Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6779, del 22-05-2012 (2012/4845)

RESOLUCIÓ de 12 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Náquera (12/06 AIA), Alpuente (304/06 AIA), l'Alcora (251/07 AIA), Turís (252/07 AIA) i Sant Joan de Moró (39/08 AIA).
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6779

Data del DOGV
:   22-05-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/4845


Data del document
:   12-04-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Nàquera
    * Turís
    * Sant Joan de Moró
    * Alpuente
    * Alcora, l'
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 12 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Náquera (12/06 AIA), Alpuente (304/06 AIA), l'Alcora (251/07 AIA), Turís (252/07 AIA) i Sant Joan de Moró (39/08 AIA). [2012/4845]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 12/06 AIA Náquera; 304/06 AIA Alpuente; 251/07 AIA l'Alcora; 252/07 AIA Turís i 39/08 AIA Sant Joan de Moró.  
  
València, 12 d'abril de 2012. El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient  
Expedient: 12/06-AIA  
Títol: Homologació i Pla Parcial del Polígon 7 baixos, Ermita de Náquera (València).  
Promotor: Ajuntament de Náquera.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Vivenda.  
Localització: terme municipal de Náquera, València.  
Descripció del projecte.  
Objecte del projecte  
L'objecte d'este projecte és reclassificar 7.903 m² de sòl no urbanitzable protegit per a delimitar el sector d'una superfície total de 190.582,80 m² per mitjà d'una xarxa viària més coincident amb el trànsit generat i enllaçar-lo amb la rotonda situada al sud del sector que enllaça els diferents camins.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
Náquera, a la província de València, està situat en la comarca del Camp del Túria, a una altura sobre el nivell del mar de 242 metres. És una població de muntanya enclavada en la Serra Calderona.  
Geogràficament limita amb els municipis següents: Bétera, Serra, Segart, Albalat dels Tarongers, Sagunt, Puig, Rafelbunyol, Museros i Moncada; i dista 24 km de la ciutat de València.  
- Delimitació del sector  
El sector se situa al sud-est del nucli urbà de Náquera, sent la seua superfície de 190.582,80 m².  
Els límits de l'actuació són:  
- Límit nord: dos sectors de sòl urbà, un ja consolidat, La Cortina, i un altre en procés de gestió, i també amb la carretera de Font de l'Or, de titularitat pública, que al seu torn limita amb sòl forestal.  
  
- Límit sud: sòl no urbanitzable polígon 28 i Camí de la Pota.  
  
- Límit est: sòl no urbanitzable polígon 8 i Camí de la Cava.  
  
- Límit oest: sòl urbà consolidat i Carretera VV-6044 Burjassot-Torres Torres.  
- Planejament vigent i proposat  
El municipi de Náquera es regix urbanísticament per les normes subsidiàries de planejament aprovades per la conselleria el 25 de juny de 1985.  
En l'actualitat, està en tramitació el Pla General que va a adaptar-se a la LRAU i la informació pública de la qual va aparéixer en el DOGV núm. 4.729, de 8 d'abril de 2004.  
- Zonificació del sector i usos  
La zonificació o ús global previst en l'àrea d'actuació correspon a residencial amb ús compatible terciari.  
La superfície de tot el sector és 190.582,80 m², que es distribuïx de la manera següent:  
- Zona verda 18.455,00 m² s  
- Xarxa viària 33.320,47 m² s  
- Aparcaments 6.131,25 m² s  
- Equipaments 4.646,60 m² s  
- Dotacional públic 62.553,32 m² s  
Alternatives.  
No presenta una anàlisi d'alternatives tècniques, sinó únicament una justificació de la solució proposada.  
Justifica l'actuació, en què desenrotlla les directrius del concert previ del PGOU quant a la xarxa estructural, que es relaciona amb l'estructura territorial i general establida en estes amb la inclusió de part de la rotonda dins del sector.  
Tramitació administrativa  
Amb data entrada de 12 de gener de 2006, la direcció territorial remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la documentació relativa a l'homologació i Pla Parcial del Polígon 7 Baix Ermita de Náquera, als efectes que se n'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
En data 29 d'abril de 2005, el Ple de l'Ajuntament de Náquera acorda aprovar provisionalment l'homologació i Pla Parcial del Polígon 7 Baix Ermita de Náquera.  
Antecedents administratius  
La primera aprovació provisional pel ple de l'ajuntament és en data 27 de desembre de 2002.  
La Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en l'acord de 16 d'abril de 2003, va suspendre l'aprovació definitiva del Pla Parcial i Homologació Sector Baix Ermita, per determinats defectes de tramitació.   
Un d'estos defectes va ser que no es va aportar el necessari estudi d'impacte ambiental, que ha de ser objecte d'exposició al públic per a l'emissió de la preceptiva declaració d'impacte ambiental, ja que concorre en el projecte una reclassificació de sòl no urbanitzable.  
Informació pública  
L'Ajuntamentde Náquera certifica que es va sotmetre a informació pública la proposta d'homologació modificativa i pla parcial que inclou estudi d'impacte ambiental, mitjançant un edicte de 10 de novembre de 2004, i que es va publicar en el diari Las Provincias del dia 20 de desembre de 2004, així com en el DOGV de 3 de gener de 2005.  
També se certifica que durant el termini d'un mes concedit per a presentar al·legacions, s'hi han presentat quatre al·legacions.  
Resum d'al·legacions  
Es presenten quatre al·legacions, sent una de caràcter ambiental i la resta de caràcter urbanístic.  
En esta al·legació de caràcter ambiental s'indica que la propietat de l'al·legant està declarada zona paisatgística o Serra Calderona, per la qual cosa no hauria de ser modificada la línia de carrer.  
Consultes  
El Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitza una consulta, en data 11 d'abril de 2006, al Servici d'Ordenació Sostenible del Medi sobre l'afecció de l'actuació proposada sobre el Parc Natural de la Serra Calderona, pel fet que el projecte es troba en l'àmbit geogràfic del PORN de la Serra Calderona.   
Es rep informe desfavorable de l'actuació en data 13 de juny de 2006.  
El Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental requerix informe, en data 12 d'abril de 2006, al Servici Territorial de Medi Ambient de València, sobre la viabilitat de l'actuació en relació a la reclassificació de sòl forestal.  
En contestació a esta sol·licitud, es reben dos informes, un de la 2a demarcació forestal i un altre complementari de la Secció Forestal a l'informe de la 2a Demarcació Forestal.  
En data 10 de novembre de 2006 el promotor remet una addenda a l'estudi d'impacte ambiental.  
Se sol·licita consulta a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'esta addenda.  
En data 26 de juliol es rep informe favorable al projecte de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals.   
Informes sectorials  
Certificat de la mercantil Manuel García Ferrer SL, concessionària del servici de recollida de RSU.  
De data 28 de setembre de 2005, certifica que la mercantil Manuel García Ferrer SL presta el servici de recollida de RSU del municipi de Náquera i en transportae els residus a Fervasa, les instal·lacions de tractament de residus sòlids urbans que l'Emtre té a Quart de Poblet (València).  
Informe d'Hidra Gestió Integral de l'Aigua SA, empresa concessionària del servici d'abastiment d'aigua potable.  
De data 15 de novembre de 2005, Hidra, Gestió Integral de l'Aigua SA, empresa concessionària del servici d'abastiment domiciliari d'aigua potable a diverses urbanitzacions del terme municipal de Náquera (València), basant-se en els següents condicionants:  
1. Funcionament complet i adequat de la xarxa general de distribució a les urbanitzacions del terme municipal de Náquera, incloent-hi la segona fase d'esta, on es preveu el tancament de l'anell principal a esta.  
2. Manteniment dels subministraments actuals produïts per les urbanitzacions connectades a esta xarxa general de distribució.  
3. Addició dels subministraments produïts per la connexió del polígon industrial núm. 16 de Náquera, i dels programes d'actuació integrada Pla Parcial Zona La Sabata, Sector Residencial Polígon 15 Partida Els Plans i Residencial Masia de Sant Francesc.  
4. Manteniment dels cabals d'abastiment d'aigua en alta en la capçalera de la xarxa general de distribució.  
Certifica que serà possible donar un subministrament adequat d'aigua potable en unes condicions mínimes de pressió i cabal a la zona de vivendes projectada com a Pla Parcial Polígon d'Actuació núm. 7 Baix Ermita, sempre que es complisquen totes i cada una de les condicions numerades anteriorment.  
Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Náquera-Serra per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenrotllament urbanístic del Pla Parcial Polígon d'Actuació núm. 7 Baix Ermita de Náquera (València).  
De data 28 d'octubre de 2004, esta entitat comunica el següent:  
  
1. L'EDAR de Náquera-Serra dóna servici als municipis de Náquera i Serra i està dissenyada per a tractar 2.600 m³/dia. Actualment tracta un cabal mitjà de 2.001 m³/dia.  
2. Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 164,4 m³/dia.  
3. D'acord amb el que assenyala el Reial Decret 3.288/1978, els urbanitzadors hauran de pagar l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que necessite l'actuació.  
4. El cost estimat d'este suplement d'infraestructures és de 90 € per habitant equivalent, sent un habitant aquell que ocasiona un abocament de 60 gr. de DBO5 per dia, o bé que genera un volum d'aigua residual de 200 litres per dia. Traduït al cas que ens ocupa i de les dades aportades, per a un cabal mitjà estimat de 164,4 m³/dia, suposarà una quantitat a abonar de 73.980,00 € corresponents a 822 habitants.  
  
