Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8955, del 18-11-2020 (2020/9369)

RESOLUCIÓ de 23 de setembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 54-2017-AIA Agost.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8955

Data del DOGV
:   18-11-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/9369


Data del document
:   23-09-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Agost
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 23 de setembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 54-2017-AIA Agost. [2020/9369]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 54-2017-AIA Agost  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 54-2017-AIA  
Títol: Transformació agrícola (legalització)  
Promotor: Hijos de Francisco Morant, SL.  
Òrgan substantiu: Ajuntament d'Agost  
Localització: parcel·les 1 (part), 2, 3, 4, 12 del polígon 14 i 44, 45 del polígon 16 d'Agost. Paratge Terraig.  
  
Descripció del projecte  
Les actuacions ja realitzades i objecte del projecte consisteixen en la realització dels moviments de terra necessaris per a la posada en cultiu i transformació en regadiu d'una superfície segons projecte de 55,66 ha. No obstant això, i a l'efecte d'evitar dubtes en les diferents xifres que consten en el projecte i en l'estudi d'impacte ambiental, cal indicar que la superfície cadastral de les parcel·les que integren el projecte és de 60,82 ha, de les quals la zona nord de la parcel·la 4 no s'ha transformat. El promotor té drets de reg en les parcel·les objecte del projecte en una superfície de 50,7 ha.  
La finca, abans de la realització del projecte, estava dividida en bancals de cultiu. Les diferències entre les diverses terrasses oscil·lava entre uns pocs centímetres i un metre.  
S'ha dut a terme l'eliminació dels bancals i l'esplanació de les superfícies conformant pendents homogenis, adaptats per zones als pendents originals del terreny. Els pendents mitjans estan compresos entre el 4 i el 8 %.  
No ha sigut necessària l'aportació de terres perquè s'ha procedit a la seua compensació volumètrica. Aquesta compensació implicarà una escassa afecció a la topografia del terreny.  
El moviment de terres s'ha realitzat amb maquinària pesant. El volum de terres remogut ha ascendit a més de 300.000 m³.  
Els recursos hídrics per a posar en regadiu els terrenys procedeixen de la Comunitat de Regants Virgen de la Paz d'Agost. La xarxa de reg que s'instal·larà es connectarà a les infraestructures de reg existents del mateix promotor procedent de la parcel·la 29 del polígon 15, al nord de la via verda i que té l'origen en les infraestructures de reg de l'esmentada Comunitat de Regants.  
La xarxa de reg prevista està formada per un capçal de reg i xarxa de transport i distribució i sistemes d'automatització.  
La connexió amb el capçal existent es realitza mitjançant dues canonades de 125 i 140 mm. S'escomet el sistema de reg a través de la parcel·la 4 i a través de l'ODT (obra de drenatge transversal) situada al nord.  
Amb la finalitat de preveure els escolaments que es produiran en la finca s'han estudiat la hidrologia de les conques d'aportació així com la hidrologia de les subconques que es generen en la finca tant en el seu estat original com després de l'adequació de les terrasses de cultiu.  
  
S'ha tingut en compte que l'extrem est de la parcel·la 1 així com les parcel·les 44 i 45 del polígon 16 estan afectades per risc geomorfològic (barrancs de fons pla) i que la finca afronta en l'extrem sud amb un barranc que prové de la serra del Sit (rambla de la Sarsa). Aquest barranc i la seua zona al·luvial estan classificats amb risc 6 pel PATRICOVA.  
Després d'efectuar les previsions en un cas i l'altre es conclou que els escolaments disminuiran per les plantacions realitzades i s'acumularan a la subparcel·la 1k del polígon 14, a la zona prevista pel PATRICOVA, per la qual cosa no hi ha afeccions negatives de les obres al funcionament hidràulic existent.  
  
