Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9219, del 19-11-2021 (2021/11318)

RESOLUCIÓ de 15 de juny de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental. Expedient número 93-2020-AIA. Llutxent (València).
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9219

Data del DOGV
:   19-11-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/11108


Data del document
:   15-06-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 15 de juny de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental. Expedient número 93-2020-AIA. Llutxent (València). [2021/11047]  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 93-2020-AIA  
Títol: Planta de producció de fertilitzants mitjançant tractament de residus orgànics i residus vegetals (ampliació)  
Titular: Reciclajes y tratamientos del Mediterráneo, SL.  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació (080/20/IPPC)  
Localització: parcel·les 78, 79, 80, 81, 82, 181, 186, 200 del polígon 37 de la partida «Castell Vell», Llutxent (València).  
  
1. Antecedents.  
El 7 de maig de 2013 la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial emet la Declaració d'impacte ambiental (DIA) al projecte de «Planta de tractament de llots orgànics i residus verds per a l'elaboració d'esmenes orgàniques» en les parcel·les 79 i 80 del polígon 37 de Llutxent (València). Expedient 58-2012-AIA.  
La planta es va establir en sòl no urbanitzable mitjançant la corresponent Declaració d'interés comunitari de 24 d'abril de 2003, que incloïa les parcel·les 78, 79, 80, 81 i 82 del polígon 37 de Llutxent, i l'activitat es duia a terme en les parcel·les 79 i 80, segons la Declaració d'impacte ambiental de 7 maig de 2013. En data de 17 de febrer de 2017 es va modificar la DIC ampliant les parcel·les vinculades a l'activitat a les parcel·les 181 i 186 del mateix polígon.  
El 10 de setembre de 2020 l'òrgan substantiu va remetre la modificació del projecte a l'efecte de l'inici del procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Les diverses modificacions i ampliacions de l'activitat es troben recollides en els supòsits següents de la legislació en matèria d'avaluació d'impacte ambiental:  
Annex I.6.f del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental («Instal·lacions de valorització i eliminació de llots»).  
La modificació de l'activitat inclourà un nou tractament en el procés de valorització dels llots per mitjà de la biometanització, per la qual cosa la modificació per si mateixa és un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, segons estableix l'article 7.1.c de la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental.  
D'altra banda, l'ampliació de l'activitat està inclosa, així mateix, en l'annex II, grup 9, apartat b de la Llei 21/2013: instal·lacions de valorització o eliminació de residus no incloses en l'annex I que no es desenvolupen a l'interior d'una nau en polígon industrial, o amb qualsevol capacitat si l'activitat es du a terme en l'exterior o fora de zones industrials.  
Per tant, la modificació i ampliació de l'activitat requereix un procediment ordinari d'avaluació d'impacte ambiental.  
Les modificacions previstes afectaran únicament la part de tractament de residus orgànics i es quedarà la zona de tractament de residus vegetals tal com consta en les llicències concedides.  
Aquest pronunciament ambiental es realitza exclusivament sobre l'àmbit de les modificacions plantejades, sense perjudici que en la valoració dels efectes globals ambientals de la planta siga necessari descriure l'activitat ja autoritzada o plantejar-hi mesures addicionals de protecció. Aquest pronunciament ambiental no valora la incidència ambiental de l'àmbit territorial ja autoritzat.  
2. Descripció del projecte.  
A) Modificació de l'activitat  
La modificació de l'activitat consistirà en l'ampliació de l'activitat de fabricació de compost i fertilitzants líquids a partir de residus orgànics mitjançant la remodelació de les instal·lacions, i es produirà un increment important dels residus que se sotmetran a procés de valorització (consulteu l'annex I).  
La indústria, amb les modificacions a dur a terme, assolirà els objectius següents:  
- Fabricar fertilitzants a partir de residus orgànics.  
- Aprofitar els recursos continguts en els residus orgànics mitjançant la realització de processos com ara la biometanització, evaporació, ultrafiltració, osmosi i compostatge.  
- Estabilitzar llots de depuradora i altres residus orgànics mitjançant la reducció de la humitat i la mescla amb residus de fusta.  
  
Les operacions de valorització de residus s'emmarquen en les operacions R3 i R12 de la Llei 22/2011 de residus i sòls contaminats.  
  