Conclusió.  
Pel que assenyala anteriorment, i per al cas que els urbanitzadors decidisquen no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals per mitjà de la realització de les obres públiques necessàries per a complementar les infraestructures existents, esta entitat de sanejament informa sobre la viabilitat del tractament en l'EDAR de Náquera-Serra de les aigües residuals generades pel desenrotllament del Pla Parcial Polígon 7 Baix Ermita de Náquera (València) sempre que es complisca amb els següents condicionants:  
1. Al seu dia, l'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques seran efectuades pel peticionari pel seu compte i risc.  
2. En tot cas, l'abocament generat pel desenrotllament urbanístic de referència haurà de complir amb els límits establits en l'ordenança municipal d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A tals efectes els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió, han de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per esta entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament.  
3. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'entitat de sanejament la quantitat resultant de 73.980,00 €, als estos efectes haurà d'establir-se l'oportú conveni entre l'entitat de sanejament i l'Ajuntament de Náquera.  
Informe favorable de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de data 24 de juliol de 2007  
Emet informe favorable el projecte de referència, exclusivament quant a la seua afecció al vigent PORN de la Serra Calderona.  
- Dins de l'àmbit territorial del PORN, el projecte d'homologació i pla parcial afecta la següent categoria d'ordenació del PORN: zona d'influència (ZI), subzones àrees de predomini agrícola (AG), àrees de regeneració (ARA) i àrees urbanitzades (AU).  
La superfície total del projecte de pla parcial és de 190.582,80 m² (dades del projecte).  
El projecte té com a objecte el desenrotllament detallat de les normes subsidiàries, dins de l'alternativa tècnica del programa d'actuació integrada que presenta l'agrupació d'interés urbanístic citada per a erigir-se com a urbanitzador, a l'empara dels articles 48 i 49 de la LRAU.  
  
- La nova documentació aportada per l'entitat promotora, aclarix, amb elevat grau de detall, que el sòl previst com a residencial està actualment classificat (en les vigents normes subsidiàries de Náquera) com a sòl urbanitzable no programat, amb un xicotet sector de sòl urbà.  
  
Únicament es proposa reclassificar una xicoteta superfície d'actual sòl no urbanitzable (7.903 m²), situada en la perifèria del sector (en els límits amb els camins de la Pota i de Font de l'Or), a fi de regularitzar els camins que conformen els límits del sector, creant una xarxa viària més coincident amb el trànsit generat, la qual enllaçaria amb la rotonda situada al sud del sector en què confluïxen els diferents camins.  
  
Ara bé, d'estos terrenys que es proposa reclassificar (7.903 m²), afecten l'àmbit territorial del PORN únicament uns 2.000 m², ja que la resta de la seua superfície és exterior al PORN (el límit del qual coincidix ací amb el camí de la Pota).  
- La normativa del PORN establix en l'article 50.8 el següent:  
  
«8. En el sòl classificat d'urbà o urbanitzable pel planejament municipal a la entrada en vigor d'estes normes, es podran mantindre els usos i aprofitaments que assenyale el planejament vigent (...)  
  
Al seu torn el Decret 7/2006, de 13 de gener, del Consell, pel qual es modifica l'annex I del Decret 77/2001, de 2 d'abril, pel qual es va aprovar el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra Calderona, establix en l'article 3:  
L'actual redacció de l'article 50 es modifica en la forma següent :  
  
a) L'actual redacció de l'apartat 5 se substituïx per la següent:  
(...)  
1. El sòl classificat com a no urbanitzable d'especial protecció no podrà ser classificat en el futur com a sòl urbà, sòl urbanitzable o sòl no urbanitzable comú. S'exclouen d'esta limitació:  
a) El supòsit indicat en l'anterior apartat 4 d'este article sobre expansió justificada de nuclis urbans amb finalitat residencial.  
  
(...)  
- La normativa del PORN establix en l'article 108, apartat b), indica els supòsits en què uns sòls actualment urbanitzables hauran de desclassificar-se per a complir als objectius del pla:  
b) El sòl classificat com a urbanitzable, les obres d'urbanització del qual no hagen sigut executades i que es trobe situat en una zona d'alt interés ecològic, paisatgístic i cultural, i allunyat del nucli urbà, haurà de revisar-se per a la seua possible desclassificació.»  
La zona objecte d'este informe no complix els dits supòsits, especialment per la seua proximitat amb el nucli urbà de Náquera, amb el qual és limítrof.  
Així mateix, la zona no té especials valors de tipus paisatgístic o cultural.  
- Per tant, atenent a les consideracions indicades i sense perjuí de l'aplicació de les normatives sectorials que corresponguen, s'emet un informe favorable el projecte de referència, exclusivament quant a la seua afecció al vigent PORN de la Serra Calderona.  
Informe de la 2a demarcació forestal de 17 de maig de 2006.  
S'informa el següent:  
- Vist el contingut de l'expedient administratiu abans referenciat.  
  
- Vista la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, i reglament d'aplicació.  
- Vist el del Pla General d'Ordenació Forestal de la Comunitat Valenciana.  
- Visitada la zona en qüestió el 31 de maig de 2006.  
En els aspectes merament forestals es comprova que en el sòl objecte del pla parcial hi ha tres zones forestals, que s'han numerat amb els números 1, 2 i 3 en el pla adjunt al present informe.  
La zona 3, inclosa en el pla parcial no té importància forestal.  
Les zones 1 i 2, són terrenys forestals poblats per Pinus halepensis (pi blanc) i sotabosc de matoll mediterrani, prolongació espacial de tota la zona forestal que se situa al nord dels terrenys del pla parcial.  
  
La resta del sòl, inclòs en el mencionat pla parcial, està cobert per vegetació agrícola i terrenys incultes.  
Per això i atés que en tot el sector només apareixen les zones 1 i 2 poblades per vegetació forestal i representant la seua superfície una escassa proporció respecte a la resta, es jutja oportú, i així es proposa, mantindre el dit sòl forestal i fins i tot millorar-lo per mitjà de tractaments silvícoles i control de plagues, per a ser incorporat com a zona verda, a manera de parc natural en el pla parcial.  
Informe complementari de la secció forestal a l'informe de la 2n demarcació forestal   
Este informe s'emet en data 5 de maig de 2.006, i diu el següent:  
  
D'acord amb l'article 62 de la Llei 3/93, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, s'afig a l'informe adjunt el següent:  
  
Les zones urbanitzades junt amb terrenys forestals han de disposar d'una franja perimetral de defensa contra incendis forestals. Les mesures de prevenció en urbanitzacions o zones urbanitzades han de ser de doble sentit: per un costat cal prendre les mesures per a defendre les vivendes dels incendis forestals i d'altra banda, s'ha d'evitar que d'eixes vivendes s'inicie un incendi forestal.   
L'article 151 del reglament de la Llei 3/93, establix mantindre nets de vegetació els vials d'accés, cunetes i faixes de protecció en els seus marges, així com totes les parcel·les perimetrals, i en qualsevol cas compliran les normes establides que respecte d'això indiquen els plans generals d'ordenació urbana o normes urbanístiques de rang inferior, i les ordenances municipals.  
Per tant, seria convenient la inclusió d'un pla de prevenció de la urbanització contra incendis forestals i la seua tramitació al mateix temps que els plans generals o parcials d'urbanisme, a fi d'informar sobre la conveniència de la mesures adoptades.  
Afeccions legals  
1. Xarxa Natura 2000 i Espais Naturals Protegits en el reial decret valencià  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000, s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000 i ZEPA designades per a formar part de la Xarxa Natura 2000.  
L'actuació es troba en la zona d'influència del parc natural, LIC i ZEPA de la Serra Calderona. La Serra Calderona és un enclavament d'interés excepcional en l'àmbit del reial decret valencià, pels seus valors ecològics, paisatgístics i etnogràfics.  
El Servici d'Ordenació Sostenible del Medi emet informe favorable de l'actuació, exclusivament quant a la seua afecció al vigent PORN de la Serra Calderona.  
2. Domini públic hidràulic  
Al nord del sector, hi ha un tàlveg, que té un pas inferior al camí de la Font d'Or. Aigües avall d'este camí, ja dins del sector, el tàlveg no té llit.  
Pel tàlveg es reunixen i circulen les aigües d'escolament, per la qual cosa s'evitarà modificar les zones d'escolament per a no influir en els ecosistemes naturals aigües avall de l'actuació.  
Es realitza consulta verbal al guarda fluvial del terme municipal, per a esbrinar si el tàlveg té cabal, i afirma que el tàlveg no és domini públic hidràulic, que només té servitud de pas.  
El projecte no indica com resol l'evacuació de les aigües que circulen per este tàlveg que arreplega l'escolament de les vessants exteriors a la urbanització.  
3. Vies pecuàries  
En la zona d'actuació no hi ha cap via pecuària.  
4. Patrimoni cultural  
No s'ha presentat l'informe que establix l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció.  
  