Tramitació administrativa  
El 24 de març de 2017 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació procedent de l'Ajuntament d'Agost consistent en un certificat de compatibilitat urbanística, autorització militar per a explotació agrícola en parcel·les situades dins de zona de seguretat, memòria tècnica i estudi d'impacte ambiental.  
El 23 de maig de 2017 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental analitza el projecte i després de concloure que es tracta d'una tramitació ordinària, sol·licita projecte tècnic, estudi d'impacte ambiental esmenat i justificació de realització del tràmit d'informació pública.  
  
La necessitat d'esmenar l'expedient va ser reiterada en data de 7 de febrer de 2019 i 18 d'abril de 2019.  
Mitjançant remissions de documentació dels dies 16 de juny de 2017, 15 de febrer de 2019, 14 i 25 de març de 2019, 26 d'abril de 2019 i 20 de desembre de 2019 l'òrgan substantiu completa l'expedient.  
  
  
Informació pública  
Es va realitzar una primera informació pública mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del 29 de maig de 2018.  
Durant el període d'informació pública es va consultar el Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant (Secció Forestal) l'informe del qual es reflectirà en l'apartat corresponent. Si bé no es refereix a la totalitat de l'explotació, els seus arguments es poden fer extensibles en general, a tota aquesta.  
Posteriorment, i després d'advertir error en l'anunci publicat, el dia 2 d'agost de 2018 es procedeix a realitzar un nou tràmit d'informació pública en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Segons el certificat emés per l'Ajuntament d'Agost, durant el període d'informació pública no es van fer al·legacions.  
  
Documentació administrativa  
- Informe en matèria agronòmica de 8 de juny de 2017 respecte a la transformació de les parcel·les 1 i 4 del polígon 14 en el qual s'indica (entre altres) que l'interessat ha aportat memòria agronòmica i certificat de drets d'aigua de les parcel·les objecte d'aquest informe de la Comunitat de Regants Virgen de la Paz amb una superfície regable de 398.240 m² per a la parcel·la 1 i de 56.679 m² per a la parcel·la 4 (en aquest cas no és per a la superfície total de la parcel·la).  
L'informe conclou favorable sempre que la instal·lació de reg per degoteig en la parcel·la 4 s'ajuste a la superfície que té drets de reg i no s'excedisquen els 56.679 m² per als quals es té drets.  
Posteriorment, el 30 de juliol de 2018 la Secció de Sòl No Urbanitzable emet un informe respecte a la transformació de les parcel·les 2 i 3 del polígon 14 i 44 i 45 del polígon 16 d'Agost en què informa de manera desfavorable fins que no s'aporte la documentació necessària per a justificar la superfície amb drets de reg i aportar plans amb corbes de nivell.  
- Certificat de la Comunitat de Regants Virgen de la Paz d'Agost en el qual s'indica que la parcel·la 1 del polígon 14 està inscrita en la Comunitat de Regants i té una superfície regable de 398.240 m² i la parcel·la 4 del mateix polígon té inscrita en la Comunitat de Regants una superfície regable de 56.679 m².  
- 2n certificat de la Comunitat de Regants Virgen de la Paz d'Agost en el qual s'indica que la superfície regable (en m²) disponible pel promotor del projecte és la següent:  
Polígon 14  
Parcel·la 1: 395.650  
Parcel·la 2: 5.698  
Parcel·la 3: 12.984  
Parcel·la 4: 56.679  
Parcel·la 12: 4.440  
Polígon 16  
Parcel·la 44: 26.658  
Parcel·la 45: 5.581  
Parcel·la 46: 33.018  
Per tant, es pot indicar que en l'àmbit del projecte actual la superfície regable és de 50,7 ha.  
  
Documentació complementària:  
L'expedient municipal incorpora un informe de superfícies regables en parcel·la situades en l'àmbit de reg de la CR Virgen de la Paz d'Agost signat per un tècnic competent respecte a les superfícies de reg de les parcel·les incloses en l'àmbit del projecte i la parcel·la 46, no inclosa en l'àmbit del projecte.  
  
