Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6055, del 13-07-2009 (2009/7974)

RESOLUCIÓ de 26 de juny de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Ontinyent, Elda, la Jana i Sant Mateu, Turís, Gaibiel i Benaguasil.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6055

Data del DOGV
:   13-07-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/7974


Data del document
:   26-06-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Elda
    * Gaibiel
    * Benaguasil
    * Jana, la
    * Sant Mateu
    * Ontinyent
    * Turís
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 26 de juny de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Ontinyent, Elda, la Jana i Sant Mateu, Turís, Gaibiel i Benaguasil. [2009/7974]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:   
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 364/06-AIA Ontinyent, 382/06-AIA Elda, 387/06-AIA La Jana-Sant Mateu, 330/06-AIA Turís, 288/06-AIA Gaibiel i 225/06-AIA Benaguasil.  
València, 26 de juny de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 364/5228-BUX.  
Títol: Autorització ambiental integrada d'una indústria d'estampació, tintatge i acabaments tèxtils.  
Promotor: Colortex 1967, SL.  
Autoritat substantiva: Servei de Control Integrat de la Contaminació de la Direcció General de Qualitat Ambiental  
Localització: Avinguda del Tèxtil, núm. 60, del terme municipal d'Ontinyent (València).  
Descripció del projecte   
Introducció  
El complex industrial de Colortex 1967, SL està constituït per les instal·lacions i edificacions industrials pròpies d'una activitat tèxtil, una planta depuradora d'aigües residuals i una assecadora tèrmica de llots de depuració.   
El projecte descriu l'activitat pròpia de la tèxtil i planteja l'ús de les instal·lacions de depuració d'aigües residuals i d'assecada de llots per al tractament de residus d'origen extern, com a activitat complementària a la principal. Entre les operacions de gestió de residus, considera el procés de llavada d'envasos buits generats a la indústria, els quals han contingut diversos productes químics. Una vegada nets es tornen al proveïdor o es reutilitzen en el procés productiu.  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la tramitació de l'autorització ambiental integrada per a la instal·lació industrial d'estampació, tintura i acabaments tèxtils, d'acord amb la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
L'activitat industrial de Colortex 1967, SL, es desenvolupa a l'avinguda del Tèxtil número 60 del terme municipal d'Ontinyent, i la parcel·la està classificada com a sòl urbà i qualificada d'ús industrial. Sobre la parcel·la s'eleven, actualment, un conjunt barrejat de naus industrials adossades i altres edificacions, com a resultat de les successives ampliacions que des de l'inici de l'activitat s'han escomés. Aquest emplaçament limita per la façana principal amb l'avinguda del Tèxtil, d'orientació nord, a l'est limita amb el carrer de la Confecció, a l'oest, amb el carrer del Tint i, al sud, amb el carrer de Jacquard.  
El projecte descriu les instal·lacions industrials de Colortex 1967, SL, formades per les edificacions que contenen els processos productius de l'activitat tèxtil i els magatzems d'aquesta, la planta de depuració d'aigües residuals, la instal·lació d'assecada de llots, els emmagatzemaments de productes químics, oficines, etc. i altres instal·lacions auxiliars.  
Pel que fa al procés industrial de Colortex 1967, SL, es descriu l'activitat tèxtil centrada en productes i serveis que engloben la preparació, tintura i acabaments tèxtils, amb les operacions d'enrotllament de tela després de la recepció, emmagatzemament de teixits en cru, blanqueig i llavada, i les operacions de gravat, estampació, tintura, acabament, recobriment i emmagatzemament de producte acabat. Com ja s'ha indicat anteriorment, es descriu la utilització de la planta de tractament i depuració d'aigües residuals i la instal·lació de l'assecadora de llots per a la gestió de residus d'origen extern, com també, l'operació de llavada d'envasos buits generats internament que han contingut producte químic.   
