Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6122, del 14-10-2009 (2009/11475)

RESOLUCIÓ de 26 d'agost de 2009, del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual es corregeix l'errada material produïda en la Resolució de 30 d'octubre de 2008, que va aprovar definitivament el Pla de Reforma Interior de Millora del Sector PRR-7 Malilla Sud del Pla General d'Ordenació Urbana de València.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6122

Data del DOGV
:   14-10-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/11392


Data del document
:   26-08-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * València
    * pla d'urbanisme

RESOLUCIÓ de 26 d'agost de 2009, del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual es corregeix l'errada material produïda en la Resolució de 30 d'octubre de 2008, que va aprovar definitivament el Pla de Reforma Interior de Millora del Sector PRR-7 Malilla Sud del Pla General d'Ordenació Urbana de València. [2009/11199]  
Vista la notificació de l'Acord del Ple de l'Ajuntament de València en què se sol·licita la correcció de l'errada material produïda en la Resolució de data 30 d'octubre de 2008 del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, es destaquen els següents  
Antecedents de fet  
Primer  
El conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, amb data 30 d'octubre de 2008, va aprovar definitivament el Pla de Reforma Interior de Millora del Sector PRR-7 Malilla Sud del Pla General d'Ordenació Urbana de València.  
Segon  
El 27 de gener de 2009 va tenir entrada a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge una notificació del Ple de l'Ajuntament de València de data 29 de desembre de 2008, per la qual, havent advertit una errada material produïda en la Resolució de 30 d'octubre de 2008, se sol·licitava la seua correcció.  
Fonaments jurídics  
Primer  
L'article 105.2 de la Llei de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú (Llei 30/1992, de 26 de novembre, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener, d'ara endavant LRJAP) estableix que «les administracions públiques podran, així mateix, rectificar en qualsevol moment, d'ofici o a instàncies dels interessats, les errades materials, de fet o aritmètiques, que hi haja en els seus actes».  
En el cas que ens ocupa, s'ha advertit l'existència d'una errada en la Resolució de 30 d'octubre de 2008, i és necessària la seua correcció.  
Segon  
La rectificació d'errades ha de ser aprovada per una resolució dictada pel mateix òrgan administratiu que va dictar la resolució rectificada. D'aquesta manera, el conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge és competent per a la rectificació d'errades, segons disposa l'article 105.2 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques.  
Vistos els preceptes legals esmentats i altres aplicables de manera general i pertinent, resolc:  
Primer  
Rectificar l'errada material observada en la Resolució de 30 d'octubre de 2008:  
On diu:  
«Resolc aprovar definitivament la modificació puntual del sector Malilla Sud del Pla General d'Ordenació Urbana de València»;  
Ha de dir:  
«Resolc aprovar definitivament el Pla de Reforma Interior de Millora del Sector PRR-7 Malilla Sud del Pla General d'Ordenació Urbana de València».  
Segon  
La resolució correcta és la següent:  
Vist el projecte de Pla de Reforma Interior de Millora del Sector PRR-7 Malilla Sud del Pla General d'Ordenació Urbana de València, el promotor del qual és Aumsa, i d'acord amb els següents  
Antecedents de fet  
Primer  
D'acord amb l'article 46 de la Llei 6/1994, Reguladora de l'Activitat Urbanística, la Societat Anònima Municipal d'Actuacions Urbanes de València (Aumsa) va presentar a l'Ajuntament de València l'alternativa tècnica de programa d'actuació integrada per al Desenvolupament per Gestió Directa de la unitat d'execució única del sector PRR-7 Malilla Sud, la qual incloïa una memòria del programa, el pla de reforma interior de millora i el projecte d'urbanització, i va sol·licitar que se sotmetera a informació pública i tramitació.   
L'alternativa tècnica es va sotmetre a informació pública per Acord plenari de 29 de juliol de 2005, i es van publicar anuncis en el periòdic Las Provincias, el 3 d'octubre de 2005, i en el DOGV, núm. 5111, el dia 10 d'octubre de 2005, havent remés prèviament els avisos legalment previstos als propietaris cadastrals de terrenys inclosos en l'àmbit d'actuació.  
Durant el període d'exposició pública es van formular diverses al·legacions, les quals van rebre l'informe dels serveis tècnics de l'Ajuntament de València i van ser resoltes en el sentit indicat.  
El 26 de gener de 2006 l'Ajuntament va aprovar provisionalment el pla de reforma interior en el qual supeditava l'eficàcia de l'aprovació al fet que Aumsa esmenara les deficiències posades de manifest en l'informe tècnic municipal.  
El 12 de setembre de 2006 per decret d'Alcaldia es va declarar que la documentació, que va presentar Aumsa el 18 d'agost de 2006, esmena les deficiències indicades en l'Acord de 27 de gener de 2006, i va acordar sol·licitar l'aprovació definitiva del conseller de Territori i Habitatge.  