Afeccions legals  
Les parcel·les se situen en sòl no urbanitzable comú agrícola.  
Sòl forestal comú (en el moment d'inici de la tramitació) segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
  
Les actuacions s'inclouen al voltant del Paisatge de Rellevància Regional PRR30 Vinyes de l'interior d'Alacant.  
Una part del projecte limita amb la via pecuària Sendera de Tibi de 20 m d'amplària.  
  
Consideracions ambientals  
1. Identificació i valoració d'impactes  
Atés que el projecte està executat, l'estudi d'impacte ambiental únicament realitza la valoració de la fase de funcionament.  
- Atmosfera: es poden produir canvis en la qualitat de l'aire, augment de nivells sonors emissió de gasos contaminants. Les parcel·les agrícoles es troben en un espai on es dispersaran els contaminants no generant efectes adversos significatius. D'altra banda, la intervenció de maquinària serà puntual, lligada al cicle productiu.  
- Sòl: les modificacions topogràfiques realitzades han suposat un balanç neutre respecte del moviment de terres. No obstant això, s'han eliminat les terrasses prèviament existents, la qual cosa suposa una modificació substancial a escala paisatgística. L'alteració de la topografia canvia la distribució i les dimensions de les parcel·les cultivables, però no s'alteren en gran manera els pendents de les parcel·les, que queden establides en un 5 % i s'adapten als pendents inicials. L'impacte es considera compatible.  
El cultiu agrícola de la finca produirà un augment de la salinitat del sòl. Atesa l'aplicació de dosi de llavada en el reg, l'impacte es considera compatible.  
- Hidrologia i recursos hídrics: la modificació dels pendents del terreny poden generar alteració de la xarxa de drenatge, del règim de flux cap als llits hídrics i modificació de les zones naturals d'inundació.  
  
Les subconques generades en l'àmbit del projecte drenaran a través de l'ODT (obra de drenatge transversal) de la Via Verda del Maigmó sense alterar significativament els cabals d'escolament cap al barranc de fons pla existent. Les subconques restants drenen, així mateix, cap a aquest barranc. Les plantacions realitzades disminuiran el cabal evacuat, per la qual cosa les obres realitzades no alteraran significativament el sistema hidrològic del terreny.  
En aquest sentit, el dia 18 de gener de 2019 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe en què valora des de les seues competències l'actuació proposada.  
Respecte a l'afecció a llits hídrics, l'informe localitza un llit al sud-oest de l'actuació. L'actuació proposada suposa l'ocupació de zona de policia de llit (100 m) respectant la zona de servitud d'ús públic (5 m). Les obres en zona de policia requereixen autorització administrativa.  
  
D'altra banda, considerant la naturalesa del projecte i l'escassa conca d'aportació, s'estima que l'actuació no suposa cap incidència en el règim de corrents a l'efecte del que es disposa en l'article 9 del Reglament del domini públic hidràulic.  
L'informe recorda que en tot cas en la zona de flux preferent no es poden autoritzar activitats vulnerables davant d'avingudes, no es poden efectuar obres que alteren el curs natural de les aigües ni agreujar o impedir la servitud de predis inferiors.  
Respecte a les aigües pluvials en el cas que es realitze un abocament d'aigües pluvials al domini públic hidràulic, s'haurà d'obtindre autorització de l'òrgan de conca.  
L'àmbit d'actuació no es troba estudiat en el sistema nacional de cartografia de zones inundables. No obstant això, l'àmbit d'actuació es troba afectat per perillositat geomorfològica segons el PATRICOVA.  
  