En la documentació presentada s'exposa que la indústria disposa de les llicències d'activitat municipal corresponents a estampats i teixits, ampliació d'estampats i teixits, ampliació d'indústria tèxtil, caldera de vapor turbina alternador, magatzem de productes químics, magatzem de teixit cru acabat, ampliació de la instal·lació de recobriments, indústria d'estampació, tintura i acabamentts, planta de cogeneració, planta de tractament d'aigües, oficines i magatzem de fabricació de teixits.   
En el projecte s'enumeren els focus d'emissió de contaminants a l'atmosfera corresponent als processos d'assecada de teles, generació de vapor, esmerilament, enrotllament, raspallada, estampament, crema i recobriments.  
Respecte als residus generats, es descriuen els procedents d'envasos buits contaminats amb productes químics que es llaven prèviament a la devolució d'aquests al proveïdor o es destinen a la seua reutilització interna en l'empresa. Procedent de la planta de tractament d'aigües residuals s'obtenen llots que es lliuren bé directament a un gestor autoritzat, o bé se sotmeten a assecada tèrmica, depenent-ne de les característiques. Els llots procedents de l'assecadora tèrmica es descarreguen en contenidors metàl·lics per al lliurament d'aquests a un gestor autoritzat. La resta de residus perillosos i no perillosos es lliuren a diversos gestors autoritzats en funció de la naturalesa d'aquests. Els residus perillosos s'emmagatzemen, temporalment, en una àrea específica fins a fer efectiu aquest lliurament al gestor autoritzat.  
L'energia tèrmica i elèctrica per als processos industrials provenen d'una planta de cogeneració de cicle combinat a gas localitzada a la vora de les instal·lacions industrials de l'empresa.  
L'aigua de captació prové de dos pous que alimenten un aljub de 1.500 m³ per a ús industrial i connectat a la xarxa d'extinció d'incendis. A més, l'empresa està connectada a la xarxa d'aigua potable del municipi.   
Pel que fa a les aigües residuals, aquestes són enviades a la planta de tractament i depuració, i s'aboquen, finalment, al col·lector de clavegueram municipal.  
Tramitació administrativa  
Antecedents  
Com a antecedents consten dos expedients d'avaluació d'impacte ambiental de projectes presentats per Colortex 1967, SL, corresponents a la Resolució d'estimació d'impacte ambiental, de 17 de juliol de 2000, de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi Natural, sobre una planta de tractament i depuració d'aigües residuals (expedient 164/99-AIA) i la Resolució d'estimació d'impacte ambiental, de 18 de maig de 2004, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, sobre l'activitat productora de residus perillosos i una instal·lació d'assecada tèrmica de llots (expedient 121/03-AIA), totes aquestes presents en l'emplaçament industrial de Colortex 1967, SL.  
La Resolució de 18 de maig de 2004 fa referència en l'apartat tramitació administrativa al fet que el procediment d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i control Integrats de la Contaminació, per la qual cosa Colortex 1967, SL, estaria obligada a sol·licitar l'autorització ambiental integrada. La mateixa Resolució de 18 de maig de 2004 determinava que l'estimació d'impacte ambiental és suficient i d'aplicació per a la tramitació de la corresponent autorització ambiental integrada que Colortex 1967, SL, haurà d'iniciar, dins dels terminis previstos en la mateixa Llei 16/2002, d'1 de juliol. Així mateix, en l'apartat segon de condicionants d'aquesta resolució de 18 de maig de 2004 s'indica que serà necessari formular una nova resolució d'impacte ambiental en el cas que la indústria projecte constituir-se com a gestora de residus.  
Tràmit administratiu  
En data 23 d'octubre de 2006, l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge remet una nota interna on sol·licita declaració d'impacte ambiental i s'aporta la documentació següent:   
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada.  
- Projecte de gestió de residus perillosos i no perillosos.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Annex d'informació complementària a l'autorització ambiental integrada.  
El 9 de maig de 2006, el titular remet certificat d'auditoria acústica com a resposta al requeriment efectuat per l'Àrea d'Avaluació Ambiental durant les consultes prèvies realitzades pel Servei de Control Integrat de la Contaminació de la Direcció General de Qualitat Ambiental, d'acord al Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat.  