B) Modificació de la superfície adscrita a l'activitat  
Mitjançant l'Acord de la Comissió Territorial de 14 d'abril de 2020, es declara d'interés comunitari l'ampliació de la DIC a la parcel·la 200 del polígon 37, per la qual cosa les parcel·les adscrites a la DIC passen a ser les parcel·les 78, 79, 80, 81, 82, 181, 186 i 200, amb superfície total de 25.782,23 m² i superfície ocupada per l'activitat d'11.591,18 m².  
De la superfície ocupada per l'activitat, 2.360,25 m² corresponen a la zona de tractament de residus vegetals, i 9.230,93 m² corresponen a la zona de tractament de residus orgànics.  
Segons DIC concedida, l'activitat es desenvoluparà en sòl no urbanitzable comú d'ús agrícola, i la resta de parcel·les quedaran lliures d'edificació. La DIC cita l'excepció de la parcel·la 80, que se situa en sòl protegit. A causa de l'activitat duta a terme en aquesta parcel·la, es va considerar compatible, mitjançant Informe favorable de 16 de gener de 2014, del Servei Territorial d'Urbanisme, l'ús en el sòl de protecció forestal gràcies a les característiques de l'activitat que es du a terme.  
C) Modificació de les instal·lacions. La modificació en les instal·lacions que hi ha serà rellevant, però serà necessari efectuar intervencions importants en la parcel·la per a assolir els objectius assenyalats.  
El promotor considera que els canvis principals seran:  
- Eliminació de l'edifici d'oficines i substitució per una instal·lació prefabricada tipus contenidor.  
- Instal·lació de marquesina (nau oberta) de 4.000 m² per a la realització del compostatge.  
- Construcció de digestor per al tractament de residus orgànics i producció de biogàs, de 24 m de diàmetre, construït amb formigó armat (solera i murs i coberta semipermeable al gas i evaporador per a tractament de líquids).  
D) Modificació dels residus a valorar: s'amplia la llista de gestió de residus sense modificar-ne la perillositat (residus no perillosos segons l'annex I d'aquesta resolució).  
E) Modificació de les operacions (síntesi): en la planta es tractaran 10.000 t/any de salmorres, 20.000 t/any de lixiviats, 40.000 t/any de productes procedents de productes caducats o no venuts de supermercats, 21.500 t/any de residus orgànics (residus de fusta, restes de poda...). En total es tractaran 92.400 t/any. La DIA de 7 de maig de 2013 quantifica en 60.000 t/any la capacitat de tractament de la instal·lació (24.000 t/any de llots orgànics i 36.000 t/any de residus vegetals i de fusta), per la qual cosa l'augment en pes de l'activitat es quantifica en 32.400 t/any.  
La valorització d'aquests residus produirà 1,51 t/any de residus a gestionar per gestor autoritzat, 14.244 t/any de fertilitzant orgànic, 42.522 t/any d'aigües netes d'abocament per a reg o ús a la torre de refrigeració, 8.470 t de fertilitzant líquid, i 3,29 t/any de producte altament concentrat que es destinarà a gestor autoritzat (salmorres altament concentrades?).  
Per a l'obtenció d'aquests productes l'activitat implantarà les línies següents:  
- Línia de salmorra: les salmorres procedents de la indústria de l'alimentació arriben en camió i s'emmagatzemen en depòsit enterrat. Posteriorment se sotmeten a garbellament, microfiltrat i evaporació forçada. Una vegada acabats aquests processos s'obtenen diversos productes: rebutjos que es gestionaran mitjançant gestor autoritzat, un producte procedent de la microfiltració que es destina a compostatge i dos productes obtinguts a l'eixida de l'evaporador: un producte ultraconcentrat que es deriva a gestor i un de destil·lat, al qual es donarà un tractament d'afinament en les membranes. Aquest tractament garanteix l'eliminació de COV i components d'N que puguen escapar del procés d'evaporació.  
- Línia de lixiviats: els efluents orgànics se sotmeten a un procés de garbellament, microfiltració i concentrat mitjançant membranes d'osmosi, del qual s'obté un permeat que és emmagatzemat i utilitzat en aigua de procés o reg de jardins (aigua utilitzable), i un concentrat que s'introdueix en l'evaporador per a augmentar la concentració.  
- Biodigestió (digestió anaeròbia): el procés s'inicia amb la recepció dels productes que s'utilitzaran en la biodigestió (llots d'EDAR i d'EDARI agroalimentària, fems i subproductes alimentaris, restes de greixos i olis). Una part d'aquests productes tenen l'origen en l'empresa alimentària, per la qual cosa han de ser sotmesos a un procés de desembalatge abans d'obtindre la matèria utilitzable en la biodigestió. Els productes que se sotmetran a biodigestió s'emmagatzemaran en depòsit enterrat amb agitador, i els compostables es destinaran a la zona de recepció de compostatge.  
Les restes d'embalatges (paper, cartó, plàstic, vidre?) se separen i el destí d'aquestes és la gestió per mitjà de gestor autoritzat.  
Mitjançant el procés de digestió anaeròbia, els residus orgànics es degraden i es transformen en biogàs i digestat. El procés té un temps de retenció de 37 dies i es generen 3.503 t/any de biogàs (60 % de CH4 estimat), que serà combustionat en una caldera (prèvia dessulfuració) amb la finalitat de proveir d'energia tèrmica l'evaporador.  
S'obtindran 36.497 t/any de digestats frescs que se sotmetran a diversos processos. Aquests digestats tenen un percentatge elevat d'aigua, per la qual cosa se sotmetran a un procés d'evaporació i ultrafiltració del qual s'obtindrà un producte sòlid que es destinarà a compostatge i una fracció líquida. La fracció líquida se sotmet a un procés de tamisatge i microfiltració i s'obté un rebuig que s'introdueix novament en el procés (compostatge o biodigestió) i una part líquida que, després de sotmetre's a un procés de separació per membranes, s'obté aigua osmotitzada i un concentrat líquid que s'enriquirà amb NPK i altres productes orgànics per a obtindre un fertilitzant líquid.  
- Compostatge (tractament aerobi): es destinaran a compostatge la fracció sòlida dels digestats (2.411 t/any i 21.500 t/any de residus orgànics no fàcilment biodegradables), així com restes de poda i residus de fusta triturats, a manera d'estructurant el resultat del qual és un compost utilitzable en agricultura i jardineria.  
F) Maquinàries i equips. La planta de valorització i fabricació de fertilitzants líquids es dividirà en zones on s'instal·laran els diversos elements per a dur a terme els processos descrits, la descripció dels quals es fa a continuació:  
Zona de tractament de residus verds i residus de fusta. L'activitat es du a terme en la parcel·la 80 sobre superfície pavimentada amb formigó armat, on se situa la platja de descàrrega, i una altra zona on se situa la trituradora, tremuges, electroimant i classificadora tipus garbell rotatiu. Hi haurà un espai dedicat a apilament de material triturat i un altre espai on es disposaran contenidors metàl·lics per a l'emmagatzematge de residus metàl·lics i altres. Tota la zona tindrà pendent cap a la bassa de recollida de lixiviats enterrada.  
Zona de tractament de residus orgànics (parcel·les 79, 181, 186 i 200 del polígon 37).  
Es divideix en les zones següents:  
Zona d'accés: inclou l'edifici de lavabos i oficines, aljubs d'aigua potable, bàscula, laboratori, desempaquetadora i tanc pulmó per a la línia de digestats.  
Zona de tancs de procés. En aquesta zona se centralitzen els emmagatzematges principals, així com els equips per al tràfec dels fluids emmagatzemats. Els elements principals són els tancs i depòsit enterrat de formigó armat de 250 m³, que permeten la descàrrega directa dels camions.  
Contenidors zona oest: inclou la zona de la torxa de seguretat, les unitats de valorització del biogàs, el magatzem i zona de manteniment, el contenidor de serveis auxiliars, la sala de membranes de lixiviats, la sala d'evaporació, la torre de refrigeració i un depòsit enterrat separat en dos volums, per a aigua tractada i fertilitzant líquid.  
  
Contenidors zona est: inclou la sala de bombament i control de digestió, la sala de pretractament de digestats i la sala de membranes de digestats. La línia d'emmagatzematge i tractament de digestats estarà composta pels elements següents: unitat de separació de sòlids (centrífuga i microfiltre), unitat de tractament de membranes.  
Digestor. La digestió anaeròbia es durà a terme en un digestor de 3.619 m³ de formigó..  
Nau coberta i oberta de 4.000 m². En aquesta nau hi haurà una superfície dedicada al compostatge que es durà a terme en cordons i una superfície destinada a emmagatzemar el producte rebut i producte acabat.  
En el sostre de la nau es disposarà d'un sistema d'humectació dels cordons mitjançant aspersió, prèvia addició d'un additiu químic per a reduir l'emissió d'olors en el procés de compostatge. La maquinària a emprar serà una voltejadora, que executarà aquesta operació en les piles del producte que s'està compostant.  
Contenidors zona sud: es disposaran dos contenidors per a l'emmagatzematge dels fertilitzants necessaris per al procés (àcids húmics ensacats i sulfat amònic). Els contenidors estaran construïts en acer i estaran sorrejats i recoberts per a ambients corrosius. L'estructura del sòl està dissenyada com un col·lector per a fugues de qualsevol líquid, així n'asseguren l'estanquitat.  
Per a l'execució de les activitats descrites la instal·lació disposarà dels serveis següents:  
1. Electricitat: es proveirà mitjançant un transformador propietat del mateix sol·licitant i una línia subterrània que donarà servei a les oficines i instal·lacions. Segons plans aportats, es disposarà d'una LSBT des de la parcel·la on es du a terme la trituració de restes vegetals fins al CT que hi ha. Es realitzarà, així mateix, l'entroncament des de l'LE que hi ha fins a la parcel·la 200, on se situaran les instal·lacions.  
2. Aigua potable: la instal·lació es proveirà des de la xarxa de proveïment municipal. L'aigua potable s'emprarà per als serveis sanitaris, sistemes per a evitar la producció de pols en la maquinària de trituració i classificació dels residus vegetals i residus de fusta. La xarxa d'aigua potable parteix de la presa fins a un tanc de recepció d'aigua. Amb la intervenció d'un grup de pressió s'alimenten els dos ramals de la xarxa que discorren enterrats pel perímetre de les instal·lacions. La resta de processos no utilitzarà aigua potable, sinó l'aigua osmotitzada.  
  
