Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4923, del 13-01-2005 (2004/13143)

RESOLUCIÓ de 3 de desembre de 2004, de la directora general de Justícia, per la qual resol inscriure la modificació dels Estatuts de l'Il·lustre Col·legi Professional de Procuradors dels Tribunals de València en el Registre de Col·legis Professionals i Consells Valencians de Col·legis Professionals.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4923

Data del DOGV
:   13-01-2005

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2004/13830


Data del document
:   03-12-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia i Administracions Públiques

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * reglament intern
    * legislació
    * col·legi professional
    * professió jurídica

RESOLUCIÓ de 3 de desembre de 2004, de la directora general de Justícia, per la qual resol inscriure la modificació dels Estatuts de l'Il·lustre Col·legi Professional de Procuradors dels Tribunals de València en el Registre de Col·legis Professionals i Consells Valencians de Col·legis Professionals. [2004/F13050]
  
Vist l'expedient de modificació dels Estatuts de l'Il·lustre Col·legi Professional de Procuradors dels Tribunals de València, instruït a instància de José Marco Bru, com a degà d'este i inscrit amb el número 34 de la secció primera del Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, en què sol·licita la modificació i registre dels seus estatuts al Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; de què es desprenen els següents
  
Fets
  
1. El degà de l'esmentat col·legi va presentar, el 7 d'octubre d'enguany, la modificació dels estatuts d'este col·legi, aprovada en Junta General Extraordinària, de data 30 de setembre de 2004.
  
2. En exercici del control de legalitat, establit per l'article 11 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, ha sigut revisat el text estatutari.
  
3. L'Il·lustre Col·legi Professional de Procuradors dels Tribunals de València ha presentat la versió definitiva dels seus estatuts, en data 1 de desembre de 2004.
  
4. El text annex dels preceptes, objecte d'adaptació estatutària, queda incorporat íntegrament a la present Resolució, i es dóna ací per reproduït.
  
Fonaments de dret
  
Els estatuts contenen totes les determinacions exigides en l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals.
  
Estos estatuts han sigut aprovats amb els requisits i les formalitats previstes en este article, en els mateixos estatuts del col·legi i en l'article 70 del Decret 4/2002 de 8 de gener, pel qual s'aprova el reglament de la Llei de Consells i Col·legis Professionals.
  
L'expedient ha sigut tramitat pel Servici d'Entitats Jurídiques, adscrit a esta direcció general, de la Secretaria Autonòmica de Justícia i Interior, de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, en virtut de les atribucions conferides pels decrets 8/2004, de 3 de setembre, del president de la Generalitat Valenciana, i 181/2004, de l'1 d'octubre, sobre assignació de competències a les conselleries, i d'aprovació del ROF de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, respectivament, i en relació amb la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana i l'esmentat Decret 4/2002, de 8 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
Vists l'article 36 de la Constitució i l'article 31.22 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les seues modificacions posteriors, en els preceptes bàsics i la resta de disposicions complementàries es dicta la següent resolució:
  
Primer
  
Inscriure la modificació dels Estatuts de l'Il·lustre Col·legi Professional de Procuradors dels Tribunals de València al Registre de Col·legis Professionals i Consells Valencians de Col·legis Professionals.
  
Segon
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els nous estatuts, per a general coneixement.
  
Contra esta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, recurs de reposició davant del mateix òrgan que ha dictat l'acte en el termini d'un mes, comptador des de l'endemà de la seua notificació, o bé recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos, comptadors des de l'endemà de la seua notificació. Tot això de conformitat amb el que establixen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i els articles 10 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, sense perjudici que s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.
  
València, 3 de desembre de 2004.- La directora general de Justícia: Patricia Montagud Alario.
  
ESTATUTS DE L'IL·LUSTRE
  
COL·LEGI DE PROCURADORS DE VALÈNCIA
  
TÍTOL I : DEL COL·LEGI I ELS COL·LEGIATS
  
CAPÍTOL I: DEL COL·LEGI
  
SECCIÓ 1a. Del Col·legi. (Articles 1, 2, 3 i 4)
  
SECCIÓ 2a. Dels fins i funcions del Col·legi. (Articles 5, 6 i 7)
  
CAPÍTOL II: DELS COL·LEGIATS
  
SECCIÓ 1a. De l'adquisició de la condició de col·legiat.(Articles 8, 9, 10, 11, 12 i 13)
  
SECCIÓ 2a. Drets del col·legiat. (Articles 14, 15, 16 i 17)
  
SECCIÓ 3a. Dels deures dels procuradors. (Articles 18, 19, 20 i 21)
  
CAPÍTOL III: INCOMPATIBILITATS I PROHIBICIONS
  
SECCIÓ 1a. De les incompatibilitats. (Articles 22, 23)
  
SECCIÓ 2a. De les prohibicions. (Articles 24, 25 i 26)
  
SECCIÓ 3a. Dels despatxos col·lectius. (Articles 27)
  
SECCIÓ 4a. De les absències. (Articles 28, 29 i 30)
  
SECCIÓ 5a. De les substitucions. (Article 31, 32)
  
SECCIÓ 6a. Dels cessament. (Article 33)
  
TÍTOL II: DE L'ORGANITZACIÓ DEL COL·LEGI, EL SEU GOVERN I ADMINISTRACIÓ
  
CAPÍTOL I: DE LA JUNTA GENERAL
  
SECCIÓ 1a. De la Junta General. (Articles 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41 i 42)
  
De la composició de la Mesa de l'Assemblea.
  
SECCIÓ 2a. Dels debats. (Article 43)
  
SECCIÓ 3a. De les votacions. (Article 44, 45, 46 i 47)
  
CAPÍTOL II: DE LA JUNTA DE GOVERN
  
SECCIÓ 1a. De la Junta de Govern. (Articles 48, 49 i 50)
  
SECCIÓ 2a. De l'elecció de la Junta de Govern.(Articles 51, 52, 53, 54, 55 i 56)
  
CAPÍTOL III: ATRIBUCIONS DELS CÀRRECS DE LA JUNTA DE GOVERN
  
SECCIÓ 1a. Del degà president. (Article 57)
  
Del vicedegà. (Article 58)
  
Del tresorer. (Article 59)
  
Del secretari.(Article 60)
  
Del vicesecretari. (Article 61)
  
Del comptador. (Article 62)
  
Del censor. (Article 63)
  
Dels vocals. (Articles 64 i 65)
  
TÍTOL III : DEL RÈGIM JURÍDIC DELS ACTES I LA SEUA IMPUGNACIÓ
  
(Articles 66, 67, 68, i 69)
  
TÍTOL IV: DELS INGRESSOS I DESPESES
  
SECCIÓ 1a. Dels ingressos. (Article 70)
  
SECCIÓ 2a. De les despeses. (Articles 71, 72 i 73)
  
TÍTOL V: DE LA RESPONSABILITAT DISCIPLINÀRIA
  
CAPÍTOL I: CLASSES
  
SECCIÓ 1a. De la responsabilitat civil i penal. (Article 74)
  
SECCIÓ 2a. De la responsabilitat disciplinària. (Articles 75, 76 i 77)
  
SECCIÓ 3a. De les faltes i infraccions. (Articles 78, 79, 80 i 81)
  
SECCIÓ 4a. De les sancions disciplinàries. (Articles 82, 83 i 84)
  
CAPÍTOL II: DEL PROCEDIMENT
  
SECCIÓ 1a. Del procediment sancionador. (Articles 85, 86, 87, 88 i 89)
  
SECCIÓ 2a. De la prescripció. (Articles 90, 91 i 92)
  
SECCIÓ 3a. De la rehabilitació. (Articles 93, 94 i 95)
  
CAPÍTOL III: DISPOSICIONS
  
Disposició addicional
  
Disposició transitòria primera
  
Disposició transitòria segona
  
Disposició transitòria tercera
  
Disposició transitòria quarta
  
Disposició derogatòria
  
Disposició final
  
TÍTOL I
  
DEL COL·LEGI I ELS COL·LEGIATS
  
CAPÍTOL I
  
DEL COL·LEGI
  
SECCIÓ 1a
  
NATURALESA JURÍDICA
  
Article 1. Concepte i naturalesa jurídica
  
L'Il·lustre Col·legi de Procuradors dels Tribunals de València és una corporació de dret públic, de caràcter professional, emparada per la Llei i reconeguda per l'Estat i per la Comunitat Autònoma, que gaudix de personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per al compliment dels seus fins.
  
Article 2. Denominació
  
La seua denominació és la d'Il·lustre Col·legi de Procuradors dels Tribunals de València, i està constituït pels actuals col·legiats i els que d'ara en avant s'incorporen.
  
Article 3. Àmbit territorial
  
El seu àmbit s'estén a tot el territori de la província de València.
  
Article 4 . Domicili i delegacions
  
El seu domicili es fixa a la ciutat de València, carrer Cirilo Amorós número seixanta-nou.
  
Amb delegacions oficials a les poblacions següents: Alzira, Carlet, Gandia, Llíria, Massamagrell, Requena, Sagunt, Sueca, Ontinyent i Xàtiva. Això sense perjudici de les dependències i oficines que, sense caràcter de delegació oficial, tinga o puga tindre cedides en ús per al compliment de les seues funcions, en totes les seus de jutjats i tribunals.
  
SECCIÓ 2a
  
DELS FINS I FUNCIONS DEL COL·LEGI
  
Article 5. Principi d'autonomia col·legial
  
El Col·legi de Procuradors gaudix de plena autonomia per al compliment dels seus fins, i per a exercir les funcions que li atribuïxen estos Estatuts, en el seu àmbit territorial i en el marc de l'ordenament jurídic.
  
Article 6 . Dels fins del Col·legi
  
Són fins essencials del Col·legi:
  
a) L'ordenació, en l'àmbit de la seua competència i d'acord amb el que preveuen les lleis, de l'exercici de la professió dins del seu territori.
  
b) La representació exclusiva de la procura i la defensa dels drets i interessos professionals dels seus col·legiats.
  
c) Vetlar per l'adequat nivell de qualitat de les prestacions professionals, i promoure per a això la formació professional permanent dels procuradors.
  
d) Vigilar l'exercici de la professió de procurador en l'àmbit de la seua competència, i facilitar el coneixement i compliment de qualsevol tipus de disposicions legals que afecten este exercici i especialment fer complir l'ètica professional i les normes deontològiques que li són pròpies.
  
e) La col·laboració activa en el funcionament correcte, promoció i millora de l'administració de justícia.
  
Article 7. Funcions del Col·legi
  
Són funcions del Col·legi:
  
a) Exercir, en el seu àmbit, la representació dels interessos generals de la professió per al compliment dels seus fins i, especialment, la representació i defensa de la professió davant de qualssevol administracions públiques, institucions, tribunals, entitats i particulars, amb legitimació per a ser part en tots els litigis que afecten els interessos professionals.
  
b) Evacuar l'informe preceptiu sobre tots els projectes de normes del Govern Valencià que afecten la procura, així com en la resta de projectes o iniciatives legislatives quan siga requerit per a això.
  
c) Col·laborar amb el poder judicial i la resta de poders públics i realitzar els estudis, informes, dictàmens, treballs estadístics i la resta d'activitats relacionades amb els seus fins.
  
d) Organitzar i gestionar els servicis de torn d'ofici i assistència jurídica gratuïta.
  
e) Participar en matèries pròpies de la professió en els òrgans consultius de l'administració, així com en els organismes interprofessionals, de conformitat amb els supòsits previstos en la legislació aplicable.
  
f) Assegurar la representació de la procura en els consells socials, en els termes establits en les normes que els regulen.
  
g) Organitzar cursos de formació i perfeccionament professional i mantindre i proposar al Consell General de Procuradors, o Consell de Col·legis de la Comunitat Autònoma, si és el cas, l'homologació d'escoles de Pràctica Jurídica i altres mitjans per a facilitar l'inici de l'activitat professional.
  
h) Ordenar l'activitat professional dels col·legiats, vetlar per la formació, la deontologia i la dignitat professional i pel respecte a causa dels drets dels particulars.
  
i) Exercir la potestat disciplinària en l'orde professional i col·legial.
  
j) Organitzar i promoure activitats i servicis comuns d'interés per als col·legiats, de caràcter professional, formatiu, cultural, assistencial, de previsió i altres d'anàlegs, inclòs l'assegurança obligatòria de la responsabilitat civil professional, quan legalment s'establisca.
  
k) Procurar l'harmonia i col·laboració entre els col·legiats, i impedir la competència deslleial entre ells. Atorgar empara, amb la deliberació prèvia de la Junta de Govern, al col·legiat que ho sol·licite.
  
