habitatges en estos espais i, en canvi, reservar-los per a activitats menys sensibles al soroll com a magatzems, zones esportives, espais verds, xicotets tallers, etc. amb l'objectiu de situar en primera línia de la font sonora edificacions que facen de barrera al soroll i situar en segona línia les zones destinades a habitatges». A més, es disposa d'un estudi acústic específic del sector. Per a realitzar els càlculs s'ha partit de la situació més desfavorable, tant en condicions de vent, com en condicions de simultaneïtat de funcionament d'indústries, com de la hipòtesi de trànsit de la nova carretera ja desdoblada. De l'estudi acústic elaborat es deduïxen dos conclusions principals: la nova carretera entre la CV-10 i la CV-21 té una alta influència en els nivells de soroll estimats i, en determinades condicions, podrien transmetre's a la zona residencial pròxima nivells nocturns superiors als establits en la legislació valenciana. Amb caràcter general, conclou que els nivells de contaminació acústica no se superen en cap punt del sòl teòricament edificable en el sector Sitjar Baix. La mateixa orografia del terreny actua de barrera vegetal, ja que els habitatges estan a una cota prou superior a la zona d'implantació de les indústries; no obstant això, s'incorporarà una barrera vegetal. Atés que la implantació futura de qualsevol indústria requerix l'elaboració d'un estudi acústic, s'indicarà en les normes urbanístiques del polígon l'obligació de considerar l'existència de la zona residencial limítrof en l'elaboració d'este i la impossibilitat d'ubicar en les illes més pròximes instal·lacions molestes per soroll i vibracions en graus 4 i 5.   
  
Respecte a l'abastament d'aigua potable al sector, vist l'informe de l'entitat col·laboradora autoritzada, l'aigua potable se subministrarà per la connexió al Consorci d'Aigües de la Plana, la concessió d'aigües del qual va ser tramitada davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sota el número 1999RP0028. Per a l'abastament es disposarà d'un nou depòsit.  
Respecte a la depuració de les aigües residuals, el projecte original constava d'estació depuradora d'aigües residuals pròpia. No obstant això, en el requeriment de documentació s'explica que la depuració de les aigües es produirà en la depuradora del Sud-13, a la qual està connectada la xarxa de col·lectors de la urbanització. Es va dimensionar amb capacitat per a depurar les aigües d'ambdós sectors, amb un volum mitjà d'aigua a tractar de 1.575 m³/dia, una població equivalent de 23.183 habitants equivalents i una càrrega diària de 1.391 kg. DBO5/dia. Serà necessari certificat de l'empresa gestora de la instal·lació respecte de la capacitat d'esta per a la gestió d'esta aigua.  
Quant a l'evacuació de les aigües pluvials, es planteja una xarxa de col·lectors sota la calçada fins als punts de desguàs, ubicats un en el riu Millars i un altre en la rambla de la Viuda. Serà necessària l'autorització d'abocament a llit públic.   
L'estimació del volum de residus urbans generats en l'àmbit s'ha obtingut de l'extrapolació de les dades del sòl urbà industrial del terme municipal d'Onda. La ràtio diària és de 0,005 kg/m², per la qual cosa el volum total s'estima en 8.000 kg de residus. L'arreplega i transport dels residus sòlids urbans es du a terme per l'empresa FCC i l'eliminació d'estos es realitza en la planta que Reciplasa té per a tal fi en el municipi. El pla zonal de les zones III i VIII no preveu en l'àmbit del sector cap reserva per a futures instal·lacions d'infraestructures de tractament de residus urbans.   
  
L'accés a la zona es realitza des de la carretera CV-10. A més, el sector està travessat d'est a oest per una calçada del vial de connexió entre la CV-10 i CV-21, amb una reserva inferior als 100 m d'amplària. D'ací la decisió expressa, en sentit desfavorable, per part de l'Oficina del Pla de Carreteres, transcrita anteriorment.  
Hi ha diverses línies aèries de mitjana tensió que travessen el sector, el desmantellament de les quals està previst en el projecte d'urbanització.  
El projecte d'urbanització Sud-20 preveu una sèrie de mesures correctores. La quantificació econòmica és de 878.000 €. Les mesures correctores previstes són:  
- Formació de les zones verdes, incloent-hi la poda d'arbres existents, eliminació d'arbusts, retirada de pedres de grandària superior a 50 mm, rasclada i escarificació amb l'aportació de terra vegetal arenosa i posterior compactació  
- Formació de zones verdes en rotonda i mitjana central  
- Formació de talussos estables geotècnicament adequats per a la revegetació  
- Formació de paradera a base d'espècies resistents a la sequera, en revegetació del talús dels terraplens  
- Xarxa de drenatge en talussos amb formació de cunetes, llits i baixants a fi de pal·liar l'escolament superficial en els talussos.  
- Formació de motes vegetals en la zona verda 1, ubicada a l'est de la urbanització  
- Recuperació d'espècies derivades de les operacions de desbrossament.  
El Programa de Vigilància Ambiental se centra en:  
- La creació d'abocadors d'obra no autoritzats.  
- L'estat de la vegetació en les replantacions efectuades  
- El control de les emissions de partícules i pols a l'atmosfera.  
- El control dels efluents líquids generats pel polígon.  
- El control de l'aigua d'abastament.  
- El control dels efectes induïts en l'estructura territorial i sectors econòmics del municipi.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m), del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer   
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Pla Parcial Sud-20 d'Onda, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb les condicions establides a continuació.   
  
Segon   
Condicions per a l'aprovació del projecte:  
1. S'haurà de modificar el sector i l'ordenació de manera que:   
- Els terrenys forestals classificats com a sòl no urbanitzable que hagen patit incendis no podran reclassificar-se com a sòl urbanitzable, per la qual cosa les illes 2, 4 i 5 hauran d'eliminar-se de l'ordenació proposada.   
- El sòl forestal mantindrà els seus valors ambientals, de manera que el terreny ubicat al nord de la carretera no patirà modificacions. D'esta manera, l'illa per a ús terciari, l'illa 2 (de nou) i les zones verdes 4, 5 i 6 no es reclassificaran.   
- La reserva de la futura carretera de connexió entre la CV-10 i CV-21 ampliarà la seua zona de protecció a un mínim de 100 m. Estos terrenys inclosos en la zona de protecció de la carretera, amb un ample mínim de 100 metres, no computaran als efectes de les reserves dotacionals mínimes exigibles per la legislació urbanística.   
2. Respecte a la via pecuària núm. 38 assagador del Camí de la Pedrera i núm. 39 assagador de l'Abeurador s'hauran d'integrar en el sector.  
3. Respecte a la via pecuària núm. 41 assagador de les Casetes, s'haurà d'excloure del sector, ja que esta transcorre per sòl forestal, i tant el sòl forestal com l'esmentada via pecuària s'hauran de classificar com a sòl no urbanitzable protegit.  
Condicions per al desenrotllament del projecte:  
4. S'aportarà el certificat de l'empresa gestora de l'estació depuradora d'aigües residuals del Sud-13 respecte de la capacitat de la instal·lació per a realitzar el tractament de les aigües residuals del Sud-20. Per a això s'indicarà la capacitat teòrica i el nivell de càrrega actual.  
5. En les normes urbanístiques del polígon industrial s'indicarà que, com a mínim, les illes 1 i 3 es destinaran a indústria de grau 2 o a ús terciari, per a evitar la contaminació atmosfèrica per soroll i per contaminants a la zona residencial, seguint el que s'ha pautat en el pla acústic municipal.   
6. Al cap de l'any de la firma de l'acta de recepció de les obres d'urbanització, es comprovarà el nivell sonor transmés en l'entorn. En el cas que se superen els nivells fixats en les mesures correctores establides, l'Ajuntament d'Onda comunicarà este fet a l'òrgan ambiental.   
  
7. S'haurà d'usar l'aigua depurada en l'estació depuradora conjunta per al Sud-13 i Sud-20 per al reg de les zones verdes.  
8. Obtenció de l'autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'abocament a llit públic de la xarxa de pluvials, en els dos punts previstos, d'acord amb l'article 55, del text refós de la Llei d'Aigües, aprovat per Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol.   
  
9. L'Ajuntament d'Onda presentarà puntualment davant de l'administració una memòria o informe anual en què informarà del desenrotllament i avanç de les activitats, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes en l'estudi d'impacte ambiental, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que poguera produir-se durant el desenrotllament de les obres.   
10. Totes les mesures preventives i correctores proposades i les derivades de les condicions exposades hauran de ser arreplegades per la normativa urbanística del planejament parcial.   
11. L'aprovació definitiva del projecte de pla parcial Sud-20 quedarà supeditada a l'informe redactat per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, modificada per la Llei 5/2007, de 9 de febrer, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. En el cas que el dit informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos estimen pertinents.  
  
Quart   
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
  
València, 22 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 158/5838-TPM.  
Promotor: Ferrovial Agroman, SA, subcontracta Ferruses, SL.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València.  
Objecte del projecte: Explotació recursos secció A) denominada Préstec Autovia CN-340 Sagunt - Almenara.  
Localització: diverses parcel·les situades al costat del llit del riu Palancia en el terme municipal de Sagunt (València).  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
  
L'objecte del projecte és la legalització d'una extracció d'àrids (préstecs) tramitada com a recurs de la secció A) per la Llei de Mines en diverses parcel·les situades al costat del riu Palància en el paratge denominat Montiver del terme municipal de Sagunt (València).  
Els préstecs han sigut extrets per a l'execució del projecte constructiu de l'autovia CN 340-tram Sagunt-Almenara. Actualment es du a terme la restauració de les parcel·les. L'empresa subcontractada per a l'execució de les obres ha sigut Ferruses, SL.  
De les parcel·les previstes en el projecte d'explotació inicialment tramitat, no totes han sigut objecte d'explotació. La situació de les parcel·les segons indica l'empresa en la documentació aportada al febrer de 2008, es resumix a continuació:  
- Parcel·les explotades ja omplides i pendents de treballs puntuals de restauració (aportació terra vegetal i sembra): 133, 45, 46, 127, 47, 48, 50, 121, 51, 52, 62a i 62b del polígon 32.  
- Parcel·les explotades a falta d'omplir: parcel·la 60 del polígon 32 i parcel·les 137 i 135 del polígon 31.  
- Parcel·les desbrossades: parcel·la 58 del polígon 32.  
L'ocupació temporal de les parcel·les és de 4 anys i el fi d'esta ocupació se situa entre finals de 2009 i juliol de 2010.  
Per a l'extracció del material de préstec no s'han utilitzat explosius, el material ha sigut arrancat per mitjà de pala excavadora i carregat directament als camions per al seu trasllat a l'obra.  
La restitució de les parcel·les es realitza per mitjà de l'aportació de material estèril procedent d'obres externes a la pròpia obra. Una vegada restituïda la topografia s'aporta terra vegetal i una vegada finalitzada l'ocupació temporal d'estes es tornen les parcel·les als seus propietaris en condicions aptes per al seu cultiu.  
Actualment el volum de material necessari que ha estimat l'empresa per a dur a terme el rebliment de les parcel·les que es troben explotades és de 476.000 m³ en la parcel·la 137, als quals s'afigen uns 3.000 m³ en la parcel·la 60 i 15.000 m³ en la parcel·la 135. D'acord amb el projecte, els buits miners es restituiran per mitjà de l'abocament de residus inerts adequats procedents de diferents obres que l'empresa Ferruses, SL, executa.  
Per a garantir l'adequat rebliment d'estos (característiques dels materials empleats i compliment dels terminis establits per a la seua restitució), l'empresa promotora projecta el seguiment i control dels treballs de rebliment (semestralment) i redacta un informe de seguiment dels treballs de restauració.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
Al maig de 2007, els servicis territorials d'Indústria i Seguretat Industrial de València remeten la documentació referent a la sol·licitud d'autorització d'explotació de recursos de la secció A) denominada Préstec Autovia CN-340. Sagunt-Almenara.  
S'adjunta amb la documentació, certificat d'informació pública de l'expedient en què s'indica que publicada en el BOP de la província de València la sol·licitud d'autorització d'explotació en data 16/11/05, núm. 272, s'informa que no han presentat al·legacions de cap tipus.  
  