El 21 de setembre de 2006 va tenir entrada als serveis territorials d'Ordenació del Territori una còpia de l'expedient en què es requeria la seua aprovació definitiva.  
Segon  
El projecte es compon de pla de reforma interior, integrat per una memòria informativa, una memòria justificativa i uns plànols d'informació i d'ordenació.  
Tercer  
Com a antecedents, cal indicar que la Resolució del conseller d'Obres Públiques Urbanisme i Transports, de 25 de novembre de 2002, va aprovar definitivament la modificació puntual i homologació del sector Malilla Sud del PGOU de València, l'objecte de la qual era el canvi de qualificació d'uns terrenys situats a la zona Malilla Sud, a fi d'instal·lar-hi la nova Ciutat Sanitària La Fe, en compliment de l'acord subscrit entre l'Ajuntament de València i la Conselleria de Sanitat, en què es proposava la creació de tres sectors urbans, dos dels quals eren dotacionals (equipament esportiu i equipament sanitari) i un altre es configurava de manera independent com a sòl urbanitzable d'ús residencial amb compatibilitat terciària, i ordenat detalladament, corresponent al PRR-7.  
Quart  
Aquest últim sector PRR-7 és el que es pretén desenvolupar mitjançant aquest pla de reforma interior l'objecte del qual és establir una nova delimitació de la unitat d'execució del sector, destinada a la construcció d'habitatges subjectes a règim de protecció pública, que s'ha de desenvolupar per gestió directa, excloent-ne l'edifici d'habitatges situat a la carrera de Malilla, núm. 119, i l'edifici de l'empresa gràfica Ediciones Bidasoa, SA, sense alterar en essència l'ordenació detallada que al seu dia es va determinar en la modificació del PGOU, introduint els canvis necessaris per a mantenir l'edificabilitat bruta del   
\* \* \* \* \*  
sector després de la nova delimitació i com a conseqüència del mesurament real de l'àmbit sobre alçament topogràfic.  
En la nova delimitació s'inclouen tots els sòls pendents de gestió necessaris per a garantir les connexions amb la resta de sòl urbanitzat i millorar d'aquesta manera les condicions d'implantació del nou sector respecte a les definides prèviament. També s'aclareix el tractament que en la futura reparcel·lació han de tenir les construccions que queden en situació de fora d'ordenació, aspecte que havia quedat poc especificat en la modificació del pla general.  
A fi de complir els requeriments de la Direcció General de Ferrocarrils del Ministeri de Foment, s'ha modificat l'ordenació detallada dels blocs residencials. Es tracta d'efectuar una reculada de les alineacions inicialment previstes que respecte la reserva viària del nou pont de la carrera de Malilla mantenint l'edificabilitat permesa. El canvi resulta coherent en termes de racionalitat i optimització de les tipologies previstes (habitatges protegits), que aconsella mantenir la proporció en planta (profunditat o ample edificable).  
Per tant, a fi de mantenir constant l'índex d'edificabilitat i la densitat d'habitatges, s'ha augmentat el nombre de plantes, que passa de huit a dotze, dels blocs que recauen al Bulevard Sud i a les vies de Renfe. Les variacions sobre l'àmbit original de la unitat d'execució del sector Sud PRR-7 Malilla Sud són les següents:  
- S'ha inclòs el vial complet de la vora oest corresponent amb l'equipament esportiu recreatiu GSP-1 (EE/RE).  
- S'inclou dins de l'àmbit el pont elevat sobre el ferrocarril fins al límit amb el sistema general ferroviari GTR-2.  
- S'exclou de la unitat d'execució l'edifici d'habitatges de la carrera de Malilla, núm. 119.  
- S'exclou de la unitat d'execució la part de la parcel·la de l'empresa gràfica Ediciones Bidasoa, SA, que queda dins de les alineacions de la zona de TER-3.  
L'augment de la superfície computable del sector, i per tant de les càrregues d'urbanització assignades, ha aconsellat augmentar el sostre edificable en la proporció suficient per a mantenir els paràmetres urbanístics de l'ordenació estructural i per a no comprometre la viabilitat econòmica de l'operació, tenint en compte que la totalitat de l'aprofitament residencial està afecte a la construcció d'habitatges subjectes a protecció pública.   
A continuació, comparant els paràmetres del PRIM amb els del planejament vigent, es pot apreciar que s'han mantingut els paràmetres urbanístics bàsics amb un lleuger augment de l'índex d'edificabilitat brut i un augment del percentatge del sòl dotacional que té adscrit el sector.  
  
\* \* \* \* \*  
  
La nova fitxa de planejament referida a tot l'àmbit del sector Sud PRR-7 Malilla Sud, incloent-hi l'edifici d'Ediciones Bidasoa, SA, i l'edifici d'habitatges de la carrera de Malilla, núm. 119, s'incorpora a continuació:  
Ordenances aplicables: en l'àmbit de PRIM s'apliquen amb caràcter general les normes urbanístiques del PGOU i amb caràcter particular les ordenances de la zona d'edificació oberta (EDA) per als edificis residencials, i la de la zona de terciari (TER-3) per a l'enclavament terciari.  