l) Adoptar les mesures conduents a evitar i perseguir l'intrusisme professional.
  
m) Intervindre, amb la sol·lictud prèvia, en via de conciliació o arbitratge en qüestions que, per motius professionals, se susciten entre els col·legiats, o entre estos i els seus clients.
  
n) Resoldre les discrepàncies que puguen sorgir entre els col·legiats i els seus clients en relació amb l'actuació professional dels col·legiats i la percepció dels seus drets, per mitjà de laude a què prèviament se sotmeten de mode exprés les parts.
  
nn) Resoldre les discrepàncies que puguen sorgir entre col·legiats en relació amb la seua actuació professional i la percepció dels seus drets, amb la sol·lictud prèvia d'algun d'ells.
  
o) Aprovar els seus pressupostos, així com regular i fixar les quotes dels seus col·legiats.
  
p) Aprovar els seus Estatuts i reglaments de règim interior de forma autònoma, sense més limitacions que les imposades per la Constitució, l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, i la resta de l'ordenament jurídic, sense perjudici del control de legalitat que sobre estos exercirà la conselleria competent de la Generalitat Valenciana.
  
q) Col·laborar amb les universitats en l'elaboració i execució dels plans d'estudi, sense menyscapte del principi d'autonomia universitària.
  
r) Complir i fer complir als col·legiats, les disposicions legals i estatutàries que afecten la professió, així com vetlar per l'observança de les normes i decisions adoptades pels òrgans col·legials en matèria de la seua competència.
  
s) Exercir la potestat disciplinària en l'orde professional i col·legial.
  
t) Per mitjà de la Junta General, correspon la delimitació de la demarcació territorial per a l'exercici professional
  
u) L'organització dels servicis i funcions que els encomanen les lleis.
  
v) Quantes altres funcions redunden en benefici dels interessos de la professió, dels col·legiats i la resta de fins de la procura o que estiguen disposades per la legislació estatal o autonòmica.
  
CAPÍTOL II
  
DELS COL·LEGIATS
  
SECCIÓ 1a
  
DE L'ADQUISICIÓ DE LA CONDICIÓ DE COL·LEGIAT
  
Article 8. Són procuradors del Col·legi de València els actuals col·legiats i els qui, tenint les condicions exigides en els presents Estatuts i les que s'exigisquen en tot tipus de normativa que ordene l'exercici de la professió, s'incorporen en el futur.
  
Article 9. Per a ser incorporat a este Il·lustre Col·legi es requerix sol·licitar-lo per mitjà d'instància dirigida al degà president, i adjuntar els documents següents:
  
a) Certificat de naixement.
  
b) Certificat del Registre Central de Penats i Rebels.
  
c) Títol de llicenciat en Dret.
  
d) Títol de procurador dels tribunals, lliurat a este efecte pel Ministeri de Justícia o Administració que el substituïsca en les esmentades funcions.
  
e) Acreditar el compliment de les obligacions fiscals prèvies a l'alta en la professió.
  
f) Acreditar l'abonament de les quotes d'ingrés i formalització de l'alta en la Mutualitat General dels Procuradors dels Tribunals o en la Seguretat Social.
  
g) Resguard d'haver satisfet a la Tresoreria del Col·legi la quota d'incorporació.
  
h) Haver constituït la fiança exigida en l'Estatut General.
  
i) Prestar jurament o promesa d'acatament a la Constitució, en la forma i el mode que determina la Llei Orgànica del Poder Judicial, que es formalitzarà en un acte solemne que a este efecte serà convocat per la Junta de Govern, i es farà coincidir amb els actes commemoratius de la festa de la nostra patrona, l'Excelsa Mare de Déu, sota l'advocació dels Desemparats.
  
Aprovada la incorporació i fins que tal jurament o promesa es produïsca, el procurador que haja complit tots els requisits podrà exercir transitòriament, fins que es preste tal jurament o promesa.
  
j) Declaració jurada de no estar sotmés en cap de les incompatibilitats establides per a l'exercici de la professió de procurador dels tribunals, en les lleis o Estatuts.
  
k) Concretar la unitat d'actuació o partit judicial en què se exercirà la professió.
  
l) Declaració de no estar donat d'alta en cap altre col·legi de procuradors com a exercent.
  
Article 10
  
A. No podran ser donats d'alta per a l'exercici de la professió de procurador, els qui estiguen sotmesos en alguna de les següents circumstàncies d'incapacitat.
  
1. Els impediments que impossibiliten el compliment de les funcions atribuïdes als procuradors.
  
2. La inhabilitació o suspensió expressa per a l'exercici de la professió de procurador o de qualsevol altra professió de l'àmbit de l'administració de justícia i la resta d'administracions publiques, en virtut de resolució ferma. En este supòsit la Junta de Govern podrà requerir la presentació de certificat expedit per qui legalment corresponga, que acredite no estar sotmés en este supòsit.
  
3. Les resolucions disciplinàries fermes, que imposen la suspensió en l'exercici professional o l'expulsió d'un Col·legi de Procuradors
  
B. Les incapacitats desapareixeran quan cessen les causes que les hagueren motivat o s'haja extingit la responsabilitat penal i disciplinària, conforme els Estatuts.
  
Article 11. Correspon a la Junta de Govern resoldre sobre les sol·licituds d'incorporació al Col·legi.
  
Les sol·licituds d'incorporació seran admeses, suspeses, o denegades. En els dos últims supòsits, la Junta de Govern fonamentarà la seua resolució. En cap cas no es podrà denegar l'ingrés en el Col·legi a qui reunisca els requisits establits en l'Estatut General dels Procuradors dels Tribunals d'Espanya .
  
La Junta de Govern practicarà les diligències i rebrà els informes que, si fa el cas, considere oportú i dictarà la resolució en el termini màxim de dos mesos, passats el quals es considerarà admesa. Si és suspesa o denegada, es notificarà en el termini de cinc dies a la persona interessada.
  
Article 12. Els col·legiats de l'Il·lustre Col·legi de Procuradors de València podran ser:
  
a) Exercents.
  
b) No exercents.
  
Són exercents els qui, havent-se incorporat al Col·legi de València, exercisquen la professió de procurador dels tribunals dins del seu àmbit territorial.
  
Són no exercents els qui s'incorporen al Col·legi en l'esmentada situació; els qui incorporats a l'Il·lustre Col·legi de València es donen de baixa, llevat que siga definitiva, i els qui sol·liciten l'excedència forçosa per a exercir càrrecs en l'administració pública, o Consell General del Poder Judicial.
  
En el primer supòsit, si sol·liciten passar a la condició d'exercents, hauran de satisfer la diferència entre la quota d'incorporació com a no exercents i la d'exercent, fins a completar la totalitat.
  
En els dos últims supòsits, podran reincorporar-se al Col·legi de València com a exercents sense abonament de cap quantitat i respectant la seua antiguitat i drets, com si hagueren continuat en actiu.
  
Quan un procurador cause baixa en l'exercici per jubilació i continue en el Col·legi com a no exercent, podrà ser habilitat pel seu Col·legi per a continuar tramitant els procediments fins a l'acabament de la corresponent instància, per un termini màxim de dos anys, sense poder acceptar la representació en cap procediment nou, ni comparéixer en noves instàncies que tinga en tràmit.
  
El procurador no exercent, que siga part en un procés, podrà actuar per si mateix davant l'òrgan jurisdiccional, sense necessitat que un altre procurador el represente. El procurador no exercent podrà, també, exercir la representació processal del seu cònjuge o familiars fins al segon grau de consanguinitat o afinitat.
  
Perquè siga d'aplicació el que disposa l'apartat anterior cal que:
  
a) El procés se substancie en la unitat d'actuació del lloc de residència del procurador no exercent.
  
b) El procurador obtinga la prèvia autorització de la Junta de Govern del Col·legi. Sense perjudici de la resolució que ha de dictar la Junta de Govern, el degà podrà habilitar, provisionalment, al sol·licitant mentre recaiga una resolució definitiva de la Junta de Govern.
  
Article 13 . La condició de col·legiat es perdrà:
  
a) Per condemna ferma, que comporte l'accessòria d'inhabilitació per a l'exercici de la professió.
  
b) Per expulsió del Col·legi, acordada en expedient disciplinari.
  
c) Per falta de pagament de més de dos quotes mensuals ordinàries o d'una extraordinària.
  
d) A petició pròpia, formulada davant de la Junta de Govern.
  
e) Per defunció.
  
f) Per alta en un altre Col·legi de Procuradors, llevat que haja passat a la condició de no exercent.
  
En els supòsits dels apartats a) i b) hauran de ser comunicats per escrit als interessats.
  
En el supòsit de l'apartat c) es requerirà l'interessat perquè procedisca al pagament i formule totes les al·legacions que estime convenients en el termini de quinze dies. Transcorregut dit termini, sense haver efectuat el pagament o justificat la seua improcedència, s'acordarà la suspensió de la condició de col·legiat fins que satisfaça les quotes impagades, suspensió que no té caràcter de sanció disciplinària.
  
SECCIÓ 2a
  
DRETS DELS PROCURADORS COL·LEGIATS
  
Article 14 . Són drets dels col·legiats:
  
a) Elegir i ser elegit per als càrrecs de la Junta de Govern.
  
b) Participar, amb veu i vot, en les juntes generals que se celebren.
  
c) Sol·licitar la convocatòria de Junta General Extraordinària, en els termes previstos en estos Estatuts.
  
d) Consultar la informació necessària per a debatre els assumptes de l'orde del dia de les juntes generals. A este efecte, i almenys amb setanta-dos hores d'antelació, la Junta de Govern posarà a disposició dels col·legiats l'esmentada informació a la Secretaria del Col·legi.
  
e) Sol·licitar informació sobre qualsevol aspecte de la vida col·legial. La Junta de Govern la facilitarà dins del termini d'un mes, llevat que hi haja raons fonamentades per a negar-la, basades en la intimitat de les persones, el secret professional o industrial, i/o la protecció dels drets i llibertats de tercers, tot això dins de la Llei de Protecció de Dades. La resolució desestimatòria haurà de ser motivada.
  
f) Exercir, en aquells expedients en què siguen interessats, els drets que li concedix la legislació estatal, i autonòmica, si n'hi ha, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques.
  
g) Actuar en l'exercici de la professió amb total llibertat i independència, sense altres limitacions que les imposades per la llei o per les normes deontològiques.
  
h) A demanar i obtindre del Col·legi, i d'altres administracions públiques, la protecció de la seua licita llibertat d'actuació, en particular del secret professional.
  
i) Participar en la gestió corporativa, de conformitat amb el que establixen els presents Estatuts.
  
j) Pels servicis professionals prestats el procurador, tindrà dret a percebre els drets i bestretes que fixen els aranzels vigents.
  
A la remuneració justa i adequada dels seus servicis professionals, d'acord amb l'aranzel, que serà respectada en relació amb els seus hereus en cas de defunció. En cap cas no s'admetrà la fixació del pagament que resulte incompatible amb les normes aranzelàries.
  
k) Pels servicis de caràcter extraprocessal, que encara que tinguen relació amb el procediment no corresponguen a l'actuació professional estricta en judici, el procurador tindrà dret als honoraris meritats conforme a les regles del mandat.
  
l) Ser substituït en les seues actuacions judicials per oficial habilitat, o per un altre company, sense més requisit que la presència d'este en l'actuació de què es tracte, d'acord amb el que disposen l'article 543.4 de la LOPJ i l'article 31 del present Estatut.
  
m) Fer publicitat dels seus servicis i despatxos, conforme al que establix la legislació vigent. Els procuradors tindran sempre present l'esperit de solidaritat, associació i germandat, que tradicionalment presidixen els col·legis de Procuradors.
  
Article 15. El procurador col·legiat que haguera, de representar-se a si mateix o als seus familiars fins al segon grau de consanguinitat o afinitat, podrà actuar professionalment i exercir la representació processal, amb la sol·lictud prèvia de la seua habilitació a la Junta de Govern i dins de l'àmbit territorial del Col·legi.
  
En els mateixos casos podrà tindre, conjuntament, la representació i la defensa, sempre que concórreguen els requisits exigits per les lleis respecte d'això, i haguera sigut habilitat a este efecte prèviament pel Col·legi d'Advocats corresponent, d'acord amb els seus Estatuts.
  
Article 16 . El dret a crear agrupacions representatives d'interessos específics en el si dels col·legis, amb sotmetiment en tot cas als òrgans de govern d'estos.
  