L'activitat serà viable segons ho siguen els usos permesos en zones inundables.  
Segons el projecte tècnic es regaran 50 ha amb una demanda de 6.871 m³/ha i any amb cabals de la CR Virgen de la Paz d'Agost.  
Indica l'informe que les parcel·les 1 i 4 del polígon 14 no disposen de drets de reg, per la qual cosa únicament disposen de drets de reg unes 5,73 ha i, per tant, s'informa desfavorablement el projecte per no acreditar la disponibilitat de recursos hídrics.  
No obstant l'anterior, el 20 de novembre de 2019 la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe en el sentit següent: «vista l'última cartografia dels aprofitaments s'ha comprovat que les parcel·les 1, 2, 3, 4 (part) i 12 del polígon 14 i les parcel·les 44 i 45 del polígon 16 [...] consultat el Registre d'aigües, Catàleg d'aigües privades així com els arxius d'aquest organisme i la cartografia de les parcel·les en qüestió, aquestes formen part de la superfície de reg que té aprofitaments inscrits en el Registre d'aigües a favor de la CR Virgen de la Paz d'Agost...»  
- Vegetació: la vegetació més important es trobava en la zona de tàlveg i és impossible determinar-ne la composició. L'espai afectat va estar ocupat per cultius de vinya. La vegetació existent no assolia un port destacable. L'impacte es considera compatible.  
En aquest sentit, el 20 d'abril de 2017 la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant va emetre un informe en què indicava que els terrenys consten com a forestals en la cartografia associada al PATFOR. Vist el terreny, s'ha procedit a un anivellament mitjançant moviment de terres de l'antiga estructura abancalada, on ha desaparegut la vegetació que tenia sense que se'n puga determinar amb precisió la naturalesa i el grau de cobertura.  
De la sèrie històrica d'ortofotos disponibles es desprén una estructura conformada per bancals incultes en estat d'abandó amb presència de vegetació natural d'escàs desenvolupament, atesa la climatologia de la zona i amb una rellevància ambiental reduïda, per la qual cosa a partir de les dades disponibles no es poden catalogar els terrenys com a forestals, amb la qual cosa resulta, a més, clara la seua vocació agrícola. El pendent mitjà està al voltant del 7 o 8 %.  
En conclusió, l'actuació que es proposa no suposa una afecció a terrenys forestals i tampoc a vies pecuàries classificades al terme d'Agost.  
  
Cal indicar que l'informe es refereix únicament a les parcel·les 1 i 4 del polígon 14. No obstant això, no s'ha considerat necessari sol·licitar un nou informe a causa de les idèntiques característiques ambientals de la resta de parcel·la afectades.  
- Fauna: el projecte no suposa cap afecció important per a la fauna, que s'haurà vist temporalment desplaçada durant l'execució del projecte. L'impacte es valora compatible.  
- Socioeconomia: la implantació de nous regadius en zones tradicionals de secà millora les activitats agràries existents. La reactivació de l'activitat agrària en la parcel·la afavorirà l'ocupació i la diversificació econòmica.  
- Patrimoni cultural: l'estudi d'impacte arqueològic realitzat en la finca no ha documentat l'existència de jaciments arqueològics o patrimoni etnològic. L'impacte es considera compatible.  
- Paisatge: la nova cobertura vegetal imposarà varietat a l'escena agroforestal de la zona. L'actuació s'ha realitzat en l'entorn pròxim al Paisatge de Rellevància Regional PRR30 Vinyes de l'interior d'Alacant i PRR20 Foies d'Alcoi i Castalla i Valls de Bocairent i Biar.  
El paisatge pertany a la Unitat de Paisatge de la Vall Central del Vinalopó. L'ús predominant en la zona ocupada pel projecte és el cultiu de secà i hi destaca, com a recurs paisatgístic, la Via Verda del Maigmó, únic punt d'accés visual d'entitat.  
L'espai transformat es descriu en la seua situació 0 com un espai seminaturalitzat, amb poca cobertura vegetal. Les actuacions realitzades han homogeneïtzat el paisatge format per bancals sense maçoneria els talussos dels quals estaven probablement coberts de vegetació natural. La situació actual torna a la conformació anterior a la transformació en bancals i no suposa una modificació de caràcter substancial en el paisatge.  
El medi descrit presenta una certa fragilitat, ja que no pot absorbir infraestructures importants, però sí que són terrenys aptes per al seu cultiu, cultius que poden millorar l'escena. No obstant això, i com a mesura d'integració, es proposa la conservació de la tipologia tradicional abancalada de part de la finca.  
2. Establiment de mesures protectores i correctores.  
Durant la fase de funcionament de l'explotació s'han de preveure les necessitats d'aigua de reg i programar aquests regs periòdics a fi de minimitzar la salinització del sòl. Prevaldrà la utilització de fertilitzants orgànics que puguen ser incorporats al sòl sense alterar les condicions químiques i s'evitarà que arriben a l'aqüífer. Es minimitzarà la utilització de fertilitzants inorgànics.  
- Es mantindrà el traçat, amplària i tipologia dels camins existents al voltant de l'actuació. Això contribuirà a reduir l'impacte paisatgístic per alteració de l'escena i mantindrà aquesta xarxa de camins, considerats com un recurs amb valor cultural.  
- En el cas que es generen talussos, aquests no hauran d'excedir els 2,5 m o 3 m. El talús de transició entre el nivell del terraplé i el camí no podrà ser superior a 3/2 (talús natural en terres). El peu del talús s'haurà de fer recular prou per a permetre que el traçat del camí es mantinga i evitar la possible invasió per lliscaments de terra en el talús.  
  