5. Carreteres  
Cal destacar que l'àmbit d'actuació limita a l'oest amb la carretera CV-310. Per tant el pla parcial haurà de tindre en compte el que establix la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generalitat Valenciana, de Carreteres del reial decret valencià, en especial pel que fa a les zones d'afecció de la carretera.  
La Llei 14/2005, de la Generalitat, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, es modifica en els art. 84 i 85, i esta modificació afecta els apartats 3 i 4 de l'article 33 de la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, que establixen la zona de protecció de les carreteres.  
Amb esta modificació, la zona de protecció de la CV-310 ha de ser 25 m, i en l'EIA i pla parcial l'establix en 18 m. No s'aporta informe favorable dels servicis tècnics de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport, quant a la compatibilitat del planejament proposat amb la planificació de carreteres.  
6. Incendis forestals  
En l'àmbit d'actuació s'han produït un xicotet incendi forestal en 1997, però no afecta la zona que es reclassifica ni tampoc sòl forestal. Este incendi no apareix reflectit en l'EIA.  
El canvi d'ús a urbà o urbanitzable d'una superfície que haja patit els efectes d'un incendi forestal es troba regulat per la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana, sobre Sòl No Urbanitzable, i per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana i per la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de la Forest.  
7. Sòl forestal.  
Segons la cartografia de l'inventari forestal vigent en el reial decret valencià (E 1:10.000) hi ha sòl forestal en l'àmbit d'estudi, concretament 2 franges al nord de l'actuació, i una molt xicoteta al sud-oest. A més limita amb sòl forestal a l'est i sud-oest del sector.   
Este sòl forestal és arbratge natural, és a dir, agrupació d'arbres en espessor amb una fracció de cabuda coberta superior al 5% i d'ús netament forestal. La seua qualificació és rústic amb protecció.  
L'inventari forestal del reial decret valencià forma part del Pla General d'Ordenació Forestal de la Comunitat Valenciana, que va ser aprovat pel Decret 106/2004, de 25 de juny de 2004, del Consell, de la Generalitat.  
Segons l'ordenació establida en el pla parcial, este sòl forestal el destina a residencial, la qual cosa suposaria la desaparició de la coberta vegetal i l'arbratge del terreny forestal. L'ordenació que proposa el projecte no és ambientalment adequada.  
En l'informe de la demarcació forestal proposa mantindre el sòl forestal i fins i to millorar-lo per mitjà de tractaments silvícoles i control de plagues, per a ser incorporat com a zona verda, a manera de parc natural en el pla parcial.  
En l'informe complementari de la Secció Forestal a l'informe de la 2a demarcació forestal conclou la conveniència d'incloure un pla de prevenció de la urbanització contra incendis forestals.  
En les zones edificades, així com en els establiments industrials, limítrofs o interiors a àrees forestals, hauran de complir-se les condicions següents:  
- Ha d'haver-hi una franja de 25 metres d'amplària separant la zona edificada de la forestal, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'altura total de cada peu, així com un camí perimetral de 5 metres d'amplària.  
- En els establiments industrials de risc mitjà i alt situats en llocs de vent fort s'ha d'augmentar la franja de 25 metres en un 100%, almenys en les direccions dels vents més desfavorables.  
  
- La referida franja de protecció, així com el camí perimetral, que han de separar la zona edificada o industrial de la forestal s'integraran en el planejament urbanístic i no afectaran sòl classificat com a forestal.  
- La zona edificada o urbanitzada ha de disposar preferentment de dos vies d'accés alternatives, cada una de les quals ha de complir:  
- Amplària mínima lliure: 5 m.  
- Altura mínima lliure o gàlib: 4 m.  
- Capacitat portant del vial: 00 kp/m².  
- En els trams corbs, el carril de rodament ha de quedar delimitat per la traçada d'una corona circular els radis de la qual mínims han de ser 5,30 m i 12,50 m, amb una amplària lliure per a la circulació de 7,20 m.  
- Quan no es puga disposar de les dos vies alternatives indicades en el paràgraf anterior, l'accés únic ha de finalitzar en un fons de sac de forma circular de 12,50 m de radi.  
- Els vials d'accés i les seues cunetes hauran de mantindre's lliures de vegetació, i disposaran d'una franja de protecció de 10 metres, a cada costat del camí, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'altura total de cada peu.  
En el traçat de xarxes d'abastiment d'aigua incloses en les actuacions de planejament urbanístic ha de preveure's una instal·lació d'hidrants. Els hidrants han d'estar situats en llocs fàcilment accessibles, fora de llocs destinats a circulació i estacionament de vehicles, degudament senyalitzats d'acord amb la norma UNE 23650 i distribuïts de tal manera que la distància entre estos separada per espais públic no siga major de 200 m.  
La xarxa hidràulica que abastix als hidrants ha de permetre-li el funcionament simultani de dos hidrants consecutius durant dos hores, cada un amb un cabal de 1.000 l/min i una pressió mínima de 10 mca.  
  
Si per motius justificats, la instal·lació d'hidrants no poguera connectar-se a una xarxa general d'abastiment d'aigua, ha d'haver-hi una reserva d'aigua adequada per a proporcionar el cabal abans indicat.  
- Les zones edificades, així com en els establiments industrials, limítrofs o interiors a àrees forestals disposaran dels plans d'autoprotecció d'empresa, nucli de població aïllada o urbanització que preveu el Pla Especial Contra el Risc d'Incendis Forestals del Reial Decret Valencià (Decret 163/1998, del Govern Valencià)  
  
El projecte no inclou cap pla de prevenció de la urbanització contra incendis forestals, ni l'ordenació del sector complix les condicions anteriors.   
Consideracions ambientals  
1. A continuació se citen les afeccions ambientals més importants detectades per mitjà de la cartografia temàtica i les visites de camp:  
- Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació  
L'àmbit posseïx una vulnerabilitat alta a la contaminació d'aqüífers, excepte una franja on és molt baixa.  
L'adequació urbanística d'esta categoria de terrenys amb vulnerabilitat alta no és compatible amb els usos residencials intensius i industrials.  
L'ús del sector és no intensiu, que pot ser tolerat sempre que el sanejament i la depuració efectiva de les aigües queden garantits.  
  
- Accessibilitat potencial als recursos hídrics  
Les franges coincidixen amb les de l'apartat anterior. Es caracteritza per posseir una classificació de grau alta, i una franja que va d'oest a est, on és baixa.  
- Risc de lliscament-despreniment  
L'àrea d'estudi no té risc de lliscament o despreniment.  
  
- Risc d'erosió actual i potencial  
En tota la superfície el risc d'erosió actual és baix, excepte la franja de sòl forestal, on és molt alt. S'han de proposar mesures correctores per a pal·liar este risc.  
El risc d'erosió potencial és moderat, i en la franja de sòl forestal este risc es manté molt alt.  
- Capacitat agrològica del sòl.  
Atenent a la classificació del sòl per la seua aptitud per a l'explotació agrícola i forestal, la zona d'estudi es troba dins d'una capacitat agronòmica elevada.  
2. El principal ús del sòl en l'àmbit de l'actuació, és l'agrícola, destinat majoritàriament al cultiu de cítrics i secà, estant la majoria connectats a les xarxes de reg per degoteig.  
Hi ha en la seua part nord-oest un pou de bombament d'aigües i al seu interior unes quantes casetes agrícoles, una nau industrial i diverses vivendes unifamiliars en el límit oest.  
3. Vegetació.  
La vegetació que trobem en el sector són cultius de regadiu, no obstant això, l'actuació es troba en la zona d'influència de la Serra Calderona.  
Les espècies més destacables són matolls termomediterranis i pastius anuals, junt amb els matolls arborescents Junisperus, els hàbitats millor representats.  
Els terrenys forestals del sector estan poblats per Pinus halepensis (pi blanc) i sotabosc de matoll mediterrani, prolongació espacial de tota la zona forestal que se situa al nord dels terrenys del pla parcial.  
  