Edificacions fora d'ordenació: els edificis de l'empresa gràfica Ediciones Bidasoa, SA, i l'edifici d'habitatges de la carrera de Malilla, núm. 119, encara que es veuen afectats pel PRIM, han sigut exclosos de l'àmbit de la unitat d'execució i no estan fora d'ordenació substantiva. La resta d'edificacions estan fora d'ordenació substantiva en els termes que estableix la disposició transitòria novena de les normes urbanístiques del PGOU de València.  
Cinqué  
El 5 d'octubre de 2006 es va sol·licitar documentació complementària a l'Ajuntament i un informe als organismes següents:  
- Unitat de Patrimoni de la Conselleria de Cultura.  
- Direcció General de Transports de la Conselleria d'Infraestructures.  
- Direcció General d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures.  
- Divisió de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures.  
- Direcció General d'Habitatge i Projectes Urbans.  
- IVHSA.  
- Ministeri de Foment. Demarcació de Carreteres de l'Estat.  
- ADIF (5-10-2006 i 28-04-08 amb tramesa del projecte refós).   
- Direcció General de Telecomunicacions del Ministeri de Ciència i Tecnologia.  
- Diputació de València. Servei de Vies i Obres.  
- Direcció General de Ferrocarrils. Ministeri de Foment (amb tramesa d'una còpia del projecte tècnic).   
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (amb tramesa d'una còpia del projecte tècnic).  
El 10 de gener de 2008, després de l'anàlisi del document, es va efectuar un requeriment a l'Ajuntament, en què se li indicaven certes observacions apreciades, que s'han pretés esmenar en el text refós del pla de reforma interior aportat per l'Ajuntament al Servei Territorial d'Ordenació del Territori el 26 de març de 2008. D'aquesta manera, el nou document pretén esmenar les observacions posades de manifest en els informes de la Direcció General de Ferrocarrils i Direcció General de Transports, elimina els coeficients correctors i inclou diversos condicionants en la fitxa de gestió respecte a l'abastiment d'aigua potable i sanejament d'aigües residuals.  
Sisé  
Durant la tramitació s'han rebut els informes següents:  
1. El 12 de desembre de 2006 la Demarcació de Carreteres del Ministeri de Foment informa que «s'han d'excloure de l'àmbit de l'actuació urbanística que ens ocupa els terrenys per on passa la Ronda Sud de València.»  
El 17 de desembre de 2007 es va sol·licitar de nou a aquest organisme un informe aclaridor, ja que s'havia emés un informe el 22 de març de 2008 en què s'indicava que l'actuació urbanística estava fora de la zona d'influència de la Xarxa de Carreteres de l'Estat. No obstant això, s'han d'excloure de l'àmbit d'actuació urbanística que ens ocupa els terrenys per on passa la Ronda Sud de València i que hagen sigut expropiats.   
2. El 20 de gener de 2006 la Divisió de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va emetre un informe favorable, ja que no afectava la planificació viària de la CIT.  
3. El 26 d'octubre de 2006 la Unitat de Patrimoni de la Conselleria de Cultura va requerir a l'Ajuntament de València que aportara la documentació necessària per a emetre un informe.  
4. El 2 d'agost de 2007 la Direcció General de Ferrocarrils del Ministeri de Foment va emetre un informe les conclusions del qual són les següents:  
«A la vista de tot l'anterior es dedueix que el pla de reforma interior presentat ha d'incloure una menció específica a la legislació ferroviària vigent i s'ha d'incloure un capítol en què es definisca el Sistema General Ferroviari. A més a més, les disposicions del Pla han de respectar les distàncies de protecció respecte als terrenys immediats al ferrocarril que recull la legislació ferroviària vigent. Qualsevol activitat prevista dins d'aquestes (com ara vials, zones verdes, etc.) ha de ser autoritzada prèviament per l'Ens Públic Administrador d'Infraestructures Ferroviàries (ADIF). Així mateix, ha d'autoritzar qualsevol activitat que interferisca amb les infraestructures ferroviàries existents, incloses la reposició dels serveis. En el cas que es considere necessari reduir les distàncies de les zones de protecció de les infraestructures ferroviàries, s'haurà de tramitar l'expedient administratiu corresponent davant el Ministeri de Foment.  
D'altra banda, qualsevol activitat tendent a disminuir les molèsties per sorolls, vibracions, etc., ha de ser a càrrec de l'urbanitzador, i no es pot reclamar posteriorment als responsables de la infraestructura ferroviària.  
