Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8167, del 10-11-2017 (2017/9280)

RESOLUCIÓ de 3 d'octubre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 11/16-AIA Alcalà de Xivert.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8167

Data del DOGV
:   10-11-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/9280


Data del document
:   03-10-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 3 d'octubre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 11/16-AIA Alcalà de Xivert. [2017/9280]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 11/16-AIA Alcalà de Xivert.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 11-2016-AIA  
Títol: explotació avícola d'engreixament de broilers  
Promotor: Avícolas Cumex, SL.  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació.  
Localització: polígon 25, parcel·les 484-319-373-475-104-536-409. Alcalà de Xivert (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és l'ampliació d'una explotació avícola d'engreixament de pollastres des d'una capacitat de 56.000 fins a una capacitat de 350.000 animals.  
L'activitat es desenvolupava en dues naus situades en la parcel·la 152 del polígon 25. Les naus, amb dimensions de 105 x 13 m respectivament, tenen 150 m² destinats a zona de vestidor, magatzem i oficina. Actualment l'explotació no té activitat.  
Per a aconseguir la capacitat productiva prevista s'han de modernitzar les instal·lacions existents i se'n construiran set naus en les parcel·les 146, 147, 150, 156, 157 i 161. Les naus noves ocuparan una superfície total de 14.469 m² (set naus de 135 x 15,2 m amb un magatzem tècnic annex de 5 x 3 m cada una). La superfície total construïda serà de 18.189 m². El projecte es realitzarà per fases fins a aconseguir la capacitat prevista.  
En totes les naus l'activitat consistirà en l'engreixament de pollastres fins a un pes de 2.100 kg. Els animals s'han de rebre de la incubadora amb 1 dia d'edat i 50 g de pes. El cicle de criança ha dura uns 50 dies.  
La criança es realitza sobre jaç (borumballa o palla) que s'ha de mantindre en tot moment amb la humitat idònia, estimada en un 60 %. L'excés d'humitat en el jaç s'ha de combatre per mitjà d'una renovació major i calfament de l'aire amb els equips de calefacció i ventilació de la nau.  
Després de l'eixida dels animals, es retira i ven el fem produït el mateix dia de l'eixida dels pollastres, així com es netegen i es desinfecten els equips, el sòl i els paraments de la nau.  
  
S'ha de fer un buidatge sanitari després de la criança, d'una duració d'uns deu dies, amb la qual cosa el nombre de criances que s'aconsegueixen a l'any és de 5,5 a 6.  
L'explotació tindrà de femer de formigó impermeable i en pendent cap al pou d'arreplega de lixiviats. Els possibles efluents generats han de ser abocats novament al fem.  
El femer només s'ha d'utilitzar en casos excepcionals ja que l'empresa de retirada carrega directament el fem des de l'interior de les naus quan finalitza la criança.  
En cada fase de producció s'ha d'usar un pinso adaptat el màxim possible a les necessitats de l'animal a fi d'incrementar-ne l'eficàcia i així disminuir la producció de residus.  
A fi de disminuir l'excreció de nitrogen i de fòsfor s'han de formular dietes baixes en proteïna que han d'utilitzar, si és necessari, més aminoàcids sintètics. Amb açò s'aconsegueix reduir el consum d'aigua, les emissions d'olors i l'excreció de compostos del catabolisme nitrogenat.  
En totes les naus el sòl s'ha dissenyat de tal forma que es garanteix l'estanquitat.  
En el procés es consumeixen com a matèries primeres: pinso compost, aigua potable, borumballa/llit, electricitat i gas propà. Els consums mitjans seran: 31.815 m³ d'aigua de beure a l'any, 152,80 m³ d'aigua de neteja, 2002 t de pinso, 393,75 kw/dia de consum energètic.  
Per a l'eliminació de cadàvers, l'explotació compta amb un contenidor homologat d'acumulació de cadàvers de 950 l, on es depositen fins a la retirada al punt de gestió.  
L'aigua que està previst que es consumisca en l'explotació procedirà d'un pou ubicat en la parcel·la 152 del polígon 25 d'Alcalà de Xivert. Actualment s'ha realitzat el canvi de titularitat i s'ha sol·licitat l'augment de la concessió per a cobrir les necessitats previstes.  
L'activitat no genera efluents líquids, ja que l'aigua de neteja que s'empra és molt escassa, ja que la neteja principal es fa en sec i l'excés d'humitat de les dejeccions s'elimina per evaporació (per mitjà d'una ventilació adequada) i queda el residu sòlid com a part del fem produït.  
  