4. Fauna.  
La proximitat al parc natural de la Serra Calderona fa que siga este un aspecte rellevant, ja que qualsevol alteració podria provocar la contaminació o el deteriorament del parc natural.  
La Serra Calderona mostra una gran diversitat d'ambients (forestals, rupícoles, màquies, riberes i cultius), que contribuïx a l'existència d'una fauna molt diversa, trobant-s'hi espècies de gran interés, sobretot rapaces.   
5. Explotació dels recursos naturals.  
Abastiment d'aigua potable  
Es preveu que el cabal total necessari per a l'abastiment siga de 205.500 l/dia. Per a atendre esta demanda s'utilitzaran els recursos disponibles per l'Ajuntament de Náquera.  
Presenten certificat de l'empresa concessionària del servici d'abastiment domiciliari d'aigua potable a diverses urbanitzacions del terme municipal de Náquera, en el qual assumix que és possible donar un subministrament adequat d'aigua potable en unes condicions mínimes de pressió i cabal, sempre que es complisquen les condicions enumerades en el seu informe, anteriorment mencionat.  
Aigües residuals  
Les aigües residuals produïdes seran tractades en l'EDAR de Náquera-Serra. Es preveu que el cabal d'aigües residuals generades siga de 164,4 m³/dia.  
S'adjunta informe de l'entitat de sanejament sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Náquera-Serra per a admetre els cabals d'aigües residuals generades pel sector, sempre que es complisquen els condicionants enumerats en l'informe.  
Entre les mesures correctores de l'EIA, establix que la urbanització estarà dotada de xarxa separativa d'aigües pluvials i residuals. La xarxa d'aigües residuals es connectarà a la depuradora. Si l'Ajuntament de Náquera no disposa d'ordenança de clavegueram, es redactarà una ordenança d'abocament de clavegueram que tinga en compte les característiques de la depuradora i els objectius de l'aigua d'eixida fixats per a esta.  
Residus sòlids urbans  
Es presenta certificat de l'empresa que presta el servici de recollida de residus sòlids urbans del municipi de Náquera, en el qual assumix la gestió d'estos, i el seu transport a les instal·lacions de tractament que té a Quart de Poblet (València).  
6. Contaminació acústica.  
La Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, en l'article 25 cita: «En els instruments de planejament urbanístic caldrà preveure la informació i les propostes continguts en els plans acústics municipals. Si no n'hi ha, els instruments de planejament urbanístic o territorial incorporaran un estudi acústic en el seu àmbit d'ordenació per mitjà de la utilització de models matemàtics predictius que permeten avaluar el seu impacte acústic i adoptar les mesures adequades per a la seua reducció.»  
  
No s'incorpora un estudi acústic entre la documentació presentada.  
  
7. Paisatge.  
La Serra Calderona és el constant teló de fons del paisatge de tot el terme municipal, un paisatge en què abunden les pinedes i algunes suredes.  
L'actuació se centra en una zona abancalada de cultius, amb zones de terreny forestal molt poblats. L'actuació proposada suposaria una afecció paisatgística molt rellevant.  
La Llei 4/2004, de 30 de juny de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, article 11, establix l'obligatorietat de presentar un estudi de paisatge junt amb plans d'ordenació del territori, els plans generals i els instruments de planificació urbanística.  
  
La documentació que acompanya al projecte no conté estudi de paisatge.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'homologació i Pla Parcial del Polígon 7 Baix Ermita de Náquera (València), el promotor del qual és l'Ajuntament de Náquera, sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. Caldrà obtindre l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. En el supòsit que el dit informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's la present declaració d'impacte ambiental.  
2. El sector conté dos àrees de sòl forestal situat en la part nord del sector, que caldrà mantindre i millorar per mitjà de tractaments silvícoles i control de plagues, per a ser incorporat com a zona verda, a manera de parc natural en el pla parcial.  
3. S'ha d'elaborar un pla de prevenció de la urbanització contra incendis forestals.  
A les zones que limiten amb sòl forestal, ha d'haver-hi una franja de 25 metres d'amplària separant la zona edificada de la forestal, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'altura total de cada peu, així com un camí perimetral de 5 metres d'amplària.  
La referida franja de protecció, així com el camí perimetral, que han de separar la zona edificada de la forestal s'integraran en el planejament urbanístic i no afectaran sòl classificat com a forestal.  
1. La zona de protecció de la CV-310 s'ha d'establir en 25 metres, d'acord amb la modificació dels apartats 3 i 4 de l'article 33 de la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana.  
  
2. El projecte no resol ni manté la servitud de pas del tàlveg que creua, amb un pas inferior, el Camí de la Font, i que arreplega l'escolament de les vessants exteriors a la urbanització. Cal resoldre adequadament este aspecte.  
3. S'han de complir els condicionants establits en l'informe d'Hidra, de data 15 de novembre de 2004, i els de l'informe de l'EPSAR, de data 28 de novembre de 2004.  
4. Tal com establixen les mesures correctores de l'EIA, la xarxa de sanejament serà separativa. A més, abans del punt d'abocament de les aigües pluvials, caldrà disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja. I si és el cas, sol·licitar el corresponent permís d'abocament a l'organisme de conca corresponent.  
En qualsevol dels casos, els abocaments de aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Aigües.  
5. S'ha de presentar estudi de paisatge i informe favorable sobre este, emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
Aquelles consideracions que es desprenguen de l'informe sobre l'estudi de paisatge seran considerades com a pròpies de la present declaració.  
6. S'ha de presentar estudi acústic i informe favorable sobre este realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Aquelles consideracions que es desprenguen d'este informe seran considerades com a pròpies de la present declaració.  
7. Serà necessària la reposició per part de l'urbanitzador de tots els servicis i infraestructures de regs afectats i funcionalment necessaris. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels seus límits. Qualsevol desviació o alteració de les dites instal·lacions haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, el qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
8. Caldrà preveure, en les àrees residencials, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que són tractats habitualment en la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al pla integral de residus.  
9. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provindre de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Caldrà disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
10. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització.  
11. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, del planejament proposat, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en este condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental de l'Homologació i Pla Parcial del Polígon 7 Baix Ermita, i en els informes sectorials i les labors de vigilància a incloure en el programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i es valoraran i proveiran pressupostàriament els gastos derivats del seu compliment.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 3 de març de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 304/06-AIA.  
Títol: explotació porcina d'enceball.  
Promotor: Daniel Alvir Pérez.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alpuente (València).  
Objecte del projecte: obtenció de la llicència ambiental de l'explotació porcina d'enceball.  
Localització: Partida Loma el Curro, polígon 19, parcel·la 952, 957 i 958, del terme municipal d'Alpuente (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre la llicència ambiental per a l'inici d'una activitat porcina d'enceball, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'explotació, amb capacitat per a 1.000 porcs, es dedicarà a l'enceball de porcs des dels 20 kg fins a 100 kg p.v., moment en què es destinaran a escorxador. Es faran 2,3 cicles/any.  
La superfície de l'explotació és de 15.495 m², sobre les quals es construirà una única nau de 571,68 m², de planta rectangular.  
Es calcula el purí generat basant-se en el Reial Decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines, considerant un volum anual de 2.150 m³.  
El purí queda retingut en fosses de purins amb una capacitat de 428,5 m³, i en bassa exterior de 112 m³, amb una autonomia d'emmagatzematge superior a tres mesos. Al purí s'aplicarà un tractament amb complex bacterià enzimàtic, de manera que millore les seues propietats fertilitzants i disminuïsca la seua càrrega contaminant.  
El purí s'utilitzarà com a adob orgànic en camps de cultiu, considerant-se el nitrogen com el factor limitant, havent de reduir-se progressivament el volum aplicat, com a conseqüència de l'efecte residual del nitrogen orgànic en el sòl.  
Es disposa de 58,06 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com a abonament, per a no sobrepassar els 170 kg de N/ha i any, disposant-se de superfície suficient, segons el que establix el Reial Decret 261/1996, s'aporta contracte d'acceptació subscrit pels propietaris de les dites parcel·les, cultivades principalment per ametler, vinya i cereal.  
  
Els cadàvers són retirats diàriament a contenidor homologat, del qual seran retirats cada dos dies per empresa especialitzada.  
Entre les mesures higienicosanitàries s'inclou disposar de tanca perimetral de l'explotació i gual sanitari per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que hi accedixen.  
El subministrament d'aigua potable procedix de la xarxa d'abastiment municipal.  
L'explotació es localitza a més de 1.000 m. del nucli de població més pròxim (Baldovar).  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 28 de juliol de 2006, amb la remissió per part de la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
  
La informació pública s'ha realitzat per mitjà de la publicació en el BOP núm. 114, de 15 d'abril de 2006, així com als veïns limítrofs a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària.  
En data 2 d'octubre de 2006 se sol·licita al promotor, a través de l'ajuntament, l'ampliació de la documentació, relativa als apartats següents:  
a) Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
b) Informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. En cas d'abastir-se d'aigua potable de la xarxa municipal, haurà d'aportar informe municipal en què se certifique l'autorització de la connexió a la xarxa d'abastiment d'aigua potable de titularitat municipal, així com la no-repercussió en el subministrament normal de la resta d'usuaris de la xarxa municipal.  
  
En data 24 d'octubre de 2006 el promotor remet una còpia de la sol·licitud d'informe de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià a la Conselleria de Cultura de data 9 de juny de 2006, així com còpia de sol·licitud d'informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en la qual s'indica que l'explotació es pretén posar en funcionament per a una capacitat de 1.990 porcs d'enceball, de data 4 d'abril de 2006.  
En data 20 d'abril de 2007, el promotor sol·licita la variació de la capacitat inicial per a la qual se sol·licita la llicència d'activitat, que era de 1.900 porcs, passant a 1.000 porcs (grup I), per a poder respectar la distància de 520 m. a una altra explotació de la mateixa espècie.  
En data 9 de juliol de 2007 se sol·licita al promotor, a través de l'ajuntament, un nou estudi d'impacte ambiental referit a la nova capacitat de l'explotació, tenint en compte que haurà de presentar la cartografia i documentació complementària, d'acord amb el que establix l'annex A.2 apartat 8 de l'Orde 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Vivenda, per la qual s'establix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'hagen de tramitar davant d'esta conselleria. En data 23 de juliol de 2007, el promotor remet un nou estudi d'impacte ambiental, sense aportar pla topogràfic detallat en què es localitze la nau.  
En data 2 d'octubre de 2007 el promotor remet documentació complementària, referent a cartografia específica relacionada amb l'explotació, encara que d'escàs grau de detall, ja que el pla de detall de l'explotació (finalment constituïda per una única nau) està a escala 1:5000.  
  