Article 17. En el cas que el degà del Col·legi, o qui estatutàriament el substituïsca, fóra requerit per l'autoritat judicial per a la pràctica d'un registre en el despatx professional d'un procurador, haurà de personar-se en este despatx i assistir a les diligències que s'hi practiquen, i vetlar per la salvaguarda del secret professional.
  
En tot cas, el procurador sotmés en el supòsit anterior, podrà sol·licitar la presència del seu degà.
  
SECCIÓ 3a
  
DELS DEURES DELS PROCURADORS COL·LEGIATS
  
Article 18. El deure fonamental del procurador és defensar, en dret, els interessos dels seus representats, i cooperar amb l'administració de justícia.
  
Article 19. És obligació del procurador solidaritzar-se amb l'esperit d'associació de germandat que tutelen els col·legis de Procuradors, i evitar la deslleialtat i la competència il·lícita cap als seus companys.
  
Article 20. Els procuradors estan obligats a representar els litigants que tinguen dret al benefici de justícia gratuïta, i amb esta finalitat el Col·legi portarà un registre per a procedir al repartiment d'estos assumptes entre els col·legiats en exercici, en la forma en què s'estime en el Reglament del torn d'ofici.
  
Article 21. A més a més, són també deures del procurador:
  
1r. Consignar el seu número de col·legiat en tots els escrits que subscriga.
  
2n. Presentar oportunament el poder que tinga per a comparéixer en judici o tornar-lo si no ho accepta, tan prompte com siga possible, perquè no siga perjudicat el poderdant.
  
3r. Seguir el judici mentre no haja cessat en el seu encàrrec per alguna de les causes que s'expressen en la Llei Orgànica del Poder Judicial, i la resta de lleis processals.
  
4t. Transmetre a l'advocat elegit pel seu client, o per ell mateix, tots els documents, antecedents i instruccions que li trameten o que este puga adquirir, i fer tot allò que conduïsca a la defensa del seu poderdant, sota la responsabilitat que les lleis imposen al mandatari.
  
Quan no tinguera instruccions o foren insuficients les que se li hagueren donat, fer el que requerisca la naturalesa o índole del negoci.
  
5é. Tindre al client i al lletrat sempre al corrent del curs del negoci que se'ls haguera confiat. Passar al segon còpies de totes les resolucions que li siguen notificades pel tribunal, així com els escrits i documents que li siguen traslladats pels procuradors de les altres parts.
  
6é. Signar totes les pretensions que es presenten a nom del client. Quan el procurador estime necessari salvar la seua responsabilitat davant de qualsevol escrit signat pel lletrat, pot anteposar a la seua signatura la frase següent: - Als mers efectes de representació processal i sense assumir les manifestacions contingudes en este-
  
7é. Sentir i signar les notificacions de qualsevol classe, incloses les de sentències, i estes actuacions tindran la mateixa força que si hi intervinguera directament el poderdant. No s'admetrà la resposta que les expressades diligències s'entenguen amb este.
  
8é. Assistir a totes les diligències i actes que les lleis ho prevegen, bé personalment o substituït per un altre procurador, o per oficial habilitat.
  
9é. Complir exactament les obligacions que les lleis li imposen en la seua actuació professional, i en les que en l'orde corporatiu es determinen en este Estatut i la resta de normes que regulen l'exercici de la professió.
  
10é. Mantindre despatx obert en la mateixa localitat on tinguera la seu el jutjat en què exercisca la professió, en la localitat de la seu del Col·legi o en qualsevol altra de la unitat d'actuació que haja elegit.
  
11é. Retre compte al client, amb especificació i detall de les quantitats percebudes d'este i dels pagaments realitzats pel seu compte, i precisar exactament els conceptes i imports corresponents, a sol·licitud d'este.
  
12é. Guardar el secret professional de quants fets, documents i situacions relacionades amb els seus clients haguera tingut notícia per raó de l'exercici de la seua professió, el secret dels quals arribarà igualment als fets que el procurador conega per pertànyer a la Junta de Govern i, així mateix, a aquells de què tinga coneixement com a associat col·laborador d'un altre company.
  
13é. Satisfer, dins dels terminis assenyalats, les quotes ordinàries o extraordinàries acordades pel Col·legi, així com les altres càrregues obligatòries.
  
14é. Assistir diàriament al local destinat, per a sentir les notificacions i rebre les còpies de les resolucions que es lliuren en assumptes que estiguen a càrrec seu, en les hores assenyalades a este efecte.
  
15é. Denunciar, davant del Col·legi, tot acte que arribe al seu coneixement i que implique exercici il·legal de la professió o que siga contrari als Estatuts.
  
16é. Informar el Col·legi de qualsevol acte que afecte la independència, llibertat o dignitat d'un procurador en l'exercici de les seues funcions.
  
17é. Minutar tots els seus servicis, d'acord amb els aranzels o normes vigents en cada moment i, si hi manca, conforme a les regles del mandat.
  
CAPÍTOL III
  
SECCIÓ 1a
  
DE LES INCOMPATIBILITATS
  
Article 22. La professió de procurador és incompatible:
  
1. Amb l'exercici de la funció judicial o fiscal, siga quina siga la seua denominació i grau; amb l'exercici del secretariat dels jutjats o tribunals, gestor, tramitador i amb tota ocupació o funció auxiliar o subalterna d'estos.
  
2. Amb l'exercici de l'advocacia.
  
3. Amb l'exercici de la professió de graduat social, gestor administratiu i agent de la propietat immobiliària o amb qualsevol altra professió que haguera sigut declarada incompatible amb l'exercici de la procuradoria.
  
4. Amb qualssevol ocupació remunerada en les del Col·legi de Procuradors i Advocats.
  
5. Amb la resta de funcions o ocupacions de l'administració, que hagen sigut declarades legalment incompatibles amb la procuradoria.
  
El procurador no podrà exercir la seua professió en el Jutjat o Tribunal on exercisca la seua funció de magistrat, jutge, fiscal, secretari, familiar o parent, dins del segon grau de consanguinitat o afinitat.
  
Article 23. Quan concórrega en algun col·legiat qualsevol causa d'incompatibilitat, de les esmentades anteriorment, el degà requerirà l'interessat perquè, en el termini de quinze dies, opte per una de la situacions incompatibles, amb renúncia expressa de les altres, i si transcorre este termini sense atendre el requeriment, la Junta de Govern acordarà la suspensió del procurador en la seua condició de col·legiat, mentre subsistisca la incompatibilitat, i ho comunicarà als jutjats i tribunals on exercisca la professió.
  
En el supòsit d'exercici simultani amb una altra professió, no declarada incompatible, es respectarà el principi d'immediació, i assistència als jutjats i tribunals en hores d'audiència.
  
Desapareguda la incompatibilitat, el procurador, amb justificació prèvia d'este aspecte, podrà instar de la Junta de Govern del Col·legi l'alçament de la suspensió.
  
SECCIÓ 2a
  
DE LES PROHIBICIONS
  
Article 24 . Es prohibix als procuradors:
  
a) L'exercici deslleial cap als seus companys i la competència il·lícita, amb subjecció a la legislació sobre publicitat, sobre defensa de la competència i competència deslleial, i s'ajustarà en qualsevol cas a les normes deontològiques.
  
b) En aquells supòsits en què resulten afectats els valors i drets constitucionals presents en l'àmbit jurisdiccional, la publicitat dels procuradors i els seus despatxos, siga directa o indirecta, inclosa respecte a esta última la seua participació en consultoris jurídics en mitjans de comunicació social, haurà de sotmetre's a l'autorització administrativa prèvia, regulada en l'article 8.1 de la vigent Llei General de Publicitat.
  
Correspon a la Junta de Govern decidir sobre l'autorització prèvia. En tot cas, s'entendrà que l'autorització ha sigut concedida, per silenci positiu, si en el termini de quinze dies no es notifica decisió de la Junta que denegue o condicione l'autorització sol·licitada. La decisió s'adoptarà mitjançant una resolució motivada.
  
Intervindre en assumptes, la representació dels quals està atribuïda a un altre procurador.
  
c) Assumir la representació d'un client, sense que este acredite haver satisfet els drets i despeses del col·legiat que abans el representava, llevat del que disposen estos Estatuts.
  
En el cas de no atendre l'esmentada prohibició, haurà d'abonar personalment l'import del que deu al procurador substituït.
  
En este cas s'informarà de la Junta de Govern, que dictaminara allò que corresponga, prèvia l'obertura d'expedient per falta lleu o greu, segons els casos.
  
d) La competència deslleial en general, i en especial, per a l'obtenció de poders.
  
e) Cobrar pels seus servicis professionals per sota o amb excés, d'allò que ha sigut disposat en cada cas en els aranzels vigents.
  
f) Altres prohibicions establides en l'Estatut General dels Procuradors dels Tribunals d'Espanya.
  
Article 25. De cap mode s'admetrà la fixació del pagament d'un tant per cent o part alíquota del valor que s'obtinga del litigi, dels béns litigiosos, i es prohibirà el pacte de quota litigi.
  
Article 26. Es prohibix qualsevol acte publicitari que contravinga la reglamentació establida en l'Estatut General dels Procuradors dels Tribunals d'Espanya, i en els reglaments que el desenvolupen.
  
SECCIÓ 3a
  
DELS DESPATXOS COL·LECTIUS
  
Article 27. Els procuradors del Col·legi podran associar-se, per a l'exercici de la professió, en la forma i les condicions que tinguen per convenient i hauran de retre compte per escrit al Col·legi.
  
L'associació per a fins professionals es farà pública mitjançant l'estampació en les capçaleres de cartes, comunicacions professionals, rètols o plaques, etc., dels noms, cognoms i professió d'estos.
  
En cap cas no podran ostentar els procuradors associats la representació dels qui, en el mateix procés, assumisquen posicions contraposades de parts litigants.
  
A este efecte, es presumirà que estan associats aquells procuradors que compartisquen el mateix despatx.
  
SECCIÓ 4a
  
DE LES ABSÈNCIES
  
Article 28. El procurador està obligat a residir en l'àmbit territorial del Col·legi, i no podrà absentar-se sense autorització de la Junta de Govern, llevat que l'absència siga per temps no superior a 30 dies. En este cas bastarà la comunicació prèvia al degà, amb determinació del procurador o procuradors que el substituïsquen durant l'absència, i haurà de constar la conformitat respecte d'això dels substituts.
  
Quan l'absència siga superior a 30 dies, caldrà autorització prèvia del degà, qui tramitarà la petició i acceptació dels substituts que s'acompanyarà a esta i, una vegada concedida, la comunicarà a l'autoritat judicial corresponent.
  
Article 29. L'autorització per a absentar-se del lloc de residència no podrà excedir de sis mesos, i es podrà prorrogar per altres sis mesos en casos justificats.
  
Article 30. Conclosa la llicència i, si fa el cas, la seua pròrroga, el procurador haurà de tornar a la seua residència, i ho comunicarà tot seguit al degà, i este a les autoritats judicials, i s'entendrà, en qualsevol altre cas, que abandona l'exercici de la professió. En tal supòsit, i previ expedient en què la part interessada serà oïda, la Junta de Govern comunicarà a este, i a les autoritats judicials, el cessament en tal exercici.
  
SECCIÓ 5a
  
DE LES SUBSTITUCIONS
  
Article 31. Quan per qualsevol causa siga impossible al procurador assistir a la pràctica de diligències, actuacions judicials, signatura d'escrits, i, en general, per a realitzar qualsevol acte propi de la seua funció en els assumptes en què aparega personat, podrà ser substituït per un altre procurador que reunisca les condicions establides per la normativa vigent, sense més requisits que l'acceptació del substitut, manifestada en l'assistència a les diligències o actuacions, en la signatura de l'escrit o en la formalització de l'acte professional de què es tracte.
  
I per oficial habilitat de conformitat amb les normes reglamentàries vigents, o les que s'establisquen per Junta General.
  
Article 32. En el supòsit de malaltia sobtada, sense prèvia designació de substitut, el degà del Col·legi, tan prompte com tinga coneixement del fet, designarà, d'entre els procuradors d'este, aquell o aquells que interinament substituïsquen el malalt, i comunicarà dita designació als tribunals o jutjats corresponents.
  
SECCIÓ 6a
  
DELS CESSAMENTS
  
Article 33. El procurador cessarà en l'exercici de la professió:
  
1. Per defunció.
  
2. Per pèrdua de la condició de col·legiat, en els supòsits inclosos en l'article 13 del present Estatut.
  
3. Per jubilació o incapacitat, acreditada degudament per expedient, en què serà oïda la persona interessada.
  
4. Per excedència forçosa o per incompatibilitat amb l'exercici de la professió.
  
En els supòsits 3 i 4, no es perdrà la condició de col·legiat, i este passarà a situació de no exercent.
  