Al setembre de 2006, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental va sol·licitar al promotor a través del Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València, ampliació de documentació pel que fa a:  
- Projecte de restauració i un pla de vigilància ambiental que garantisca el correcte desenrotllament de les obres.  
- Incorporar a l'estudi d'impacte ambiental l'informe vinculant favorable de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Aportar autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'explotació de parcel·les ubicades en domini públic hidràulic.  
Al desembre de 2006, l'Àrea d'Inspecció del Territori d'esta Conselleria, sol·licita a l'Àrea d'Avaluació Ambiental un informe respecte a les al·legacions presentades per les mercantils Ferruses, SL, i Ferrovial Agroman, SA, a l'expedient sancionador incoat contra la mercantil Ferruses, SL, per infracció al que disposa l'article 1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.   
Al febrer de 2007, s'emet l'informe sol·licitat en què s'indica que l'activitat extractiva objecte de denúncia es troba sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental independentment de l'avaluació ambiental que s'haja realitzat per a l'estudi informatiu de la CN-340, tram Sagunt-Almenara.   
A més, s'informa que en l'actualitat la dita tramitació es du a terme a través de l'expedient núm. 158/06-AIA però que de moment el tràmit es troba paralitzat a falta de presentar per l'empresa promotora un projecte de restauració que garantisca la restitució dels buits miners generats per l'explotació.  
Al gener de 2007, el Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València remet documentació aportada per l'empresa promotora.  
Al febrer de 2007, l'Àrea d'Avaluació Ambiental sol·licita que s'amplie la documentació aportada per a ajustar-se a allò que s'ha sol·licitat en l'escrit de setembre de 2006 i advertix, a més, de la caducitat de l'expedient.  
A l'abril de 2007, el Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València remet la nova documentació presentada per l'empresa Ferrovial Agroman, SA.  
A l'agost de 2007, l'Àrea d'Inspecció reitera la sol·licitud d'informe per a la continuació de l'expedient sancionador.  
Al febrer de 2008, el Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València remet un nou annex al projecte de restauració. En la dita documentació es justifica el mètode i termini per a la restauració de les parcel·les afectades per l'extracció d'àrids.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
Des del punt de vista morfològic, l'àrea extractiva se situa sobre una plana costanera pràcticament horitzontal denominada Plana de Sagunt que és travessada d'oest a est pel llit del riu Palància.  
Més concretament, l'extracció d'àrids s'ha realitzat en diverses parcel·les agrícoles dedicades al cultiu de cítrics limitades en la seua part sud pel riu Palància i la resta per finques agrícoles, séquies i camins agrícoles.   
L'extracció proposada la travessa, a més, la carretera CV-32 que va des de Sagunt fins a Canet d'En Berenguer i dividix l'àrea extractiva en dos zones explotació. La zona situada al sud de la carretera ocupa terrenys del domini públic hidràulic del riu Palància.  
A causa dels cultius agrícoles, la presència d'uns quants polígons industrials, una intensa xarxa de camins agrícoles, carreteres i línies de subministrament elèctric que la travessen juntament amb nombrosos habitatges i urbanitzacions existents en la zona, la Plana de Sagunt es troba fortament antropitzada.  
En conseqüència, la vegetació, flora i fauna que apareix en l'àrea estan adaptades a un ecosistema de caràcter agrícola de baixa diversitat i molt antropitzat.  
Des del punt de vista geològic el substrat explotat es correspon amb materials al·luvials plioquaternaris constituïts per conglomerats, graves calcàries heteromètriques i arenes embolicades per una matriu llimosa de colors rogencs, ocres i beixos de permeabilitat variable, mitjana/alta.  
La capacitat agrícola del sòl és molt alta, ja que els pendents de les parcel·les són nuls o molt suaus, sense processos erosius i on la grossària del sòl és superior als 80 cm, a més els percentatges de pedregositat i/o rocositat en cap cas afecten l'ús de la maquinària agrícola.  
  
Des del punt de vista hidrogeològic la zona estudiada es troba sobre l'aqüífer plioquaternari núm. 56. serra d'Espadà-plana de Castelló-Sagunt. Els materials permeables que el constituïxen estan integrats en esta zona pels mateixos materials d'explotació. Els nivells piezomètrics encara que situats a escassos metres de profunditat no han sigut afectats per l'explotació.  
Les parcel·les que estan actualment excavades no es veuen afectades pel risc d'inundació que hi ha en alguna de les parcel·les tocant al llit del riu Palància. El llit al seu pas per la zona d'explotació roman sec gran part de l'any ja que les seues aigües són desviades aigües amunt per al reg dels cultius de cítrics existents en tota la Plana. Únicament després de grans pluges és quan porta aigua i fins i tot pot arribar a desbordar-se i inundar alguna parcel·la limítrofa al llit.  
  
2. Afeccions legals  
Una part de les parcel·les ja explotades i restituïdes es troben en zona de domini públic hidràulic i disposen de la corresponent autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a ser explotades.  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la Xarxa Natura 2000. Tampoc s'afecten vies pecuàries, ni terreny forestal ni forest d'utilitat pública.  
Segons el PGOU de Sagunt el sòl ocupat per l'explotació està qualificat i classificat com a sòl no urbanitzable comú on es permeten les activitats extractives.  
Les parcel·les explotades han sigut avaluades favorablement pel que fa al Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb la declaració d'impacte ambiental formulada sobre l'estudi informatiu de la CN-340, tram Sagunt-Almenara (València) de la Direcció General de Carreteres.  
  
3. Identificació i valoració dels impactes. Propostes i consideració sobre les mesures correctores.   
Atés que l'explotació de les parcel·les ja ha finalitzat, serà l'estat de l'actual explotació i els treballs de restauració els que s'avaluaran en la present declaració d'impacte. En conseqüència, la restitució dels buits miners suposa la continuació d'una sèrie d'afeccions generades per l'explotació i altres derivades del mateix abocament de residus.  
  
Les accions que han originat els majors impactes han sigut aquelles derivades del desbrossament de la vegetació i de l'arrancada dels cultius existents en les parcel·les, de l'arrancada de la terra vegetal i de l'arrancada i transport de material en la fase d'explotació.   
Actualment, el transport i abocament dels residus per a la restitució dels buits miners continuen generant impactes que han de ser controlats i minimitzats.  
Els principals impactes originats per l'explotació i restauració de les parcel·les són el deteriorament de les carreteres i camins d'accés, el deteriorament paisatgístic, l'alçament de pols i producció de sorolls, el canvi morfològic de les parcel·les, la possible contaminació del sòl i les aigües subterrànies, l'aparició de riscos geològics: inestabilitat de talussos i subsidència per compactació dels residus, la contaminació de les aigües superficials per arrossegament de sediments, l'afecció a l'escolament natural de les parcel·les i al mateix llit del riu Palància.  
  
Les mesures correctores establides en el projecte inicial per a l'explotació de bancs no s'han complit i els buits han sigut explotats amb profunditats superiors a les establides en el projecte i amb talussos verticals que únicament permeten la seua restauració amb el rebliment dels buits i l'estabilització dels dits talussos.  
Actualment, són les parcel·les situades al nord de la CV-32 (parcel·les 137 a, 137 b i 135 del polígon 31) les que es troben explotades i a falta d'un rebliment d'estèrils. El buit generat en les dites parcel·les és molt superior al definit en el projecte d'explotació ja que s'han superat els 8 m de profunditat establits en el projecte inicialment tramitat.  
  
La parcel·la 60 del polígon 32 situada al sud de la carretera es troba també pendent de rebliment encara que el rebaix existent és només d'aproximadament 2,5 m.  
Les mesures correctores que s'han anat executant per a la restitució dels buits miners han sigut l'aportació de materials inerts adequats excedents de la mateixa obra i d'obres externes a la carretera.  
  
S'observa, a més, que les parcel·les estan tancades per a impedir l'accés a persones alienes a la mateixa obra.   
Les terres vegetals no han sigut arreplegades en la zona d'explotació per la qual cosa per a les tasques de restauració serà necessari aportar sòl fèrtil extern a la mateixa obra.   
Donada la necessitat d'entregar les parcel·les dins del termini d'ocupació de què disposa l'empresa, esta garantix la restitució dels buits en el temps d'ocupació de què disposa i, a més, restituint la topografia ja que han d'entregar-se als seus propietaris aptes per al seu posterior ús agrícola.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
A la vista de tot l'anterior, basant-se en les facultats que tinc legalment atribuïdes, es formula la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de legalització d'una extracció d'àrids, secció A) situada en diverses parcel·les del paratge Montiver del terme municipal de Sagunt (València), promogut per Ferrovial Agroman, SA, i subcontractat a Ferruses, SL, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i les condicions establides en el següent apartat, així com les modificacions introduïdes per estes.  
  
Segon  
Com a condicions que cal complir en l'execució del mencionat projecte s'establixen les següents:  
1. A partir de la resolució de la present DIA, les labors a realitzar en les parcel·les objecte del projecte seran únicament les de restauració. La finalitat de la dita restauració és la de tornar les parcel·les als seus propietaris dins del temps establit per a l'ocupació d'estes i d'acord al projecte, és a dir aptes per a l'ús agrícola.  
2. La restitució de les parcel·les es realitzarà amb l'aportació de material inert adequat procedent d'obres externes a la d'execució de la carretera. Per a dur a terme la dita restauració serà aplicable el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb fins de construcció.  
3. Una vegada restituïda la topografia de la parcel·la, s'aportarà una capa de terra vegetal de grossària no inferior a 50 cm de característiques semblants a la que hi ha en la plana de Sagunt.  
4. El manteniment de la maquinària es realitzarà en tallers autoritzats per a tal fi, fora de les parcel·les d'explotació. No s'emmagatzemarà en l'interior de les parcel·les cap tipus de residu perillós.   
5. Els camins d'accés es mantindran en òptimes condicions d'ús al llarg de tota la vida del projecte i amb humitat suficient per a garantir l'absència de pols després del pas de camions. Es restituiran tots aquells camins i infraestructures de reg que s'hagen vist afectats per l'explotació.  
6. Si durant el procés de restauració de la gravera, es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement a la Conselleria d'Educació i Cultura, de forma immediata, i adoptarà les mesures pertinents a favor de la seua protecció i conservació, d'acord amb el preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana.  
  