Es requeriran 175 m³/any d'aigua potable per a utilització en la instal·lació.  
3. Sanejament: la xarxa recollirà els lixiviats o aigües que han travessat la massa de residus, aigües residuals produïdes en les oficines i «aigües grises» o aigües que han pogut tindre contacte amb materials que hagen pogut contaminar-les. Aquestes aigües es condueixen al «tanc de drenatges i rentades» de 50 m³, on s'introdueixen en el procés.  
Les aigües residuals assimilables a urbanes s'introduiran en el digestor des d'on s'efectuen els processos indicats i s'obtindran 42.522,25 t/any d'aigua osmotitzada apta per al seu ús en la planta, que es reutilitzarà en diversos processos (neteja, aigualeig, reg, etc.). Aquestes aigües s'emmagatzemaran en depòsit de formigó armat enterrat de 450 m³.  
  
Es calcula un excedent d'aigua de 26.188,25 t/any, que s'utilitzarà principalment per a reg de cultius o abocament al DPH, prèvia analítica d'acord amb el que es recull en el Reglament (UE) 2020/741 del Parlament Europeu i del Consell, de 25 de maig de 2020, relatiu als requisits mínims per a la reutilització de l'aigua, i en l'RDL 1/2001, text refós de la Llei d'aigües.  
En cas de pluges intenses, pot haver-hi un excedent d'aigua possiblement contaminada que no pot emmagatzemar-se en el depòsit de 50 m³, per la qual cosa es redirigiran a un tanc de tempestes de 450 m³. En cas de precipitacions intenses, pot reblir-se el pou. Es considera que després de 15 minuts l'aigua que s'abocarà serà neta. L'aigua que es preveu contaminada del pou de tempestes s'introduirà, així mateix, en el procés de tractament de lixiviats.  
3. Tramitació administrativa: el 10 de setembre de 2020 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, procedent del Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació, documentació del projecte d'ampliació de la planta de producció de fertilitzants mitjançant tractament de residus orgànics a l'efecte de l'emissió del pronunciament ambiental corresponent.  
El 3 de novembre de 2020 es rep documentació complementària.  
  
El tràmit d'informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el DOGV de 22 de juliol de 2020. Durant el període d'exposició pública no es van produir al·legacions.  
Consta en l'expedient: Resolució de 14 d'abril de 2020 per la qual es declara d'interés comunitari la modificació i ampliació de l'activitat.  
  
Informes i resolucions recaptats en la tramitació de l'expedient substantiu:  
- Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, de 14 d'abril de 2020, pel qual es declara d'interés comunitari la modificació i ampliació de l'aprofitament urbanístic atribuït a la planta de tractament de llots i residus verds.  
En aquest acord es recullen els informes sectorials següents:  
- Informe de 4 d'abril de 2019, de la secció forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de València, que indica: «...La parcel·la objecte d'ampliació és la 200 del polígon 37 del terme municipal de Llutxent. La parcel·la esmentada té una part que es considera terreny forestal (un 40 %, aproximadament). S'informa favorablement l'ampliació de la DIC sol·licitada per a planta d'elaboració de llots i residus vegetals, sempre que es mantinga com a terreny forestal la part de la parcel·la 200 esmentada».  
- Informe de 27 de novembre de 2018, de la Unitat de Vies Pecuàries del Servei Territorial de Medi Ambient de València, que indica: «Consultat el Fons Documental de Vies Pecuàries de la Comunitat Valenciana, dins de l'enquadrament territorial per al qual se sol·licita aquest informe, quatre de les parcel·les objecte de la DIC (79, 181, 186 i 200) confronten amb la via pecuària Colada de Llutxent, que està classificada i té una amplària de 5 metres, però no l'envaeixen, per la qual cosa no hi ha afecció per aquesta via pecuària».  
- Informe de 19 de desembre de 2018, de la Unitat d'Espais Naturals del Servei Territorial de Medi Ambient de València: «...Les parcel·les en les quals se situa l'activitat no afecten l'àmbit territorial de cap espai natural protegit ni afecten cap instrument d'ordenació ambiental dels previstos en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Tampoc afecten l'àmbit de cap cova catalogada, ni el perímetre de protecció d'aquesta. Consultat el banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV), hi ha constància de la presència d'una espècie prioritària Aquila fasciata en la quadrícula UTM de 10 km de costat afectada pel projecte. Per tant, es considera que en cas que l'actuació sol·licitada necessite la construcció, ampliació o modificació d'una línia elèctrica àrea d'alta tensió de conductors nus, aquesta haurà d'ajustar-se a les prescripcions tècniques previstes en el Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost, pel qual s'estableixen mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió. Fet que s'informa sense perjudici de les obligacions del promotor d'obtindre totes les concessions, autoritzacions i llicències accessòries que siguen necessàries en compliment de la legislació vigent.»  
- Informes de 8 de maig de 2018, de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Llutxent. Se cita únicament l'informe referit a la parcel·la objecte de modificació del projecte (parcel·la 200 del polígon 37): l'informe exposa que a la parcel·la 200 se li poden aplicar les normes referides a sòl no urbanitzable comú d'ús agrícola i a sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal, així com a sòl de protecció de domini públic hidràulic, zona de protecció i reserva de la xarxa viària CV-608, i vies pecuàries (coincideix, en part, amb el traçat de la CV-608).  
  
En el sòl de protecció forestal estan prohibides (en general) les actuacions que afecten la coberta vegetal i s'ha de tindre en compte la legislació en matèria forestal quant a prevenció d'incendis forestals; en zona d'afecció de llits i carreteres, l'establida en la legislació vigent, i es conclou que l'activitat és compatible amb el planejament segons declaració d'interés comunitari, però s'han de complir les normes urbanístiques i mesures correctores especificades en el desenvolupament de l'activitat i el compliment de la normativa en matèria de llits, vies pecuàries i carreteres.  
- Informe de 10 de gener de 2019, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, que indica que l'actuació se situa parcialment en zona de policia de llit públic i que queda supeditada a l'autorització prèvia de l'organisme de conca la realització de qualsevol activitat en aquesta zona.  
Pel que fa a les aigües residuals que es puguen generar, queda prohibit l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals, llevat que es dispose de l'autorització administrativa prèvia.  
Quant a les aigües pluvials, hauran d'adoptar-se les mesures necessàries per a garantir-ne la gestió correcta, així com habilitar els dispositius necessaris per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades.  
  