TÍTOL II
  
DE L'ORGANITZACIÓ DEL COL·LEGI,
  
EL SEU GOVERN I ADMINISTRACIÓ
  
Article 34. Els òrgans de govern del Col·legi són la Junta General i la Junta de Govern.
  
CAPÍTOL I
  
SECCIÓ 1a
  
DE LA JUNTA GENERAL
  
Article 35. Concepte. La Junta General és l'òrgan suprem de govern del Col·legi, i en esta es es forma i expressa la màxima voluntat de la corporació. Està integrada per tots els col·legiats, exercents i no exercents, incorporats amb anterioritat a la data de la convocatòria.
  
La Junta General resoldrà, amb caràcter deliberant i decisori, sobre els assumptes de major rellevància de la vida col·legial establits en estos Estatuts.
  
Article 36 . Competències. Correspon a la Junta General:
  
a) L'aprovació dels comptes generals i de l'aplicació del resultat de l'exercici anterior.
  
b) L'aprovació del pressupost d'ingressos i despeses per a l'exercici següent.
  
c) La modificació del règim econòmic, i l'establiment o l'increment de quotes col·legials ordinàries o extraordinàries.
  
d) L'elecció dels membres de la Junta de Govern.
  
e) La delimitació de les demarcacions territorials compressives de més d'un partit judicial, com a unitats d'actuació en què els col·legiats poden exercir la professió.
  
f) L'adquisició, alienació o gravamen de béns immobles.
  
g) La moció de censura a la Junta de Govern o a algun dels seus membres.
  
h) La fusió amb altres col·legis de Procuradors, segregació i dissolució.
  
i) L'aprovació, modificació o derogació dels Estatuts.
  
j) Qualsevol assumpte que, encara que siga competència de la Junta de Govern, esta decidisca sotmetre'l a la Junta General, o siga proposat pels col·legiats en la forma prevista en estos Estatuts.
  
Article 37. Classes. La Junta General podrà reunir-se en sessió ordinària i/o extraordinària.
  
A. ORDINÀRIA:
  
Es reunirà obligatòriament en sessió ordinària, dos vegades a l'any, per a tractar els assumptes següents:
  
a) Informe de gestió social i econòmica; anàlisi de la desviació pressupostària; aprovació, si procedix, dels comptes generals; aprovació, si procedix, de l'aplicació del resultat, i aprovació de la redacció de l'acta, tot això referit a l'anterior exercici. És obligació de la Junta de Govern convocar-la, perquè se celebre dins del primer semestre de l'any.
  
b) Aprovació, si procedix, de la proposta de pressupost d'ingressos i despeses del següent exercici. Si la proposta de pressupost d'ingressos implica una modificació en l'import de la quota col·legial per al següent exercici, l'aprovació de l'esmentada modificació s'inclourà en esta sessió, com a punt separat de l'orde del dia. És obligació de la Junta de Govern convocar-la, perquè se celebre dins del segon semestre de l'any.
  
També es reunirà en sessió ordinària i a este únic efecte, per a l'elecció dels membres de la Junta de Govern, quan hagen de cessar els anteriors, per expiració del termini per al qual van ser elegits. És obligació de la Junta de Govern convocar-la perquè se celebre, amb almenys 1 mes d'antelació a la data en què haja de produir-se el cessament. Esta Junta General, per excepció, no té caràcter deliberant, i se celebrarà conforme a allò que ha sigut disposat en estos Estatuts per a l'elecció dels membres de la Junta de Govern.
  
B. EXTRAORDINÀRIA. En sessió extraordinària podrà reunir-se en qualsevol moment, per a tractar qualsevol altra proposta.
  
Article 38. La moció de censura
  
1. El vot de censura a la Junta de Govern, o a algun dels seus membres, haurà de substanciar-se sempre en Junta General Extraordinària, convocada a eixe únic efecte.
  
2. La sol·licitud d'eixa convocatòria de Junta General Extraordinària haurà de ser subscrita, com a mínim, per un quart dels col·legiats exercents, i expressarà, amb claredat, les raons en què es fonamenta.
  
3. La Junta General Extraordinària, a què es fa referència en este article, haurà de celebrar-se dins dels trenta dies, comptadors des del dia que s'haguera presentat la sol·licitud, i no s'hi podran debatre altres assumptes que els expressats en la convocatòria.
  
4. La vàlida constitució de l'esmentada Junta General Extraordinària, requerirà la concurrència personal de més de la meitat del cens col·legial amb dret a vot, i el vot serà sempre, en esta Junta, personal, directe i secret.
  
5. Perquè prospere la moció de censura, caldrà el vot positiu de la meitat més un dels concurrents.
  
6. Mentre no transcórrega un any, no podrà tornar a plantejar-se una altra moció de censura pels mateixos motius.
  
Article 39. Fusió, segregació i dissolució. Els acords de fusió, segregació i dissolució, requeriran per a poder ser adoptats el quòrum d'assistència de la meitat més un dels col·legiats amb dret a vot, i l'acord per a la seua aprovació requerirà una majoria de dos terços dels assistents. La convocatòria s'anunciarà amb almenys dos mesos d'antelació, a la data en què haja de celebrar-se.
  
Article 40. Modificació estatutària. Quan siga per a la modificació total o parcial d'estos Estatuts, la convocatòria s'anunciarà amb una antelació mínima de dos mesos a la data de la celebració, i es posarà de manifest la proposta presentada a la seu del Col·legi i les seues delegacions. En el termini d'un mes des de l'anunci de la Convocatòria, es podran presentar esmenes per escrit, que hauran d'anar subscrites per, almenys, un cinc per cent dels col·legiats.
  
Article 41. Convocatòria de la Junta General
  
a) Les convocatòries de les juntes generals se faran per acord de la Junta de Govern, i es portaran a efecte mitjançant comunicació escrita o telemàtica a cada col·legiat, o a través dels serveis de recepció de notificacions organitzats pel Col·legi. Així mateix, es publicaran en el tauler d'anuncis de la seu del Col·legi i de les delegacions, i en un diari de difusió provincial. La convocatòria s'anunciarà amb una antelació mínima de deu dies a la data en què haja de celebrar-se, llevat que els Estatuts disposen un altre termini, i s'hi farà constar, el lloc, dia i hora en què haurà de celebrar-se en primera i en segona convocatòria i l'orde del dia.
  
b) Els col·legiats, que tinguen dret d'assistència a la Junta General, podran sol·licitar la convocatòria d'esta, sempre que ho facen, almenys, un deu per cent d'estos, i s'hauran d'adreçar per escrit al degà, amb expressió concreta dels assumptes que hauran d'incloure's en l'orde del dia. En este cas, la Junta de Govern convocarà la Junta General dins dels quaranta dies hàbils següents a la seua sol·licitud. Quan la Junta General es convoque a sol·licitud dels col·legiats, en l'orde del dia es podran incloure, a més dels assumptes assenyalats pels sol·licitants, aquells altres que decidisca la Junta de Govern, mitjançant un acord.
  
c) La Junta General també podrà ser convocada pel degà a iniciativa particular, i es farà constar esta circumstància en la convocatòria, i sempre que prèviament la Junta de Govern haja rebutjat expressament convocar-la.
  
Article 42. Quòrum d'assistència
  
Perquè la Junta General puga prendre acords vàlidament, caldrà, en primera convocatòria, l'assistència de la meitat més un dels col·legiats amb dret a vot. Si no hi ha quòrum d'assistència en primera convocatòria, la Junta General se celebrarà, en segona convocatòria, transcorreguda almenys mitja hora després, i quedarà vàlidament constituïda, siga quina siga el nombre de col·legiats presents.
  
SECCIÓ 2a
  
DELS DEBATS
  
Article 43. Del desenvolupament de les sessions de la Junta General
  
1. Les sessions seran presidides pel degà president, i en la seua absència pel vicedegà o els altres membres de la Junta de Govern, per orde estatutari. Actuarà com a secretari el de la Junta de Govern, o qui estatutàriament el substituïsca.
  
El col·legiat més antic serà degà honorari i tindran seient en les sessions al costat de la Junta de Govern.
  
2. En les juntes generals només podràn tractar-se els assumptes per als quals hagen sigut convocades. En cap cas no es podran adoptar acords sobre assumptes no inclosos en l'orde del dia.
  
3. Si reunida la Junta General, no pot en una sessió tractar tots els assumptes per als quals haguera sigut convocada, per falta de temps o de qualsevol altre motiu, se suspendrà i continuarà el dia o dies que s'hi assenyalen, o si no n'hi ha, en aquells que designe la Junta de Govern, sense que puguen mitjançar més de 5 dies.
  
4. Oberta la sessió pel president, el secretari llegirà l'acta de la Junta anterior. Si algun col·legiat pretén fer observacions sobre el contingut de l'acta, se li concedirà la paraula només per a este objecte. I, després, se sotmetrà a votació si s'aprova o no la redacció de l'acta.
  
5. El president sotmetrà després a la discussió de la Junta els assumptes inclosos en l'orde del dia.
  
6. Cap procurador assistent no podrà parlar sense haver demanat i obtingut del president la paraula. Si un procurador no es troba present, s'entén que ha renunciat a fer ús de la paraula.
  
7. El col·legiat podrà fer ús de la paraula des de la tribuna o des del lloc que ocupe a la Sala; la seua intervenció serà personal i de viva veu.
  
8. Tots els assistents tindran dret a sol·licitar i fer ús de la paraula, per una vegada, respecte a cada punt de l'orde del dia, dins d'un torn per rigorós orde de sol·licitud. Els membres de la Junta de Govern podran usar la paraula sempre que ho consideren oportú, i sense que supose consum de torn.
  
9. Només podran parlar tres col·legiats en pro i tres en contra, de les propostes que es realitzen dins de cada punt de l'orde del dia o de les qüestions que se susciten. La proposta o la qüestió es declararà prou debatuda, quan s'hagen consumit els torns o quan no hi haja qui haja demanat la paraula.
  
10. El temps d'intervenció en els debats de cada una de les propostes o qüestions, que se susciten en cada punt de l'orde del dia, serà fixat pel president, i serà el mateix per a tots i cada un dels intervinents. Transcorregut el temps establit, el president podrà instar l'orador perquè concloga, sota advertència d'incórrer en responsabilitat disciplinària, i si no ho fa, li retirarà l'ús de la paraula, i ho farà constar en acta.
  
11. En tot debat, el que siga contradit en les seues argumentacions per un altre o altres intervinents, tindrà dret a replicar o rectificar per una sola vegada.
  
12. La presidència queda facultada per ampliar la discussió o debat per un temps prudencial, en el cas que la importància o gravetat de l'assumpte així ho exigisca.
  
13. El tancament d'una discussió podrà acordar-lo sempre la presidència, quan estime que un assumpte està prou debatut.
  
14. Qui estiga en l'ús de la paraula només podrà ser interromput per a ser cridat a l'orde si estiguera fora de la qüestió, per manifestacions estranyes al punt de què es tracte, o per tornar sobre el que estiguera discutit o votat.
  
15. Els procuradors assistents seran cridats a l'orde:
  
a) Quan proferiren paraules o abocaren conceptes ofensius al decòrum de la Junta General o dels seus assistents o de qualsevol persona, entitat o institució.
  
b) Quan en les seues intervencions faltaren a allò que ha sigut establit per a la bona marxa de les deliberacions.
  
c) Quan, amb interrupcions, o de qualsevol altra forma, alteren l'orde de les sessions.
  
d) Quan retirada la paraula a un orador, pretenguera continuar fent ús d'aquella.
  
16. El procurador que haja sigut objecte d'una crida a l'orde, conforme a l'article anterior, tindrà dret, si així ho sol·licita, que en acta conste la seua protesta i succintes al·legacions, per a fer ús del dret de què es considere assistit.
  
17. El president podrà requerir, per pròpia iniciativa o a instància de qualsevol concurrent, els qui intervingueren en el debat i pronunciaren paraules incorrectes, ambigües o que per a algú paregueren al·lusives o ofensives, perquè les aclarisquen, i el requerit està obligat a explicar-les.
  
Si l'al·ludit o ofés no es dóna per satisfet amb l'explicació donada, o quan el qui les haguera pronunciat es negara a explicar-les o retirar-les, es faran constar les paraules o conceptes en l'acta, perquè l'ofés puga fer ús del dret a què es crega assistit.
  
18. Si en la discussió o en documents que es llegiren es crega al·ludit algun dels col·legiats, podrà usar la paraula per a contestar o defendre's, sense entrar en la qüestió principal. En estos casos, no es permetrà més que una rectificació a cada interessat.
  