El 5 de març de 2007, la Direcció General de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports remet informe favorable a l'efecte patrimonial d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
L'ajuntament d'Ontinyent remet, amb data d'entrada en el registre municipal de 5 de febrer de 2007, informe del promotor amb els resultats del programa de vigilància ambiental especificat en el condicionat de la Resolució d'estimació d'impacte ambiental, de 17 de juliol de 2000, i el llibre de registre de cada un dels focus emissors de contaminants atmosfèrics, en compliment del primer condicionant de la Resolució d'estimació d'impacte ambiental, de 18 de maig de 2004, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada constitueix un dels supòsits recollits en l'annex de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i resulta preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Identificació, descripció i valoració dels impactes  
La relació d'impactes ambientals identificats més significatius descrits en l'estudi d'impacte ambiental corresponent a la gestió de residus perillosos i no perillosos són els següents:   
- Es destaca l'impacte sobre la hidrologia superficial valorat com a moderat, a causa dels abocaments produïts i per al qual s'adopten les mesures correctores consistents en planta de tractament i depuració aigües residuals i el control de les aigües residuals alienes que es reben.  
- Impacte sobre la hidrologia subterrània valorat com a lleu, a causa del potencial de l'abocament que pot produir-se accidentalment per vessaments de residus líquids i a causa de l'extracció d'aigua del subsòl per les dues captacions subterrànies dels pous.  
- Contaminació del sòl amb residus generats per l'activitat industrial i els procedents de les activitats d'assecada de llots i tractament d'aigües residuals, que es valora com a impacte lleu.  
- La contaminació acústica produïda per l'activitat industrial que es valora com a impacte moderat.  
- Emissions a l'atmosfera valorades com a impactes moderats, produïdes pels diversos focus emissors localitzats en la indústria.  
Consideracions sobre les mesures protectores i correctores.   
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que s'han tingut en compte en l'estudi d'impacte ambiental corresponent a la gestió de residus perillosos i no perillosos s'inclouen:   
- La planta de tractament i depuració prèvia a l'abocament al clavegueram públic la destinació final de la qual és l'EDAR d'Ontinyent-Agullent com a mesura correctora de les aigües residuals.  
- Es proposa el control analític de les aigües residuals d'origen extern que es reben per al tractament d'aquestes a la planta depuradora, a fi d'assegurar-ne una correcta depuració i un efluent final apte per a l'abocament.  
- Pel que fa a consum d'aigua, es proposa l'ús de l'aigua residual depurada per a les operacions de llavada d'envasos i la neteja dels equips de l'assecadora de llots i de la depuradora d'aigües.  
- S'instal·laran dispositius tipus venturi per a la reducció de les emissions de partícules en els focus de l'assecadora de llots.  
- Es disposaran lones de tancament als contenidors de llots secs per al transport d'aquests.  
- Aireig dels dipòsits d'emmagatzemament d'aigües residuals d'origen extern per a evitar olors.  
Consideracions sobre el programa de vigilància ambiental  
Respecte al programa de vigilància ambiental recollit en l'estudi d'impacte ambiental corresponent a la gestió de residus perillosos i no perillosos s'inclou:   
- L'anàlisi periòdica dels llots tractats en funció de la destinació final d'aquests.  
- Anàlisi de totes les partides d'aigües residuals alienes depurades abans del tractament d'aquestes, determinant els paràmetres generals i específics de contaminació depenent de la naturalesa d'aquestes.  
- Mesuraments per un organisme de control autoritzat dels focus de l'assecadora de llots, una vegada cada cinc anys, d'acord amb les obligacions legals per a activitats potencialment contaminants de l'atmosfera. Autocontrol anual de les emissions de l'assecadora de llots.  