7. Es complirà el pla de seguiment de restauració proposat, entregant cada 6 mesos informe respecte a les autoritzacions de rebliment i l'alçament topogràfic de les parcel·les.  
8. La no-entrega de les parcel·les completament restaurades en el termini d'ocupació disponible, constituirà l'incompliment de la present declaració d'impacte ambiental.  
  
Tercer  
Es notificarà als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
  
Quart  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 24 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica:  
Expedient: 126/5729 PSA.  
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana del terme municipal de les Useres.  
Promotor: Ajuntament de les Useres (Castelló).   
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.   
Descripció del projecte   
Objecte del projecte  
El Pla General d'Ordenació Urbana de les Useres es redacta per encàrrec del seu ajuntament, d'acord amb el que establixen l'article 38.1, segon paràgraf de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística, i l'article 44 del Reglament de Planejament de la Comunitat Valenciana. El contingut del Pla s'adapta al que establixen els dits articles.  
El desenrotllament del Pla General té com a objecte l'ordenació urbanística estructural i establix, a este efecte, les determinacions següents:  
a) Directrius definitòries de l'estratègia de definició urbana i d'ocupació del territori.  
b) Classificació del sòl.  
c) Divisió del territori en zones d'ordenació urbanística, determinant per a cada una d'estes la normativa que s'aplique.  
d) Ordenació del sòl no urbanitzable.  
e) Delimitació de sectors definitoris d'àmbits mínims de planejament parcial o de reforma interior.  
f) Tractament, d'acord amb la seua legislació reguladora, per a la seua protecció i funcionalitat, dels béns de domini públic no municipal.  
g) Establiment d'àrees de repartiment i determinació dels aprofitaments tipus corresponents.  
h) Expressió dels objectius a considerar en la redacció dels instruments de desenrotllament del Pla General, indicant, com a mínim, les possibles tipologies i les densitats màximes i, per als plans parcials i estudis de detall, el coeficient de màxima edificabilitat.  
i) Ordenació dels centres cívics i de les activitats susceptibles de generar trànsit intens.  
j) Delimitació d'una xarxa primària o estructural de reserves de terrenys i construccions de destí dotacional públic que assegure la racionalitat i coherència del desenrotllament urbanístic, garantint la qualitat i funcionalitat dels principals espais d'ús col·lectiu.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
- L'àmbit objecte del PGOU és tot el terme municipal de les Useres que comprén una superfície de 8.051,55 ha.   
El terme, que pertany a la comarca de l'Alcalatén, província de Castelló, limita al nord amb els termes municipals de Culla i la Serra d'en Galceran; al sud, amb els de Figueroles i Costur; a l'est, amb els de Vall d'Alba i Vilafamés, i a l'oest, amb els de Llucena i Adzeneta del Maestrat.  
- Planejament vigent i proposat  
El planejament vigent del municipi està arreplegat en unes normes subsidiàries municipals aprovades el 27 de maig de 1986 i modificades posteriorment de forma puntual en diverses de les seues determinacions. Estes modificacions són:  
- Pla Especial per a la reserva de sòl dotacional en el sòl no urbanitzable (aprovada per acord de la CTU el 25 de setembre de 2001).  
- Modificació puntual de les Normes Subsidiàries, relativa al canvi d'alineacions (aprovada per acord de la CTU el 26 de gener de 1998).  
  
  
  
  
\* \* \* \* \* \* \* \*- Modificació puntual de les Normes Subsidiàries, relativa a canvi de qualificacions dotacionals i zona verda (aprovada per acord de la CTU el 20 de desembre de 2001 i pel conseller el 3 de juny de 2002).  
- Modificació puntual de les Normes Subsidiàries, relativa a la distància mínima per a localització de granges (aprovada per acord de la CTU el 10 de desembre de 2002).  
- Modificació puntual de les Normes Subsidiàries, relativa a canvi de qualificació nou ajuntament (aprovada per acord de la CTU el 14 de maig de 1991).  
Es tracta, per tant, d'un document de planejament redactat d'acord amb la normativa del sòl estatal, que necessita de revisió o PGOU i que es pot considerar virtualment esgotat. Amb poques paraules la classificació i qualificació d'estes normes es resumix a continuació:  
- Sòl urbà: 12,66 ha (0,16%)  
- Sòl no urbanitzable: 7.920,80 ha (98,31%)  
- Protegit: 1.784,00 ha  
- No protegit: 6.136,84 ha  
- Nuclis rurals: 123,50 ha (1,53%)  
Quant al Pla General d'Ordenació Urbana proposat es mostra a continuació un quadro amb les classificacions i qualificacions.   
  
La novetat més rellevant des del punt de vista mediambiental és l'ampliació de les zones urbanes per mitjà de les unitats d'execució proposades (UER) i l'ampliació del sòl urbanitzable, tant residencial (SUD-01 i SUD-02) com a industrial (SUI-01 i SUI-02). Les ordenances d'estes unitats d'execució s'han inclòs en el següent quadro.  
  
  
  
Alternatives  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives i donades les característiques del projecte, en l'EIA no s'han analitzat alternatives enteses com a tals, ja que el planejament general es basa en una anàlisi dels elements que estructuren el territori, i s'ha introduït una justificació de les solucions adoptades.  
Com a resposta al requeriment de documentació apunten que l'examen d'alternatives es va basar pràcticament en la possibilitat de considerar com a nucli urbà/urbanitzable les Crevades i el Pou d'En Calvo, i es va optar com a alternativa classificar-los com a nucli d'habitatge en sòl no urbanitzable, i ampliant esta catalogació a la Basseta Nova i al Mas Blanc.  
Tramitació administrativa  
En data 31 de març de 2005, el Ple de l'Ajuntament de les Useres acorda aprovar provisionalment el PGOU del terme municipal amb les rectificacions oportunes després de l'estudi de les al·legacions admeses durant el període d'informació pública.  
En data 10 d'agost de 2005 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge la documentació remesa per l'Ajuntament de les Useres en què sol·licita que s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa s'incoa el corresponent expedient.   
En data 29 de juliol de 2005, el Ple de l'Ajuntament de les Useres acorda introduir una correcció tècnica incorporant la disposició addicional tercera al cos normatiu del Pla General. Esta disposició és sobre actuacions de recuperació forestal en sòl no urbanitzable.  
  
Informació pública  
El Ple ordinari de l'Ajuntament de les Useres celebrat el dia 2 de juliol de 2004 adopta, entre altres, l'acord per a sotmetre al Pla General d'Ordenació Urbana de les Useres i el seu estudi d'impacte ambiental a exposició pública.  
El dia 5 d'agost de 2004 s'anuncia l'exposició a informació pública del PGOU de les Useres per període d'un mes, mitjançant un edicte publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 4.813.  
Eixe mateix dia es publica l'anunci en el periòdic Mediterraneo que informa sobre este període.  
Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació pública, es van formular 44 al·legacions, de les quals 34 han sigut estimades totalment, 1 ha sigut estimada parcialment, 4 han sigut desestimades i 5 són al·legacions en què només s'informa o se sol·licita documentació complementària.  
Estes modificacions van ser aprovades en el Ple de l'Ajuntament de les Useres en data 1 d'abril de 2005.  
No tenen caràcter ambiental les al·legacions desestimades ni l'al·legació estimada parcialment.  
Sol·licitud o requeriment de documentació   
En data d'eixida 20 de desembre de 2005, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitza el requeriment següent:  
1. Canvis del planejament realitzats després de la informació pública.  
2. Cartografies temàtiques.  
3. A més, en virtut del que disposa l'article 38.2.B de la LRAU, l'Ajuntament sol·licitarà informe dels organismes següents:  
  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en relació amb el planejament proposat en els llits i barrancs.  
- Conselleria de Territori i Habitatge, en relació amb el planejament proposat en vies pecuàries.  
- Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, quant a les matèries de la seua competència.  
4. Cartografia i traçat de la via pecuària que travessa el sector SUI-02. En qualsevol cas s'haurà de presentar informe favorable del Servici de Vies Pecuàries sobre el tractament de les vies pecuàries en el PGOU.  
5. Usos permesos, els prohibits, el perímetre de protecció, etc, corresponent al sòl no urbanitzable de protecció de jaciments arqueològics, fonts, etc.  
6. Cartografia del domini públic hidràulic.  
7. Incendis forestals, ja que no apareixen reflectits en l'EIA.  
8. A causa de la vulnerabilitat d'aqüífers, qualificada de mitjana en una part del terme municipal, es recomana que es restringisquen usos en estes superfícies o que en l'EIA es proposen mesures correctores i que estes es vegen reflectides en la normativa urbanística.  
9. Les unitats d'execució residencial s'ubiquen en zones de risc d'erosió alt sense que s'establisquen mesures correctores en l'EIA. Es recomana que es proposen mesures correctores en l'EIA i que s'incloguen en la normativa urbanística o, si no n'hi ha, es restringisquen usos en este tipus de zones.  
10. Hi ha zones amb risc d'esllavissament-despreniment en zones qualificades de SNUC-P, on es pot permetre la construcció d'habitatges unifamiliars, indústries, etc. Igual que ocorre amb el risc de contaminació d'aqüífers, s'hauran de qualificar de SNUP o justificar adequadament la seua no inclusió, proposar mesures correctores i/o restringir usos en estes zones.  
Per tant, s'ha de revisar o concretar l'establiment d'ús industrial-terciari en zones amb riscos ambientals o, almenys, establir les mesures correctores oportunes. També s'hauran d'evitar edificacions en zones que vulneren la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
11. La rambla de la Viuda i alguna altra zona puntual ha sigut classificada com a zona de risc 6. La zona de risc 6 de la rambla de la Viuda ha sigut qualificada de SNUP mentres que l'altra zona s'ha qualificat de SNU comú possible productiu, industrial, terciari. L'article 22 del Patricova regula els usos en estes zones per la qual cosa la corresponent normativa urbanística haurà de ser d'acord amb les restriccions del Patricova.  
12. Els hàbitats d'interés comunitari presents en el terme municipal no han sigut identificats en l'EIA ni han sigut considerats en la determinació del SNUP forestal. Els hàbitats han sigut qualificats de SNUP-F, la no-inclusió d'algun d'estos hàbitats en el SNUP-F haurà de ser justificada en l'EIA.  
13. No s'assenyala res sobre l'inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana en l'EIA, encara que, en general, s'han classificat estes zones com a SNUP-F.  
Hi ha quatre sectors que s'han reclassificat a sòl urbanitzable residencial i industrial que estan classificades com a sòl forestal en el PGOF, i no s'assenyala res d'açò en l'EIA. S'haurà de justificar adequadament la no-inclusió d'alguna d'estes àrees com a SNUP-F.  
14. No es justifica l'abastament, el sanejament, l'evacuació de residus i sanejament de les unitats d'execució o del sòl urbanitzable amb els corresponents càlculs dels recursos necessaris per al desenrotllament del Pla General i els informes de les empreses o organismes gestors d'estos servicis i recursos.  
15. S'hauran d'aclarir els conceptes que regulen els usos en el SNUC i SNUP, establint i justificant les diferències entre els termes prohibit, permés, autoritzable i legislació sectorial.  
16. S'ha detectat una errata en l'article 28 de la normativa urbanística i s'ha de corregir el títol de SNUP Agrícola de IP per SNUP-IP, només a fi d'evitar confusions  
17. Aspectes a completar de l'EIA  
En data 26 de juliol de 2006 es realitza una advertència de caducitat.  
Es realitza un segon requeriment de documentació en data 5 de març de 2007:  
1. Canvis del planejament realitzats després de la informació pública.  
2. Informe favorable relatiu al tractament de les vies pecuàries del municipi del Servici Territorial de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
3. Estimació del consum d'aigua potable de la població sostre que s'aconseguiria com a conseqüència del desenrotllament PGOU i sol·licitar un informe de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, segons l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
4. Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos de la zona de policia dels barrancs.  
5. La xarxa de sanejament serà separativa de la xarxa de pluvials i serà completament estanca i estarà connectada a la corresponent estació depuradora.  
Per a l'abocament de les aigües pluvials arreplegades en el sector a llit públic, s'haurà d'obtindre l'autorització corresponent de l'organisme de conca. Prèviament al punt d'abocament de les aigües pluvials, s'haurà de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja.  
  