19. Si l'al·lusió es referix a algun absent o difunt i un altre col·legiat volguera defensar-lo, podria fer-ho prèvia la vènia del president, i se li permetrà fer una rectificació.
  
20. Les qüestions d'orde en la discussió tindran preferència sobre qualsevol altra.
  
21. Els qui hagen demanat la paraula per al·lusions personals no podran fer-ne ús fins que, consumit el torn i l'orde de la discussió del punt sobre el qual haja versat, es troben en estat previ a la votació.
  
SECCIÓ 3a
  
DE LES VOTACIONS
  
Article 44. De les votacions en la Junta General i el vot per correu
  
Cada col·legiat té dret a un vot en la Junta General. El vot del col·legiat és personal i indelegable; com a excepció, s'admet el vot per correu per a l'elecció de membres de la Junta de Govern, amb subjecció a les formalitats següents:
  
1a. El vot per correu es trobarà a la Secretaria del Col·legi.
  
2a. On es facilitarà una papereta de vot oficial, així com l'oportú sobre.
  
3a. S'omplirà sense esmena. Si en tinguera alguna es considerarà vot nul.
  
4a. El vot haurà de rebre's amb dues hores d'antelació a la celebració de la sessió, a la Secretaria del Col·legi.
  
5a. El qui haguera mostrat la seua intenció d'utilitzar esta forma de vot, i complit els tràmits anteriors, no podrà utilitzar la forma del vot personal.
  
Article 45. Classes de votació
  
La votació podrà ser:
  
1r. Ordinària
  
La votació ordinària podrà realitzar-se, per decisió de la Presidència, amb el seguent orde: primer els qui aproven; després els qui desaproven, i finalment, els qui s'abstinguen. El president ordenarà el recompte pel secretari si tinguera dubtes del resultat o si inclús, després de publicat este, el deu per cent dels col·legiats assistents ho reclamaren.
  
2n. Secreta
  
La votació secreta serà per papereta i els col·legiats votaran nominalment, per orde alfabètic, i es depositaran les paperetes en l'urna situada a este efecte.
  
Les votacions per a elecció de membres de la Junta de Govern i la moció de censura seran en tot cas secretes i nominals.
  
El recompte de vots es realitzarà una vegada finalitzada la votació pel president o presidents de la/les mesa/meses, segons els casos, amb dos interventors que podran designar els col·legiats.
  
Les paperetes depositades en les urnes s'extrauran d'estes una a una i el president d'urna farà la lectura, en veu alta, del seu contingut.
  
Finalitzat l'escrutini, el president farà públic el resultat.
  
Article 46. Quòrum i adopció dels acords
  
Els acords de la Junta General seran adoptats per la majoria simple de vots, llevat dels supòsits en què estos Estatuts prevegen una majoria qualificada.
  
Els acords de la Junta General es faran constar en acta, que redactarà el secretari amb el vistiplau del degà. Les actes es transcriuran a un llibre foliat i, si és el cas, degudament legalitzat, una vegada haja sigut aprovada la seua redacció per la Junta General.
  
Article 47. Executivitat dels acords
  
Els acords de la Junta General, vàlidament adoptats, seran immediatament executius, llevat dels supòsits previstos en estos Estatuts
  
CAPÍTOL II
  
SECCIÓ 1a
  
DE LA JUNTA DE GOVERN
  
Article 48. Concepte
  
La Junta de Govern és l'òrgan col·legiat que assumix la representació general del Col·legi, amb sotmetiment a la voluntat expressada per la Junta General, i li correspon la direcció, administració i gestió ordinària d'aquell.
  
Article 49. Composició
  
La Junta de Govern està composta per onze membres, amb els càrrecs següents:
  
a) Un degà president.
  
b) Un vicedegà.
  
c) Un secretari.
  
d) Un vicesecretari.
  
e) Un tresorer.
  
f) Un comptador.
  
g) Un censor.
  
h) Quatre vocals.
  
Quan per defunció, dimissió o qualsevol altra causa diferent de l'expiració del termini per al qual van ser elegits, queden vacants un o més càrrecs de la Junta de Govern, estos seran coberts interinament per la resta de membres d'esta, en la forma i del mode previst en estos Estatuts, i, si no n'hi ha, com la Junta de Govern determine.
  
Quan els càrrecs vacants ho siguen en un nombre de sis o més, la resta de membres reunits en Junta hauran de cessar obligatòriament i convocar eleccions a tots els càrrecs en el termini de 45 dies, tot i que continuaran en funcions fins a la presa de possessió de la nova Junta de Govern.
  
Si per circumstàncies excepcionals no és possible reunir almenys a tres membres de la Junta de Govern, es constituirà una Junta Provisional els membres de la qual seran designats pel Consell Valencià de Col·legis de Procuradors, fins a completar el nombre de tres. Dita Junta Provisional convocarà eleccions en el termini previst en el paràgraf anterior, i exercirà les seues funcions fins a la presa de possessió de la nova Junta.
  
Article 50. Requisits i incompatibilitats dels membres de la Junta de Govern. Duració del càrrec. Previsions honorífiques i protocol·làries
  
1) Tots els càrrecs hauran de ser exercits per col·legiats en exercici.
  
2) La duració del càrrec és de quatre anys.
  
3) Podran ser reelegits els membres de la Junta que els corresponga cessar.
  
4) No podran formar part de la Junta de Govern:
  
a) Els col·legiats que hagen sigut condemnats per sentència ferma, que comporte la inhabilitació o suspensió per a càrrec públic.
  
b) Els col·legiats que hagueren sigut sancionats per via de correcció disciplinària, amb suspensió en l'exercici professional, mentre no hagueren obtingut la seua rehabilitació.
  
5) Tots els càrrecs són honorífics, i gratuïts. Els qui exercisquen càrrecs podran usar, com a distintiu en els actes oficials, la medalla creada pel Reial Orde de 26 de juny de 1913, i gaudiran de les previsions honorífiques i protocol·làries establides en el Reial Decret 1281/2002, pel qual s'aprova l'Estatut General dels Procuradors dels Tribunals d'Espanya, i les que s'establisquen en les disposicions autonòmiques.
  
SECCIÓ 2a
  
DE L'ELECCIÓ DE LA JUNTA DE GOVERN
  
Article 51. Elecció dels membres de la Junta de Govern
  
1r) L'elecció dels membres de la Junta de Govern es farà en Junta General, convocada en sessió ordinària, conforme al que disposa l'article 37, o en sessió extraordinària, en els casos previstos en l'article 49. En tot cas, les eleccions ho seran per a la totalitat dels càrrecs de la Junta de Govern. No es podrà convocar la Junta General per a la renovació parcial de membres de la Junta de Govern.
  
La convocatòria s'anunciarà amb una antelació mínima d'un mes a la data en què haja de celebrar-se la Junta General.
  
2n) La Junta de Govern podrà acordar que les eleccions es produïsquen durant un temps determinat d'hores del dia, per a facilitar les votacions i, en este cas, caldrà concretar en la convocatòria les hores entre les quals podrà votar-se dins del dia assenyalat per a la celebració de les eleccions.
  
3r) Els membres de la Junta de Govern s'elegiran entre els procuradors que complisquen els requisits previstos en l'article 50 d'estos Estatuts i hagen presentat la seua candidatura.
  
4t) Les candidatures hauran de presentar-se a la Secretaria del Col·legi, dins dels deu dies hàbils següents al de l'anunci de la Convocatòria. Es presentaran en sobre tancat, que romandrà sota custòdia del secretari fins a l'endemà d'expirar el termini. Dites candidatures podran ser conjuntes per a diversos càrrecs, o individuals per a càrrecs determinats, i hauran de ser subscrites pels propis candidats.
  
5é) Cap col·legiat no podrà presentar candidatura a mes d'un càrrec.
  
6é) La Junta de Govern convocarà, per al dia hàbil següent de l'acabament del termini de presentació de candidatures, un representant de cada una, que prèviament haja consignat el seu nom a la Secretaria amb esta finalitat, i en presència de tots els qui hagueren acudit els sobres seran oberts pel secretari. Tot seguit, es procedirà a la proclamació de candidats entre els qui reunisquen els requisits exigits per estos Estatuts, de la qual cosa estendrà acta el secretari.
  
7é) Proclamats els candidats, s'iniciarà la campanya electoral, que finalitzarà vint-i-quatre hores abans de l'hora assenyalada per a la celebració de la Junta General en què ha de produir-se l'elecció.
  
No podrà difondre's propaganda electoral, ni realitzar-se cap acte de campanya electoral, una vegada que esta haja oficialment acabat, ni tampoc durant el període comprés entre la convocatòria de les eleccions i la iniciació oficial de la campanya.
  
8é) El model oficial de paperetes serà aprovat per la Junta de Govern i la seua confecció haurà d'iniciar-se immediatament després de la proclamació dels candidats. Les primeres paperetes confeccionades es lliuran als candidats de forma immediata.
  
Als recintes en què es produirà la votació, hauran d'haver paperetes oficials impreses amb el nom dels candidats i paperetes en blanc.
  
9é) Les llistes dels col·legiats, amb dret a vot, s'exposaran a la Secretaria del Col·legi i a les delegacions, l'endemà de la publicació de la convocatòria. Els col·legiats que vulguen formular reclamació contra les llistes d'electors, hauran de fer-la dins del termini de tres dies hàbils següents a l'exposició d'estes.
  
10é) La Junta de Govern, en el cas d'haver-hi reclamació contra les llistes, resoldrà dins dels tres dies hàbils següents a l'expiració del termini per a formular-les, i notificarà la seua resolució a cada reclamant dins dels dos dies hàbils següents.
  
11é) La Mesa per a l'elecció estarà formarda pel degà president, el secretari i pels dos col·legiats de recent incorporació que hi assistisquen, els quals exerciran d'escrutadors.
  
També podran assistir a la Mesa, com a interventors, i sense formar-ne part, els representants de les candidatures.
  
12é) L'urna destinada a contindre les paperetes per a l'elecció podrà ser examinada pels col·legiats que es troben presents en començar l'acte.
  
13é) Constituïda la Mesa i a l'hora assenyalada, el president obrirà la sessió i ordenarà donar començament a la votació, i introduirà en l'urna els vots emesos per correu.
  
14é) Els votants acreditaran la seua personalitat, davant de la Mesa Electoral, mitjançant document oficial en què aparega la fotografia de la persona interessada. Tot seguit, l'elector lliurarà personalment al president la papereta i este procedirà a depositar-la en l'urna corresponent.
  
15é) A l'hora fixada per al final de la votació, i quan hagen votat tots els presents, votaran els membres que formen la Mesa i, tot seguit, es donarà per acabada la votació amb esta fórmula: ?Queda conclosa la votació?.
  
16é) Finalitzada la votació es procedirà a l'escrutini, i es llegiran en veu alta totes les paperetes.
  
17é) Si se suscita cap qüestió sobre nul·litat o validesa d'algun vot, o per qualsevol motiu referent a l'elecció, serà decidit en l'acte pels membres de les meses, i formarà acord el de la majoria i decidirà, en cas d'empat, el president.
  
Les paperetes que estiguen ratllades o raspades o expressions alienes al contingut de la votació, seran nul·les.
  
Seran nul·les les que indiquen més d'un candidat per a un mateix càrrec o nom de persones que no concórreguen al càrrec.
  
Les paperetes emplenades parcialment, però que reunisquen els requisits exigits per a la seua validesa, seran vàlides per als càrrecs i persones correctament expressats.
  
Es consideraran vàlides les paperetes oficials en blanc que continguen escrit el nom i cognoms dels candidats, encara que estos figuren en distintes candidatures, i es consigne a més el lloc per al qual es presenta i no un altre.
  
Els col·legiats que hagen votat podran examinar les paperetes, una vegada anunciat el resultat de la votació.
  
18é) Els empats en esta elecció es decidiran amb una nova votació a celebrar en un temps no superior a cinc dies, i el president anunciarà en el mateix acte el lloc, l'hora i la data.
  
19é) Acabat l'escrutini i anunciat el resultat, la Mesa declararà elegits, per a formar la Junta de Govern, els candidats que hagen obtingut majoria de vots per als respectius càrrecs d'esta. Així mateix, assenyalarà la data per a la presa de possessió dels nous càrrecs, dins dels tres dies següents a aquella en què hagen de cessar els càrrecs que es troben en funcions. El degà president donarà per finalitzada la sessió, i s'estendrà acta de la Junta, que signaran els components de la Mesa, i a què s'adjuntarà annex amb les paperetes.
  