- Mesurament anual del nivell sonor generat per les instal·lacions.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 6.d.1 Instal·lacions de valoració i eliminació de residus perillosos, de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan mediambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 8, apartat 3.c, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:   
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la gestió de residus perillosos i no perillosos del projecte d'autorització ambiental integrada d'una indústria d'estampació, tintura i acabaments tèxtils, promogut per Colortex 1967, SL, a l'avinguda del Tèxtil, número 60, del terme municipal d'Ontinyent (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constitueix l'expedient avaluat.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:   
1. Resulta d'aplicació l'apartat 1 i apartat 2 del condicionat de la Resolució d'estimació d'impacte ambiental, de 17 de juliol de 2000, de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi Natural (expedient 164/99-AIA), pel que fa a:   
1.1. Els abocaments a la xarxa de clavegueram han d'ajustar-se a les condicions marcades en el permís d'abocament municipal.  
1.2. Els residus generats han de gestionar-se d'acord amb la naturalesa i característiques d'aquests i lliurar-se a gestors autoritzats, complint amb la legislació aplicable en matèria de residus.  
2. Resulta d'aplicació l'apartat 7 i apartat 8 del condicionat de la Resolució d'estimació d'impacte ambiental, de 18 de maig de 2004, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural (expedient 121/03-AIA), pel que fa a:   
2.1. Incloure com a paràmetres analitzar en els mesuraments periòdics d'emissions a l'atmosfera de l'assecadora de llots, els composts amoniacals i ensoframents responsables de males olors i les partícules, sempre conformement i complementàriament amb els mesuraments requerits per a aquest focus en l'autorització ambiental integrada.  
2.2. Compliment dels nivells acústics exigits per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
3. Han d'adoptar-se mesures protectores tendents a impedir la contaminació dels sòls o escolaments cap a albellons de la xarxa de clavegueram en l'àrea de depuració d'aigües residuals i d'assecada de llots. S'han d'incloure les zones d'emmagatzemament d'aigües residuals i de llots, prèviament i posteriorment al tractament d'aquestes.  
4. S'ha de dur un registre documental del programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental que permeta comprovar-ne el seguiment i compliment, i constituir un tot amb el seguiment ambiental que, si és procedent, puga exigir-se en l'autorització ambiental integrada.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient que establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 382/4694-PWU  
Títol: Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada de planta de producció de biodièsel.  
Activitat: producció de biodièsel i glicerol/glicerina.  
Promotor: Combustibles Ecológicos del Mediterráneo, SA.  
Localització: polígon industrial Finca Lacy, parcel·les N1 i N2, Elda (Alacant).  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Combustibles Ecológicos del Mediterráneo, SA, d'ara endavant COECMED, tramita l'autorització ambiental integrada d'una nova planta de producció de biodièsel i glicerol/glicerina al terme municipal d'Elda.  
La indústria se situarà a les parcel·les N1 i N2 del polígon industrial Lacy, amb una superfície total de 4.207,42 m². La superfície de terreny pavimentada serà de 2.648,89 m². La zona està qualificada com a sòl urbà d'ús industrial i l'activitat exercida és compatible amb el planejament municipal.  
Hi ha subministrament d'energia elèctrica i aigua. Es disposa de dipòsits de gasoil per al funcionament de la caldera. El polígon disposa de xarxa de sanejament. Els accessos a aquest es realitzen des de la CV-83 i la CV-8352.  
Característiques més rellevants de l'activitat  
La indústria té capacitat per a processar 10.000 t a l'any d'oli. La principal matèria primera emprada és oli vegetal usat i oli vegetal nou, en una relació de 40 (màxim 45 usat) / 60%, i secundàriament es consumeix metanol i sosa càustica. Així mateix, es consumeix aigua (de la xarxa de proveïment del polígon) en quantitat aproximada d'un 10% de l'oli consumit. L'oli vegetal usat ha de complir uns paràmetres de qualitat mínims que són comprovats mitjançant anàlisi prèvia a l'acceptació d'aquest, després d'això s'emmagatzemen en tancs durant tres dies a l'efecte que l'aigua continguda en aquest decante i siga purgada. L'oli vegetal nou es rep des de plantes que realitzen el filtrat mitjançant premsa per a l'obtenció d'aquest i s'emmagatzema en tancs.  