- Si durant les obres del projecte apareix qualsevol tipus d'element d'interés històric, etnològic, arqueològic o paleontològic no inventariat en la data de realització d'aquest estudi, s'haurà de posar en coneixement de les autoritats municipals i autonòmiques pertinents.  
Com a compensació a les actuacions desenvolupades, es proposa la naturalització de parts de la finca 1 del polígon 14 que mantenen una certa predisposició per a ser conservades, de tal manera que s'evitarà en un futur recuperar-les com a terreny agrícola.  
Se seleccionen aquestes parcel·les perquè mostren encara un cert grau d'abancalament en el qual es desenvolupen peus d'espècies forestals i d'espècies agrícoles indistintament i que, tot i pertànyer a la finca objecte del projecte, encara no havien sigut alterades. La seua proximitat a la via verda contribuirà a millorar la percepció general de l'entorn.  
La superfície total de les parcel·les de compensació, ascendeix a 40.832 m².  
Per tal que l'instrument de paisatge així ho estime més convenient, atés que la capacitat forestal d'aquest espai es limita principalment a espècies de baix port, queda oberta la possibilitat de procedir al cultiu dels bancals amb espècies agrícoles amb caràcter uniforme o variat, si és el cas, que puguen millorar l'escena que es percep des de la Via Verda del Maigmó, mentre es manté un exemple del cultiu abancalat d'altres temps, que, a més, sobre aquests terrenys, com que mostren més pendent, semblen més adequats.  
3. Programa de vigilància ambiental  
Es proposa un programa de vigilància ambiental en fase de funcionament dirigit al seguiment ambiental de l'actuació mitjançant visita anual i informe cada dos anys a fi de comprovar l'eficàcia de les mesures correctores i detectar possibles impactes no previstos.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
Ens trobem davant d'un projecte que va començar a executar-se l'any 2017, cosa que n'ha dificultat la valoració ambiental. També n'ha dificultat la valoració les superfícies amb dret a reg.  
La declaració d'impacte ambiental té en compte aquesta circumstància i fa la valoració següent:  
1. La zona on s'ha actuat va ser transformada abancalant-se entre els anys 70 i 80. Les ortofotos històriques mostren un abandó tant de les infraestructures de reg (bassa) com del cultiu en la finca almenys des de l'any 2002.  
La descripció de la zona realitzada en la cartografia del PATFOR és el d'una zona típica de l'àrid alacantí formada per matollar esclerofil·le mediterrani amb espècies llenyoses. Les bases de dades de biodiversitat mostren per a la zona una vegetació de tipus matollar formada per espècies com ara Thymus vulgaris, Anthyllis citysoides, Olea europaea var. Sylvestris, Rhamnus alaternus, Erica multiflora, etc.  
Almenys 28 ha dins de l'àrea de nova posada en cultiu tenien, amb anterioritat a la transformació del terreny, aquestes característiques, per la qual cosa entren dins del supòsit de transformació de terreny seminatural.  
D'altra banda, l'absència de l'ús del regadiu durant un espai temporal elevat, de 12 a 15 anys, sense funcionament de les infraestructures de reg, ha fet necessari incloure en el projecte noves infraestructures de reg.  
Fetes aquestes consideracions, es passen a valorar els punts següents:  
- Modificació dels pendents: la desaparició dels antics bancals de cultiu, amb augment de la longitud de la superfície de cultiu en pendent fa augmentar la velocitat del flux de l'aigua, la qual cosa pot provocar un augment de l'erosió amb pèrdua del sòl a més de no afavorir la infiltració de l'aigua de pluja en el terreny. Si bé la gestió dels escolaments segons l'estudi hidràulic realitzat no generarà problemes, ja que aquestes es dirigiran cap al barranc de fons pla dins de l'explotació, en aquest projecte s'han generat pendents continus del 5 % en una longitud de més de 700 metres, fet que provocarà un augment de la velocitat dels escolaments i una pèrdua de sòl, per la qual cosa cal aplicar condicionants ambientals de protecció.  
- Ús sostenible de l'aigua: Segons la documentació aportada pel promotor, i segons el certificat de la Comunitat de Regants, en l'àmbit afectat pel projecte es disposa de 50,7 ha de superfície regable de les 60,82 ha de superfície cadastral que abasta el projecte, aspecte que sembla que ha complit el promotor del projecte.  
Pel que fa a l'aigua utilitzada, la dotació mitjana per hectàrea de què disposa la Comunitat de Regants és aproximadament de 3.330,55 m³/ha  
  