En data 31 d'octubre de 2007 se sol·licita a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer informe relatiu a l'autorització d'ocupació per l'explotació en la zona de policia del barranc El Curro, sense que s'haja rebut fins al moment.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal inclou els informes següents :  
- Informe favorable de veterinari col·legiat.  
- Informe favorable de l'arquitecta tècnica municipal.  
- Informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació per a la construcció de la instal·lació.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normes subsidiàries municipals.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni a cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs un apartat relatiu a l'inventari ambiental i a la descripció de les interaccions ecològiques o ambientals claus. La descripció del medi natural s'ha realitzat aplicant una escala regional, la qual cosa impossibilita conéixer les característiques pròpies de l'àrea afectada pel projecte, encara que la localització puntual d'una activitat ramadera d'este tipus fa que es puga avaluar el projecte des del punt de vista mediambiental.  
S'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, aigua, aire, vegetació, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.  
La zona on s'exercix l'activitat, agrícola de secà, no presenta valors ambientals rellevants, sent els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purins o durant la seua utilització com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associada als purins generats i a la presència d'animals principalment.  
Els impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental estan referits a la fase de funcionament, referint-se a l'impacte que sobre el sòl, aigües superficials o subterrànies, aire, vegetació i fauna, pot causar l'actuació, considerant-se poc probable sempre que es gestione correctament l'explotació. Com a impacte més rellevant es fa al·lusió a l'associat a l'emissió d'olors, per l'acumulació de purins i per les labors periòdiques de neteja i desinfecció. Este impacte també pot produir-se en les parcel·les on s'aplique el purí com a adob orgànic.  
  
No s'ha realitzat una valorització d'impactes rigorosa, basant-se en mètodes de valorització establits, proposant una sèrie de mesures correctores sense vinculació directa amb els impactes per als quals es considera necessari l'establiment de mesures correctores, dirigides a mitigar l'impacte ocasionat sobre el medi.  
En general, les mesures correctores propostes en l'estudi d'impacte ambiental, fan referència a pràctiques correctes de gestió de l'explotació. Algunes d'estes mesures correctores no tenen rigor tècnic, ja que no permeten la seua aplicació si no es disposa d'informació fruit d'estudis del terreny, com és la mesura que proposa no utilitzar purins en zones en què el nivell freàtic estiga a menys de 15 metres de profunditat, o que afloren materials permeables per fisuración i karstificació, mesura que un agricultor de la zona o el mateix ramader no sabrà posar en pràctica si no disposa d'un estudi hidrogeològic que li permeta decidir respecte d'això.   
A pesar de les deficiències detectades en l'estudi d'impacte ambiental i considerant les característiques de l'activitat a desenrotllar i de la zona on es pretén ubicar, es conclou que l'activitat és viable, des del punt de vista mediambiental, sempre que es desenrotlle d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental i que s'adopten els condicionants establits en esta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques   
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, solament als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'explotació de porcí d'enceball, situada en la partida El Pla, polígon 19, parcel·la 952, 957 i 958, del terme municipal d'Alpuente (València) promoguda per Daniel Alvir Pérez, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Haurà de disposar-se d'autorització d'ocupació de la zona de policia del barranc El Curro per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- El promotor haurà de justificar la construcció de la bassa exterior de purins descrita en l'estudi d'impacte ambiental.  
- Es disposarà de gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. Caldrà, preferentment, soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
- Basant-se en el Reial Decret 324/2000, d'Ordenació de les Explotacions Porcines, haurà de respectar-se com a distància mínima, en la distribució de fem sobre el terreny, la de 100m respecte a altres explotacions del grup primer, i 200 m, respecte a les explotacions incloses en la resta dels grups definits en l'article 3.B) del Reial Decret 324/00 i als nuclis urbans. En relació amb els cursos d'aigua, es respectarà el que establix el Reglament de Domini Públic Hidràulic, que desenrotlla els títols preliminar, I, IV, i VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, i el que disposen els diferents plans hidrològics de conca.  
  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que es produïsquen en l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats degudament i acumular-se en contenidors homologats a este efecte i retirats per gestor autoritzat.  
- L'eliminació de cadàvers haurà de gestionar-se segons el Reial Decret 1429/2003, de 21 de novembre, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria de subproductes d'origen animal no destinats al consum humà.  
- Es comunicarà a esta direcció general qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 3 de març de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 251/07-AIA  
Promotor: Tecnicerámica SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda.  
Objecte del projecte: autorització ambiental integrada per a la fabricació de taulellets.  
Localització: Carretera a Ribesalbes, s/n L'alcora (Castelló).  
Ref. Òrgan substantiu: 195/06 IPPC SClCo/PBM.  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques del projecte   
Les instal·lacions de Tecnicerámica, SA, es dediquen a la fabricació de taulellets per monococció i se situen en la carretera a Ribesalbes, s/n, en el municipi de l'Alcora (Castelló), en un lloc del polígon industrial al qual pertany el punt les coordenades del qual UTM són X = 737258,51 I = 4439646,18 del fus 30.   
D'acord amb el Pla General d'Ordenació Urbana, les instal·lacions se situen en sòl industrial 4B, indústria mixta, i ocupen un espai totalment antropitzat, sense cap medi biòtic original.  
El promotor desitja posar en producció un nou forn monoestrat, junt amb un robot de paletització, una encaixadora, una paletitzadora, 3 premses, 3 assecadors i 2 sitges per a emmagatzemar l'argila atomitzada.  
La fabricació de taulellets és una activitat sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, perquè està catalogada en l'annex I, grup 4, lletra «l», de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental. L'activitat està regulada al seu torn en l'annex 1, apartat 3.5, de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació, per tant està sotmesa al procediment d'autorització ambiental integrada.  
Tecnicerámica SA, després d'ampliar i reestructurar les instal·lacions, les considera suficients per a un futur immediat, no preveu augmentar la capacitat productiva, ni ocupar terreny addicional o construir més infraestructures. Li queda obtindre l'autorització ambiental integrada, per la qual cosa l'avaluació d'impacte ambiental se circumscriu dins del dit procediment administratiu.   
Les naus són llogades i ocupen 7.075 m², sobre un terreny de 9.500 m².  
Les matèries primeres estan constituïdes per argiles atomitzades, esmalts, engalbes, serigrafies i colors.  
En la fabricació de taulellets s'utilitza gas natural com a combustible, a raó d'uns 11,6 kwh/m² de producte acabat, cremant-se en condicions de combustió completa. L'any 2005, la ràtio de consum d'electricitat per cada metre quadrat de taulellets produïts va ser de 1,8 kwh. Les dos ràtios energètiques es poden considerar constants al llarg del temps, perquè no es preveuen canvis significatius en les instal·lacions.  
  
El subministrament d'aigua procedix de la xarxa general d'abastiment públic, durant l'any 2005 va ascendir a 8.349 m³.  
El procés de fabricació s'inicia amb la recepció i emmagatzematge de l'argila atomitzada, continua tot seguit amb el premsat i assecat de peces, l'esmaltat, la cocció, la classificació, l'envasament, el magatzematge i l'expedició. Els esmalts es preparen en la mateixa fàbrica.  
  
La producció de taulellets de l'any 2005 va ascendir a 1.789.403 m² i es preveu que en el futur s'arribe als 2.059.200 m².  
Les aigües pluvials s'aboquen a la xarxa pública de drenatge i les aigües residuals sanitàries s'aboquen a la xarxa pública de sanejament. Les aigües residuals industrials s'acumulen en un depòsit subterrani impermeabilitzat, des d'ací es transferixen per canonada al gestor autoritzat Azuliber SA, per a la seua valorització.  
Tecnicerámica SA està inscrita com a productor de residus tòxics i perillosos, les dites substàncies les emmagatzema, per espai inferior a 6 mesos, en l'interior de les naus, en envasos individualitzats i etiquetatges, agrupats en zones impermeabilitzades i proveïdes de canaletes per a la recollida de vessaments accidentals.   
Alternatives mediambientals  
Per tractar-se d'una fàbrica consolidada, situada dins d'un polígon industrial, no és procedent analitzar les alternatives mediambientals de l'emplaçament.  
En la fabricació s'empren les millors tècniques disponibles i es bomben les aigües residuals industrials a una atomitzadora pròxima, on es valoren les argiles en suspensió i es reutilitza l'aigua.  
Tramitació administrativa   
Tramitació  
L'Àrea de Qualitat Ambiental remet la documentació el 12 d'abril de 2007 a l'Àrea d'Avaluació Ambiental, per a demanar l'informe de suficiència de la documentació.  
L'Àrea d'Avaluació Ambiental envia l'informe d'idoneïtat a l'Àrea de Qualitat Ambiental el 25 de maig de 2007.  
L'Àrea de Qualitat Ambiental comunica a l'Àrea d'Avaluació Ambiental, el 9 de juliol de 2007, que la documentació de l'auditoria acústica es troba inclosa en l'entrega del 12 d'abril, en l'epígraf 6.1.7 del tom Memòria.  
L'Àrea de Qualitat Ambiental remet el resultat del tràmit d'informació pública el 16 de novembre de 2007.  
Informació pública  
La Direcció General per al Canvi Climàtic d'esta Conselleria va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el DOCV núm. 5586, del 28 d'agost de 2007; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
Peticions d'informació o documentació complementària   
No s'han realitzat peticions d'informació.  
Afeccions legals mediambientals  
D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Vivenda, el projecte no presenta afeccions legals sobre espais protegits per la legislació mediambiental vigent.  
Consideracions ambientals  
Elements que poden veure's afectats de forma important pel projecte de l'activitat  
La fabricació de taulellets és una activitat que genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera, a més consumix grans quantitats d'energia.  
En el cas d'una pèrdua d'estanquitat i impermeabilització del depòsit de les aigües residuals industrials, o la ruptura de la conducció cap al gestor autoritzat, es podrien contaminar amb metalls pesants les aigües superficials i les subterrànies.  
L'activitat produïx residus, vibracions i contaminació acústica.  
  