Les aigües residuals es derivaran a una fossa impermeable des d'on es gestionaran a través d'EDAR. Les aigües pluvials s'han de canalitzar a través voreres perimetrals de les naus, en forma de falca i en la part posterior, les quals al seu torn s'han de comunicar entre si per a desaiguar, a la parcel·la restant, en forma de pinta per a evitar entollades.  
Com a subproducte de l'activitat es generaran 4.725 t de fem que ha de ser retirat per al l'ús com a fertilitzant orgànic o com a substrat per a la producció de xampinyó i bolets comercialitzats per una empresa especialitzada.  
Antecedents i tramitació administrativa  
No consten antecedents administratius en les bases de dades del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
El 5 de febrer de 2016 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació del projecte procedent del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació a fi de determinar la idoneïtat i suficiència de la documentació aportada pel promotor.  
El 24 de febrer de 2016 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental emet un informe en què s'indiquen aspectes del projecte que han de ser aclarits, com ara la possible afectació de la via pecuària canyada Reial de la Bassa de Espiges, la previsió de l'increment de consum de recursos, la descripció ambiental de les noves parcel·les que resultaran afectades per l'ampliació proposada, garanties de l'ús legal de l'aigua així com la protecció del patrimoni cultural valencià.  
El 9 de febrer el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació tramet la documentació i sol·licita un nou informe sobre la suficiència i idoneïtat de la documentació aportada.  
El 17 de febrer de 2017 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental indica que als efectes de la tramitació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental pot realitzar-se el tràmit d'informació pública.  
  
El 5 de juliol de 2017 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació del projecte, així com el resultat del tràmit d'informació pública i consulta als organismes afectats; per la qual cosa es considera aquesta data, d'acord amb l'article 39 de la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental, com a data d'inici del procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
La informació pública es va realitzar per mitjà de la inserció d'un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del 21 de març de 2017. Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions.  
Informes sectorials  
Tenint en compte les afectacions legals del projecte, s'han emés els informes següents:  
- Informe de compatibilitat urbanística, de 19 d'agost de 2015: segons l'informe les parcel·les on es pretén instal·lar l'explotació avícola tenen la classificació de sòl no urbanitzable tipus RC 1, en el qual l'activitat que s'ha de desenvolupar en les parcel·les 152 i 156 és urbanísticament compatible. No obstant això, ha de tindre's en compte que les parcel·les 147, 152 i 161 tenen una part de la superfície en zona de protecció d'infraestructures i domini públic.  
- Informe regulat per la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de 24 d'octubre de 2016, de la Direcció Territorial de Castelló en sentit favorable.  
- Informe del 16 de juny de 2016 del Servei d'Ordenació del Territori que indica que l'actuació proposada no es troba afectada per risc d'inundació.  
- Informe de 17 de juny de 2016, del Servei de Vida Silvestre, relatiu a l'afectació als espais Xarxa Natura 2000 i a les espècies de flora i fauna amenaçades que indica que no hi ha afectació dels espais esmentats ni d'espècies protegides.  
- Informe de 2 de setembre de 2016, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, en sentit favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
  
- Informe de 17 de juny de 2016, de la Secció Forestal, referent a les vies pecuàries classificades, sòl forestal PATFOR, forests gestionades i finques patrimonials.  
L'informe assenyala que a l'est del projecte d'ampliació discorre la via pecuària canyada Reial de la Bassa d'Espiges, de 75 metres d'ample. En la zona pròxima a l'explotació la via pecuària no es troba delimitada. «Tenint en compte la localització de les 7 naus que s'han ampliar i el recorregut de la via pecuària indicada es comprova que les noves construccions no suposen afectacions a la infraestructura ramadera esmentada».  
L'informe conclou: «El projecte d'ampliació d'explotació avícola d'engreixament de pollastres, promogut per Avícola Cumex, SL, no produirà afectacions de sòl forestal, vies pecuàries, muntanyes gestionades ni finques patrimonials».  
Consideracions ambientals  
De l'estudi d'impacte ambiental es destaca el següent:  
La parcel·la afectada per l'activitat no presenta afectacions ambientals rellevants i no hi ha en l'entorn espais protegits per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, inclosos els espais de la Xarxa Natura 2000. Tampoc es localitzen en l'àmbit hàbitats o espècies prioritàries que puguen resultar afectats per l'activitat.  
En l'entorn on s'ubica l'explotació es destaca:  
- La presència a menys de 500 metres de terreny forestal comú segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
- La canyada Reial de la Bassa d'Espiges que discorre a l'oest de les parcel·les objecte del projecte.  
- El barranc del Regalfari que discorre a més de 100 metres de les instal·lacions.  
Estudiades diverses alternatives, es conclou que l'ampliació de l'activitat en l'actual parcel·la és l'opció més acceptable ambientalment i com que no provoca la degradació de terrenys inalterats o destinats a altres usos, no cal fer noves connexions de serveis, i està prou allunyada del nucli urbà (més de 1.000 metres) com per a no ocasionar molèsties a la població.  
Identificació dels elements i accions del projecte que poden produir impactes. Es considera el següent:  
a) Fase de construcció: les accions que poden produir efectes ambientals són el desbrossament i l'aclarida del terreny, la realització d'excavacions i les accions inherents al procés constructiu.  
En la fase de funcionament la producció d'olors, la generació d'aigües residuals i de fem, la presència de substàncies perilloses, com ara productes biocides, veterinaris, combustibles, etc., el transport dels animals i la incidència visual de les instal·lacions són les accions que poden generar efectes ambientals.  
Durant la fase d'abandó els edificis podran ser reconvertits per a altres usos agrícoles o bé ser derruïts i deixar el terreny en l'estat inicial per a ser cultivat.  
Quant als efectes ambientals de l'actuació es destaquen els següents:  
  