6. Sistema de tractament previst per als residus sòlids urbans i presentar certificat en què la corresponent entitat gestora assumisca la gestió dels residus sòlids urbans.   
7. Les unitats d'execució residencial s'ubiquen en zones de risc d'erosió alt sense que s'establisquen mesures correctores en l'EIA. Es recomana, igual que en els altres casos que es proposen, mesures correctores en l'EIA i que s'incloguen en la normativa urbanística o, si no n'hi ha, es restringisquen usos en este tipus de zones.  
8. No hi ha zones amb risc d'esllavissament-despreniment en zones urbanes o urbanitzables, però sí zones qualificades de SNUC-P, on es pot permetre la construcció d'habitatges unifamiliars, indústries, etc. Igual que ocorre amb el risc de contaminació d'aqüífers, s'hauran de qualificar de SNUP o justificar adequadament la seua no inclusió, proposar mesures correctores i/o restringir usos en estes zones.  
  
Per tant, s'ha de revisar o concretar l'establiment d'ús industrial-terciari en zones amb riscos ambientals o, almenys, establir les mesures correctores oportunes. També s'hauran d'evitar edificacions en zones que vulneren la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
9. Consultant la cartografia del Patricova s'observa com la rambla de la Viuda i alguna altra zona puntual ha sigut classificada com a zona de risc 6. La zona de risc 6 de la rambla de la Viuda ha sigut qualificada de SNUP mentres que l'altra zona s'ha qualificat de SNU comú possible productiu, industrial, terciari. L'article 22 del Patricova regula els usos en estes zones per la qual cosa la corresponent normativa urbanística haurà de ser d'acord amb les restriccions del Patricova.  
10. D'altra banda, segons la cartografia de l'inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana (E 1:10.000) una part del terme municipal correspon a terreny classificat com a forestal. Hi ha quatre sectors que s'han reclassificat a sòl urbanitzable residencial i industrial que estan classificats com a sòl forestal en el PGOF, i no s'assenyala res d'açò en l'EIA. S'ha de mantindre i preservar el terreny classificat com a forestal.  
11. Estudi acústic segons l'article 25 de la Llei de Protecció contra la Contaminació Acústica 7/2002, de 3 de desembre de 2002, o informe sobre este realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria.  
12. Completar l'estudi de paisatge d'acord amb l'informe emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, de 21 de desembre de 2006.  
13. Zonificació numèrica dels polígons industrials i sòl aptes per a la ubicació d'activitats industrials, i/o de servicis, als efectes de compatibilitzar i harmonitzar les esmentades activitats amb el planejament urbanístic i d'acord amb les categories i/o graus d'intensitat relacionats en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses.  
  
Es realitza advertència de caducitat en data 5 de setembre de 2007.  
  
Es reitera l'últim requeriment i s'adjunta un informe de vies pecuàries en data 18 d'octubre de 2007.  
Informació complementària  
En data 26 d'abril de 2006, l'Ajuntament envia normativa relativa a les vies pecuàries extreta de les normes urbanístiques i dos plans de classificació del sòl i estructura del territori OE-1a, en contestació a l'apartat 4 del requeriment.  
En data 2 de novembre de 2006 es rep:  
- Escrit de contestació al requeriment.  
- Document de síntesi.  
- Cartografía.  
- Fitxes de gestió sòl urbà amb ordenació detallada.  
- Fitxes de gestió qualificació del sòl urbanitzable residencial i industrial.  
- Fitxes de gestió sòl urbanitzable amb ordenació detallada.  
  
- Fitxes de gestió sòl urbanitzable sense ordenació detallada.  
  
En data 16 de novembre de 2006 es rep la documentació següent:  
  
- Informe de les empreses gestores en relació amb el sanejament, evacuació de residus i sanejament de les unitats d'execució o del sòl urbanitzable.  
- Justificació, sol·licitud informe FACSA, en relació amb l'abastament.  
- Superposició del PGOU, sobre les cartografies temàtiques.  
Es rep informe favorable de Cultura en data 10 de gener de 2007.  
  
Es rep informe desfavorable de vies pecuàries en data 11 d'octubre de 2007.  
Es rep estudi de paisatge en data 16 de novembre de 2007.  
En data 9 de gener de 2008 es rep:  
- Estudi acústic.  
- Estudi de paisatge.  
- Normes urbanístiques (les mateixes)  
- Estudi d'Impacte Ambiental (el mateix)  
- Catàleg de béns i espai protegits.  
Informes sectorials  
Informe de recursos hídrics   
En data 28 de gener de 2008, l'empresa Facsa, concessionària de la gestió del servici públic d'abastament d'aigua potable al municipi de les Useres, conclou que:  
... «Atenent a la capacitat tècnica de les instal·lacions actuals podem estimar que hi ha recursos en quantitat suficient per a subministrar els nous habitatges previstos en sòl urbà, tant en sòl urbà consolidat com en sòl urbà a desenrotllar per mitjà de programes, així com el desenrotllament residencial previst en sòl urbanitzable.  
  
Quant al sòl urbanitzable industrial, el seu futur desenrotllament necessitarà la justificació i acreditació de l'existència de recursos hídrics suficients, generalment, amb execució de noves captacions que aporten recursos hídrics aptes per al dit ús industrial, així com de la dotació de doble xarxa en els dits desenrotllaments urbanístics i infraestructures addicionals, si és el cas, necessàries, que permeten el subministrament diferenciat d'aigua industrial, i queda supeditada la definitiva solució que s'adopte a l'informe previ favorable corresponent».   
Informe favorable de Cultura  
De 13 de desembre de 2006, emet «informe favorable als efectes patrimonials el PGOU de les Useres segons l'última documentació aportades per l'alcaldia en juliol de 2006».  
Informe favorable de vies pecuàries  
De 6 de febrer de 2008, que assenyala el següent: ...« Vistos els plans rectificats adjuntats del PGOU de les Useres en tramitació, de desembre de 2007, es considera, sense perjuí de millor criteri, que han sigut esmenades les deficiències en matèria de vies pecuàries, indicades en el meu informe anterior de 4 de gener de 2008 que va ser presentat en el Servici Territorial d'Ordenació del Territori el 14/1/2008».  
  
Informe favorable sobre l'estudi acústic  
De 31 de gener de 2008, informa que « .. una vegada revisat el contingut de l'estudi acústic remés, es considera que la documentació remesa és suficient».  
Informe sobre la capacitat de sanejament i depuració de les Useres per a admetre els cabals d'aigües residuals generades per la revisió del PGOU del municipi de les Useres (Castelló).  
De 3 d'octubre de 2005, esta entitat comunica el següent:  
  
1. «... L'EDAR de les Useres dóna servici al dit municipi i està dissenyada per a tractar 496 m³/dia. Actualment tracta un cabal mitjà de 178 m³/dia.  
2. Segons els dades aportades pel sol·licitant, el PGOU generarà un cabal d'aigua residual de 3.073 m³/dia.  
3. D'acord amb allò que s'ha assenyalat en el Reglament de Gestió Urbanística (RD 3.288/1978) en l'article 59.1 b) els urbanitzadors responsables d'executar l'actuació hauran de costejar l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que necessite l'actuació; o d'acord amb allò que s'ha assenyalat en la LRAU, en l'article 30.1.B, en cas de no resoldre pel seu compte les necessitats de sanejament i depuració que generen, i hagen de sol·licitar la connexió a sistemes públics, hauran de cobrir l'objectiu imprescindible que se suplementen les infraestructures públiques en el que és necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servici existents o desitjables.  
4. El cost estimat d'este suplement d'infraestructures es calcularà en funció dels habitants equivalents a servir. Un habitant equivalent és aquell que ocasiona un abocament de 60 gr de DBO5 per dia, o bé, genera un volum d'aigua residual de 200 litres per dia. L'import, per cada desenrotllament urbanístic, de l'esmentat suplement d'infraestructures s'establirà en el moment en què es produïsca la corresponent sol·licitud que s'informe la viabilitat del tractament de les aigües residuals generades per un determinat desenrotllament en la infraestructura pública de depuració.  
Conclusió  
Pel que s'ha assenyalat anteriorment, i per al cas en què els urbanitzadors decidisquen no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals per mitjà de la realització de les obres públiques necessàries per a suplementar les infraestructures existents, esta Entitat de Sanejament d'Aigües informa sobre la viabilitat del tractament de l'EDAR de les Useres de les aigües residuals generades pel desenrotllament del PGOU de les Useres sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Al seu dia, els urbanitzadors responsables dels desenrotllaments urbanístics hauran de realitzar la corresponent sol·licitud de connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
2. En tot cas, l'abocament generat pels desenrotllaments urbanístics a què done lloc el PGOU de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'Ordenança Municipal d'Abocaments o, si no n'hi ha, en el Model d'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A tals efectes els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió, han de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el Model d'Ordenança d'Abocaments a la Xarxa Municipal de Clavegueram editat per esta entitat de sanejament d'aigües, dotada a més de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, en la connexió de la zona industrial a més de disposar de la mencionada arqueta de registre, s'haurà de preveure la construcció sobre la dita arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancat amb clau.  
3. S'hauran de coordinar la necessària ampliació de l'EDAR de les Useres amb els desenrotllaments urbanístics segons es vagen produint, ja que perquè es puga realitzar la connexió efectiva dels desenrotllaments, hauran d'estar executades les obres de condicionament de la planta depuradora per a adequar-la per al tractament del cabal generat per la població de les Useres en cada moment.  
4. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament d'Aigües la quantitat resultant del càlcul del suplement d'Infraestructures efectuat, als efectes de la qual haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament de les Useres».  
Com a resposta a les consultes realitzades pel Servici d'Avaluació Ambiental  
Informe desfavorable sobre l'estudi de paisatge del PGOU de les Useres.  
De 21 de desembre de 2006, conclou que: ««ha d'aportar-se un nou document d'Estudi de Paisatge amb el contingut i documentació dels articles 29 i 44 del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana».  
Informe de la Direcció Territorial de Castelló de 26 de febrer de 2006  
En relació amb la sol·licitud de l'informe sobre l'avaluació d'impacte ambiental del PGOU de les Useres, en el qual es planteja la requalificació de part de sòl forestal, segons el PGOF de la CV, i quant a les competències d'esta Direcció Territorial s'emet informe:  
Sòl urbanitzable residencial  
Sector SUD 01  
- Ocupa una superfície de 27.551 m² i s'emplaça en un vessant d'orientació N, en el límit septentrional del nucli urbà. És una àrea on hi ha principalment bancals de cultiu de secà, alguns abandonats. El pendent és moderat/alt entorn del 30%. La superfície del sector que afecta sòl forestal representa aproximadament un 20%. Es tracta de terrenys ocupats per vegetació de matoll termòfil, amb arbratge dispers en la part mitjana/baixa del vessant.  
- S'haurà de respectar l'ample legal i necessari de 20 m de la via pecuària assagador del Descansador de Roca-Cervera al de les Useres. Este domini públic no està correctament previst en els plans de planejament. El seu traçat s'aprecia clarament en el parcel·lari de la cartografia de la intranet de la Conselleria de Territori i Habitatge.   
Sector SUD O2  
- Ocupa una superfície de 76.608 m² i s'emplaça al nord del nucli urbà i del sector SUD 01. La major part de la superfície del sector, pràcticament el 80% correspon a terreny forestal, qualificat segons el PGOF d'arbratge natural. Es distingixen dos àrees forestals separades per una franja de terreny no forestal ocupat per bancals de cultius de secà.  
  