La torre de refrigeració Marley Torraval, el filtre de via humida AW/50-38 i la xarxa sanitària són elements de risc de reproducció del bacteri Legionella pneumophila.  
Identificació i valoració dels impactes   
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
Tecnicerámica SA empra filtres de mànegues i un filtre per via humida, els quals posseïxen preses d'aspiració situades en els focus d'emissions difuses, per a reduir les emissions de partícules sòlides a l'atmosfera per davall dels nivells d'emissió.  
Les canaletes existents en la solera de la fàbrica són de formigó i estan proveïdes de reixeta metàl·lica resistent al trànsit, deriven els vessaments cap al depòsit subterrani d'aigües residuals industrials.   
Les característiques constructives de la conducció de les aigües residuals industrials asseguren una alta estabilitat estructural enfront de la ruptura. El depòsit d'aigües residuals industrials està impermeabilitzat i el 98,8% de la superfície de la fàbrica està pavimentada, a més les canonades no passen pel terreny sense pavimentar. Per tot l'anterior i encara que sempre existisca el risc d'afectar les aigües superficials i subterrànies, la probabilitat que açò ocórrega és molt baixa.  
El promotor realitza les revisions, la neteja i la desinfecció periòdica de la torre de refrigeració Marley Torraval, del filtre de via humida AW/50-38 i de la xarxa sanitària per a previndre la propagació del bacteri Legionella pneumophila.  
L'organisme de control autoritzat, Auditores de Energía y Medio Ambiente SA, certifica que el titular complix amb els límits establits en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis. El titular es compromet a realitzar auditories acústiques amb una periodicitat màxima de 5 anys, per a comprovar el compliment dels nivells d'emissió que fixa l'article 37 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
Tecnicerámica SA es compromet a realitzar un pla de prevenció i reducció de residus perillosos cada quatre anys, que presentarà davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Es manté la proporció de 0,005 m³ d'aigua per cada metre quadrat de producte acabat, i ja que la capacitat de producció no varia, la incorporació de la nova maquinària no es traduïx en un increment del consum d'aigua.   
Consideracions jurídiques   
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu annex I, grup 4, lletra l, de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell; segons es desprén de l'article 1, punt 1, de la Llei 6/2001, de 8 de maig.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí d'altres autoritzacions administratives que li siguen preceptives, el projecte bàsic de la societat Tecnicerámica SA per a la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, sempre que el projecte es desenrotlle segons les mesures correctores i altres prescripcions establides en l'apartat segon de la present declaració.  
  
Segon  
El promotor complirà amb el que disposen els articles 21, 28 i 29 de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, quant a la inspecció de les instal·lacions per un organisme de control autoritzat, almenys una vegada cada 3 anys. Realitzarà a més mesuraments d'autocontrol, bé amb monitors automàtics i continus o bé per mitjà de mesuraments periòdics, els quals anotarà en el llibre de registre de les emissions.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no esgota el procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 22 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 252/07-AIA.  
Títol: Equipament de sondeig i conducció a la xarxa d'abastiment. Turís (València).  
Promotor: Direcció General de l'Aigua de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Turís.  
Descripció del projecte  
El projecte té com a objecte l'execució de les actuacions necessàries per a equipar convenientment el sondeig Ràfol i realitzar l'abastiment a la població de Turís amb l'aigua extreta del dit sondeig.  
Les actuacions previstes en el projecte són:  
- Equipament del sondeig Ràfol amb bomba submergible i les seues corresponents canonades d'acer, elements de vàlvules, quadre elèctric.  
  
- Canonada d'impulsió de PVC de 315 mm de longitud 8.392 metres que discorrerà soterrada en rasa en part per camí existent i que connectarà el pou amb el depòsit.   
- Depòsit semienterrat de 22 x 26 metres amb altura exempta de 3,36 metres.   
- Realització de camí d'accés al depòsit de 35 metres amb paviment de balast artificial.  
- Canonada d'adducció de PVC de diàmetre 250 mm amb una longitud de 2.080 metres de longitud.  
- El subministrament elèctric als equips del sondeig es farà per mitjà de derivació de línia aèria de mitja tensió pròxima i construcció de nou centre de transformació.  
- Derivacions de línies de mitja tensió i construcció de centres de transformació per a dotar d'energia elèctrica tant la bomba situada en el sondeig com els equipaments situats en el depòsit. Ambdós derivacions discorreran soterrades.  
Tramitació administrativa  
Informació pública. Remissió de l'expedient  
La informació pública es va fer per mitjà d'inserció d'edicte en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del dia 23 d'agost de 2007 i publicat en periòdic d'àmplia difusió i per mitjà d'exposició en el tauler d'edictes de l'Ajuntament de Turís.   
Durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.   
L'expedient va tindre entrada en el Registre de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua i Urbanisme el dia 16 de novembre de 2007.  
  
Afeccions legals  
- Segons el planejament urbanístic del municipi de Turís el projecte proposat es realitzarà en sòl no urbanitzable comú (depòsit i part de canonada d'adducció) i sòl no urbanitzable de protecció agrícola (sondeig, canonada d'impulsió). La resta del traçat discorre per sòl urbanitzable no sent objecte d'avaluació ambiental.  
- D'acord amb la Llei 3/1993 Forestal de la Comunitat Valenciana i l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, se situaran en sòl forestal el depòsit, part de la canonada d'adducció, camí projectat, part de la canonada d'impulsió (encreuament amb riu Buñol i d'altres).  
- Muntanya d'utilitat pública: part del traçat de la xarxa de canonades discorrerà per camí dins del MUP V3043V182 (Muntanya Charchanet) i en part afectat per incendi forestal l'any 1998.  
- Vies pecuàries: part de la canonada d'adducció ocuparà la via pecuària Vereda de Caidejo.  
- Encreuament de via hídrica: barranc de L'Estanquer, riu Buñol, riu Magre.  
Hàbitats:  
Lloma del Caidejo (ubicació del depòsit): Thymo piperellae-Helianthemetum marifolii Rivas Goday 1958 corr. Díez-Garretas,et altri i Querco cocciferae-Lentiscetum Br.bl., Font Quer et altri.   
Encreuament amb el riu Buñol: Typho-Schoenoplectetum glauci Br.bl. - O. Bolòs 1958.  
L'actuació no afecta cap figura prevista en la Llei 11/1994, de 27 de desembre d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, ni cap espai actualment inclòs en plans d'ordenació d'ús i gestió.   
  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat. Identificació i valoració d'impactes.  
  
Els impactes més significatius derivats del projecte proposat es deriven de l'afecció a vegetació natural. El depòsit, l'obertura de camí d'accés a este i l'estesa de part de la canonada d'adducció ocasionarà un impacte directe i irreversible sobre la vegetació afectant vegetació de tipus mediterrani i hàbitats catalogats.   
  