Finalment, en el cas que no es produïsca la cessió dels terrenys per a executar les obres, les expropiacions que el Ministeri de Foment haja de fer dins del sector per al desenvolupament de les obres del CTT d'ample ibèric i del canal d'accés, comportaran que ADIF tinga dret a l'aprofitament urbanístic corresponent dins de la reparcel·lació que es duga a terme. Amb tot, en el cas del vial previst inicialment en el projecte del canal d'accés al sud de l'àmbit del pla, si l'Ajuntament de València sol·licitara expressament la no-reposició, això s'evitaria.»  
El 2 d'abril de 2008 es va sol·licitar a la Direcció General de Ferrocarrils que emetera un nou informe basant-se en el text refós del PRI aportat el 26 de març de 2008, en el qual, entre altres coses, es pretén esmenar el que s'ha indicat en l'informe transcrit.   
Aquest informe es va emetre l'11 d'abril de 2008, les conclusions del qual són les següents:  
«Des del punt de vista de la planificació ferroviària no hi ha inconvenient per a l'aprovació del pla una vegada modificat, incloent-hi el compromís de compliment de la legislació ferroviària vigent.  
D'altra banda, qualsevol activitat tendent a disminuir les molèsties per sorolls, vibracions, etc., ha de ser a càrrec de l'urbanitzador, no es pot reclamar posteriorment als responsables de la infraestructura ferroviària.  
Finalment, en el cas que no es produïsca la cessió dels terrenys per a executar les obres, les expropiacions que el Ministeri de Foment haja de fer dins del sector per al desenvolupament de les obres del CTT d'ample ibèric i del canal d'accés, comportaran que ADIF tinga dret al corresponent aprofitament urbanístic dins de la reparcel·lació que es duga a terme. Amb tot, en el cas del vial previst inicialment en el projecte del canal d'accés al sud de l'àmbit del pla, si l'Ajuntament de València sol·licitara expressament la no-reposició, això s'evitaria.»  
5. L'11 d'octubre de 2007 la Direcció General de Transports, informa:  
«Una vegada examinada la documentació, s'informa del següent:  
Primer. L'esmentat sector està travessat per la futura plataforma del metro lleuger de l'Horta Sud prevista en el Pla d'infraestructures estratègiques de la Comunitat Valenciana, tal com s'indica en el plànol adjunt, per la qual cosa ha d'ampliar-se al llarg de tot el seu traçat la reserva de sòl necessària per a l'execució de l'esmentada infraestructura.  
Segon. En relació amb el que indica l'apartat anterior, s'ha de garantir, a més, que l'ordenació detallada que es proposa no coarta la futura execució de l'esmentat metro lleuger, i s'ha de grafiar en els plànols d'ordenació les corresponents zones de policia ferroviària segons els criteris de la LOTT i atendre les prescripcions d'usos en aquestes zones.  
Tercer. S'ha de sol·licitar un informe de l'Administrador d'Infraestructures Ferroviàries del Ministeri de Foment (ADIF) en relació amb els usos pròxims al ferrocarril per a aquelles vies de la seua competència, i també s'han de grafiar en els plànols d'ordenació les corresponents zones de policia segons les prescripcions de la Llei del sector ferroviari.  
En conseqüència, s'emet un informe desfavorable a l'aprovació de l'expedient en tràmit.»  
El 2 d'abril de 2008 es va sol·licitar a la Direcció General de Transports que emetera un nou informe basant-se en el text refós del PRI aportat el 26 de març de 2008, informe que ha emés la Direcció General de Transports el 15 d'abril de 2008, del tenor literal següent:  
«Primer. S'ha grafiat correctament la reserva de sòl (franja de 8 m d'amplària) necessària per a l'execució del metro lleuger de l'Horta Sud.  
Segon. No s'ha esmenat la deficiència indicada en relació amb l'ordenació detallada proposada atés que en els plànols d'ordenació continuen sense aparéixer grafiades les zones de policia ferroviària relatives a l'esmentat metro lleuger, així com la línia d'edificació corresponent.  
Tercer. En els plànols d'ordenació no s'arrepleguen les zones de policia ferroviària relatives al ferrocarril competència de l'ADIF, del qual no consta que s'haja emés cap informe.  
En conseqüència, es manté l'informe desfavorable a l'aprovació del PRI del sector 7 de Malilla Sud de València, fins que no es grafien les zones de policia ferroviària en el plànol d'ordenació O-4: afeccions d'ADIF i FGV, en el qual únicament s'ha reflectit la reserva de sòl per a l'execució del metro lleuger, incloent-hi una referència al compliment legal de servituds, sense reflex gràfic d'aquestes.»  