- Fase d'obres: augment del nivell de sorolls, derivats de la construcció de les edificacions, i la possible generació de residus de construcció.  
- Fase de funcionament: en la fase de funcionament la producció d'olors derivats de la presència de CH4, NH3 i SH2 i la possibilitat de contaminació de sòl i aigües, la generació de residus i subproductes (fem, cadàvers d'animals, restes de productes biocides i veterinaris), així com el soroll procedent del trànsit de camions es consideren els efectes més significatius. A més de l'emissió d'olors, el CH4 contribuïx a l'efecte hivernacle.  
Les mesures preventives i correctives que s'han d'implantar són les següents:  
- Fase de construcció  
Control dels residus generats (sacs, papers, plàstics etc) durant la construcció que s'han d'arreplegar en bosses i portar-los a l'abocador municipal.  
Control d'abocaments de maquinària utilitzada prohibits (olis, filtres etc), que l'ha de realitzar un taller autoritzat.  
- Fase de funcionament  
Es pot elaborar una relació dels consums d'aigua en l'explotació.  
  
Enjardinament. Barrera vegetal. Finalment es decideix no portar-la a terme.  
Femer: després de cada cicle de criança s'ha de revisar la impermeabilitat de les construccions i del pou d'arreplega de lixiviats per a detectar possibles fugues.  
Per a previndre la generació d'olors i que aquests puguen arribar a afectar la població cal adoptar mesures com ara la construcció de les naus en orientació oposada al vent dominant. Les instal·lacions han de ser fàcils de netejar, no ha d'haver-hi acumulació de fem a l'exterior, s'han de col·locar finestres i fumerals de ventilació en les naus. El flux d'entrada d'aire s'ha de controlar a fi d'evitar el moviment de gasos en l- interior de les instal·lacions, s'han de col·locar fumerals en carener o extractors en alçat per a facilitar la dispersió de l'aire, amb aquesta ventilació s'aconsegueix disminuir la humitat dins de les naus i es generen menys gasos, i s'han de retirar els cadàvers amb la màxima freqüència possible.   
L'estudi d'impacte ambiental conclou que l'explotació suposa un impacte negatiu molt moderat sobre l'entorn, la qual cosa és típica d'explotacions porcines i avícoles i impacte positiu en la creació de riquesa.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
- Figures de protecció ambiental: destaca la presència de la via pecuària, les noves instal·lacions no n'afectaran el domini públic, segons l'informe emés; però, les antigues instal·lacions poden afectar-ne una part. Segons la cartografia del planejament urbanístic del municipi d'Alcalà de Xivert, les parcel·les no afectarien el domini públic de la via pecuària.  
La canyada Reial de la Bassa d'Espiges, al seu pas pels voltants de la granja, no està delimitada. No obstant això, ha de garantir-se que les noves instal·lacions incloses les tanques se situen a una distància suficient de la via pecuària per a preservar-la com a domini públic i com a element del medi ambient. Atesa la falta de delimitació, en el moment de realització d'aquest acte, ha de respectar-se el que en resulte.  
  