Pel que fa a la incidència en el règim fluvial, en la zona d'actuació no hi ha dades referents a la inundabilitat. No obstant això, les diferències de cota entre la llera del llit, l'orografia del terreny i la cota de les parcel·les, no fa previsible que l'activitat quede afectada per aquest risc.  
  
- Informe de 6 de febrer de 2020, del Servei de Residus, que assenyala que ha de redefinir-se la superfície i emplaçament de la nau de compostatge perquè s'adapte a la morfologia de la parcel·la, i que s'han de reduir, en aquest sentit, els 8.228,02 m² als 7.777,17 m² inicials; també assenyala que s'ha d'aportar plànol topogràfic en el qual s'ajuste a la realitat la zona de valorització de fustes i restes de poda i la zona de restauració de la parcel·la 80.  
Quant a les capacitats finals de tractament, es determinaran en l'expedient de gestió de residus.  
- Informe de 7 de febrer de 2019, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, que indica que el projecte preveu com a mesures d'integració paisatgística una plantació perimetral de xiprers, la restauració amb arbratge de tipus forestal i vegetació herbàcia i arbustiva de les zones de les parcel·les lliures d'edificació, i la limitació de l'altura dels apilaments i emmagatzematges de material a un màxim de 3 metres.  
  
L'informe considera que totes les mesures proposades han d'estar executades a l'inici de l'activitat i recorda la necessitat de complir les limitacions d'altura de les construccions (3 m, oficina; 7,5 m, nau; 7 m, digestor, i 5,5 m, torxa i evaporador) per a disminuir l'impacte paisatgístic.  
Altres informes:  
- Informe favorable de 17 de gener de 2020, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, per a ampliació d'activitat en les parcel·les 79, 181, 186 i 200 del polígon 37 de Llutxent, ja que no hi ha afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions.  
La informació continguda en l'expedient aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
4. Consideracions ambientals  
Els aspectes més rellevants de la modificació i ampliació del projecte són els següents:  
- Ocupació del sòl: el projecte proposat suposa un increment de la superfície adscrita a l'activitat, així com de la superfície ocupada. Segons la informació del document tècnic del projecte, la superfície adscrita a l'activitat era de 19.927,00 m², amb una superfície ocupada de 6.651,59 m² (33,38 % d'ocupació).  
La DIC actual preveu una superfície adscrita de 25.782,33 m², dels quals la superfície ocupada serà d'11.591,18 m² (44,95 % d'ocupació).  
  
Si bé l'augment de les xifres d'ocupació no semblen rellevants en excés, es pot observar que la superfície de parcel·les adscrites a l'activitat no ha augmentat en la mateixa proporció, per la qual cosa l'augment de la intensificació en l'ús del sòl podria valorar-se en un 20 %, superfície important en un sòl no urbanitzable que dotarà la parcel·la d'una conformació similar a un sòl industrial, per la qual cosa les mesures d'integració paisatgística i de restauració de la zona forestal han de dur-se a terme tal com s'indica en els documents que s'acompanyen amb el projecte.  
En les proximitats de l'activitat predominen els usos forestals, agrícoles i ramaders, per la qual cosa no s'esperen efectes ambientals a causa de l'acumulació amb altres projectes similars.  
- Residus: la planta generarà a conseqüència de la seua activitat residus que no poden tornar a introduir-se en el procés, com són 1.348,71 t/any de residus de garbellament del procés de desenvasat, 3.829,19 t/any de lixiviat concentrat i residus metàl·lics obtinguts en el procés de trituració de fustes. Aquests residus són destinats a un gestor autoritzat, mentre que els 34.800 t/any de residus vegetals de fusta triturats que es produeixen es destinen a la reutilització (fabricació de taulers de fusta).  
Els materials que es gestionaran i valoraran en la planta no estan inclosos en la llista europea de residus com a materials que poden contindre substàncies perilloses, per la qual cosa el risc greu de contaminació és baix. No obstant això, l'activitat valora productes que poden generar contaminació de les aigües, fet que té rellevància ambiental per si mateix.  
- Riscos: l'estudi d'impacte ambiental no descriu situacions de risc. L'activitat se situa allunyada del nucli urbà (uns 7-8 km), per la qual cosa no és previsible la generació de riscos sobre aquesta. No obstant això, l'activitat se situa en el límit de zona forestal, per la qual cosa han d'establir-se mesures preventives en una doble vessant: com a punt de generació d'incendis forestals o com a punt de recepció de les conseqüències d'un esdeveniment d'aquestes característiques.  
- Afecció a elements d'interés: la modificació del projecte se situa en sòl no urbanitzable comú, i és un ús compatible amb la normativa municipal, prèvia obtenció de la Declaració d'interés comunitari. Es respectarà, segons la DIC concedida, el 50 % de superfície lliure de construcció i dedicada a ús forestal o agrícola, segons l'article 197 de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge. Aquestes parcel·les lliures d'edificació es qualifiquen com a sòl protegit. També se situa en sòl protegit la part de l'activitat dedicada al condicionament de producte vegetal, que no és objecte de modificació.  
El projecte no afectarà espais naturals protegits, inclosos els espais Xarxa Natura 2000 ni altres àrees o hàbitats de consideració especial, per la qual cosa, en principi, no és una àrea de sensibilitat especial.  
Hi ha afecció a zona de policia de llit, afecció que tampoc suposarà afecció rellevant quant a vegetació de ribera o altres aspectes ambientals. La zona de llit i zona de servitud quedaran fora del projecte.  
  
Quant als impactes generats per l'activitat i les mesures preventives i correctores que hauran d'adoptar-se per a disminuir l'impacte del projecte proposat, l'estudi d'impacte ambiental indica el següent:  
  
Els impactes més rellevants que poden produir-se seran la generació de sorolls, pols, olors i la contaminació d'aigua subterrània a causa del tractament dels residus. Es podran produir efectes rellevants sobre el paisatge. L'estudi d'impacte ambiental elabora la valoració següent:  
  
- Sorolls: es produirà un increment del nivell de sorolls a conseqüència del trànsit de camions i el funcionament d'equips. Efectuada l'auditoria acústica sobre l'activitat en funcionament, s'ha detectat que actualment la planta excedeix els límits establits en l'annex II de la Llei 7/2002, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica per a instal·lacions que desenvolupen la seua activitat industrial en horari diürn. Igualment, amb l'ampliació pretesa, la planta excedirà els límits recollits en la legislació en matèria de contaminació acústica. El nivell de soroll produït per la maquinària serà una mica superior a 79 dB(A), fet que obliga a proporcionar als treballadors mesures de protecció, i s'hi han d'establir mesures correctores.  
  