No obstant això, el 24 d'abril de 2008 la Direcció General de Transports va emetre un nou informe, després de l'aportació d'un nou plànol O-4: afeccions de Renfe i FGV, amb el contingut següent:  
«En relació amb l'ordenació detallada proposada en el PRI del sector PRR-7 Malilla Sud de València i la seua compatibilitat amb el traçat de la futura línia de metro lleuger de l'Horta Sud, s'informa que l'ordenació s'ajusta a les previsions de la Direcció General de Transports i Logística respecte a l'execució de l'esmentada línia ferroviària, per la qual cosa es considera que no hi ha inconvenient per a l'aprovació de l'expedient en tràmit.  
En conseqüència, s'emet un informe favorable al PRI del sector PRR-7 Malilla Sud de València dins de les competències en matèria de transports de l'esmentada Direcció General.»  
6. El 23 d'abril de 2008 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer va emetre un informe favorable perquè el volum d'aigua requerit per l'actuació queda emparat amb les concessions d'aigua superficial atorgades a la ciutat de València.   
7. Amb data 29 de maig de 2008 té entrada al Servei Territorial d'Ordenació del Territori de València un informe de l'Administrador d'Infraestructures Ferroviàries (ADIF), en el qual es fa constar que l'informe s'ha de sol·licitar a la Subdirecció General de Plans i Projectes de la Direcció General de Ferrocarrils del Ministeri de Foment, i s'indica que aquest ja en va emetre un en data 11 d'abril de 2008.  
Seté  
1. L'Ajuntament va aportar un informe de l'empresa Emivasa en el qual s'indica el següent:  
«Aquest informe és relatiu al sector PRR-7 Malilla Sud del Pla general de València, pel que fa a la capacitat i la suficiència de la xarxa d'abastiment d'aigua.  
Al municipi de València, la xarxa d'abastiment d'aigua està constituïda per dues xarxes diferents: la xarxa d'aigua potable i la xarxa de baixa pressió (aigua no potable o d'usos secundaris). Per tant, aquest informe fa referència a ambdós tipus de xarxes:  
Xarxa d'aigua potable. Les condicions actuals de l'abastiment d'aigua potable són:  
La ciutat de València té les següents concessions d'aigua per a potabilització: 3 m³/s del riu Xúquer, 0,95 m³/s del riu Túria i 0,65 m³/s de pous, la qual cosa suposa un cabal total de 4,60 m³/s, equivalent a un volum anual de 145,06 hm³  
L'abastiment d'aigua per a consum humà de la ciutat de València es fa des de dues plantes potabilitzadores que tracten bàsicament, com s'ha exposat, cabals procedents d'aigua superficial (rius Xúquer i Túria).  
El consum d'aigua potable registrat a la ciutat de València l'any 2005 ha sigut de 49,011 hm³  
Segons les dades reflectides en el projecte d'urbanització, l'increment de consum derivat de la consolidació del sector s'estima en 7,98 l/s de consum mitjà, equivalent a un volum anual de 0,252 hm³.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es conclou la suficiència pel que fa a la concessió d'aigües disponible al municipi de València per a cobrir les necessitats d'abastiment d'aigües previstes. Sí que resultaria necessari preveure, únicament, l'establiment de la corresponent xarxa primària de l'abastiment (xarxa arterial d'aigua potable) que permeta el transport de cabals en l'àmbit del sector i les seues connexions amb les xarxes primàries que hi ha als àmbits pròxims.  
Xarxa de baixa pressió: la normativa vigent en l'abastiment d'aigües de la ciutat de València estableix que el subministrament d'aigua per a reg i usos públics secundaris s'ha de fer des de la xarxa de baixa pressió, l'objecte de la qual és precisament produir, transportar i distribuir cabals d'aigua no potable per a usos secundaris (no consum humà), i especialment per a reg de jardins públics i neteja de vials, la procedència de la qual és de pous que capten del freàtic de la ciutat, i no requereixen un tractament específic.  
Per tant, sí que és necessària l'execució d'obres d'infraestructura de la xarxa primària, encara que l'abast i la concreció dels treballs que cal fer per a satisfer el que s'ha exposat anteriorment són objecte necessàriament del projecte d'urbanització corresponent.  
Com a conclusió, cal remarcar el que ja s'ha expressat en el sentit que 'es conclou la suficiència pel que fa a la concessió d'aigües disponible al municipi de València per a cobrir les necessitats d'abastiment d'aigües previstes'en relació amb el sector PPR-7 Malilla Sud, del Pla general d'ordenació urbana de València vigent.»  
Aquest informe es va traslladar a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el 19 de juliol de 2007, amb un projecte tècnic adjunt.  
A més cal remarcar el següent:  
- La concessió a perpetuïtat per a derivar un cabal de 0,95 m³/s d'aigua del riu Túria es va atorgar a l'Ajuntament per Resolució de la Direcció General d'Obres Hidràuliques de data 16 d'octubre de 1963, s'atorgà a l'Ajuntament de València una (BOE 1-11-1963).  