- L'àrea forestal més oriental, al costat de la carretera d'Atzeneta (CV-15) està ocupada principalment per bancals de secà abandonats, constituïts per murs de pedra seca d'1 a 2 m d'alçària, amb pendent entorn del 30-35%. Predomina el matoll termòfil, sobre substrat rocós.  
  
- L'àrea forestal més occidental constituïx un relleu o massís calcari d'orientació E-W coronat per antenes de telefonia i xarxa elèctrica.  
  
- El vessant sud d'este turó presenta pendent elevat, entorn del 40%. Predominen els afloraments rocosos de materials calcaris amb vegetació natural dispersa, principalment matoll i ginebres. En els vessants est i nord dominen també els afloraments de roca calcària amb escàs sòl i vegetació dispersa, conformada per un material termòfil amb escàs dosser arbrat.  
Sòl urbanitzable industrial  
Sector SUI 01  
- Ocupa una superfície de 7.761m² i s'emplaça al nord-est del nucli urbà al costat de la carretera d'Atzeneta. Presenta una forma rectangular en direcció E-W, paral·lela a un xicotet barranc, tributari del barranc del Molinar. La mitat occidental d'este sector afecta el llit del mateix barranc. Els vessants del barranc presenten una vegetació natural de tipus matoll termòfil dens en què predominen espècies com Quercus coccifera, Pistacia lentiscus, Erica multiflora, Rosmarinus officinales, Brachypodium retusum, etc.  
Sector SUI 02  
- Ocupa una superfície de 831.650 m², situada de forma allargada al costat del marge dret de la rambla de la Viuda. Es tracta de terrenys de topografia plana i substrat de materials granulars poc competents, ocupats per cultius llenyosos de secà (ametlers).  
- La vegetació forestal se situa preferentment als marges del llit de la rambla de la Viuda i està classificada com a arbratge natural en el PGOF.  
- També s'observa vegetació forestal en la via pecuària denominada assagador del Figuerasero, que travessa el sector de SO a NE per un camí existent. La seua amplària legal i necessària és de 30 m i s'haurà de preveure així en el document de planejament».  
Afeccions legals  
1. Xarxa Natura 2000 i Espais Naturals Protegits en la Comunitat Valenciana  
En el terme es troba el monument natural El Camí de les Useres, declarat per Decret 40/2007, de 13 d'abril, del Consell. L'article 11 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat d'Espais Naturals de la Comunitat Valenciana, preveu la figura de monument natural com especialment indicada per a la conservació i la gestió racional dels espais o elements de notòria singularitat, raresa o bellesa, que mereixen ser objecte d'una protecció especial pels seus valors científics, culturals o paisatgístics.  
2. Forests  
Les forests públiques i privades gestionades per l'administració es troben regulades per la Llei 43/2003, de 21 de desembre, de Forests, i per la Llei 3/1993 de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
Dins del terme municipal de les Useres se situa una forest particular conveniat:  
- CS1217002, denominat Masia Carchet, de 48,54 ha  
Es qualifica la zona adequadament de SNUP.   
3. Domini públic hidràulic  
Els llits d'aigua o rambles, pertanyents al domini públic hidràulic, estan regulats pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües.  
Igual que s'assenyala en la normativa mencionada, en les normes urbanístiques del PGOU, en l'article 30 del capítol sobre sòl no urbanitzable, s'indica que queda prohibit tot tipus d'edificacions a 20 m dels rius i 5 metres dels barrancs del terme. A més, en l'apartat de l'àmbit d'aplicació de l'esmentat article, s'indica que comprén aquelles àrees territorials que afecten els cursos d'aigua, incloent-se els llits naturals, rius i barrancs, i els llits artificials, temporals o permanents.  
  
Els cursos d'aigua són nombrosos, destacant la rambla de la Viuda. El terme de les Useres es troba dins de la conca de la rambla de la Viuda, este riu és un dels més importants de la província de Castelló.  
  
4. Vies pecuàries  
Tal com es reflectix en el projecte de classificació de vies pecuàries, en el pla general i en l'EIA, pel terme municipal de les Useres passen 49 vies pecuàries, en concret 2 canals, 1 carrerada, 1 sendera i 45 assagador, i 12 descansadors.  
Totes elles han sigut cartografiades en el pla general qualificant-les com de SNUP-VP. S'aporta informe favorable de vies pecuàries.  
El pla general haurà d'assegurar, en els termes que preveu la Llei 3/95, de Vies Pecuàries, la continuïtat i idoneïtat d'itineraris amb la seua amplària legal de les vies pecuàries que travessen terrenys qualificats d'urbanitzables. De totes maneres, totes les vies pecuàries del municipi hauran de ser respectades en tot el traçat i amplària legal d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies pecuàries.  
5. Patrimoni cultural  
Dins del terme municipal de les Useres esta Conselleria té inventariats 11 jaciments arqueològics: Cova Fosca, el Cagaferro, la Caseta de Volta, la Ponsa, la Vilavella, Mas Blanc, Mas d'Hipòlit, Mas de la Serra, Mas d'en Retor, Piló de la Creu o Tossal de les Bastides, Pont Vell del Molinar.  
S'aporta informe favorable als efectes patrimonials de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià relatiu a l'Estudi d'Impacte Ambiental del PGOU de les Useres.  
6. Carreteres  
Tal com s'indica en l'informe de carreteres, previ a la redacció del Pla, s'ha qualificat de SNUP-IP una franja de 18 metres d'amplària a través de les dos carreteres que transcorren pel terme de les Useres, la CV-159 i la CV-165.  
7. Sòl forestal  
Segons la cartografia de l'Inventari Forestal vigent a la Comunitat Valenciana (E 1:10.000) part del terme municipal correspon a terreny classificat com a forestal.   
En general s'han classificat estes zones com a SNUP-F, però part de sòl que es reclassifica a urbanitzable residencial, SUD-01 i SUD-02, i industrial, SUI-01 i SUI-02, és sòl forestal. En concret el sector SUD-02 conté un 80% de sòl forestal, qualificat segons el PGOF d'arbratge natural.  
8. Incendis forestals  
En el terme municipal de les Useres s'han produït diversos incendis forestals des de l'entrada en vigor de la Llei 3/1993. No es requalifiquen estes zones en el PGOU de les Useres.  
9. Risc d'inundació  
El Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) és un pla d'acció territorial de caràcter sectorial dels previstos en la Llei 6/1989, d'Ordenació del Territori de la Comunitat Valenciana.  
En l'apartat de normativa urbanística, en el capítol 1, article 3, s'especifica que els particulars, igual que l'administració, estan obligats al compliment de les disposicions contingudes en el present pla d'acció territorial, així com en tots els instruments de planejament territorial i urbanístic que s'aproven en complement o desenrotllament d'este.  
  
Consultant la cartografia d'este Pla s'observa com la rambla de la Viuda i alguna altra zona puntual ha sigut classificada com a zona de risc 6. La zona de risc 6 de la rambla de la Viuda ha sigut qualificada de SNUP mentres que l'altra zona s'ha qualificat de SNU comú possible productiu, industrial, terciari. L'article 22 del PATRICOVA regula els usos en estes zones per la qual cosa la corresponent normativa urbanística haurà de ser d'acord amb les restriccions del PATRICOVA.  
  
Consideracions ambientals  
1. A continuació se citen les afeccions ambientals més importants detectades per mitjà de la cartografia temàtica i les visites de camp:  
- Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació: en el terme municipal el risc d'afectar el normal estat dels aqüífers és mitjà en la mitat est del municipi i baix en l'altra mitat, aproximadament. El sòl urbà o urbanitzable del terme municipal es troba en zona de contaminació d'aqüífers baixa.   
- Risc d'esllavissament-despreniment: el risc d'esllavissament es classifica segons tres graus d'inestabilitat: baix, mitjà i alt. En el municipi, predomina el risc nul d'esllavissament, però hi ha zones de risc mitjà, alt i de despreniment. No hi ha zones amb este tipus de risc en zones urbanes o urbanitzables, però sí zones qualificades de SNUC-P, on es permetrà la construcció d'habitatges unifamiliars, indústries, etc.   
  