Article 52. Presa de possessió
  
Els membres electes prendran possessió del càrrec el dia assenyalat a este efecte, jurant o prometent solemnement exercir el càrrec amb respecte a la Constitució i a la resta de l'ordenament jurídic, i guardar secret de les deliberacions de la Junta de Govern, La presa de possessió s'efectuarà davant de la Junta de Govern en funcions, que cessarà en eixe moment.
  
Així mateix, en el termini de cinc dies des de la presa de possessió, haurà de comunicar-se la nova composició de la Junta de Govern al Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals, així com a les autoritats judicials, administratives i corporatives.
  
Article 53. Cessament dels membres de la Junta de Govern
  
Els membres de la Junta de Govern cessaran per les causes següents:
  
a) Expiració del termini per al qual van ser elegits i designats.
  
b) Falta sobrevinguda dels requisits estatutaris per a exercir el càrrec.
  
c) Renúncia de la persona interessada, que sempre serà per escrit motivat.
  
d) Falta d'assistència injustificada a tres sessions consecutives o cinc alternes en el termini d'un any, previ expedient.
  
e) Aprovació de moció de censura, segons allò regulat en els presents Estatuts.
  
f) Defunció.
  
Article 54. Competències de la Junta de Govern
  
Correspon a la Junta de Govern:
  
1r. Resoldre les sol·licituds d'incorporació al Col·legi.
  
2n. Vetlar per què tots els col·legiats complisquen puntualment la legalitat vigent, els Estatuts professionals de Procuradors i els acords que en virtut d'estos es prenguen en les juntes i les que dictaren els tribunals i autoritats judicials.
  
3r. Vigilar, amb el major zel possible, que els col·legiats exercisquen la professió amb decor, diligència i probitat necessaris per a contribuir al bon nom de la Corporació.
  
4t. Atendre en tot moment el decòrum professional, defensar els seus valors permanents, amb empara immediata al col·legiat si en estos fóra agreujat però, alhora, amb l'obligada correcció disciplinària en les infraccions que cometa.
  
5é. Resoldre, segons corresponga, les reclamacions que els col·legiats puguen fer a la Corporació.
  
6é. Incoar i resoldre expedients disciplinaris, i imposar sancions als col·legiats, si així procedix.
  
7é. Contractar, acomiadar i corregir disciplinàriament, conforme a la legislació laboral, el personal dependent del Col·legi.
  
8é. Organitzar els torns d'ofici i d'assistència jurídica gratuïta, d'acord amb els principis establits en l'Estatut General dels Procuradors dels Tribunals d'Espanya.
  
9é. Organitzar els servicis de recepció de notificacions i trasllats de còpies, així com qualsevol altre servici públic, l'organització dels quals estiguera encomanada al Col·legi.
  
10é. Crear comissions de treball si les circumstàncies ho aconsellen, i nomenar per a això col·legiats, siguen o no membres de la Junta de Govern.
  
11é. Acordar les convocatòries de les juntes generals ordinàries i extraordinàries, en la forma i els termes previstos en estos Estatuts.
  
12é. Proposar a la Junta General, per a la seua resolució, els assumptes que, encara sent de la seua competència, considere convenient pel seu interés professional.
  
13é. Subscriure totes les exposicions, evacuar informes, resoldre consultes i autoritzar els certificats i documents que competisquen al Col·legi i hagen sigut sol·licitats.
  
14é. Acudir, en aquells casos que la complexitat de l'assumpte així ho requerira, als assessoraments tècnics necessaris, mitjançant la contractació de professionals.
  
15é. Instar i promoure, per les vies reglamentàries, prop del Govern i òrgans competents de l'administració, qualsevol petició legal en benefici de la professió i els col·legials.
  
16é. Acordar l'exercici de qualsevol classe d'accions davant d'autoritats i tribunals, en defensa del Col·legi i/o dels col·legiats, i designar procuradors i advocats perquè tinguen la representació i defensa del Col·legi.
  
17é. Establir relacions de cooperació amb l'administració i amb altres institucions públiques o privades. A este efecte, la Junta podrà subscriure els oportuns convenis de cooperació.
  
18é. Disposar els pagaments de les quantitats que al Col·legi puguen correspondre per qualsevol concepte; recaptar les quotes amb què han de contribuir els col·legiats; l'exacció de les multes que se'ls imposen, i qualsevol altre ingrés, i el reintegrament de les despeses de la Corporació.
  
19é. Disposar el més convenient als interessos del Col·legi, respecte a la situació o inversió dels seus fons, a proposta del tresorer, i donar compte d'allò que s'ha acordat a la Junta General.
  
20é. Procurar que se celebre anualment la festa en honor de la Mare de Déu dels Desemparats, patrona del Col·legi.
  
21é. Elaborar, i sotmetre a l'aprovació de la Junta General, les propostes de pressupostos anuals i l'estat de comptes. L'estat de comptes haurà de ser formulat dins dels tres mesos següents al tancament de l'exercici, i hauran de sotmetre's a auditor extern una vegada formulades.
  
22é. Recaptar, distribuir i administrar els fons del Col·legi.
  
23é. Proposar a la Junta General la inversió o disposició del patrimoni, si es tracta d'immobles.
  
24é. Exercir totes les facultats, funcions i prerrogatives que li atribuïxen les disposicions en vigor i els presents Estatuts.
  
25é. Comunicar al col·legiats, mitjançant circular interna, l'avís de la pròxima convocatòria de Junta General ordinària per a eleccions dels membres de la Junta de Govern, amb almenys un mes d'antelació a la data de l'anunci de la convocatòria.
  
26é. Nomenar, expedir l'acreditació, i deixar sense efecte el nomenament d'oficials habilitats, tot això previ expedient.
  
27é. En general, acordar el que calga per al compliment dels fins i funcions del Col·legi, sempre que la matèria no es trobe reservada expressament per estos Estatuts a la Junta General. A més, és competència de la Junta de Govern executar els acords adoptats per la Junta General.
  
28é. La tutela i empara de l'Associació d'Òrfens i Viudes de l'Il·lustre Col·legi de Procuradors de València.
  
Article 55. Convocatòria de la Junta de Govern
  
1. La Junta de Govern es reunirà, si més no, una vegada al mes, prèvia convocatòria del degà, cursada amb l'antelació necessària perquè es trobe en poder dels seus components quaranta-vuit hores abans de la data fixada per a la sessió, llevat que raons d'urgència justifiquen la convocatòria amb menor antelació.
  
2. En la convocatòria s'expressarà el lloc, dia i hora, que haja de celebrar-se la sessió, i l'orde del dia.
  
3. En l'orde del dia s'inclourà qualsevol assumpte sol·licitat per un membre de la Junta de Govern.
  
4. Seran vàlides les sessions de la Junta de Govern a què assistisca la totalitat dels seus membres, encara que no hagen sigut convocats en forma.
  
5. Si el degà no convoca Junta de Govern, d'acord amb el que establixen els números anteriors, esta es podrà convocar per iniciativa de la meitat dels membres que la componguen, amb establiment de l'orde del dia i assumptes a tractar.
  
6. L'orde del dia de les convocatòries de la Junta de Govern es publicarà als taulers d'anuncis de la Secretaria i delegacions i a la zona reservada a col·legiats de la pàgina web del Col·legi, excepció feta dels assumptes que afecten exclusivament interessos individuals.
  
Article 56. Quòrum i adopció d'acords
  
1. La Junta de Govern quedarà vàlidament constituïda si concorren a la reunió més de la meitat dels seus components, entre estos el degà o qui estatutàriament el substituïsca.
  
2. Els acords seran adoptat per majoria de vots. En cas d'empat, decidirà el vot de qui actue com a president.
  
3. L'acta serà redactada pel secretari, i aprovarà la redacció la Junta en la mateixa sessió.
  
4. Els acords de caràcter general es notificaran als col·legiats a través del correu electrònic corporatiu, o mitjançant la seua publicació en la zona reservada a col·legiats de la pàgina web del Col·legi i als taulers d'anuncis de la Secretaria i de les delegacions del Col·legi.
  
Els acords adoptats com a corporació de dret públic, que afecten interessos individuals dels col·legiats, es notificaran de forma fefaent als interessats.
  
CAPÍTOL III
  
ATRIBUCIONS DELS CÀRRECS DE LA JUNTA DE GOVERN
  
Article 57. El degà. El degà és el president del Col·legi, i li correspon la representació institucional, per a això disposa de les atribucions següents:
  
1r. Convocar i presidir totes les juntes i comissions.
  
2n. Dirigir les deliberacions de les juntes, i farà que es guarde l'orde i decòrum deguts.
  
3r. Obrir, tancar i suspendre les sessions.
  
4t. Gestionar quant convinga a l'interés del Col·legi.
  
5é. Representar el Col·legi davant de totes les autoritats i tribunals, i autoritzar els informes i comunicacions que haja de cursar-se.
  
6é. Vigilar, amb especial interés, el bon comportament dels col·legiats i vetlar pel decòrum de la Corporació.
  
7é. Visar els lliuraments, càrrecs i certificats que siguen expedits per la Secretaria.
  
8é. La tutela dels drets del Col·legi i dels seus col·legiats.
  
9é. Autoritzar, amb la seua signatura, els documents de pagament, càrrec i balanç.
  
10é. Executar els acords de la Junta de Govern, quan esta facultat li haja sigut delegada de forma expressa, en este cas podrà delegar el vicedegà.
  
Article 58. El vicedegà. Correspon al vicedegà substituir el degà en totes les seues funcions, en els casos de delegació, absència, malaltia, o cessament.
  
En el primer cas actuarà com a vicedegà per delegació del degà, i no podrà delegar un altre membre de la Junta per a les funcions delegades. En els altres casos, actuarà com a degà en funcions, i podrà delegar qui estatutàriament el substituïsca..
  
A més, exercirà totes les missions que li siguen encomanades per la Junta de Govern.
  
Article 59. El tresorer. Correspon al tresorer l'administració dels fons i recursos econòmics de la Corporació. Per a això gestionarà i proposarà quant estime convenient a la Junta de Govern.
  
Les despeses que suposen una desviació pressupostària, o no tinguen assignada una partida pressupostària, requeriran l'acord de la Junta de Govern.
  
El tresorer no podrà fer cap pagament sense la signatura mancomunada del degà o qui estatutàriament el substituïsca.
  
Per a això són atribucions del tresorer:
  
1r. Portar els llibres necessaris per a les anotacions dels ingressos i despeses del Col·legi, i se n'ocuparà de la legalització. Portar un llibre inventari de béns mobles degudament catalogat.
  
2n. Autoritzar, amb la seua firma, els ingressos i despeses, en execució del pressupost o dels acords de la Junta de Govern.
  
3r. Retre compte a la Junta de Govern de la morositat que observa en els cobraments que haja de realitzar el Col·legi, especialment de les quotes col·legials.
  
4t. Retre compte, trimestralment, a la Junta de Govern de l'estat de comptes i desviació pressupostària.
  
5é. Formar i lliurar a la Junta de Govern el projecte de pressupost d'ingressos i despeses del següent exercici.
  
6é. Formar i lliurar a la Junta de Govern els comptes generals documentats de cada exercici econòmic, amb l'informe de gestió i de la desviació pressupostària..
  
7é. Proposar a la Junta de Govern la contractació d'assessorament econòmic extern que li done en les seues funcions, i de la contractació de l'auditoria externa dels comptes anuals.
  
8é. Dins dels quinze dies següents al seu de cessament en el càrrec, haurà de retre comptes justificats de la seua gestió en l'exercici corrent al nou tresorer, el qual emetrà un informe escrit a la Junta de Govern.
  
Article 60. El secretari. Correspon al secretari:
  
1r. Assistir a totes les juntes generals i de Govern que se celebren, i estendre i autoritzar les seues actes, retre compte de les anteriors i dels expedients i assumptes que s'hi hagen de tractar.
  
2n. Portar els llibres d'actes i acords en què consten les correccions disciplinàries imposades als col·legiats, i la correspondència del Col·legi.
  
3r. Estendre i autoritzar els certificats que s'expedisquen i les comunicacions, ordes i circulars que hagen de dirigir-se per acord del degà president, de la Junta de Govern o de la Junta General.
  
4t. Formar, quan ho acorde el Col·legi, la llista de col·legiats, i procurar que a cada un d'ells se li entregue un exemplar, així com a les corporacions, autoritats i persones a qui ha de fer-se.
  
5é. Portar el torn dels assumptes que per repartiment li passen, i anotar-los en els llibres que calguen.
  