- L'aprofitament d'un cabal màxim de 3.000 l/s d'aigua del riu Xúquer, destinat a complementar l'abastiment d'aigua potable de la ciutat es va concedir a l'Ajuntament de València per Resolució de la Direcció General d'Obres Hidràuliques publicada en el BOE núm. 307, de data 23 de desembre de 1976. Aquesta concessió es va atorgar per un termini de 99 anys.  
Per tant, hi ha cabal excedent per a atendre la nova demanda; de fet, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha emés un informe favorable el 23 d'abril de 2008.  
2. El 21 de maig de 2007 l'Ajuntament va remetre un informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigua, EPSAR, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Pinedo 2, emés el 14 de febrer de 2007 per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla de reforma interior de millora del sector PRR-7 Malilla Sud, la conclusió del qual és la següent:  
«Pel que s'ha indicat anteriorment, i per al cas en què l'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic decidisca no resoldre el sanejament i la depuració de les aigües residuals generades per les seues actuacions mitjançant la construcció d'una EDAR pròpia i sol·licite en un futur la connexió a un sistema públic de sanejament i depuració, aquesta Entitat de Sanejament d'Aigües informa sobre la viabilitat del tractament en l'EDAR de Pinedo 2 de les aigües residuals generades pel Pla de reforma interior de millora del sector PRR-7 Malilla Sud, sempre que es complisquen els condicionants següents:  
1. Es projecta una xarxa unitària per a la captació de les aigües residuals i pluvials, per la qual cosa s'ha de modificar el projecte d'urbanització de referència de manera que incloga una xarxa separativa, a fi d'evitar el tractament d'aigües pluvials en l'EDAR de Pinedo 2.  
2. En la tramitació de l'instrument d'ordenació corresponent s'ha de sol·licitar un dictamen o informe favorable de la Comissió Territorial d'Activitats Qualificades, o òrgan que la substituïsca, referit al compliment per l'instrument de planejament corresponent de la distància que estableix la normativa sectorial aplicable (Decret 2414/1961, de 30 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses -RAMINP-) respecte a la infraestructura de sanejament i depuració existent.  
3. Aquest nou sector, que es desenvolupe mitjançant l'instrument d'ordenació corresponent, s'ha d'ajustar al que disposen les directrius referides als sistemes de tractament, apartat 6.3.2. del Pla director de sanejament i depuració de la Comunitat Valenciana vigent, aprovat pel Decret 197/2003, de 3 d'octubre, del Consell de la Generalitat.  
4. Al seu dia, l'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic ha de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques les ha d'efectuar el peticionari al seu compte i risc.  
5. En tot cas, l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència ha de complir els límits d'abocament que estableix l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte l'urbanitzador ha de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta Entitat de Sanejament d'Aigües, dotada, a més, de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
6. Perquè es puga fer efectiva la connexió, i atés el funcionament actual de l'EDAR, s'han d'executar les actuacions d'ampliació de la planta necessàries a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.  
Basant-se en aquest últim apartat, en el text refós del PRI aportat el 26 de març de 2008 s'ha inclòs en la fitxa de gestió el condicionant que no s'atorgaran llicències d'ocupació fins que estiguen executades i en servei les actuacions d'ampliació de la planta depuradora necessàries a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.   
Huité  
València disposa de Pla general d'ordenació urbana, aprovat per Resolució del que aleshores era conseller d'Obres Públiques i Urbanisme, de data 28 de desembre de 1988.  
Nové  
La Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en la sessió celebrada el 25 d'abril de 2008, va acordar supeditar l'elevació de l'expedient al conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per a la seua aprovació definitiva, fins que s'emetera un informe favorable d'ADIF.  
No obstant això, abans de l'aprovació definitiva de l'expedient, caldrà demanar un informe al Consell Jurídic Consultiu sobre la minoració de la zona verda.   
Deu  
En data 23 de juny de 2008, la directora general d'Ordenació del Territori, va emetre una resolució en què considerava complits els condicionants continguts en l'acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de data 25 d'abril de 2008 i elevar una proposta d'aprovació definitiva al conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, amb el dictamen previ del Consell Jurídic Consultiu.  
Onze   
Mitjançant la Resolució del conseller d'Urbanisme, Medi Ambient, Aigua i Urbanisme, de data 14 de juliol de 2008, es va emetre un informe favorable sobre el Pla de reforma interior de millora del sector PRR-7 Malilla Sud, del Pla general d'ordenació urbana de València, i es va sol·licitar el corresponent dictamen del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que estableix l'article 10.8.e) de la Llei 10/1994, de 19 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de creació del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana.   
Amb data 15 d'octubre de 2008, el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, en relació amb el Pla de reforma interior de millora del sector PRR-7 Malilla Sud de València, considera que aquest és conforme a l'ordenament jurídic.  
Fonaments de dret  
Primer. La documentació està completa i la tramitació ha sigut correcta, d'acord amb el que preveu l'article 46 i concordants de la Llei reguladora de l'activitat urbanística (d'ara endavant, LRAU).  