Les necessitats calculades pel promotor del projecte són de 6.871,73 m³/ha i any. Sense entrar en la idoneïtat dels càlculs efectuats, els consums mitjans per a ametler a la província d'Alacant són de 2.300 a 2.500 m³/ha, per la qual cosa les dotacions mitjanes de les quals disposa la Comunitat de Regants són suficients, en principi, per a cobrir les necessitats de l'arbratge.  
La utilització d'unes dotacions mitjanes per hectàrea superiors a les disponibles pot generar un augment de pressió sobre el recurs davant de la possible impossibilitat per part de la Comunitat de Regants de fer front a les demandes dels seus usuaris, per la qual cosa ha d'assegurar-se que la utilització del recurs es fa en termes de sostenibilitat ambiental.  
D'altra banda, cal indicar que aquest mateix criteri va ser aplicat en la tramitació de l'expedient 87-2014-AIA, projecte similar en la mateixa zona d'actuació i en el qual el promotor, fent un ús sostenible de l'aigua, va canviar els cultius a fi d'adaptar-se als recursos disponibles.  
  
- Mesures de compensació ambiental: la conservació dels bancals proposats es considera adequada com a mesura de compensació. Cal tindre en compte que part de les zones de compensació formen part d'una envolupant de perillositat d'inundació, per la qual cosa no s'han de variar les condicions actuals, però sí que és possible dur a terme plantacions en secà que contribuïsquen a regular el règim d'escolaments, deixar-les en el seu estat natural o bé dedicar-les a un ús forestal.  
Finalment, cal indicar que s'inclouran en els condicionants alguns aspectes administratius que es considera que poden repercutir favorablement en termes mediambientals en l'execució del projecte i altres dirigits a l'adequació tant ambiental com paisatgística de l'activitat.  
  