Quant a les antigues instal·lacions, l'òrgan competent ha de pronunciar-se respecte a la manera d'actuar per a garantir la protecció del domini públic.  
Respecte a la protecció de llits hídrics, s'han d'augmentar les mesures de protecció contra la possible contaminació per aigües contaminades.  
Quant al terreny forestal, s'han d'adoptar mesures tant d'autoprotecció com de prevenció en compliment de la normativa de prevenció d'incendis forestals.  
- Ús de recursos: respecte a l'ús de l'aigua, actualment es disposa d'aigua per a 56.000 animals i està previst sol·licitar una ampliació de la concessió per a cobrir les necessitats previstes per la qual cosa no pot ampliar-se l'activitat fins que existisca una resolució definitiva de concessió d'aigües. En qualsevol cas la capacitat productiva ha d'adaptar-se a l'aigua que l'organisme de conca considere oportú atorgar tenint en compte termes de sostenibilitat ambiental.  
- Integració de les obres en el paisatge: atesa l'envergadura de les instal·lacions i la ubicació adjacent a una via principal de comunicació ha de procurar-se la integració en el paisatge. En la zona que dóna a la via de comunicació principal, CV-133, s'ha de plantar una bardissa opaca i en la resta podrà reforçar-se la vegetació amb cultius propis de la zona: garroferes, ametlers, oliveres, etc.  
- Finalment la declaració d'impacte ambiental fa referència a les mesures que s'han d'aplicar en cas d'abandó, cal recordar la necessitat de complir la legislació vigent en matèria de residus així com realitzar totes les actuacions siguen oportunes per a disminuir la contribució del projecte al canvi climàtic.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquest, segons es desprén de l'annex I, grup 1a) 3r de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i l'annex I, 1.h, del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que aplicables.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot l'anterior es resol:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici d'obtenir prèviament les autoritzacions sectorials aplicables, el projecte d'explotació avícola d'engreixament de broilers, projecte promogut per Cumex, SL, Alcalà de Xivert (Castelló), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
1. Les noves instal·lacions incloent la tanca no poden ocupar el domini de la via pecuària canyada Reial de la Bassa d'Espiges. Quant a les antigues instal·lacions, que pareix que ocupen aquest domini, l'òrgan competent ha de pronunciar-se sobre les mesures que han de prendre's per a garantir la protecció de la via pecuària.  
En qualsevol cas el promotor, en cas de delimitació, ha de respectar el que en resulte.  
2.a) No es pot atorgar l'autorització ambiental integrada i, per tant, augmentar la capacitat productiva per damunt de la que hi havia (56.000 aus) fins que no s'obtinga la resolució definitiva de l'òrgan de conca respecte a la concessió d'aigües. La capacitat productiva s'ha d'adaptar als cabals concedits.  
b) En cas de variació del nombre d'aus respecte del projecte presentat, s'ha de comunicar al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
  
3. Un tècnic competent ha de redactar les mesures que s'han d'implantar per a evitar la generació d'impactes sobre la zona forestal així com, si és el cas, les mesures d'autoprotecció.  
4. La ubicació de les naus s'ha d'adaptar a la fisonomia del terreny i evitar al màxim els moviments de terra.  
5. El femer s'ha d'ubicar en una zona no favorable als vents dominants i allunyat del barranc.  
6. No pot emmagatzemar-se a l'exterior de les instal·lacions o sense la deguda protecció qualsevol matèria que per arrossegament puga contaminar els cursos d'aigua.  
7. S'ha d'integrar l'explotació en el paisatge, per a la qual cosa s'ha de posar una barrera vegetal d'ocultació en la zona que dóna a la CV-133, i mitjançant una plantació que estiga d'acord amb els cultius de la zona en la resta del perímetre de l'explotació.  
8. En la fase d'abandó de l'explotació, cal prioritzar la reutilització dels materials sobre l'eliminació. En el cas de reutilitzar les instal·lacions per a altres usos no ramaders, s'han de desmantellar els depòsits de pinso i reutilitzar-se en altres explotacions o gestionar-se a través d'un gestor autoritzat.  
9. Una empresa autoritzada ha de gestionar els residus i subproductes ramaders generats i retirar-los. L'empresa ha d'estar inscrita en el registre d'establiments Sandach, en aplicació dels reglaments (CE) núm. 1069/2009 i (UE) núm. 142/2011. La posada en marxa de l'activitat queda supeditada a la presentació, davant de l'òrgan substantiu, del contracte d'acceptació i retirada de fems per part del gestor Sandach.  
  
  
  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no és objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental és la que estableix l'article 43 de la Llei 21/2013, esmentada.  
  
València, 29 d'agost de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor»  
  
València, 3 d'octubre de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.