Les mesures correctores proposades són: revisió i manteniment adequat de la maquinària emprada perquè emeta el mínim soroll possible, instal·lació de pantalla vegetal i instal·lació de tela verda antipols, que proporcionarà, així mateix, protecció contra la contaminació acústica. Amb les mesures correctores proposades s'espera que en el perímetre de la instal·lació el nivell sonor siga de 69,85 dB(A).  
- No obstant això, es calcula que el soroll percebut des de Llutxent serà d'uns 35 dB(A), per la qual cosa no serà apreciable per la població.  
Finalment, cal indicar que es duran a terme auditories acústiques d'acord amb el Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
  
- Residus: la primera mesura preventiva serà la revisió dels residus que entren en planta amb la finalitat d'evitar l'entrada de residus perillosos o altres no inclosos en la llista de residus que es gestionaran, de manera que s'eviten efectes ambientals no previstos.  
Després de realitzar els processos previstos en la indústria es produiran residus que es derivaran a altres gestors autoritzats (annex II) o que es reintroduiran en altres processos per a valorar-los.  
- Emissió de pols: es produirà fonamentalment en la zona de tractament de residus vegetals a causa de la descàrrega de materials i triturat, de manera que afectarà els mateixos treballadors i la vegetació de l'entorn. Per a evitar l'impacte sobre l'entorn s'instal·laran sistemes d'aspersió i boira seca que humitejaran els materials a triturar; les cintes transportadores del material tindran sistemes de protecció, segellament i neteja per a evitar la dispersió de pols.  
Com a mesura correctora per a disminuir la pols produïda pel trànsit de camions es proposa el regat periòdic de vials i la reducció de la velocitat dels vehicles de transport.  
- Emissions gasoses: el document tècnic considera que, atés que totes les instal·lacions són estanques, l'emissió de gasos contaminants procedirà fonamentalment de la caldera de biogàs i de la torxa. Segons l'annex IV d'aquesta Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, la planta pot enquadrar-se en l'epígraf (02 03 04) «Planta de combustió en agricultura», ja que està catalogada com a activitat potencialment contaminadora de l'atmosfera. La principal mesura correctora que s'estableix és la dessulfuració del biogàs i la vigilància de les emissions gasoses per una entitat col·laboradora o laboratori especialitzat.  
Per a la neteja del biogàs es disposa del següent:  
- Sistema de dessulfuració, situat en el mateix digestor, per mitjà d'injecció localitzada d'aire mitjançant un compressor amb la finalitat d'aconseguir l'oxidació biològica del sulfur d'hidrogen i precipitació de sofre elemental, que es deposita en un emmallat situat en la cambra de gas del cap del digestor, que actua com a suport dels bacteris responsables del procés. El sofre precipitat torna a caure a la massa de digestat líquid, de manera que es manté en recirculació. Es disposarà, així mateix, d'un depòsit farcit de carbó actiu per a assegurar la neteja del biogàs.  
- Torre de refrigeració: la finalitat de la qual és refredar el gas i assecar-lo per a evitar condensacions en la caldera o cambra de combustió de la deshidratadora.  
- Filtre de carbó actiu: depòsit de 100 l farcit de carbó actiu que assegura la neteja del biogàs.  
- Torxa de seguretat: quant a les emissions difuses (pols, olors, partícules, emissió de NH3, COVS, CH4), s'implantaran les mesures correctores següents: utilització de camions amb lones o cisternes hermètiques, descàrrega de camions reduint l'altura de caiguda, limitació del temps d'emmagatzematge de les matèries, neteja de camions i instal·lacions, emmagatzematge separat de matèries primeres sòlides i en tancs tancats dotats de tapa de formigó que es mantindran tancats. El tràfec de materials es durà a terme a través del bombament per canonades, sense exposició a l'ambient exterior.  
De la mateixa manera, el tràfec de substrat i digestat es durà a terme mitjançant canonades tancades i bombament automatitzat, amb la qual cosa es minimitzarà el risc d'abocaments accidentals i l'emissió de males olors.  
Durant el compostatge es produirà CH4, N2O, gasos d'efecte d'hivernacle. No obstant això, la utilització d'abonaments orgànics en substitució d'abonaments minerals evitarà l'emissió d'unes 1.300 t/any de gasos d'efecte d'hivernacle. Les previsions efectuades determinen que l'acció preventiva d'emissió de gasos d'efecte d'hivernacle serà superior als gasos que puguen produir-se en la planta, de manera que l'efecte sobre el medi ambient atmosfèric és favorable.  
En el procés de digestió aeròbia poden produir-se olors. Com a mesura correctora, la nau de compostatge estarà coberta en el lateral est amb la finalitat d'evitar la dispersió d'olors que es puguen produir.  
Els voltejos i ventilació de les matèries en compostatge evitaran, així mateix, la formació de males olors. En la nau de compostatge l'aigua d'aspersió es mesclarà amb un producte desodoritzant.  
L'impacte es valora com a temporal, reversible i directe, i es valora globalment com a moderat.  
- Abocaments: tal com s'ha descrit, totes les aigües, a excepció de les aigües caigudes en el sostre de la nau de compostatge, es tractaran en la instal·lació. El disseny de la planta ha previst la recirculació de tots els efluents per a no generar abocaments. La instal·lació de coberta en la nau de compostatge evitarà la generació de lixiviats, i la llosa de formigó sobre la qual es construiran les instal·lacions, juntament amb la instal·lació de depòsits de recollida i la recirculació de les aigües contaminades, fa que la instal·lació tinga abocament zero.  
La gestió adequada d'aigües contaminades i possibles abocaments és especialment important en la zona, atesa l'elevada accessibilitat dels aqüífers.  
- Sobre elements naturals: la modificació del projecte es durà a terme en zona ja afectada prèviament per l'activitat. Una part de la parcel·la 200, inclosa en la nova DIC, figura en la cartografia GVA com a sòl forestal estratègic i muntanya d'utilitat pública.  
Tant en l'ampliació de la DIC com en la DIC atorgada originalment es detecta que hi ha terreny cartografiat (bases de dades cartogràfiques de la GVA) com a muntanya declarada d'utilitat pública (MUP) no confirmada pels informes de la secció forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de València, ni per l'òrgan que ostenta la propietat de la muntanya (Ajuntament de Llutxent). No obstant això, ha d'indicar-se que la figura jurídica de protecció de la muntanya s'atorga des d'una doble vessant: per formar part d'un domini públic i per posseir valors ambientals.  
És el primer aspecte (legal) el que determina el segon aspecte (àmbit de protecció). Segons els informes sectorials emesos i atesa la tramitació urbanística efectuada, cal suposar que no hi ha menyscapte de la protecció de la muntanya. Aquesta resolució vetlarà perquè es respecte aquest àmbit de protecció ambiental.  
Patrimoni cultural: consultades les bases de dades de l'òrgan competent en patrimoni cultural, no s'han localitzat elements de l'àmbit cultural que puguen ser afectats per la modificació de l'activitat. En qualsevol cas, si en el transcurs de les obres en sorgeixen vestigis, es notificarà a l'Administració amb la finalitat de protegir-los.  
Paisatge: es valora com a no rellevant l'impacte sobre el paisatge. Pel fet que l'activitat s'enquadra en els voltants de terreny forestal, l'impacte es valora com a moderat. Les mesures correctores se centraran en la instal·lació de vegetació en el perímetre de la instal·lació.  
  