Com a conclusió, cal insistir en les repercussions a llarg termini de les superfícies contínues de cultiu, que promouen una disminució de la biodiversitat i l'augment dels efectes de pluges torrencials, i no sempre són sinònim de millora econòmica, si bé en aquest cas, com que els pendents no són molt elevats, es poden aplicar correccions ambientals que disminuïsquen els efectes ambientals causats.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'annex I. 1.b del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, i annex II, grup 1.d de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018 i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
Per tot l'anterior, es resol:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de legalització de transformació agrícola en les parcel·les 1 (part), 2, 3, 4, 12 del polígon 14 i 44, 45 del polígon 16 d'Agost, sempre que aquest es desplegue d'acord amb les previsions del projecte, de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Amb anterioritat a la legalització de les actuacions realitzades:  
a) Haurà d'haver-se presentat davant de l'òrgan competent en cultura l'informe resultant de la prospecció arqueològica realitzada a l'efecte de l'obtenció de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
b) Se sol·licitarà l'autorització que siga procedent en relació amb l'afecció a zona de servitud de llit hídric.  
c) S'obtindrà informe favorable en matèria del sòl no urbanitzable.  
  
2. Amb la finalitat de protegir el recurs sòl s'adoptarà alguna de les propostes següents: establir cada 75-100 metres franges amb vegetació natural de tipus llenyós a manera de tanca en sentit perpendicular al pendent per a contribuir a la retenció d'escolaments, la sega de la vegetació adventícia que puga créixer deixant-la sobre el terreny, una combinació de totes dues o l'habilitació de cunetes d'infiltració o qualsevol altra que el promotor considere que contribuirà a disminuir la velocitat dels escolaments i afavorir la infiltració de l'aigua en el terreny.  
  
3. Les dotacions que s'han d'emprar per hectàrea seran com a màxim les dotacions mitjanes per hectàrea de què disposa la comunitat de regants, 3.350,55 m³/ha.  
Atés que el cultiu està establit, en cas necessari s'optarà per dotar els cultius únicament de reg de suport  
El promotor implantarà les mesures necessàries per al control dels cabals. La Comunitat de Regants haurà de controlar l'ús de l'aigua d'acord amb el que s'estableix en la present declaració d'impacte ambiental.  
4. La mesura de compensació ambiental podrà incloure, en la superfície que no disposa de dotacions de reg, la plantació en secà dels bancals o la plantació forestal i no realitzarà cap actuació que puga interferir en el règim de corrents. Es conservarà la vegetació adventícia que puga créixer en els talussos dels bancals.  
5. Es tindrà en compte que al sud de la parcel·la 1 del polígon 14 discorre la via pecuària Sendera de Tibi. Si bé en principi no hi ha afecció, no es podran fer actuacions que envaïsquen el seu domini de 20 metres. En cas de partició, el promotor s'haurà d'atindre al que resulte d'aquesta.  
6. Per a fer efectius els condicionants 2 i 3 s'haurà de presentar davant de l'Ajuntament d'Agost en el termini màxim de 30 dies hàbils des de la recepció de la notificació de la declaració d'impacte ambiental per a ser remesa a l'òrgan ambiental una memòria amb la indicació de les mesures que s'adoptaran per a evitar l'erosió del terreny segons el que es disposa en el condicionant 2 i una justificació de les mesures que s'adoptaran per a no excedir les dotacions d'aigua previstes segons el que es disposa en el condicionant 3.  
7. Les condicions d'aquesta declaració d'impacte ambiental es podran modificar quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre, d'avaluació ambiental.  
8. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i s'hi aplicarà el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la manera reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018.  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà la que estableix l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013, modificada per la Llei 9/2018.  
  
València, 13 de març de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d. R 09.08.2019, del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.  
  
València, 23 setembre de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d. R 09.08.2019, del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Benjamín Pérez Rocher.