Cal indicar que els articles 11.2.c) i 74.3 del Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana admeten la possibilitat de formular plans de reforma interior en sòl urbanitzable, com també indica l'Ordre de 13 de juliol de 1999 del subsecretari d'Urbanisme i Ordenació del Territori relativa a la interpretació de determinades qüestions sobre el RPCV, i com que es tracta d'un sector homologat prèviament i que ja comptava amb ordenació detallada es considera adequat en aquest cas la funció del PRI per al seu desenvolupament.  
Segon. Tal com s'ha indicat anteriorment, es preveu una edificabilitat bruta total del sector de 40.459,15 m²sostre, dels quals 35.295,85 m²sostre es destinaran a ús residencial (HPP) i la resta, és a dir, 5.163,30 m²sostre a ús terciari, amb un nombre màxim d'habitatges de 300 enfront dels 288 que preveia el pla general.  
No obstant això, i atés que la unitat d'execució exclou l'edifici d'habitatges de la carrera de Malilla, núm. 119, i la part de l'empresa gràfica Ediciones Bidasoa, SA, que queda dins de les alineacions de la zona de TER-3, les dades urbanístiques referides a l'àmbit de la unitat d'execució són les següents:  
Superfície de la unitat d'execució: 35.700 m²sòl  
Sòl de destinació privada (EDA) 2.524,62 m²sòl  
Sòl de destinació privada (TER-3) 1.596,76 m²sòl  
Sòl dotacional públic (EL + RV) 31.578,73 m²sòl  
Edificabilitat bruta residencial (ER) 29.179,37 ms2sostre  
Edificabilitat bruta terciària (ET) 1.596,76 m²sostre  
Edificabilitat bruta total (EB) 30.776,13 m²sostre  
Índex d'edificabilitat residencial (IER) 0,8173 m²sostre/m²sòl  
Índex d'edificabilitat terciària (IET) 0,0447 m²sostre/m²sòl  
Índex d'edificabilitat bruta (IEB) 0,8621 m²sostre/m²sòl  
Aprofitament tipus (DREC) 0,8621 ua/m²sòl  
En el PRIM original s'aplicaven coeficients correctors per a calcular l'aprofitament tipus de la unitat d'execució. Amb tot, i tenint en compte que hi ha una incertesa raonable en l'evolució del mercat immobiliari que provoca que s'arribe a un cert grau de complexitat a l'hora d'adequar l'homogeneïtzació per coeficients, en la nova documentació aportada el 26 de març de 2008 s'han eliminat els coefici  
  
\* \* \* \* \*  
ents, i en la fitxa de gestió s'indica que en el projecte de reparcel·lació es podran aplicar justificadament coeficients de ponderació de valor entre els diferents usos previstos (residencial i terciari), per a garantir la justa equivalència en l'adjudicació de parcel·les.  
Tercer. En la taula següent s'observa un lleuger descens de la zona verda, respecte al planejament vigent, i un augment de la superfície de xarxa viària, amb un resultat final de més sòl dotacional:  
Pel que fa a les cessions de xarxa secundària, en aquest cas li és aplicable l'article 17 de l'annex al Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana, que estableix que la relació entre l'índex de sòl dotacional (ISD) i l'índex d'edificabilitat bruta (IEB) de la nova ordenació siga més gran que la mateixa relació en l'antiga ordenació, és a dir, que:   
ISDn / IEBn > ISDa / IEBa  
ISDa = Índex de sòl dotacional de l'antiga ordenació:  
ISDa = 28.644,31m²sòl (sòl dotacional)/37.933,54 m²sòl (total superfície) = 0,7551   
IEBa = Índex d'edificabilitat bruta de l'antiga ordenació:  
IEBa = 38.320,96 m²sostre (m²sostre totals) / 37.933,54 m²sòl (total superfície) = 1,0102   
ISDn = Índex de sòl dotacional de la nova ordenació:  
ISDn = 31.578,73 m²sòl (superfície sòl dotacional) / 40.031,21 m²sòl (total superfície PRI) = 0,7889   
IEBn = Índex d'edificabilitat bruta de la nova ordenació:  
IEBn = 40.459,15 m²sostre PRI / 40.031,21 m²sòl (superfície PRI) = 1,0107   
Aplicant els càlculs anteriors obtenim:   
ISDn / IEBn > ISDa / IEBa  
0,7889/1,0107 > 0,7551/1,0102   
D'on 0,7805 de la nova ordenació és superior a 0,7475 de l'anterior ordenació, per la qual cosa es compleix l'article 17 de l'annex del RPCV.  