- Risc d'erosió actual: segons la cartografia temàtica, en el terme municipal hi ha zones amb risc d'erosió actual no quantificat, molt alt, alt, mitjà i molt baixl.  
- Risc d'erosió potencial: en el terme municipal predomina el grau molt alt d'erosió potencial segons la cartografia temàtica.  
2. Vegetació  
La vegetació pertany al sector valencianoterraconense, i dins d'este al pis mesomediterrani, amb grans oscil·lacions de temperatura i que comprén sèries de vegetació clímax, suredes sobre pinastres, i la que afecta este estudi que és la de carrascars d'altiplà sobre calcàries.  
Segons la Cartografia Temàtica del Servici WMS de la Conselleria de Territori i Habitatge els hàbitats d'interés presents en el terme municipal són:  
Hàbitat 5330: Querco cocciferae-Lentiscetum Br.bl, Font Quer, G. Br. Bl., Frey, Jansen, & Moor 1936.  
Els hàbitats han sigut qualificats de SNUP-F.   
3. Explotació dels recursos naturals  
Abastament d'aigua potable  
En l'EIA s'especifica que en el terme municipal l'empresa gestora FACSA obté aigua des de dos punts distints:  
-El brollador Fondo, que abastix la zona del poble, que dóna els cabals de 160 m³/dia a l'hivern i 200 m³/dia a l'estiu.  
- Pou Meanes, ubicat a Atzeneta, que abastix la zona del Pla, el qual dóna un cabal de 250 m³/dia a l'hivern i 350 m³/dia a l'estiu.  
S'aporta certificat de l'entitat gestora a este respecte, que conclou que hi ha suficients recursos hídrics per a tot el sòl residencial previst, però no per al sòl urbanitzable industrial.  
Aigües residuals  
L'EIA indica que hi ha un programa de la Diputació per a la depuració d'aigües, i este és el tractament adequat per a la depuració d'aigües urbanes. Ni tan sols s'especifica el tractament que es realitzarà, únicament s'indica que es tracta d'una depuradora Imhof. Tampoc s'assenyala el cabal de funcionament d'esta estació i si serà necessari ampliar-la, ni el nombre d'EDAR, ni el cabal de funcionament d'estes estacions. Sí que s'indica en el Pla General i en la cartografia que l'EDAR es qualifica de SNUP-IP.  
S'aporta certificat de l'EPSAR, en el qual informa que l'EDAR de les Useres dóna servici al dit municipi i està dissenyada per a tractar 496 m³/dia, i que actualment tracta un cabal mitjà de 178 m³/dia.   
El PGOU generarà un cabal d'aigua residual de 3.073 m³/dia. Per tant, no té prou capacitat per a admetre tots els desenrotllaments previstos, perla qual cosa s'haurà d'ampliar i condicionar els desenrotllaments a esta ampliació.  
Per un altre costat en la normativa urbanística, capítol tercer, article 11, s'establix l'obligatorietat de justificar en el SNUC, abans de l'edificació, l'abastament, l'evacuació de residus i sanejament, així com la depuració adequada al tipus de residu que es produïsca, per mitjà d'un sistema homologat i reconegut per la Conselleria de Territori i Habitatge o un altre organisme competent.  
Residus sòlids urbans  
Quant als residus sòlids urbans generats arran del desenrotllament del PGOU, no presenten certificat de l'entitat gestora en què se n'assumisca la gestió.  
4. Ocupació del sòl  
Es resumix a continuació les carències en l'avaluació ambiental i les principals afeccions dels canvis d'ús del sòl proposats pel PGOU de les Useres:  
SUI-02  
Es tracta d'una requalificació de 831.650 m² que s'han inclòs en este sector urbanitzable industrial. Actualment esta zona es troba ocupada per cultius de secà, ametlers i oliveres sobretot.  
En l'EIA no s'estudia ni es valora este canvi. S'haurà d'assegurar la conservació de la via pecuària que travessa el sector i proposar mesures correctores davant de la vulnerabilitat de contaminació d'aqüífers, ja que és mitjana en eixa zona. A més, hi ha dos franges de sòl forestal dins el sector. També s'haurà de valorar especialment l'afecció paisatgística.  
Limita amb la rambla de la Viuda que, a més, està afectada amb risc d'inundació de nivell 6, per la qual cosa s'haurà d'adoptar les mesures oportunes.  
SUI-01  
Este sector té una superfície molt inferior, 7.761 m², però en l'EIA tampoc es preveu esta requalificació.  
A falta d'una anàlisi exhaustiva, s'observa a simple vista en els plans del PGOU que es tracta d'una zona d'elevats pendents, que invadix una xicoteta rambla i amb risc alt d'erosió segons la cartografia temàtica. El sector es troba travessat per una línia elèctrica. Aproximadament la mitat del sector és sòl forestal segons el PGOF de la Comunitat Valenciana.  
Les unitats d'execució residencial i el sòl urbanitzable industrial SUI-01 s'ubiquen en zones de risc d'erosió alt sense que s'establisquen mesures correctores en l'EIA. Es recomana, igual que en els altres casos, que es proposen mesures correctores en l'EIA i que s'incloguen en la normativa urbanística, o, si no n'hi ha, es restringisquen usos en este tipus de zones.  
SUD-02  
Es tracta d'una requalificació de 76.600 m² que tampoc es valora en l'EIA.  
Actualment es tracta d'una zona molt pròxima al nucli urbà, classificada com a sòl forestal pel PGOFCV, amb vegetació natural de matolls mediterranis (llentiscle, coscoll, ginebres...), amb molts penyals calcaris i vegetació casmofítica, d'elevats pendents i amb un risc alt d'erosió segons la cartografia temàtica de la COPUT. El sector es troba travessat per una línia elèctrica.  
A més es vulnera la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que en l'article 33.b diu el següent: «S'haurà d'impedir la construcció sobre elements dominants o en la cresta de les muntanyes, vores de penya-segats i cúspide del terreny, excepte les obres d'infraestructures i equipaments d'utilitat pública que hagen d'ocupar les dites zones».  
Per tant, s'haurà d'avaluar el seu impacte adequadament i, en tot cas, este emplaçament es considera molt poc apropiat, havent d'estudiar i buscar emplaçaments alternatius, que impliquen un menor impacte ambiental i paisatgístic.  
A més, conté part de l'àrea d'esmortiment d'impactes del monument natural del camí del Pelegrins de les Useres, constituïda per una franja de 50 metres d'amplària a un costat i l'altre del camí.  
No es permeten actuacions que, directament o indirectament, en l'àmbit territorial del Monument Natural i de la seua àrea d'esmortiment d'impactes puguen comportar la destrucció, el deteriorament irreversible o la desfiguració del camí del Pelegrins de les Useres.  
SUD-01  
Es tracta d'una unitat de 27.000 m² en una zona limítrof, al nord del municipi, planejada sobre una zona arbrada de garroferes, ametlers, pins carrascos, magraners, etc. Una porció del sector se situa sobre sòl forestal, segons l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana, i on hi ha zones de risc d'erosió alt.  
Unitats d'execució residencial  
Se situen majoritàriament al sud del municipi i es tracta d'ampliacions del sòl urbà. Són zones d'elevats pendents i risc d'erosió alt que actualment estan ocupades per cultius arboris de secà (garroferes, oliveres, ametlers, magraners) i algunes xicotetes parcel·les d'horta.  
  
En esta zona ja s'està ampliant el nucli urbà i és més adequada ambientalment que la zona SUD-02.  
5. Paisatge  
Quant a la valoració del paisatge, s'han identificat un total de nou unitats de paisatge, que s'han denominat: cultius vinyes, cultius llenyosos, serra d'altiplà, serra septentrional, mosaic agrícola septentrional amb vegetació natural, serra abrupta, hortes i urbà.  
S'aporta estudi paisatgístic, tal com indica el Decret 120/2006, d'11 d'agost, Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana. El sector SUD-02 vulnera l'article 20.2 d'esta Llei, en el qual es prohibix els creixements urbanístics i construccions sobre elements dominants o en la cresta de muntanyes.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribuïx a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
  
Per tant, sobre la base de tot el que s'ha exposat anteriorment i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Pla General d'Ordenació Urbana de les Useres (Castelló), el promotor del qual és l'Ajuntament de les Useres, excepte el sector residencial SUD-02, sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada, i amb les condicions establides a continuació.  
  
Segon  
Abans de l'aprovació definitiva de l'instrument de planejament, haurà de presentar-se a l'òrgan substantiu la documentació següent:  
1. Certificat de l'Ajuntament, o entitat gestora, en el qual es determina la gestió dels RSU, indicant el volum de residus sòlids urbans que suposarà el desenrotllament del pla general, el tractament que es rebran i el destí final d'estos, de conformitat amb el seu corresponent pla zonal.  
2. Estudi sobre el paisatge que necessàriament haurà d'identificar les fites geogràfiques i aquelles característiques del territori que constituïsquen referents del paisatge de l'àmbit de la planificació i ordenació del terme de les Useres, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. Correspondrà a l'òrgan competent en Paisatge determinar la idoneïtat de l'estudi presentat en relació amb les determinacions establides en l'esmentada Llei 4/2004, així com amb la resta de la normativa que se li aplique. S'haurà d'obtindre l'informe favorable de l'Estudi de Paisatge establit per la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, realitzat per l'Àrea d'Urbanisme. Aquelles consideracions que es desprenguen d'este informe seran considerades com a pròpies de la present declaració.   
L'aprovació definitiva de l'instrument de planejament ha de quedar condicionada al compliment de les condicions següents:  
1. S'ha de qualificar de sòl no urbanitzable protegit tot el recorregut del camí de les Useres, monument natural, declarat pel Decret 40/2007, de 13 d'abril, del Consell.  
2. La totalitat del sector SUD-02 es qualificarà de sòl no urbanitzable de protecció forestal, a fi de protegir el sòl forestal segons l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana i, a més, no vulnerar la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que en l'article 33.b diu el següent: «S'haurà d'impedir la construcció sobre elements dominants o en la cresta de les muntanyes, vores de penya-segats i cúspide del terreny, excepte les obres d'infraestructures i equipaments d'utilitat pública que hagen d'ocupar les dites zones».  
3. Quant al sector SUD-01, s'haurà de redelimitar el sector, excloent d'este el sòl forestal, segons l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, que es qualificarà de SNUP-F.  
4. En els sòls industrials, SUI-01 i SUI-02, també s'hauran de redelimitar els sectors, excloent d'estos tot el sòl forestal inclòs en l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana, i s'hauran de qualificar de SNUP-F.  
5. Quant al sòl urbanitzable industrial, SUI-01 i SUI-02, el seu futur desenrotllament necessitarà la justificació i acreditació de l'existència de recursos hídrics suficients, generalment, amb l'execució de noves captacions que aporten recursos hídrics aptes per al dit ús industrial, així com de la dotació de doble xarxa en els dits desenrotllaments urbanístics i infraestructures addicionals, si és el cas, necessàries, que permeten el subministrament diferenciat d'aigua industrial, i queda supeditada la definitiva solució que s'adopte a l'informe previ favorable corresponent. Per tant, en les fitxes de planejament i gestió dels sectors establits en el Pla General haurà d'indicar-se que, abans del desenrotllament dels sectors en qüestió, s'haurà de justificar i acreditar l'existència de recursos hídrics suficients en quantitat i qualitat suficients. En el cas que els informes o certificats per a l'esmentada justificació siguen desfavorables, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental  
6. En les fitxes de planejament i gestió dels sectors establits en el Pla General s'haurà d'indicar que els desenrotllaments de sòl urbanitzable quedaran supeditats a la possibilitat de tractament real de l'increment de volum d'aigües residuals generades per estos sectors en la depuradora de les Useres o per mitjà de la creació d'una altra instal·lació de depuració i la connexió efectiva a esta nova EDAR.  
7. Autorització administrativa de la CHJ per a l'abocament de les aigües pluvials a llits públics, d'acord amb l'article 9 del text refós de la Llei d'Aigües.  
Autorització administrativa de la CHJ per a l'actuació en les zones de policia dels barrancs que travessen o limiten els sectors SUI-1 i SUI-2. La zona de servitud dels barrancs haurà de mantindre's expedita i queda supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com s'establix en l'article 9 del Reglament de Domini Públic Hidràulic (RD 849/1986).  
8. Totes les vies pecuàries hauran de ser respectades en tot el traçat i amplària legal d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries. La normativa urbanística relativa a les vies pecuàries haurà d'adaptar-se al que s'ha preceptuat en la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries.  
9. Hauran de complir-se les limitacions a l'ús del sòl per risc d'inundació previstes en la normativa del Patricova.  
10. S'haurà de complir les condicions establides en l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de 13 de desembre de 2006.   
11. Respecte de l'incendi ocorregut en 2007, atés que no es té la ubicació exacta, caldrà ajustar-se al que disposen l'article 14 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge i l'article 3 del Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, en relació amb el sòl forestal afectat per incendis.  
12. Els sectors urbanitzables limítrofs amb sòl forestal incorporaran a la seua ordenació les mesures per a la prevenció del risc d'incendis forestals, d'acord amb Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que cal observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
13. La zona de protecció de les carreteres del municipi serà d'acord amb el que disposa la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de Mesures Fiscals, que introduïx modificacions en els apartats 3 i 4 de l'article 33 de la Llei 6/1991, de Carreteres de la Comunitat Valenciana.  
14. Els nuclis d'habitatge situats en Crevades, el Pou d'En Calvo, Basseta Nova i al Mas Blanc hauran de minimitzar el seu impacte territorial i ambiental en el que preveu la Llei 10/2004, LSNU.  
15. Serà obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o habitatges familiars aïllats, no connectats a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i es prohibix l'ocupació de fosses sèptiques i pous cegs.  
16. Les unitats d'execució residencial i el sòl urbanitzable SUI-01 i SUD-01 s'ubiquen en zones de risc d'erosió alt. S'han de proposar mesures correctores per al risc d'erosió alt i s'inclouran en la normativa urbanística.  
17. El material necessari per a realitzar l'esplanada dels sectors plantejats haurà de provindre de pedrera o zona de préstec autoritzada, i s'haurà de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. S'ha de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
18. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al rebliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització.  
19. La vigilància del compliment de les condicions de la declaració d'impacte ambiental correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals.  
  