En un principi l'afecció als hàbitats es considera d'escassa magnitud per la seua àmplia presència en la Comunitat Valenciana. No obstant això, associats a estos hàbitats de vegades solen trobar-se espècies de rellevància sobre les quals cal minimitzar els impactes per mitjà de la realització d'una prospecció de la flora present en la zona d'afecció del projecte.  
S'espera, així mateix, un impacte directe sobre el paisatge per raó de la permanència de les estructures sobre el terreny, així com per la disposició elevada sobre tossal del depòsit previst.   
A l'encreuament de llits s'afectarà poblacions vegetals naturals i caldrà tindre en compte que estos han de considerar-se com a corredors ecològics perquè mai no ha de descartar-se l'aparició de poblacions animals d'interés (amfibis i d'altres).  
D'altra banda, part de les riberes del riu Buñol pertanyen a muntanyes catalogades d'utilitat pública i afectades, en part, per incendi forestal, no sent a priori tal circumstància incompatible amb la instal·lació de canonades soterrades. No obstant això, el promotor haurà de comunicar tal circumstància als Servicis Territorials de Medi Ambient de València a fi que s'expedisquen els permisos oportuns i que s'obtinga el pronunciament positiu respecte d'això.  
Quant a la possible afecció al Patrimoni Cultural, l'estudi d'impacte ambiental considera improbable qualsevol afecció directa a este ja que les obres a realitzar no afecten cap àrea qualificada en el planejament vigent com a sòl no urbanitzable d'especial protecció arqueològica.   
  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposen les següents mesures correctores: restauració de les zones de préstecs (en el cas que s'utilitzen), regs amb camió cisterna per a disminuir la producció de pols, senyalització de zones de pas de maquinària pesada, revegetació de zona d'abocament de materials sobrants o la seua utilització en camps agrícoles, reposició de servituds i servicis, paralització de les obres en el cas d'aparició de restes arqueològiques.  
La integració paisatgística del depòsit i cambra de claus es farà per mitjà de recobriment superficial a base de pintura de color verd pi. Es considera que abans de procedir a pintar del depòsit s'han d'observar els colors predominants en la zona a fi de triar el color que millor s'adapte a l'entorn.  
El programa de vigilància ambiental es basa en controls sobre les mesures correctores proposades.  
Es considera que les mesures correctores proposades han d'ampliar-se a fi de minimitzar l'impacte sobre l'àrea forestal, realitzar la seua adequada restauració, previndre efectes inesperats i assegurar el respecte a la legislació vigent en matèria de residus, vies pecuàries, aigües.  
D'altra banda, la riquesa del municipi de Turís en jaciments arqueològics exigix l'adopció de mesures de prevenció sense perjuí del compliment de la legislació de la Comunitat Valenciana en matèria de patrimoni cultural.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I.7  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
3. L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007 del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot l'anterior formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. S'obtindran els següents informes/permisos:  
a) L'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià el sentit i els condicionants del qual vincularan la present declaració d'impacte ambiental. En el transcurs de les obres es respectaran els preceptes establits en la dita llei.  
b) L'oportuna concessió administrativa regulada en l'article 59 del RDL 1/2001, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Aigües en relació amb la utilització dels recursos del sondeig Ràfol.   
c) El permís d'ocupació de la via pecuària Vereda de Caidejo.  
d) Els permisos corresponents en relació amb les afeccions a muntanyes catalogades.  
e) En el cas que pertoque, els permisos pertinents sobre utilització d'inerts en obres de restauració, condicionament, farciment o amb fins de construcció regulat en el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obra de restauració, condicionament farciment o amb fins de construcció.   
  
f) Els corresponents permisos en relació amb l'encreuament de vies hídriques. Els condicionants exigits per la Confederació Hidrogràfica s'entendran inclosos en la present declaració d'impacte ambiental.  
  
2. Les reparacions i el manteniment de la maquinària utilitzada en les obres es realitzaran en tallers degudament autoritzats. En el cas que ocórreguen abocaments accidentals, es procurarà la neteja immediata de l'àrea afectada i es gestionaran estos residus d'acord amb la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana.  
3. En l'encreuament amb vies hídriques es procurarà la mínima afecció a vegetació d'interés per mitjà de senyalització de la zona d'obres. A més es vigilarà la possible aparició d'exemplars de fauna (amfibis, quelonis, etc.) evitant sobre estos qualsevol tipus d'afecció directa.  
4. En la zona d'ubicació del depòsit s'efectuarà prèviament un inventari de flora a fi d'assegurar l'absència d'afecció a espècies botàniques d'interés. En este últim cas haurà de comunicar-se a la Direcció General de Gestió del Medi Natural tal circumstància a fi que es prenguen les mesures oportunes. En tot cas caldrà respectar l'Orde de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades.  
5. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que caldrà observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.   
  
6. Es restaurarà convenientment l'entorn de les obres i s'integraran les estructures visibles en este per mitjà de l'adaptació dels colors a emprar en els acabats al cromatisme present en l'entorn.   
  
Es proposa la plantació de tanca perimetral al voltant de les tanques.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 27 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 039/4044 DNX.  
Títol: Fàbrica de productes ceràmics per mitjà d'enfornada.  
Promotor: Cerámicas Aparici, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Localització: Carretera CV-160 km 12. Sant Joan de Moró (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Cerámicas Aparici, SA, és una indústria dedicada a la fabricació de productes ceràmics. Es tracta d'una planta existent i en funcionament ubicada a Sant Joan de Moró, a Castelló, que presenta el projecte amb la finalitat d'obtindre l'autorització ambiental integrada.   
Es van a produir modificacions en les instal·lacions, si bé això no derivarà en un augment de la capacitat de producció de la planta. L'empresa disposa de quatre forns autoritzats, instal·lats i en funcionament. En l'actualitat hi ha elements instal·lats no autoritzats o es té prevista la seua instal·lació immediata, la qual cosa constituïx una modificació de la planta per a equilibrar el seu funcionament (instal·lació immediata).  
  
L'empresa sol·licita l'autorització ambiental integrada, per a la fase autoritzada i la d'instal·lació immediata.   
La indústria s'ubica al municipi de Sant Joan de Moró a Castelló en la carretera CV-160 en el km 12, en sòl qualificat com a industrial pel pla general d'ordenació urbana, i complix amb les determinacions que el pla general preveu respecte d'això, segons l'informe favorable de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de Sant Joan de Moró.  
L'accés a les instal·lacions es fa directament des de la carretera CV 16-km 12. La parcel·la limita al nord i a l'est amb dos empreses ceràmiques, al sud amb el barranc de l'Aragonés i a l'oest amb la CV-160.   
Disposa de subministrament d'energia elèctrica i gas natural. L'abastiment d'aigua es realitza des de pou propi per a l'ús industrial i des de la xarxa general per a l'ús humà. No hi ha xarxa municipal de drenatge ni de sanejament als voltants de l'empresa.  
Característiques més rellevants de l'activitat  
El procés productiu dut a terme és la fabricació de revestiments ceràmics per bicocció. Partint d'argiles atomitzades adquirides a l'exterior es realitzen els processos de premsat, assecat, esmaltat, cocció en dos fases, classificació i envasament del producte acabat.  
  
Fins a l'actualitat s'ha utilitzat el procés de bicocció, en un futur hi ha la possibilitat que es canvie al procés de monococció. A l'hora d'avaluar seran tingudes en compte les dos situacions. Com a situació actual s'indiquen les dades obtingudes de l'any 2005.  
La capacitat actual de producció de la planta és de 3.140.000 m²/any (6.500 m²/dia, considerant 350 dies de treball anual). La capacitat total de la planta considerant la instal·lació immediata és de 5.075.000 m²/any en el cas de produir per mitjà de bicocció i de 6.650.000 m²/any si el procediment utilitzat és la bicocció/monococció.  
  
Les matèries primeres del procés i el seu consum estimat per a la instal·lació futura que es pretén legalitzar són:  
  
  
  
  
  
  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*  
  
  
Consideracions ambientals  
Cerámicas Aparici és una empresa que es troba en funcionament en l'actualitat, encara que no té autoritzades totes les instal·lacions que té en funcionament, com ja s'ha explicat anteriorment.   
  
Derivats dels processos i les instal·lacions propis de la fabricació de productes ceràmics es generen una sèrie d'afeccions ambientals com ara emissions a l'atmosfera, sorolls i vibracions, abocaments, producció de residus, contaminació del sòl, consum de matèries i energia.  
  
La qualitat de l'aire és un dels factors ambientals que pot veure's més afectat, sobretot tenint en compte la concentració d'empreses del mateix tipus en la zona. La indústria s'inclou en el grup B del annex II del Decret 833/1975, com a potencialment contaminant de l'ambient atmosfèric. Les emissions a l'atmosfera es generaran en un total de 16 focus, la major part dels quals són aspiracions, forns de fusió i assecadors. Estes emissions són expulsades a l'atmosfera a través de ximeneres si bé prèviament s'hi apliquen diferents mesures per a disminuir la seua incidència ambiental.  
Com a mesura preventiva utilitzada per a minimitzar emissions la indústria cita la neteja interior i exterior i el manteniment adequat de la maquinària. A més s'assenyala la utilització de gas natural amb excés d'aire com a combustible, garantint d'esta manera la combustió completa i evitant la contaminació  
Com a mesures correctores s'apliquen sistemes d'aspiració de partícules de pols i esmalt, cabines per a l'aplicació de l'esmalt, filtres de mànegues en les instal·lacions de captació de pols i filtre per via humida per a la secció d'esmaltat.  
En els càlculs de l'altura de les ximeneres, es prenen com a dades de concentracions els valors límits proposats en el projecte, estos són:  
  
  
  