Riscos: l'activitat no es troba afectada per risc d'inundació. La documentació no recull la susceptibilitat de generar un incendi que puga afectar les zones forestals pròximes o la possibilitat que l'activitat siga afectada per un incendi que puga procedir de zona forestal, per la qual cosa hauran d'implantar-se, abans de la posada en marxa del projecte, les mesures que a aquest efecte indique l'òrgan competent en prevenció d'incendis forestals.  
Pel que fa a la presència de substàncies perilloses, en la documentació tècnica s'analitzen, quant a aspectes de seguretat industrial, els diversos riscos (substàncies perilloses, incendis) i les mesures preventives a adoptar.  
Finalment, el document ambiental incorpora un pla de vigilància ambiental basat en les dues afeccions principals previstes: contaminació de les aigües a causa de possibles fugues i afeccions a l'atmosfera (sorolls, gasos, pols i olors).  
Les propostes realitzades són l'anàlisi dels lixiviats i l'anàlisi de la qualitat de les aigües en pous pròxims a l'àrea del projecte, així com dades piezomètriques. S'efectuarà un estudi preoperacional amb la finalitat de determinar la variació de la qualitat del recurs i la possible contaminació d'aquest, i s'establiran diversos nivells d'alerta en funció dels quals es duran a terme, si cal, les mesures correctores establides per a cada nivell i l'objecte dels quals és la detecció de fugues. El sistema de drenatge d'aigües superficials es revisarà visualment i es corregirà qualsevol anomalia en l'estat del sistema. A més, s'analitzaran les aigües d'abocament.  
Aquest òrgan ambiental considera, no obstant això, que s'han de vigilar els diversos elements de la instal·lació amb la finalitat de detectar fugues abans que arriben a contaminar les aigües.  
En general, l'estudi d'impacte ambiental valora els impactes circumscrits a l'àrea sobre la qual es produeixen: de caràcter temporal i, en cas que es produïsquen afeccions directes, com l'afecció al recurs sòl, irreversibles.  
Per concloure aquest apartat cal indicar que, si bé és cert que s'han previst la majoria de mesures preventives i correctores, hi ha aspectes que s'han inclòs en aquest apartat i altres que, a causa que no es dona informació en la documentació ambiental o aquesta és poc específica, també s'inclouran en el condicionat ambiental.  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte de planta de producció de fertilitzants mitjançant tractament de residus orgànics i residus vegetals està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'annex I.6.f del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989 d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, i l'annex II, grup 9, apartat b, de la Llei 21/2103, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2, de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que s'hi poden aplicar.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi puguen aplicar, el projecte de planta de producció de fertilitzants mitjançant tractament de residus orgànics i residus vegetals a Llutxent (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i l'altra documentació que es troba en l'expedient, i de conformitat amb els condicionants següents:  
  
1. Amb la finalitat de salvaguardar els valors ambientals emparats per la figura legal de muntanya d'utilitat pública, s'efectuarà el replanteig del projecte sobre el terreny i es documentarà. El replanteig documentat se sotmetrà a informe favorable de l'autoritat forestal competent en la gestió de la muntanya, amb caràcter previ a l'inici de les obres.  
2. L'Ajuntament de Llutxent haurà d'emetre un informe de disponibilitat de recursos hídrics amb anterioritat a la concessió de l'autorització substantiva.  
3. S'implantaran les mesures de prevenció i autoprotecció enfront de la generació o recepció de riscos forestals que determine l'òrgan competent en la matèria a aquest efecte.  
4. En la zona destinada a la trituració de residus vegetals, els depòsits de residus (platges d'apilament) o material triturat hauran de disposar-se en espais separats per tancats amb lones o elements prefabricats de formigó a fi d'evitar dispersió de materials.  
5. Els contenidors que alberguen materials a derivar a gestor autoritzat (plàstics, cartons, altres) hauran de disposar de coberta a base de lones o similar que garantisquen que en dies de vent els residus no quedaran disseminats pels voltants de la planta.  
6. Qualsevol llot de depuració o qualsevol material que s'introduïsca en el procés de compostatge directament o indirectament (a través de la biometanització) haurà de garantir que el producte final és apte per a la utilització en l'agricultura segons el Reial decret 1310/1990, pel qual es regula la utilització de llots de depuració en el sector agrari, o la normativa que el substituïsca, i s'han de rebutjar o eliminar de la llista de residus els que no siguen, per la composició o origen que tenen, susceptibles de garantir aquestes característiques. En qualsevol cas, hauran de complir-se les determinacions del reial decret esmentat i les ordres de desenvolupament.  
7. a) S'inclourà en el programa de vigilància ambiental la revisió programada dels diversos elements que contenen les substàncies a valorar o tractar, amb la finalitat de detectar fugues, clevills o qualsevol deteriorament que puga ocasionar contaminació. Qualsevol esdeveniment d'aquestes característiques s'haurà de solucionar tan prompte com siga possible.  
b) Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesurespreventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes.La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
8. Els residus admesos en l'activitat seran els que es detallen en l'annex I d'aquesta resolució o qualsevol codi LER que l'òrgan competent en gestió de residus considere susceptible d'autorització, sempre que la inclusió d'aquest no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i la modificació no responga als supòsits en els quals s'exigeix la tramitació d'un procediment d'avaluació d'impacte ambiental en la legislació sectorial vigent en la matèria.  
9. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
  
Segon  
De conformitat amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 15 de juny de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga».  
  
  
ANNEX I  
  
Residus sotmesos a desembalatge previ:  
02 Residus de l'agricultura, horticultura, aqüicultura, silvicultura, caça i pesca;  
Residus de la preparació i elaboració d'aliments  
02 05 Residus de la indústria de productes lactis  
02 05 01 Materials inadequats per al consum o l'elaboració  
02 06 Residus de la indústria de forn i pastisseria  
02 06 01 Materials inadequats per al consum o l'elaboració  
16 Residus no especificats en un altre capítol de la llista  
16 03 Lots de productes fora d'especificació i productes no utilitzats  
  
16 03 06 Residus orgànics diferents dels especificats en el codi 16 03 05  
  
Residus a destinar al procés de digestió anaeròbia (digestor):  
02 Residus de l'agricultura, horticultura, aqüicultura, silvicultura, caça i pesca;  
Residus de la preparació i elaboració d'aliments  
02 01 Residus de l'agricultura, horticultura, aqüicultura, silvicultura, caça i pesca  
02 01 01 Llots de rentada i neteja  
02 01 03 Residus de teixits de vegetals  
02 01 06 Femta d'animals, orina i fem (inclosa, palla podrida) i efluents recollits selectivament i tractats fora del lloc on es generen - materials no porcins.  
02 02 Residus de la preparació i elaboració de carn, peix i altres aliments d'origen animal  
02 02 01 Llots de rentada i neteja  
02 02 04 Llots del tractament in situ d'efluents  
02 03 Residus de la preparació i elaboració de fruites, hortalisses, cereals, olis comestibles, cacau, café, te i tabac; producció de conserves; producció de rent i extracte de rent, preparació i fermentació de melasses  
02 03 01 Llots de rentada, neteja, pelada, centrifugació i separació  
  
02 03 02 Residus de conservants  
02 03 03 Residus de l'extracció amb dissolvents  
02 03 04 Materials inadequats per al consum o l'elaboració  
02 03 05 Llots del tractament in situ d'efluents  
02 04 Residus de l'elaboració de sucre  
02 04 01 Terra procedent de la neteja i rentada de la remolatxa  
02 04 02 Carbonat càlcic fora d'especificació  
02 04 03 Llots del tractament in situ d'efluents  
02 05 Residus de la indústria de productes lactis  
02 05 01 Materials inadequats per al consum o l'elaboració  
02 05 02 Llots del tractament in situ d'efluents  
02 06 Residus de la indústria de forn i pastisseria  
02 06 01 Materials inadequats per al consum o l'elaboració  
02 06 02 Residus de conservants  
02 06 03 Llots del tractament in situ d'efluents  
02 07 Residus de la producció de begudes alcohòliques i no alcohòliques (excepte café, te i cacau)  
02 07 01 Residus de rentada, neteja i reducció mecànica de matèries primeres  
02 07 02 Residus de la destil·lació d'alcohols  
02 07 04 Materials inadequats per al consum o l'elaboració  
02 07 05 Llots del tractament in situ d'efluents  
03 Residus de la transformació de la fusta i de la producció de taulers i mobles, pasta de paper, paper i cartó  
03 03 Residus de la producció i transformació de pasta de paper, paper i cartó  
03 03 02 Llots de lleixius verds (procedents de la recuperació de lleixius de cocció)  
03 03 07 Deixalles, separades mecànicament, de pasta elaborada a partir de residus de paper i cartó  
03 03 10 Deixalles de fibres i llots de fibres, de materials de càrrega i d'estucat, obtingudes per separació mecànica.  
03 03 11 Llots del tractament in situ d'efluents, diferents dels especificats en el codi 03 03 10  
07 Residus de processos químics orgànics  
07 01 Residus de la fabricació, formulació, distribució i utilització [FFDU] de productes químics orgànics de base  
07 01 12 Llots del tractament in situ d'efluents, diferents dels especificats en el codi 07 01 11  
07 05 Residus de l'FFDU de productes farmacèutics  
07 05 12 Llots del tractament in situ d'efluents, diferents dels especificats en el codi 07 05 11  
07 06 Residus de l'FFDU de greixos, sabons, detergents, desinfectants i cosmètics  
07 06 12 Llots del tractament in situ d'efluents, diferents dels especificats en el codi 07 06 11  
16 Residus no especificats en un altre capítol de la llista  
16 03 Lots de productes fora d'especificació i productes no utilitzats  
  
16 03 06 Residus orgànics diferents dels especificats en el codi 16 03 05  
16 10 Residus líquids aquosos destinats a plantes de tractament externes  
16 10 02 Residus líquids aquosos diferents dels especificats en el codi 16 10 01  
16 10 04 Concentrats aquosos diferents dels especificats en el codi 16 10 03  
19 Residus de les instal·lacions per al tractament de residus, de les plantes externes de tractament d'aigües residuals i de la preparació d'aigua per a consum humà i d'aigua per a ús industrial  
19 02 Residus de tractaments fisicoquímics de residus (incloses la descromatació, descianuració i neutralització)  
19 02 06 Llots de tractaments fisicoquímics diferents dels especificats en el codi 19 02 05  
19 05 Residus del tractament aeròbic de residus sòlids  
19 05 01 Fracció no compostada de residus municipals i assimilats  
  
19 05 02 Fracció no compostada de residus de procedència animal o vegetal  
19 05 03 Compost fora d'especificació  
19 06 Residus del tractament anaeròbic de residus  
19 06 03 Licors del tractament anaeròbic de residus municipals  
  
19 06 04 Llots de digestió del tractament anaeròbic de residus municipals  
19 06 05 Licors del tractament anaeròbic de residus animals i vegetals  
19 06 06 Llots de digestió del tractament anaeròbic de residus animals i vegetals  
19 07 Lixiviats d'abocador  
19 07 03 Lixiviats d'abocador diferents dels especificats en el codi 19 07 02  
19 08 Residus de plantes de tractament d'aigües residuals no especificats en una altra categoria  
19 08 01 Residus de garbellament  
19 08 02 Residus de dessorrament  
19 08 05 Llots del tractament d'aigües residuals urbanes  
19 08 09 Mescles de greixos i olis procedents de la separació d'aigua / substàncies olioses que contenen solament olis i greix  
19 08 12 Llots procedents del tractament biològic d'aigües residuals industrials diferents dels especificats en el codi 19 08 11  
19 08 14 Llots procedents d'altres tractaments d'aigües residuals industrials, diferents dels especificats en el codi 19 08 13  
19 09 Residus de la preparació d'aigua per a consum humà o aigua per a ús industrial  
19 09 01 Residus sòlids de la filtració primària i garbellament  
19 09 02 Llots de la clarificació de l'aigua  
19 09 03 Llots de descarbonatació  
20 Residus municipals (residus domèstics i residus assimilables procedents dels comerços, indústries i institucions), incloses les fraccions recollides selectivament  
20 01 Fraccions recollides selectivament (excepte les especificades en el subcapítol 15 01)  
20 01 25 Olis i greixos comestibles  
20 02 Residus de parcs i jardins (inclosos els residus de cementeris)  
  
20 02 01 Residus biodegradables  
20 03 Altres residus municipals  
20 03 02 Residus de mercats  
20 03 04 Llots de fosses sèptiques  
20 03 06 Residus de la neteja de clavegueres  
  
Residus a destinar al procés de tractament d'aigües orgàniques i salmorres:  
02 Residus de l'agricultura, horticultura, aqüicultura, silvicultura, caça i pesca; residus de la preparació i elaboració d'aliments  
02 02 Residus de la preparació i elaboració de carn, peix i altres aliments d'origen animal  
02 02 04 Llots del tractament in situ d'efluents  
06 Residus de processos químics inorgànics  
06 03 Residus de l'FFDU de sals i les seues solucions, i d'òxids metàl·lics  
06 03 14 Sals sòlides i solucions diferents de les esmentades en els codis 06 03 11 i 06 03 13  
16 Residus no especificats en un altre capítol de la llista  
16 10 Residus líquids aquosos destinats a plantes de tractament externes  
16 10 02 Residus líquids aquosos diferents dels especificats en el codi 16 10 01  
16 10 04 Concentrats aquosos diferents dels especificats en el codi 16 10 03  
19 Residus de les instal·lacions per al tractament de residus, de les plantes externes de tractament d'aigües residuals i de la preparació d'aigua per a consum humà i d'aigua per a ús industrial  
19 07 Lixiviats d'abocador  
19 07 03 Lixiviats d'abocador diferents dels especificats en el codi 19 07 02  
  