  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
  
València, 22 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 153/6469-XKN.  
Títol: Centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT/VFU/CV).  
Promotor: VITO 10 SL.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Torrent.  
Localització: c/ Palmiters núm. 16 del terme municipal de Torrent (València).  
Descripció del projecte   
El projecte té com a objecte l'adequació de les instal·lacions per a la realització d'activitats com a centre autoritzat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil. El projecte constituïx un dels supòsits previstos en l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, per la qual cosa ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.   
D'acord amb el projecte presentat l'empresa VITO-10 SL, s'ubica en sòl qualificat d'industrial en el carrer Palmiters núm. 16 del municipi de Torrent (València). El local on s'exercix l'activitat és una parcel·la de planta rectangular amb una superfície de 2.484,65 m² . Es tracta d'una nau d'estructura metàl·lica amb tancaments de mur de formigó i diàfana, exceptuant la localització de lavabos, oficines, recepció i cantina.  
  
La zona de recepció, on s'emmagatzemen i identifiquen els vehicles en espera del seu tractament, té una superfície de 428,8 m². És descoberta i es dividix en dos zones, la de recepció de vehicles sense pèrdues o amb pèrdues, esta última, a més de tindre sòl impermeable, disposarà d'arqueta d'arreplegada de vessaments.   
L'àrea coberta on es realitzarà la descontaminació dels vehicles ocupa una superfície de 186.7 m² . Presenta sòl impermeabilitzat i resistent a la contaminació per vessaments. Disposa d'un sistema d'arreplega d'aigües i líquids en arqueta lluïda en la cara interior i impermeable i separador d'olis i greixos.  
Hi ha zones diferenciades d'emmagatzematge per a líquids i sòlids. En la zona de líquids hi ha nou contenidors específics per a cada apartat i empresa autoritzada encarregada de l'arreplega dels diversos contaminants. En el cas dels sòlids es disposa de sis contenidors on s'emmagatzemaran estos atenent a la seua naturalesa.   
Les aigües fecals dels servicis higiènics, lavabos i oficines són abocades directament al clavegueram municipal. La parcel·la disposa d'aigua per a l'activitat, abastint-se de la xarxa potable municipal i l'energia consumida és subministrada de la xarxa general per la companyia elèctrica.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada i s'indica que l'activitat es troba en tràmits de llicència d'activitat i no s'espera cap modificació de les instal·lacions.  
  
Afeccions legals  
L'activitat projectada és conforme a la Llei 10/1998, de Residus, i la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, de Gestió de Residus Perillosos, i queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la Conselleria competent en medi ambient.  
L'emmagatzematge de pneumàtics fora d'ús requerix la seua inscripció en el Registre de Productors de Residus de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la producció, possessió i gestió de pneumàtics fora d'ús.   
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació de l'annex I segons CNAE remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de la dita reglamentació.  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desenrotlla la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, exigix en l'article 18 la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que procedisca obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes  
En la documentació aportada s'identifiquen com a efectes mediambientals de l'activitat els abocaments controlats i incontrolats en les aigües i clavegueram, les emissions controlades i incontrolades, els residus líquids, sòlids o d'un altre tipus, en particular els perillosos, la contaminació del sòl i l'emissió de sorolls, olors, vibració i impacte visual.  
No es realitza en cap moment una valoració dels impactes, i es limita l'estudi i la seua posterior ampliació a la seua identificació  
La relació d'impactes identificats com a conseqüència de l'execució del projecte d'instal·lació del centre de descontaminació de vehicles fora d'ús són:  
- Abocaments controlats i incontrolats a les aigües i al clavegueram  
- Emissions controlades i incontrolades cap a l'atmosfera  
- Els residus líquids, sòlids i d'un altre tipus, en particular els perillosos  
- La contaminació del sòl. L'emissió de sorolls, olors, pols, vibració i impacte visual.  
2. Consideracions sobre les mesures protectores i correctores i sobre el programa de vigilància ambiental  
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que s'han tingut en compte en l'Estudi d'Impacte es resumixen de la manera següent:  
Zona de recepció  
- Identificar i emmagatzemar separadament els vehicles en bon estat dels que estan en mal estat  
- Els vehicles ni s'apilaran, ni es col·locaran de costat ni sobre el sostre  
- El sòl estarà impermeabilitzat  
- Es disposarà d'un separador de greixos  
- Es disposarà d'una arqueta amb tapa estanca per a assegurar la desviació de l'aigua de pluja a una canalització independent  
- S'assegurarà un pendent suficient per a la correcta canalització i arreplega dels líquids.  
Zona de descontaminació  
- S'ubicarà en un local cobert en la seua totalitat amb sòl impermeable i resistent a la contaminació per vessaments.  
- Constarà de sistemes d'elevació que permeten les operacions de retirada de fluids amb les suficients garanties de seguretat  
- Disposarà d'un sistema d'extracció de fluids per aspiració o gravetat.  
- Disposarà de contenidors i recipients homologats i identificats per al correcte emmagatzematge temporal dels distints elements.  
  
- La instal·lació tindrà un sistema d'arreplega de líquids per arqueta lluïda en la cara interior i impermeable.  
- Separador de greixos  
Zona de desballestament  
- El sòl estarà impermeabilitzat  
Quant al programa de vigilància ambiental, es proposa:  
Mesures generals  
- Realització d'un autocontrol d'emissions acústiques almenys cada 5 anys.  
- Informe preliminar de situació de sòls, en un termini no superior a dos anys  
- Inspeccions periòdiques de les instal·lacions elèctriques en baixa tensió  
Manteniments rutinaris  
Es realitza una relació dels controls rutinaris que cal realitzar amb periodicitat diària, setmanal, mensual, trimensual o semestral. En un apartat a part es detallen les tasques de manteniment que cal realitzar al separador de greixos, per considerar-se un element molt important de la instal·lació.  
Atés que la instal·lació s'ubica en un polígon industrial amb el corresponent sistema de sanejament l'empresa es connectarà al dit sistema.  
Tramitació administrativa  
El 21 de juny de 2007, es rep sol·licitud de declaració d'impacte ambiental per al projecte descrit amb número d'expedient 2006/130/RTP/VFU des del Servici de Residus Industrials de la Direcció General de Qualitat Ambiental i es remet juntament amb esta la documentació següent:  
- Projecte d'ampliació de llicència d'activitat   
- Estudi d'impacte ambiental  
- Informe municipal i certificat del resultat d'informació pública, en el qual s'informa que no s'han presentat al·legacions.  
El 13 de novembre de 2007, des del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental se sol·licita ampliació d'informació al titular respecte d'això de la documentació tècnica presentada. Se'n rep resposta, el 28 de desembre de 2007, i aporta una nova documentació.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 6.c.1) Centres de tractament de vehicles al final de la seua vida útil, d'acord amb la definició del Reial Decret 1383/2002, de 20 de desembre, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, i concordants del seu Reglament. L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.  
  
L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'ampliació d'activitat de gestor de residus com a centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU), promogut l'empresa VITO 10, SL, en el carrer Palmiters núm. 16 del municipi de Torrent (València), sempre que es desenrotlle d'acord amb allò que s'ha establit en l'estudi d'impacte ambiental el projecte de l'activitat i la resta de la documentació presentada.  
Segon  
Se supedita l'autorització de l'esmentat projecte al compliment de les condicions següents:  
1. Es disposarà de quantitat suficient d'un producte absorbent per a l'arreplega de possibles vessaments durant les operacions de descontaminació dels vehicles o el trasbals de residus perillosos.   
2. En el pati exterior sense coberta queda prohibit emmagatzemar residus perillosos, sense que es prenguen les mesures protectores necessàries per a assegurar l'arreplega de vessaments i evitar la contaminació de les aigües pluvials per escolament amb abocament a la xarxa de clavegueram municipal.  
3. A la posada en marxa de l'ampliació d'activitat, es realitzarà una analítica de les aigües abocades a la xarxa de clavegueram que assegure el compliment amb el permís d'abocament municipal.  
4. Incorporació al programa de vigilància ambiental de les auditories acústiques exigides pel Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.   
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'autoritat ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves condicions.  
  
València, 25 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 015/2045-XKM.  
Títol del projecte: Fàbrica de paviments i revestiments ceràmics.  
  
Promotor: Cerámicas MAPISA, SA.  
Localització: carretera de Vilafamés CS-800, km 1. 12193 la Pobla Tornesa (Castelló).  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
1. Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.  
L'empresa Cerámicas MAPISA, SA, d'ara en avant MAPISA es localitza en la carretera de Vilafamés CS-800 en el terme municipal de la Pobla Tornesa (Castelló), MAPISA declara trobar-se ubicada en zona qualificada de sòl urbà, zona àrea industrial, on es permet l'ús a què està destinada, encara que no es disposa de documentació sobre això.  
  
MAPISA tampoc presenta documentació relativa a la seua inscripció en el Registre industrial de la província de Castelló.   
L'empresa desenrotlla en l'emplaçament mencionat les activitats principals de fabricació de paviment i revestiment ceràmic.  
  