6é. Acompanyar el degà president, o qui el substituïsca, sempre que exercisca actes del Col·legi i reclame la seua companyia.
  
7é. Tindre a càrrec seu l'arxiu i segell del Col·legi.
  
8é. Assumir la direcció del personal laboral al servici del Col·legi, i proposar a la Junta de Govern l'adopció d'acords per a la millor organització administrativa del treball i per a la creació, modificació i extinció de les relacions jurídiques i laborals. Executar els acords de la Junta de Govern en matèria de personal.
  
9é. Portar el llibre de llicències, on s'anotaran les que els col·legiats obtinguen, segons el que estableixen les disposicions vigents.
  
Article 61. El vicesecretari. Correspon al vicesecretari substituir el secretari en totes les seues funcions en els casos de delegació, absència, malaltia, o cessament. En el primer cas actuarà com a vicesecretari per delegació del secretari, en els altres casos actuarà com a secretari en funcions.
  
Proposar a la Junta de Govern la convocatòria de la Junta de l'Associació d'Òrfens i Viudes, almenys semestralment, vetlar pel foment de les activitats i per la captació de fons per a esta.
  
A més, exercirà totes les missions que li siguen encomanades per la Junta de Govern, i té el deure de col·laborar amb el secretari en les funcions assenyalades en els punts 2, 4 i 5 de l'article 60.
  
Article 62. El comptador. Correspon al comptador substituir el tresorer en totes les seues funcions, en els casos de delegació, absència, malaltia, o cessament. En el primer cas actuarà com a comptador per delegació del tresorer, en els altres casos actuarà com a tresorer en funcions.
  
A més, exercirà totes les missions que li siguen encomanades per la Junta de Govern, i té el deure de col·laborar amb el tresorer, en les funcions assenyalades en els punts 1, 3, 5, 6 i 8 de l'article 59
  
Article 63 . El censor. Correspon al censor:
  
1r) Substituir el degà en totes les seues funcions, en els casos d'absència, malaltia, o cessament d'este i del vicedegà.
  
2n) Despatxar tots els escrits dirigits al Col·legi que continguen denúncia de la comissió, per un col·legiat, d'alguna infracció tipificada en estos Estatuts, i proposar a la Junta de Govern l'arxiu o l'obertura de diligències informatives.
  
3r) Proposar a la Junta de Govern l'obertura d'ofici de diligències informatives, quan per qualsevol mitjà tinga coneixement de fets que puguen suposar responsabilitat disciplinària dels col·legiats, o de qualsevol fet que puga contravindre allò que s'ha preceptuat en este Estatut, especialment els referits a possibles pràctiques de posició dominant per part de clients amb els procuradors, i proposar a la Junta de Govern la seua denúncia davant dels tribunals competents.
  
4t) Donar compte a la Junta de Govern de les denúncies o fets que puguen ser constitutius de responsabilitat disciplinària, en què el denunciat o implicat siga un membre de la Junta de Govern.
  
5é) S'encarregarà de l'anotació de les sancions en l'expedient personal dels col·legiats, i informarà preceptivament la Junta de Govern en tots els expedients en què s'al·legue la prescripció de la sanció, així com en tots aquells en què se sol·licite la rehabilitació i cancel·lació de l'anotació en l'expedient personal per caducitat de la sanció.
  
Article 64 . Els vocals. Tots els vocals formaran part de les comissions de treball i emetran els informes que establisca la Junta de Govern.
  
Els vocals substituiran en les seues funcions el censor, comptador i vicesecretari, respectivament, en els casos absència, malaltia i cessament. Correspondrà als vocals com a funció específica i en unió dels delegats i subdelegats, la coordinació de tots els partits judicials, mantindre informada la Junta de Govern de totes i cada una de les seues necessitats, problemes i vicissituds. També és funció específica dels vocals la vigilància i control del torn d'ofici, assistència jurídica gratuïta, i servici de recepció de notificacions i trasllat de còpies.
  
Les funcions atribuïdes als vocals es distribuiran entre ells, per acord de la Junta de Govern.
  
Article 65. La Junta de Govern podrà nomenar delegats i subdelegats en les unitats d'actuació i partits judicials. La forma de nomenament i les facultats delegades es determinaran mitjançant un acord de la Junta de Govern.
  
TÍTOL III
  
DEL RÈGIM JURÍDIC DELS ACTES I LA SEUA IMPUGNACIÓ
  
Article 66. 1. Els actes dictats per la Junta General i la Junta de Govern es presumixen vàlids i produiran efectes des que van ser acordats o notificats, si no s'hi disposa una altra cosa.
  
2. Qualssevol actes del Col·legi, que siguen conseqüència de l'exercici de potestats administratives seran regits, amb caràcter supletori, per la legislació administrativa comuna, tal com establix la disposició transitòria primera de la Llei 30/1992, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
  
3. Els acords emanats dels òrgans competents del Col·legi podran ser objecte de recurs d'alçada davant del Consell Valencià de Col·legis de Procuradors. La resolució del recurs d'alçada esgotarà la via administrativa.
  
4. El recurs d'alçada contra els actes de la Junta de Govern serà presentat davant de la Junta de Govern que va dictar l'acord que, en el termini de quinze dies, haurà de trametre'l amb el seu informe i una còpia completa i ordenada de l'expedient al Consell Valencià.
  
Els recursos d'alçada contra els actes de la Junta General s'interposaran directament davant del Consell Valencià de Col·legis de Procuradors.
  
5. El recurs d'alçada haurà d'interposar-se en el termini d'un mes, si l'acte és exprés, o en el de tres mesos, comptadors a partir de l'endemà a aquell en què, conforme a la legislació de procediment administratiu, es produïsquen els efectes del silenci administratiu.
  
Contra la resolució d'un recurs d'alçada no cabrà interposar recurs de reposició.
  
Article 67. La interposició de recurs d'alçada davant del Consell Valencià de Col·legis de Procuradors no suspén l'eficàcia dels acords, llevat dels casos següents:
  
1.a) Quan la Junta de Govern interpose recurs contra Acord de la Junta General, basat en la concurrència d'una causa de nul·litat de ple dret, llevat que es tracte de l'elecció de càrrecs col·legials.
  
1.b) Quan es recórrega una sanció disciplinària.
  
En estos casos, la simple interposició del recurs suspendrà automàticament l'executivitat l'acte
  
2. També quedarà en suspens l'eficàcia, quan així ho acorde el Consell Valencià, per concórrer circumstàncies que puguen causar danys d'impossible o difícil reparació.
  
En qualsevol cas, la suspensió s'alçarà una vegada es resolga el recurs.
  
Article 68. Les causes de nul·litat i d'anul·labilitat dels actes col·legials, seran les previstes en les normes administratives vigents, per la qual cosa, en conseqüència, són nuls de ple dret els actes dels òrgans col·legials en què es donen alguns dels supòsits següents:
  
Els manifestament contraris a la Llei; els adoptats amb notòria incompetència; aquells el contingut dels quals siga impossible o siga constitutiu de delicte; els dictats prescindint totalment i absolutament del procediment legalment establit per a això o de les normes que contenen les regles essencials per a la formació de la voluntat dels òrgans col·legiats i aquells previstos amb tal caràcter en la legislació bàsica estatal de Règim Jurídic de les Administracions Públiques.
  
La Junta de Govern haurà en tot cas, de suspendre, revisar d'ofici, i formular recurs contra els actes de la Junta General que estime nuls de ple dret.
  
Article 69. Els actes emanats dels òrgans col·legials, en quant estiguen subjectes al dret administratiu, una vegada esgotats els recursos corporatius, seran directament recurribles davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.
  
TÍTOL IV
  
DELS INGRESSOS I DESPESES DEL COL·LEGI
  
SECCIÓ 1a
  
DELS INGRESSOS
  
Article 70. Els ingressos del Col·legi seran ordinaris i extraordinaris.
  
1r) Són ingressos ordinaris:
  
a) La quota d'incorporació per als col·legiats que s'incorporen per primera vegada com a col·legiats exercents.
  
b) La quota d'incorporació per als col·legiats que ingressen per primera vegada, com a col·legiats no exercents. Si, posteriorment, sol·liciten passar a la condició d'exercents, hauran de satisfer la diferència fins a la totalitat de la quota d'incorporació assenyalada com a exercent.
  
c) L'import de les quotes ordinàries i extraordinàries, derrames establides o que s'acorden en la Junta General.
  
d) Els interessos, rendes i pensions que produïsquen els seus béns i drets i qualsevol altre concepte que legalment corresponga.
  
2n) Són ingressos extraordinaris:
  
a) Les subvencions procedents de l'Estat, de les comunitats autònomes, corporacions públiques, entitats privades i particulars.
  
b) Els béns i drets adquirits per herència, llegat o donació.
  
c) L'import de les multes per sanció.
  
d) L'excés sobre la quota ordinària de l'import de la venda de segells d'acceptació aprovats per la Junta General.
  
e) Els ingressos per informes, i dictàmens.
  
f) Qualssevol altres no previstos en els pressupostos anuals.
  
SECCIÓ 2a
  
DE LES DESPESES
  
Article 71. Les despeses del Col·legi seran:
  
A. Ordinàries: les previstes en els pressupostos.
  
B. Extraordinàries: les no-previstes en els esmentats pressupostos i que foren imprevisibles en el moment de formular-les, o resulten inajornables per a salvaguardar els interessos de la bona administració del Col·legi.
  
Article 72. El patrimoni del Col·legi serà administrat per la Junta de Govern, sense perjudici del que disposen els articles 36.f i 54.23 del present Estatut.
  
Article 73. El capital del Col·legi s'invertirà preferentment en valors de tota garantia.
  
Els valors es depositaran en l'entitat que la Junta de Govern acorde i els resguards de depòsit es custodiaran en la caixa del Col·legi, sota la personal i immediata responsabilitat del tresorer.
  
TÍTOL V
  
CAPÍTOL I
  
DE LA RESPONSABILITAT DISCIPLINÀRIA
  
SECCIÓ 1a
  
RESPONSABILITAT CIVIL I PENAL
  
Article 74.
  
1r. Els procuradors de l'Il·lustre Col·legi de Procuradors de València estan subjectes a responsabilitat penal pels delictes i faltes que cometen en l'exercici de la seua professió.
  
2n. Els procuradors, en el seu exercici professional, estan subjectes a responsabilitat civil quan per dol o negligència danyen els interessos la representació dels quals els haguera sigut confiada, responsabilitat que serà exigible conforme a la legislació ordinària davant dels tribunals de Justícia, i es podràs establir legalment l'assegurança obligatòria.
  
SECCIÓ 2a
  
De la responsabilitat disciplinària
  
Article 75. Facultats disciplinàries de l'autoritat judicial i corporativa
  
1. Els procuradors estan, també, subjectes a responsabilitat disciplinària si infringiren els deures professionals que els són específics, establits en les lleis i en els Estatuts.
  
2. L'exercici de les facultats disciplinàries, que l'autoritat judicial té sobre els procuradors, s'ajustarà al que disposen la Llei Orgànica del Poder Judicial i les lleis processals.
  
3. Les sancions disciplinàries de qualsevol classe, una vegada ferma, s'anotaran en l'expedient personal del col·legiat.
  
Article 76. Potestat disciplinària dels col·legis
  
La Junta de Govern exercirà la potestat disciplinària corporativa sobre els membres del Col·legi, en els casos següents:
  
a) Vulneració dels preceptes d'este Estatut o dels continguts en els Estatut del Consell Valencià de Col·legis de Procuradors o en el General dels Procuradors d'Espanya.
  
b) Vulneració dels deures professionals o normes deontològiques de conducta, en quant afecten la professió.
  
Article 77. La Junta de Govern és l'òrgan col·legial competent per a l'exercici de la funció disciplinària, atenent les normes següents:
  
1. La responsabilitat disciplinària es declara prèvia formació de l'oportú expedient, pels tràmits assenyalats en estos Estatuts i supletoris, els quals s'especifiquen en el Reglament de Règim Disciplinari dels Funcionaris Públics de l'administració de l'Estat, aprovat pel Reial Decret 33/1986, de 10 de gener, i, si fa el cas, la norma que substituïsca este Reglament.
  
2. . Les facultats disciplinàries, en relació amb els membres de la Junta de Govern, seran competència del Consell Valencià Col·legis de Procuradors. En qualsevol cas, els membres de la Junta de Govern, en l'ús de les seues facultats de caràcter mercantil, estaran sotmesos als mateixos requisits i responsabilitats dels administradors de les societats mercantils.
  
SECCIÓ 3a
  
DE LES FALTES I INFRACCIONS
  
Article 78. Classes d'infraccions
  
Les infraccions seran molt greus, greus i lleus.
  