  
El resultat dels càlculs indica que no es complix l'existència de l'impuls vertical convectiu mínim necessari per a tots els contaminants, de manera que tots els focus de la indústria disposaran de ximenera amb tir forçat.  
Així mateix s'indica que la situació de la indústria, allunyada d'edificis de gran altura i amb un gran radi lliure en el seu entorn, l'altura real de les ximeneres i el tir forçat existent en totes estes garantix la correcta dispersió dels contaminants.   
En la documentació presentada dels 16 focus declarats, 14 es troben en funcionament. En els resultats de l'estudi d'emissions realitzats per una OCA, s'observa que el focus núm. 8 corresponent a un filtre de mànegues supera la quantitat límit de concentració mitjana de partícules en les tres mesures realitzades.  
L'empresa disposa d'una torre de refrigeració que està donada d'alta com a instal·lació, generadores d'aerosols amb emissions a l'exterior. S'afigen dos certificats de neteja i desinfeccions químiques dutes a terme l'any 2004.  
El soroll i les vibracions constituïxen una altra de les accions derivades del procés de fabricació que augmenten la contaminació atmosfèrica. Contribuïx la producció d'estos el fet que l'activitat es trobe qualificada com a molesta en grau 2-3 en el nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses. Els focus principals es localitzen en la maquinària. Per a evitar esta afecció, l'empresa declara haver instal·lat les mesures correctores necessàries (silenciadors en les ximeneres, cabines d'insonorització per als ventiladors dels filtres, etc.) perquè els nivells de recepció externs es troben per davall dels establits en la Llei 7/2002 de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en esta Llei, s'ha realitzat una auditoria acústica per part d'una entitat col·laboradora, el seu resultat, segons s'indica en certificat emés per organisme de control autoritzat, ha sigut favorable.  
L'aigua consumida en la indústria prové de dos fonts, la destinada a l'ús humà procedix de la xarxa general d'abastiment, la destinada a l'ús industrial prové d'un pou amb autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX) per a l'extracció de fins a 86.400 m³/any.  
  
La concessió presentada es troba autoritzada a nom de la mercantil NIUMO SA, de la qual, segons s'indica en la memòria del projecte, té poders plens el representant titular de la mercantil objecte de la present declaració. El volum màxim estimat necessari per a la instal·lació futura en el cas més desfavorable (monococció) és de 52.433 m³/any.  
  
En referència a l'abocament d'aigües, no es disposa de connexió amb xarxa de cap sanejament, de manera que les aigües pluvials són abocades a vies públiques (Barranc de la Ratxina i Barranc de l'Aragonés) i les residuals tenen distinta destinació segons la seua procedència. No es presenta autorització d'abocament.  
Les aigües residuals sanitàries, de característiques assimilables a les domèstiques, són abocades en tres fosses sèptiques existents. Els llots provinents de les fosses són traslladats per gestor autoritzat a una EDAR. Els sobreïximent de les fosses sèptiques, es canalitzen a una bassa de superfície d'emmagatzematge, on es mesclen amb les aigües residuals en agitació, fins a la seua recollida i trasllat per mitjà de gestor autoritzat a una planta d'atomitzat, junt amb les aigües de neteja dels elements de procés.   
Si bé l'empresa disposa d'una instal·lació de tractament físic - químic i basses de decantació, esta no es troba en l'actualitat en funcionament. Les aigües recollides en les esmaltadores, zones d'esmalts i neteges s'emmagatzemen i s'envien posteriorment a una indústria d'atomitzat externa, sense produir-se abocament exterior.   
Les possibilitats de contaminació del sòl són, o bé per abocaments directes, o bé per ruptures de la xarxa de sanejament de l'empresa o bé per fugues en els emmagatzematges d'aigües residuals.  
Les basses i depòsits que contenen aigües residuals s'han construït de manera que garantixen l'estanquitat i impedixen filtracions d'aigua. En les zones on poden generar-se aigües residuals, com ara aigües de neteja d'instal·lacions, la superfície està completament pavimentada. No hi ha recollides de matèries primeres pulverulentes a l'exterior, per això els abocaments de pluvials no arrossegaran este tipus de substàncies.  
  
La superfície ocupada per l'activitat és de 59.685 m². D'esta, aproximadament un 81% està pavimentada. En les zones sense pavimentar no s'ubiquen activitats potencialment contaminants del sòl. Les aigües residuals s'arrepleguen per mitjà d'una xarxa estanca de col·lectors i canaletes de formigó dotades en la superfície de reixa metàl·lica resistent al trànsit que han de suportar.   
Cal destacar que, si bé en la major part de la parcel·la la vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és baixa, en la zona coincident amb els barrancs compta amb un risc elevat.  
L'empresa es troba inscrita en el Registre de Productors Menuts de Residus Tòxics i Perillosos de la Comunitat Valenciana. Es classifiquen els residus generats en perillosos i no perillosos, perillosos es declaren 13 tipus i no perillosos 10. Els residus generats en les distintes seccions de la indústria es classifiquen, separen i s'emmagatzemen a l'espera de la seua gestió corresponent.   
El temps que els residus romanen en l'empresa no supera els 2 anys en el cas de residus no perillosos i els 6 mesos en el cas de residus perillosos. No estan previstos pretractaments ni tractaments in situ, tots els residus són retirats per una empresa gestora autoritzada.  
  
Els aspectes ambientals més destacables de la ubicació de la indústria són la seua proximitat als barrancs la Ratxina i de l'Aragonés, la inexistència de xarxa de sanejament i la sensibilitat del medi receptor quant a emissions atmosfèriques es referix.   
Com a millors tècniques disponibles aplicades per a la prevenció i el control de la contaminació en esta empresa s'apliquen:  
- Aspiracions prou potents per a captar la quantitat de partícules necessària.  
- Hi ha filtres de mànegues i via humida, els quals posseïxen una elevada eficàcia en la recollida de la pols i les partícules.  
- L'ocupació de gas natural com a combustible.  
- Es du a terme una recollida selectiva de residus i s'emmagatzemen en recintes adequats segons les seues característiques.  
- Els residus perillosos i no perillosos són gestionats per empreses gestores autoritzades.  
Programa de vigilància ambiental:  
S'indica que el programa està constituït per un conjunt de controls, mesuraments i anàlisi dels paràmetres que permeten conéixer l'impacte que està suportant el medi i, per tant, la bondat de les previsions efectuades.  
La majoria dels controls relacionats es limiten al compliment de la legislació aplicable. No s'establixen els mètodes de control, ni els llindars o indicadors de referència, ni les accions derivades de l'obtenció de resultats desfavorables.  
Tramitació administrativa  
Amb data 13 de febrer de 2008, es va rebre escrit de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental, sol·licitant l'avaluació ambiental del projecte, a instàncies de l'empresa Ceràmicas Aparici, SA, el 13 de febrer de 2008 es va obrir expedient d'avaluació d'impacte ambiental, a què es va incorporar la documentació que constava en l'expedient 213/5895-VBD i la documentació addicional aportada per l'òrgan. Esta es compon de:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annexos.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Certificat del tràmit d'informació pública de l'expedient, sense que s'hi hagen rebut al·legacions.   
- Documentació complementària.  
- Certificat d'impermeabilitat i estanquitat d'instal·lacions, canals de recollida, trapes i basses d'emmagatzematge d'aigües residuals.  
  
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada, amb una capacitat de producció de 75 Tm/dia...) de l'annex I. La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Vivenda. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'este recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribuïxen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Altres afeccions considerades són:  
- La fabricació de taulellets i taulells de ceràmica està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener.   
- La fabricació de productes d'argila per a la construcció està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, del Decret 833/1975.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i residus d'envasos.  
  
- Queda sotmesa, així mateix, a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Per tot l'anterior formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte d'una indústria ceràmica, promoguda per Cerámicas Aparici SA, ubicada en la carretera de Vila-real a Onda km 12 del terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló), sempre que s'ajuste a la documentació presentada i als condicionants del segon punt.  
  
Segon  
Se supedita l'autorització de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. S'ha de disposar de les autoritzacions exigides per la legislació sectorial, en particular:  
- Autorització d'abocament a domini públic hidràulic per a l'abocament de les aigües pluvials.  
2. S'haurà de realitzar una caracterització de les aigües residuals sanitàries després del procés biològic patit en les fosses sèptiques i de manera prèvia a la mescla amb les aigües residuals industrials, de manera que es justifique que el tractament rebut ha sigut adequat. En el cas que el dit tractament siga insuficient, i l'aigua generada continga contaminació orgànica, caldrà aplicar-hi un tractament adequat o bé gestionar-se les dites aigües junt amb els llots generats en les fosses sèptiques.   
3. Caldrà emmagatzemar els esmalts i qualsevol altre tipus de matèries primeres que pogueren generar vessaments en zones preparades, que permeten la seua recollida i que eviten que puguen ser arrossegades per les aigües de neteja en cas d'abocament.  
4. Les accions derivades del compliment del programa hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures proposades i la comprovació de la seua eficàcia, tal com s'indica en este.  
5. En el moment en què s'instal·le nova maquinària i es trobe equilibrat el seu funcionament, ja siga en la instal·lació immediata prevista o en la futura, caldrà fer un control de les emissions atmosfèriques i acústiques, amb la finalitat de verificar que es continuen complint els límits establits en la legislació vigent o d'adoptar les corresponents mesures respecte d'això. A l'any de funcionament es farà un mesurament d'autocontrol.  
6. S'aplicaran tots els condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no esgota el procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 27 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno