Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2922, del 04-02-1997 (1997/890920)

RESOLUCIÓ d'11 de juny de 1996, de la directora general de Qualitat Ambiental, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual fa pública la següent declaració d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2922

Data del DOGV
:   04-02-1997

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1997/890920


Data del document
:   11-06-1996

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ d'11 de juny de 1996, de la directora general de Qualitat Ambiental, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual fa pública la següent declaració d'impacte ambiental.  
Vist l'expedient 035/91-AIA, sobre el projecte d'Ampliació de Granja Porcina, al terme municipal de Sant Mateu (Castelló), el promotor del qual és el Sr. Isidro Castell Pascual.  
Vist que la documentació, formada pel projecte d'activitat i expedient municipal, va ser remés a través de la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats de Castelló. En l'expedient municipal s'han dut a terme les següents actuacions:  
- Informe tècnic: «...l'emplaçament està d'acord amb les ordenances i plans d'ordenació urbana».  
- Informe de Sanitat: «...l'ampliació que es duu a terme en la granja respon als requisits higienicosanitaris correctes (naus per cubiculum, desguassos alicatats, sistema de transformació de purins i sistemes de depuració d'aigües en projecte)».  
- S'ha procedit al tràmit d'informació pública del projecte d'activitat mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província número 111, de 15 de setembre de 1990. Durant el període d'informació pública no s'han presentat al·legacions, segons la diligència efectuada pel secretari de l'Ajuntament.  
Vist que l'objecte del projecte és l'ampliació de granja porcina de cicle tancat, mitjançant la construcció de dues noves naus confrontants amb les edificacions ja existents. Les naus seran, una per a enceball, de 64,3 x 11,6 metres quadrats, i altra per a parts de 35,85 x 11,45 metres quadrats.  
Vist que es va sol·licitar al promotor que presentara l'estudi d'impacte ambiental en el qual es recolliren els següents punts:  
- Descripció de l'activitat:  
\* Nombre de truges mares, verros i d'enceball en cada cicle.  
\* De tant en tant es desinfecten, desinsecten, etc., les naus, amb indicació de les característiques i el volum dels productes utilitzats.  
\* Mapa de situació general de la granja, tot indicant la situació de la fossa de destrucció de cadàvers, llatzeret, gual sanitari.  
- Descripció de la zona on se situa la granja:  
\* Vegetació natural.  
\* Característiques dels sòls (permeabilitat, etc.).  
\* Cultius agrícoles de la zona.  
\* Presència de cursos d'aigua.  
- Previsió dels impactes que es deriven de les diferents accions sobre cadascun dels components del medi.  
- Avaluació dels impactes produïts.  
- Tractament que es dóna als residus orgànics. Indicació de cada quant de temps es buida la fossa de purins i la seua destinació.  
Vist que, atés que el promotor no presentava el corresponent estudi, se li va comunicar que, d'acord amb l'article 92.1 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, se li reiterava la demanda de la presentació de la documentació advertint-li que, transcorreguts tres mesos sense rebre-la, es produirà la caducitat de l'expedient i les actuacions realitzades s'arxivaran sense més tràmit.  
Vist que, en resposta a aquest requeriment, el promotor presenta el corresponent estudi d'impacte ambiental. En l'esmentat estudi s'indica que, després de l'ampliació, l'explotació tindrà una capacitat de 530 truges, 50 verros, 1.200 porcells i 2.800 d'engreix.  
L'ampliació projectada farà que el cicle integrat es realitze amb major senzillesa i de manera que les instal·lacions guarden les mesures sanitàries més adequades per a l'objectiu buscat.  
S'estima una producció de 12 metres cúbics de purí al dia, cosa que suposa 4.320 metres cúbics a l'any. Per a albergar la dita producció, la granja disposa de dues fosses, una de 600 metres cúbics i l'altra de 94,40 metres cúbics, a més de depòsits en fossa d'enreixat en dues naus amb una capacitat de 184,8 metres cúbics. La capacitat total és de 879 metres cúbics, cosa que suposa un període de retenció de 71 dies.  
Totes les fosses, tant de recepció de purí com d'emmagatzemament, seran canalitzades, intercomunicades i impermeabilitzades, i s'hi procedirà a la seua extracció periòdicament. Per a això, es disposa d'una cisterna amb remolc amb una capacitat de 5.000 litres i s'ha adquirit una altra de 12.000 litres.  
El purí es distribueix com a adob natural en les finques del propietari i cobreix una superfície de 60 Hectàrees. La resta es distribueix a diferents agricultors de la zona que ho sol·liciten.  
Vist que, com continua indicant l'estudi, per a eliminar els pudors originats pels purins s'incorporarà un producte en les fosses, els canals i les basses, que produeix la disminució de l'emissió d'amoníac i evita la formació de gasos al estabilitzar el purí per reducció de la càrrega patògena.  
Vist que l'eliminació d'animals morts es durà a terme mitjançant el seu soterrament en una fossa on seran tractats amb cal viva.  
Vist que, després de la presentació de l'estudi, es va comunicar al promotor que l'havia d'ampliar en els següents punts:  
- Els purins s'han de sotmetre a un tractament que garantisca la reducció de la DBO5, sòlids en suspensió, eliminació d'agents patògens, control de pH i elements nutritius (N, P, K) de forma que en resulte un producte adequat per a la seua utilització com a adob orgànic i fàcilment assimilable en sòls i cultius.  
- El tractament elegit es definirà detalladament tant en funcionament com en resultats esperats i característiques tècniques i constructives dels elements necessaris.  
- Justificació de la demanda de purins com a adob orgànic. Localització en un plànol parcel·lari i cartogràfic de les parcel·les, tant pròpies com la d'altres agricultors on s'utilitzen els purins.  
Vist que el promotor presenta un tractament de purins en el qual s'accelera la seua descomposició mitjançant l'aplicació de bacteris i enzimes especialitzades. En la memòria de funcionament presentada s'indica que el procediment consta de set fases:  
Fase 1. Aplicació de bacteris.  
Fase 2. Separació de sòlids; funcionament i rendiment. La separació de sòlids comporta la reutilització d'aquests com a adobs naturals i s'eviten els pudors gràcies a l'aportació de bacteris, que redueixen el temps de compostatge pel fet de tenir un baix índex d'humitat.  
Fase 3. Decantador primari. Multiplicació de bacteris. En aquesta fase als residus que vénen del separador se'ls injecta aire des del fons del tanc per a la multiplicació de bacteris anaerobis i aerobis. Des del decantador hi ha un sistema de moviment de fangs automàtic que retorna al separador els fangs sedimentats amb una massa biològica molt activa. Temps de retenció, de 20 a 24 hores.  
Fase 4. Segon decantador. Mineralització: temps de retenció en aquest decantador de 20 a 24 hores. Mentre actuen els bacteris tindrem una capa de flotants per a la seua mineralització.  
Fase 5. Tanc de filtre biològic. En aquest filtre és on els bacteris aerobis actuen amb una aportació d'oxigen per un sistema d'aireig venture i recirculació al biofiltre. La raó del biofiltre és facilitar als bacteris un medi de formació de colònies i fer recircular l'aigua segons calga per a tenir sempre la quantitat d'oxigen dissolt en l'aigua. La recirculació fluctuarà segons la quantitat de purins. Com més recirculació pel filtre, més oxigen s'aporta a la massa biològica i major degradació dels purins. Temps de retenció de 20 a 24 hores.  
Fase 6. Tanc clarificador: la funció del clarificador és la sedimentació i la mineralització de les últimes partícules. D'altra part, actua com a tanc de reserva per al rentat del filtre biològic, el qual es fa invertint el procés de circulació d'aigua. Temps de retenció de 8 a 10 hores. Aquesta aigua que ix del clarificador està ja depurada per al seu abocament al clavegueram.  
Fase 7. Ozonització. Desinfecció de l'aigua: si no hi ha possibilitat d'abocar en depuradores municipals, es recomana una desinfecció per injecció d'ozó. Temps de retenció: 2 hores. La funció de l'ozó és oxidar tots els bacteris que puguen quedar en l'aigua abans del seu abocament al pou filtrant o camp. També s'hi pot aplicar una clorada per a major desinfecció.  
Vist que s'ha procedit a la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, en l'Ajuntament de Sant Mateu i en la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 2.674, de 25 de gener de 1996. Transcorregut el període de 30 dies hàbils, no s'hi han presentat al·legacions, segons els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament de Sant Mateu i pel cap del Servei de Sistemes d'Organització i Gestió de Personal de la Subsecretaria de Medi Ambient.  
Vist que el promotor disposa d'una superfície de 60 hectàrees pròpies i justifica la demanda per a aproximadament 22 hectàrees per a utilitzar el purí com a adob orgànic.  
Atés que, de les parcel·les senyalitzades on s'utilitzarà el purí com a adob orgànic, algunes presenten problemes de permeabilitat alta per porositat i per fissuració i karstificació. En aquestes superfícies convé que s'utilitze la fracció sòlida després del procés de fermentació i compostatge en les zones de permeabilitat alta per fissuració i karstificació, i la fracció líquida resultant del tractament en la resta de les àrees, tenint major precaució en les àrees de permeabilitat alta per porositat.  
Atés que el rendiment esperat pel sistema de depuració proposat en l'estudi és, per a les set fases proposades, de 120 mg/l de DBO5 final, partint d'una DBO5 de 80.000 mg/l d'entrada. Aquesta depuració es podria exigir quan no es dispose de terrenys on utilitzar el producte resultant.   
La fracció sòlida resultant de la segona fase s'ha de sotmetre a un procés de fermentació i compostatge aerobi que garantisca l'obtenció d'un producte adequat, i que evite l'aparició de pudors i insectes i altres elements patògens.  
El compostatge es durà a terme en una era creada a aquest fi amb material impermeable i disposarà d'una fossa de recollida de possibles lixiviats.  
Atés que, a fi de comprovar l'efectivitat del sistema de tractament proposat, tant a escala de càrrega contaminant com valor en elements nutritius. Aquest seguiment permetrà ajustar les dosis d'adobat.  
Atés que es procedirà a la recollida i trasllat a era d'assecat i fermentació de les restes de fem presents en l'explotació.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables.   
Atés que l'article 5 de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, aprovat pel Decret 22/1996, de 5 de febrer de 1996, del Consell de la Generalitat Valenciana atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
Primer   
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte d'ampliació de granja porcina al terme municipal de Sant Mateu (Castelló), el promotor del qual és el Sr. Isidro Castell Pascual, atenent allò disposat en l'estudi d'impacte ambiental, l'annex de tractament de purins i el compliment de les següents condicions:  
1. La fracció sòlida resultant del separador de sòlids-líquids se sotmetrà a un procés de compostatge en una era creada amb material impermeable i fossa de recollida de possibles lixiviats. El compostatge es realitzarà mitjançant la fermentació aeròbia a fi d'evitar l'aparició de pudors. Es controlarà la temperatura, humitat i la no-aparició d'agents vectors.   
2. En les àrees amb problemes de permeabilitat per fissuració i karstificació s'utilitzarà com a adob orgànic la fracció sòlida després del període de compostatge. En la resta de superfície s'aplicarà l'adobat atenent les necessitats del cultiu.  
3. A fi de comprovar l'eficàcia del sistema proposat i conéixer el producte resultant, se'n farà una anàlisi, almenys, una vegada cada sis mesos en el primer any. D'acord amb el resultat es modificarà o acceptarà el sistema elegit.  
4. Qualsevol modificació que es realitze en el tractament de purins es comunicarà a aquesta Direcció General.  
5. Recollida i trasllat a una era d'assecat i compostatge dels residus de fem existents en l'explotació.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs, sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 11 de juny de 1996.- La directora general de Qualitat Ambiental: Gloria Arnandis Boix.