Bàsicament el procés productiu s'inicia amb la recepció d'argiles atomitzades. Després de l'emmagatzematge, tamisat i premsat, s'omplin els motles i tornen a ser premsades per a traslladar-se a un assecador ràpid on s'elimina la humitat i s'obtenen peces crues. Després de l'assecatge, les peces crues passen a través de línies d'esmaltat. Una vegada esmaltades, les peces crues passen a una zona d'espera o pulmó fins que els arriba el torn de cocció en forn monoestrat de corrons i s'obté el producte final.  
En el procés bicocció, primer es couen les peces d'argila, posteriorment se'ls aplica l'esmalt i novament entren en el forn per a finalitzar l'esmaltat.  
Les matèries primeres utilitzades anualment per l'activitat són les següents: 77.700 t d'argiles atomitzades, 44 t d'argiles caolíniques, 69 t de colors, 2.764 t d'esmalts i frites granulades i 213 t d'additius i coles.  
MAPISA SA, produïx anualment: 17.113 t de revestiment i 51.311 t de paviment. No està prevista cap ampliació de la planta.  
  
Per a embalar els productes finals, MAPISA consumix anualment: 241 t de cartó, 706 t de palets i 21 t de plàstics (fundes, fleixos, etc.).  
  
Quant a recursos energètics i hídrics, es consumixen anualment: 6.700 Mwh d'electricitat (maquinària i il·luminació), 8,6 m³ de gasoil (equips de transport), 84.056 Mwh de gas natural (assecat i cocció) i 20.700 m³ (ús industrial i sanitari).  
Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada.  
La competitivitat i dinamisme del mercat fan que les instal·lacions i processos incorporen les últimes tecnologies disponibles. Per tant, els mitjans de producció, els equips i les mesures correctores de la contaminació estan adaptats a les últimes tècniques disponibles en el sector.  
  
2. Tramitació administrativa  
Informació pública. Remissió de l'expedient.  
Amb data 29 de gener de 2008, es rep escrit per part de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General per al Canvi Climàtic en què es comunica la finalització del termini d'informació pública sense haver-hi rebut al·legacions, per la qual cosa a instàncies de MAPISA, SA, se sol·licita l'avaluació ambiental del projecte.  
En el mateix escrit s'ha rebut la documentació rebuda per l'òrgan substantiu responent les observacions que, amb anterioritat, l'Àrea d'Avaluació Ambiental de la Direcció General de Gestió del Medi Natural va emetre en la consulta de suficiència documental segons l'expedient 30/6413-GFG, en la qual es va aportar la documentació següent:  
  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annexos.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Document de síntesi.  
- Annexos (2) al projecte bàsic d'autorització ambiental integrada.  
  
3. Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
Fase de funcionament  
- Sorolls i vibracions. Degudes a la circulació de vehicles i maquinària instal·lada.  
- Emissions contaminants a l'atmosfera.  
- Aigües residuals.  
- Residus assimilables a urbans, no perillosos i perillosos.  
Fase de cessament d'activitat i desmantellament  
- Sorolls.  
- Emissió de partícules a l'atmosfera.  
- Variació de l'edificació de naus.  
- Generació de residus de construcció i derrocaments.  
- Generació de residus procedents del desmantellament dels equips.  
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental segons el subapartat 3.5 de l'annex I.  
Altres afeccions considerades són:  
- Decret 833/75, de 6 de febrer, pel qual este tipus d'indústria s'ha d'incloure en el grup B de les potencialment contaminants de l'atmosfera.  
- Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
- Llei 10/1998, de Residus.  
- Llei 11/1997, de 24 d'abril, d'Envasos i Residus d'Envasos   
- Reial Decret 833/1988, relatiu a la Gestió de Residus Tòxics i Perillosos.  
- Reial Decret 9/2005, pel qual s'establix la relació d'activitats contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.  
Emissions atmosfèriques. De dos tipus: difuses per operacions de transport, emmagatzematge i manipulació de càrregues i matèries primeres; puntuals per sistemes d'aspiració i filtrat interior i per processos de combustió.  
Per a corregir este impacte, MAPISA establix les mesures següents:  
- La recepció de matèries primeres (argiles atomitzades) s'efectua en sitges estanques.  
- Es netegen diàriament els llocs d'emmagatzematge.  
- Els molins trituradors estan convenientment carenats o instal·lats en l'interior d'edifici, amb el seu corresponent sistema d'aspiració i filtrat de pols.  
- Els camions cobrixen la seua càrrega amb tendals, periòdicament es realitza el manteniment dels vehicles.  
- En el procés on es manegen materials pulverulents s'han instal·lat sistemes de depuració que permeten mantindre l'atmosfera interior neta, i retindre la pols. Estos sistemes es mantenen periòdicament.  
  
- En els processos de combustió, periòdicament es realitzen mesuraments de les emissions. En el cas que els valors registrats superen el límit permés s'hauran d'instal·lar els pertinents sistemes de depuració.  
  
Efluents líquids. MAPISA declara entregar tots els efluents que genera l'activitat a gestor autoritzat (empresa atomitzadora externa). L'abocament a causa de l'escolament de les aigües pluvials s'aboca directament al barranc de la Rambleta i és possible que arrossegue partícules i restes de material i disposa del corresponent informe favorable per part de l'òrgan de conca corresponent.  
En la generació de residus s'apliquen les següents mesures correctores:  
-S'emmagatzemen els residus en contenidors específics i estancs.  
  
-Se separen els residus per categories i possibilitat de reciclatge.  
-S'establixen àrees diferenciades per a cada residu, cobertes i estanques per al cas de residus perillosos.  
- Inspecció i neteja diària de les àrees de residus.   
- Entregar els residus degudament envasaments i classificats a gestors autoritzats.  
Emissions acústiques i vibracions. MAPISA declara que els ventiladors i motors estaran dotats d'un encapsulat de material acústic per a reduir el nivell sonor. Per a reduir les vibracions, les màquines rotatives s'equilibren dinàmicament i estàticament, a més de disposar de suport flexibles (goma, suro o semblant).  
En el cessament d'activitat i desmantellament es produirà una reducció important d'emissions, abocaments, generació de residus, soroll i consum de recursos, donat el cessament de l'activitat industrial.  
Durant el desmantellament es tindran en compte les mesures següents:  
- Respecte a la circulació de vehicles: Es mantindran periòdicament.  
- Quant a l'emissió de partícules a l'atmosfera, es vetlarà pel funcionament correcte de la maquinària d'obra i els transports de materials es realitzaran coberts amb tendal.  
- Respecte a la gestió de residus, es revisaran les tasques de buidatge i descontaminació per a minimitzar la generació de residus; es recuperaran les matèries primeres per a la seua utilització en altres empreses del sector  
- Es realitzarà un projecte de detall i control de derrocament de la instal·lació.  
- Es vetlarà perquè l'estat final del solar quede d'acord amb l'entorn.  
Consideracions sobre l'aplicació de les mesures correctores proposades  
A fi de controlar i assegurar les mesures correctores proposades, MAPISA presenta el següent programa de vigilància ambiental:  
- Diàriament: es netegen els llocs de treball, s'inspeccionen les zones d'emmagatzematge de residus i els seus contenidors, comprovació i neteja de possibles vessaments, neteja dels locals d'emmagatzematge, inspecció visual del nivell de basses.  
- Setmanalment: inspecció exhaustiva de residus, inspecció visual de l'estat dels filtres de mànegues, de ximeneres de forns i assecadors, manteniment de tots els elements de la bassa d'acumulació d'aigua residual industrial (bombes, sondes de nivell, agitadors, vàlvules,...)  
  
-Mensualment: revisió i manteniment de màquines, verificació dels dispositius de seguretat, comprovació del funcionament de la depuradora.  
-Trimestralment: manteniment de filtres (greixatge i verificació de subsistemes i estat de mànegues).  
- Anualment: neteja completa de maquinària, mesurament d'emissions filtres forns i assecadors Q>30794 Nm³.  
-Bianualment: mesurament d'emissions de filtres i assecadors (10009-Cada tres anys: mesurament d'emissions de filtres forns i assecadors Q<10659 Nm³.  
-A més MAPISA inclou en el seu programa de vigilància ambiental: planificar els mesuraments dels focus contaminants, els resultats dels mesuraments i els balanços estequiomètrics seran anotats en el llibre-registre que s'ha d'haver adaptat el model de l'annex IV de l'esmentada Orde 18 d'octubre de 1976, foliat i segellat pel Servici Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, en el qual es faran constar de forma clara i concreta els resultats dels mesuraments i anàlisi de contaminants; formar i sensibilitzar en matèria mediambiental els treballadors de l'empresa; control de la correcta arreplega de residus per gestors autoritzats; es consideraran en tot moment i s'analitzarà la viabilitat de les millors tècniques disponibles per a la reducció d'emissions i generació de sorolls.  
  
4. Consideracions jurídiques  
- L'activitat ha de sotmetre's el procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'apartat I) del grup 4 de l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, que deroga la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental (fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada).  
  
- L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en el Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
- L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei.  
- L'article setze del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
- Llei 10/1998, de Residus i el Reial Decret 833/1988, relatiu a la Gestió de Residus Tòxics i Perillosos.  
A la vista de tot l'anterior, i sobre la base de les competències que tinc legalment atribuïdes es formula la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'indústria de fabricació de taulellets promogut per MAPISA, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i les condicions establides en l'apartat següent, així com les modificacions introduïdes per estes.  
  
Segon  
Com a condicions addicionals que cal complir en l'execució del mencionat projecte s'establixen les següents:  
1. Haurà de regular la seua situació urbanística, recordant que mentres no es desenrotlle el sector de sòl urbanitzable s'apliquen els articles 12 i 13 de la Llei Urbanística Valenciana.  
2. Haurà de regular la situació dels focus emissors de contaminants a l'atmosfera, en especial d'aquells focus l'emissió dels quals està estimada atés que són de nova implantació.  
3. El programa de vigilància ambiental s'implementarà d'acord amb les condicions establides en la present declaració d'impacte ambiental. A més, hi haurà d'incloure els punts següents:  
- Mantindre els vials nets perquè les aigües pluvials no arrosseguen brutícia en el seu discórrer pels terrenys de la parcel·la, instal·lar reixes de desbast per a retindre sòlids abans del seu abocament a l'exterior de la parcel·la.  
- Assegurar l'estanquitat de les basses i col·lectors d'arreplega d'aigües residuals per a evitar fugues al subsòl.  
4. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures correctores que s'hi proposen i comprovar la seua aplicació i eficàcia.  
5. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, haurà de regularitzar l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents, d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
  
6. Els productes químics que MAPISA utilitza en la seua activitat hauran d'estar emmagatzemats a cobert i amb sistemes i mitjans suficients per a evitar possibles vessaments susceptibles de contaminar aigües i/o sòl.  
7. S'hauran d'esmenar els punts en què l'auditoria acústica evidencia la superació dels límits establits per la llei.   
8. Les zones de «emmagatzematge estratègic de residus» de la instal·lació hauran d'estar convenientment senyalitzades i, en cas d'emmagatzemar residus perillosos, tancades i impermeabilitzades amb sistemes d'arreplega de vessaments. El temps màxim de permanència dels residus perillosos en el magatzem és de sis mesos, dos anys para residus no perillosos, d'acord amb el que preveu la Llei 10/2000, de Residus i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus Tòxics i Perillosos.  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Es notificarà als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Quart  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 28 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.