Residus a destinar al procés de compostatge:  
02 Residus de l'agricultura, horticultura, aqüicultura, silvicultura, caça i pesca; residus de la preparació i elaboració d'aliments  
02 01 Residus de l'agricultura, horticultura, aqüicultura, silvicultura, caça i pesca  
02 01 01 Llots de rentada i neteja  
02 01 03 Residus de teixits de vegetals  
02 01 07 Residus de la silvicultura  
02 02 Residus de la preparació i elaboració de carn, peix i altres aliments d'origen animal  
02 02 01 Llots de rentada i neteja  
02 02 03 Materials inadequats per al consum o l'elaboració  
02 02 04 Llots del tractament in situ d'efluents  
02 03 Residus de la preparació i elaboració de fruites, hortalisses, cereals, olis comestibles, cacau, café, te i tabac; producció de conserves; producció de rent i extracte de rent, preparació i fermentació de melassa  
  
02 03 01 Llots de rentada, neteja, pelada, centrifugació i separació  
  
02 03 04 Materials inadequats per al consum o l'elaboració  
02 03 05 Llots del tractament in situ d'efluents  
02 04 Residus de l'elaboració de sucre  
02 04 03 Llots del tractament in situ d'efluents  
02 05 Residus de la indústria de productes lactis  
02 05 01 Materials inadequats per al consum o l'elaboració  
02 05 02 Llots del tractament in situ d'efluents  
02 06 Residus de la indústria de forn i pastisseria  
02 06 01 Materials inadequats per al consum o l'elaboració  
02 06 03 Llots del tractament in situ d'efluents  
02 07 Residus de la producció de begudes alcohòliques i no alcohòliques (excepte café, te i cacau)  
02 07 05 Llots del tractament in situ d'efluents  
03 Residus de la transformació de la fusta i de la producció de taulers i mobles, pasta de paper, paper i cartó  
03 01 Residus de la transformació de la fusta i de la producció de taulers i mobles  
03 01 01 Residus d'escorça i suro  
03 01 05 Serradures, borumballes, retalls, fusta, taulers de partícules i xapes, diferents dels esmentats en el codi 03 01 04  
03 03 Residus de la producció i transformació de pasta de paper, paper i cartó  
03 03 01 Residus d'escorça i fusta  
03 03 11 Llots del tractament in situ d'efluents, diferents dels especificats en el codi 03 03 10  
04 Residus de les indústries del cuir, de la pell i el tèxtil  
04 01 Residus de les indústries del cuir i de la pell  
04 01 01 Carnasses i serratges d'emblanquinat  
04 01 07 Llots, en particular els procedents del tractament in situ d'efluents, que no contenen crom  
04 02 Residus de la indústria tèxtil  
04 02 10 Matèria orgànica de productes naturals (per exemple, greix, cera...)  
04 02 20 Llots del tractament in situ d'efluents, diferents dels esmentats en el codi 04 02 19  
04 02 21 Residus de fibres tèxtils no processades  
19 Residus de les instal·lacions per al tractament de residus, de les plantes externes de tractament d'aigües residuals i de la preparació d'aigua per a consum humà i d'aigua per a ús industrial  
19 01 Residus de la incineració o piròlisi de residus  
19 01 12 Cendres de fons de forn i escòries diferents de les especificades en el codi 19 01 11.  
19 06 Residus del tractament anaeròbic de residus  
19 06 05 Licors del tractament anaeròbic de residus animals i vegetals  
19 06 06 Llots de digestió del tractament anaeròbic de residus animals i vegetals  
19 08 Residus de plantes de tractament d'aigües residuals no especificats en una altra categoria  
19 08 05 Llots del tractament d'aigües residuals urbanes  
20 Residus municipals (residus domèstics i residus assimilables procedents dels comerços, indústries i institucions), incloses les fraccions recollides selectivament  
20 02 Residus de parcs i jardins (inclosos els residus de cementeris)  
  
20 02 01 Residus biodegradables  
  
  
ANNEX II  
Residus obtinguts després de la realització dels diversos processos:  
  
A) Concentrats de l'evaporador i sistema de membranes per al tractament de lixiviats i aigües orgàniques (operació de valorització tipus R3):  
LER 19 Residus de les instal·lacions per al tractament de residus  
  
19 06 Residus del tractament anaeròbic de residus  
19 06 06 Llots de digestió del tractament anaeròbic de residus animals i vegetals  
19 08 Residus de plantes de tractament d'aigües residuals, no especificats en una alta categoria  
19 08 11\* Llots que contenen substàncies perilloses procedents del tractament biològic d'aigües residuals industrials  
19 08 12 Llots procedents del tractament biològic d'aigües residuals industrials, diferents dels especificats en el codi 19 08 11  
  
19 08 13\* Llots que contenen substàncies perilloses procedents d'uns altres tractaments d'aigües residuals industrials  
19 08 14 Llots procedents d'altres tractaments d'aigües residuals industrials, diferents dels especificats en el codi 19 08 13  
  
B) Residus captats en el procés de garbellament de seguretat (operació de valorització tipus R3):  
LER 19 Residus de les instal·lacions per al tractament de residus  
  
19 08 Residus de plantes de tractament d'aigües residuals, no especificats en una altra categoria  
19 08 01 Residus de garbellament  
  
C) Fraccions recuperades en el procés de desenvasat (operació de valorització tipus R12):  
LER 19 Residus de les instal·lacions per al tractament de residus  
  
19 12 Residus del tractament mecànic de residus (per exemple, classificació, trituració, compactació, pel·letització) no especificats en una altra categoria  
19 12 01 Paper i cartó  
19 12 02 Metalls ferris  
19 12 03 Metalls no ferris  
19 12 04 Plàstic i cautxú  
19 12 05 Vidre  
19 12 08 Tèxtils  
  
D) Fraccions de residus recuperades en el procés de trituració de residus vegetals i de fusta, abans de l'alimentació al procés (operació de valorització tipus R12):  
LER 19 Residus de les instal·lacions per al tractament de residus  
  
19 12 Residus del tractament mecànic de residus (per exemple, classificació, trituració, compactació, pel·letització) no especificats en una altra categoria  
19 12 02 Metalls ferris  
19 12 03 Metalls no ferris  
19 12 07 Fusta diferent de l'especificada en el codi 191206  
19 12 12 Altres residus (incloses mescles de materials) procedents del tractament mecànic de residus, diferents dels especificats en el codi 19 12 11  
  
E) Fusta triturada (operació de valorització tipus R12):  
LER 19 Residus de les instal·lacions per al tractament de residus  
  
19 12 Residus del tractament mecànic de residus (per exemple, classificació, trituració, compactació, pel·letització) no especificats en una altra categoria  
19 12 07 Fusta diferent de l'especificada en el codi 191206