Quart. En el PRIM analitzat no es varia la destinació finalista del sòl residencial que ha de servir per a la construcció d'habitatges subjectes al règim de protecció pública, fet que ve arreplegat en la fitxa de planejament. Per aquesta raó, queda àmpliament justificada la previsió d'habitatges subjectes a protecció pública que prescriu la disposició addicional sisena i la disposició transitòria primera, apartat 3, de la Llei 16/2005, urbanística valenciana, ja que tota l'edificabilitat residencial es destina a la promoció d'habitatges de protecció pública, amb la qual es podrà materialitzar fins a un màxim de 300 habitatges de HPP.   
Cinqué. Després de l'anàlisi del nou document refós del PRI aportat el 26 de març de 2008, s'observa que s'han esmenat els defectes posats de manifest pel Servei Territorial d'Ordenació del Territori en el requeriment efectuat a aquest efecte el 10 de gener de 2008, i s'ha emés un informe favorable a l'ordenació prevista, tant per part de la Direcció General de Transports com per part de la Direcció General de Ferrocarrils.   
S'han de complir els condicionants de l'informe de la Direcció General de Ferrocarrils del Ministeri de Foment, com també la legislació ferroviària vigent, i assumir les mesures correctores necessàries per a disminuir les molèsties per sorolls, vibracions, etc., que ha de ser a càrrec de l'urbanitzador, i no es podrà reclamar posteriorment als responsables de la infraestructura ferroviària. Finalment, en el cas que no es produïsca la cessió dels terrenys per a executar les obres, les expropiacions que el Ministeri de Foment haja de fer dins del sector per al desenvolupament de les obres del CTT d'ample ibèric i del canal d'accés comportaran que ADIF tinga dret al corresponent aprofitament urbanístic dins de la reparcel·lació que es duga a terme. No obstant això, en el cas del vial previst inicialment en el projecte del canal d'accés al sud de l'àmbit del pla, si l'Ajuntament de València sol·licitara expressament la no-reposició, s'evitaria aquest punt. L'Ajuntament de València ha de vetlar en l'execució del projecte pel compliment d'aquests condicionants de la Direcció General de Ferrocarrils.  
Per la seua banda, la Demarcació de Carreteres del Ministeri de Foment continua comunicant en el seu segon informe que s'han d'excloure de l'àmbit d'actuació urbanística els terrenys pels quals passa la Ronda Sud de València. Amb tot, en els plànols d'ordenació s'observa que l'àmbit del PRI no inclou els terrenys de la Ronda Sud. Això no obstant, l'Ajuntament de València, en l'execució del projecte serà l'encarregat de verificar que queden fora de l'àmbit els terrenys pels quals passa la Ronda Sud de València i que hagen sigut expropiats.   
Sisé. Tanmateix, la modificació comporta una diferent qualificació o ús urbanístic de zones verdes o espais lliures previstos anteriorment; per la qual cosa, d'acord amb el que estableix l'article 55.4 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística, l'aprovació requereix l'informe favorable del Consell Superior d'Urbanisme, substituït en l'exercici de les seues funcions pel conseller de Territori i Habitatge, amb un informe previ de la Comissió Territorial d'Urbanisme, en aplicació de la disposició transitòria tercera del Decret 201/2003, de 3 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament dels òrgans urbanístics de la Generalitat Valenciana, ja derogada, encara que procedimentalment és aplicable a aquest supòsit, motiu pel qual el conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, en data 14 de juliol de 2008, va emetre un informe favorable sobre el sector PRR-7 Malilla Sud del Pla general d'ordenació urbana de València.  
D'altra banda, i atés que la modificació té com a objecte una diferent zonificació o ús urbanístic de zones verdes previstes en el pla, és preceptiu el dictamen del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, segons el que disposa l'article 10.e) de la Llei 10/1994, de 19 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de creació del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, el qual es va emetre en data 15 d'octubre de 2008.  
Seté. La Comissió Territorial d'Urbanisme, a proposta del director general d'Urbanisme, és l'òrgan competent per a emetre un dictamen sobre l'aprovació de la Modificació dels plans urbanístics de municipis de 50.000 habitants o més, en els quals la competència per a l'aprovació definitiva correspon al conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, en relació amb els articles 6.e) i 10.a) del Decret 162/2007, de 21 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament dels òrgans territorials i urbanístics de la Generalitat.  
Vistos els preceptes legals esmentats i els altres de general i pertinent aplicació, i de conformitat amb l'acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, resolc:  
Aprovar definitivament el Pla de Reforma Interior de Millora del Sector PRR-7 Malilla Sud del Pla General d'Ordenació Urbana de València.   
Contra aquesta resolució, que posa fi a la via administrativa, es pot interposar un recurs contenciós administratiu davant la Sala Contenciosa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos, comptadors des de l'endemà de la notificació, d'acord amb el que disposa l'article 46.1 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa. Tot això, sense perjudici que es puga interposar qualsevol altre recurs que es considere oportú.  
València, 26 d'agost de 2009.- El conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, p. s. (article 7 del Decret 131/07), la secretària autonòmica de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge: M. Ángeles Ureña Guillem.