Article 79. Infraccions molt greus
  
Són infraccions molt greus:
  
a) La infracció de les prohibicions i de les incompatibilitats previstes en els Estatuts.
  
b) La comesa de delictes dolosos, en qualsevol grau de participació, com a conseqüència de l'exercici de la professió
  
c) Els actes, expressions o accions que atempten contra la dignitat o honor de les persones que integren la Junta de Govern d'este Il·lustre Col·legi o del Consell Valencià de Col·legis de Procuradors o del Consell General, quan actuen en l'exercici de les seues funcions; i, contra els companys en ocasió de l'exercici professional.
  
d) La reiteració en infracció greu, en el termini de dos anys.
  
e) L'encobriment de l'intrusisme professional, realitzat per professionals incorporats a este Il·lustre Col·legi de Procuradors.
  
f) L'incompliment de l'obligació de tindre despatx obert i efectiu a la demarcació territorial on el procurador està habilitat o a la ciutat seu del Col·legi, si no haguera atés el requeriment previ fet a este efecte per la Junta de Govern.
  
g) No acudir als òrgans jurisdiccionals, ni als servicis comuns de notificacions, reiteradament i sense causa justificada.
  
h) La no-aplicació de les disposicions aranzelàries sobre la meritació de drets, en qualsevol actuació professional per compte d'altri, en els termes previstos en l'article 24.e.
  
i) Trencar el secret de les deliberacions de la Junta de Govern.
  
j) Tindre els procuradors que exercisquen associats, la representació dels que en el mateix procés assumisquen posicions contraposades com a parts litigants.
  
k) Trencar el secret professional.
  
l) La publicitat de servicis professionals, que incomplisca els requisits que siguen d'aplicació, i sempre que la conducta en què consistisca tinga especial gravetat.
  
m) La cooperació o consentiment a què el manador, a qui ha representat el procurador, s'apropie de drets corresponents al procurador i abonats per tercers.
  
n) La comesa d'actes que constituïsquen ofensa greu a la dignitat de la professió o a les regles deontològiques que la governen.
  
o) El deliberat i persistent incompliment de les normes deontològiques, essencials en l'exercici de la procura.
  
Article 80. Són faltes greus:
  
a) Alterar greument el normal desenvolupament de les sessions de les juntes generals.
  
b) L'incompliment greu de les normes estatutàries i reglamentàries o dels acords adoptats per les juntes generals, o per la Junta de Govern, llevat que constituïsquen falta de major entitat.
  
c) La falta de respecte en juntes generals o actes públics, per acció i omissió, als components de la Junta de Govern, quan actuen en l'exercici de les seues funcions.
  
d) Els actes de desconsideració manifesta cap als companys, en l'exercici de l'activitat professional.
  
e) Incomplir els deures que en l'exercici de la professió imposa este Estatut, així com en les juntes generals o en la Junta de Govern.
  
f) Assumir la representació d'un client, amb infracció de l'article 24.e.
  
Article 81. Són faltes lleus:
  
a.) La falta de diligència en el compliment de les normes estatutàries o reglamentàries.
  
b) L'incompliment de deures estatutaris, que no estiguen tipificats com a faltes greus o molt greus.
  
c) La falta de respecte als membres de la Junta de Govern d'un col·legi, o dels Consells Generals i de la Comunitat Autònoma.
  
SECCIÓ 4a
  
DE LES SANCIONS DISCIPLINÀRIES
  
Article 82. Classes de sancions disciplinàries
  
Podran imposar-se les següents sancions disciplinàries.
  
a) Amonestació verbal.
  
b) Advertència per escrit.
  
c) Multa de 150 euros a 1.500 euros.
  
d) Suspensió en l'exercici de la procura.
  
e) Expulsió del Col·legi.
  
Article 83. Acords de suspensió i d'expulsió
  
En tot cas, els acords de suspensió per més de sis mesos o expulsió, hauran de ser presos per la Junta de Govern en votació secreta i aprovada pels dos terços d'esta.
  
Article 84. Sancions
  
1. Les sancions que poden imposar-se per infraccions molt greus, seran les següents:
  
a) Per a les dels paràgrafs b), c), d), e), i), j), k), l) i m) de l'article 79, suspensió en l'exercici de la procura per un termini superior a sis mesos, sense excedir els dos anys.
  
b) Per a les dels paràgrafs a), f), g), h), n) i o) de l'article 79, expulsió del Col·legi.
  
2. Per infraccions greus, podrà imposar-se la sanció de suspensió de l'exercici de la procura, per un termini d'un a sis mesos.
  
3. Per infraccions lleus, podran imposar-se les sancions següents:
  
a) Amonestació verbal.
  
b) Advertència per escrit.
  
c) Multa amb un màxim de 1.500 euros.
  
CAPÍTOL II
  
SECCIÓ 1a
  
DEL PROCEDIMENT SANCIONADOR
  
Article 85. S'incoaren diligències informatives amb caràcter previ a l'inici de l'expedient.
  
Les faltes seran sancionades per la Junta de Govern, després de l'obertura de l'expedient disciplinari, tramitat conforme al Reglament de Procediment disciplinari que s'aprove o regisca d'ara en avant. Si hi manca este Reglament, caldrà ajustar-se al que disposen les normes de procediment sancionador, contingudes en la Reglament de Règim Disciplinari dels Funcionaris Públics de l'administració de l'Estat, aprovat pel Reial Decret 33/1986, de 10 de gener, i la resta de legislació concordant, sense perjudici de les especialitats contingudes en este Estatut.
  
La Junta de Govern designarà d'entre els seus membres un instructor, amb facultats per a practicar les diligències que considere convenients. L'instructor proposarà a la Junta de Govern l'obertura d'expedient o l'arxiu de les diligències.
  
En cas d'obertura de l'expedient, l'instructor farà proposta de sanció a la Junta de Govern.
  
La responsabilitat disciplinària serà exigida per la Junta de Govern amb audiència prèvia de l'interessat i valoració de les proves que es practiquen, a instància d'este o d'ofici per l'instructor, mitjançant una resolució motivada.
  
L'instructor no tindrà ni veu ni vot en els acords de la Junta de Govern, relatius a l'obertura i resolució de l'expedient disciplinari.
  
La Junta de Govern del Col·legi trametrà al Consell Autonòmic el testimoni dels acords de sanció en els expedients sobre responsabilitat disciplinària del procurador, per faltes greus i molt greus.
  
Del resultat de tota denúncia d'un col·legiat, es donarà coneixement al denunciant, mitjançant un acord motivat.
  
Article 86. Les sancions per suspensió de més de sis mesos, i d'expulsió, s'imposaran, si fa el cas, mitjançant un acord adoptat per la Junta de Govern en votació secreta i per majoria de les dos terceres parts dels seus membres, exceptuant del còmput a l'instructor.
  
A esta sessió hauran d'assistir obligatòriament tots els seus components, si bé per a la validesa de la constitució d'esta i a efectes de quòrum, no constituirà vici ni defecte l'absència d'algun o alguns dels seus components. La inassistència injustificada serà causa per a cessament en el càrrec.
  
Article 87. Quan l'inculpat siga membre de la Junta de Govern o del Consell Autonòmic, serà este últim competent per a instruir i resoldre el preceptiu expedient.
  
Article 88. Contra les sancions imposades per la Junta de Govern podrà l'interessat interposar recurs d'alçada en el termini improrrogable d'un mes, davant del Consell Valencià de Col·legis de Procuradors.
  
Article 89. Extinció de la responsabilitat
  
1. La responsabilitat disciplinària dels col·legiats s'extingix pel compliment de la sanció, la defunció del col·legiat i la prescripció de la falta o de la sanció.
  
2. La baixa al Col·legi no extingix la responsabilitat disciplinària contreta durant el període d'alta, sinó que es conclourà el procediment disciplinari i la sanció quedarà en suspens, per a ser complida si el col·legiat causara novament alta.
  
SECCIÓ 2a
  
Article 90. Prescripció de les infraccions
  
1. Les infraccions molt greus prescriuran als tres anys, les greus als dos anys, i les lleus, a l'any.
  
2. El termini de prescripció començarà a comptar-se des del dia en què la infracció s'haguera comés.
  
3. La prescripció s'interromprà per la notificació al col·legiat afectat de l'acord d'incoació d'informació, prèvia a l'obertura de l'expedient disciplinari, i es reprendrà el còmput del termini de prescripció si en els tres mesos següents no s'incoa expedient disciplinari o este romanguera paralitzat durant més de sis mesos, per causa no imputable a l'interessat.
  
Article 91. Prescripció de les sancions
  
1. Les sancions imposades per infraccions molt greus prescriuran als tres anys; les imposades per infraccions greus, als dos anys, i les imposades per infraccions lleus, a l'any.
  
2. El termini de prescripció de la sanció, per falta d'execució d'esta, començarà a comptar de l'endemà del dia en què haja quedat ferma la resolució sancionadora.
  
3. El termini de prescripció de la sanció, quan el sancionat trenque el seu compliment, començarà a comptar des de la data del trencament.
  
Article 92. Anotació de les sancions: caducitat
  
L'anotació de les sancions en l'expedient personal del col·legiat es cancel·larà, sempre que no haguera incorregut en nova responsabilitat disciplinària, quan hagen transcorregut els terminis següents: sis mesos en cas de sancions d'amonestació verbal, advertència per escrit o multa; un any, en cas de sanció de suspensió no superior a sis mesos; tres anys, en cas de sanció de suspensió superior a sis mesos, i cinc anys, en cas de sanció d'expulsió.
  
Les sancions disciplinàries de qualsevol classe, una vegada fermes, s'anotaran en l'expedient personal del col·legiat.
  
SECCIÓ 3a
  
Article 93. Rehabilitació
  
El termini de caducitat es comptarà a partir del dia següent a aquell en què haguera quedat complida la sanció. La cancel·lació de l'anotació, una vegada complits els terminis, podrà fer-se d'ofici o a petició dels sancionats.
  
Article 94. Mesures cautelars
  
Els òrgans amb competència sancionadora podran acordar, mitjançant una resolució motivada, la suspensió cautelar, en l'exercici professional, del procurador davant de qui se seguisca el procediment sancionador.
  
Article 95. Execució de les sancions
  
1. Les sancions disciplinàries s'executaran una vegada siguen fermes. Podran ser fetes públiques quan adquirisquen fermesa.
  
2. Les sancions que consistisquen en la suspensió de l'exercici de la professió o en l'expulsió d'este Il·lustre Col·legi, hauran de comunicar-se al Consell General dels Il·lustres Col·legis de Procuradors d'Espanya.
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL
  
S'autoritzen la Junta General i la Junta de Govern, en l'àmbit de les seues respectives competències, a dictar els reglaments o normes de règim interior per al desenvolupament i aplicació d'estos Estatuts.
  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA PRIMERA
  
La quantia de les quotes d'ingrés, quotes periòdiques, segells d'acceptació i la resta d'ingressos col·legials seran les actualment existents, mentre la Junta General no acorde modificar-les, d'acord amb el que preveu este Estatut.
  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA SEGONA
  
Es mantindrà el règim i quantia de la fiança, prèvia a l'exercici professional actualment existent.
  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA TERCERA
  
Els procediments administratius iniciats amb anterioritat a l'entrada en vigor d'este Estatut, seran regits per les normes de procediment vigents en el moment de la seua iniciació.
  
Els procediments sancionadors que tinguen com a objecte exigir responsabilitat disciplinària, per fets produïts amb anterioritat a l'entrada en vigor d'estos Estatuts, seran regits pel règim de sancions que resulte mes favorable a l'inculpat.
  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA QUARTA
  
S'ordena a la Junta de Govern i se la faculta, perquè rectifique els errors materials, mecanogràfics i aritmètics, i també que esmene els possibles defectes de legalitat que pogueren ser al·legats pels servicis jurídics de la Conselleria de Justícia i Administracions Publiques, amb el corresponent visat de legalitat
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA
  
Una vegada publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els presents Estatuts, quedarà derogat l'Estatut dels Procuradors dels Tribunals de València, aprovat per Acord de Junta General, de data 31 de març de 1998, així com quantes normes del mateix rang o d'un rang inferior s'oposen al que establixen estos Estatuts.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
Els presents Estatuts, una vegada aprovats per la Junta General, seran comunicats al Consell Valencià de Col·legis de Procuradors, i a la conselleria corresponent de la Generalitat Valenciana, per a la seua inscripció al Registre de Col·legis Professionals, i es publicaran en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, moment a partir del qual entraran en vigor.