El procés de fabricació es desenvolupa en diverses etapes. En primer lloc, es rep l'oli vegetal, es realitza un control de qualitat i s'emmagatzema en tancs. En la planta de biodièsel, el procés comença en el mòdul de mescla, amb la producció de metòxid a partir de metanol i sosa càustica. El metòxid es processa juntament amb l'oli vegetal en els mòduls de reacció i assecada. En aquesta fase es produeix la transesterificació (substitució dels alcohols que formen les molècules d'oleïna, juntament amb els àcids orgànics, per un altre alcohol), en l'eixida del qual s'obté el producte principal del procés, biodièsel (aprox. 10.000 t/any) i el glicerol (2.200 t/any).  
Finalment, el projecte inclou una planta de destil·lació del glicerol per a la producció de glicerina farmacopea i glicerina industrial. Estava previst un sistema de blanqueig de glicerina, que finalment s'ha eliminat del projecte. L'execució de la planta de destil·lació de glicerina es condiciona a la situació del mercat, de manera que es procedirà a la venda del glicerol brut o de glicerina segons convinga econòmicament.  
S'ha previst un sistema de tractament d'aigües residuals per a depurar totes les aigües generades en la instal·lació, excepte les sanitàries i aquelles que es recirculen als processos. El sistema consisteix en un dipòsit homogeneïtzador, sistema de flotació de greixos, decantador cilíndric vertical (per a l'espessiment de fangs) i deshidratador de fangs per gravetat (en sac filtrant). El mateix sistema s'empra de manera discontínua per a tractar l'aigua incorporada al procés (s'eliminen calci i sals), que ha de complir uns paràmetres determinats.  
Tramitació administrativa  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental es va iniciar amb data 10 de novembre de 2007, en rebre de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental escrit acreditatiu de la realització de la informació pública de l'expedient, en el qual s'indica que no hi han hagut al·legacions. A aquest s'adjuntava diversa documentació complementària de l'expedient:   
- Annexos al projecte: complements a l'estudi acústic, a l'estudi relatiu al procés productiu, sobre emissions a l'atmosfera, sobre tractament d'aigües i relatiu a producció i tractament de residus.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Amb anterioritat, i a l'efecte de realitzar una consulta de suficiència i idoneïtat de documentació (expedient 54/1874-MWN), s'havia remés:   
- Projecte bàsic per a autorització ambiental integrada de planta de producció de biodièsel.  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
- Annexos al projecte: informe sobre estudi geotècnic, estudi acústic preoperacional, pretractament d'olis, emmagatzemament de residus perillosos, gestió d'olis vegetals usats, justificació de la no-aplicació de la legislació en matèria d'accidents greus.  
Amb data 7 de febrer de 2007 es va remetre documentació addicional que aclareix els últims canvis incorporats al projecte.  
Amb data 4 d'abril de 2007 es va formular consulta al Servei d'Ordenació Territorial a fi que informaren sobre l'afecció del PATRICOVA (Pla d'Acció Territorial de Risc d'Inundació de la Comunitat Valenciana) sobre el projecte. Amb data 19 d'abril de 2007, el Servei d'Ordenació Territorial va elaborar un informe, en el qual es pren en consideració el caràcter urbà del sòl en què se situa l'actuació, i es remet als condicionants establits per la normativa del PATRICOVA.  
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 4.1.b (Instal·lacions químiques per a la fabricació d'hidrocarburs oxigenats) de l'annex I. La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Altres condicionants ambientals introduïts per la legislació corresponent són:   
- La instal·lació es considera inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener.   
- L'activitat està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, segons el Decret 833/1975, de 6 de febrer.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a gestió i producció de residus.   
- Queda sotmesa així mateix a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
La planta de fabricació es troba integrada en un entorn industrial que disposa dels serveis necessaris: clavegueram, accessos, proveïment d'aigua, energia, etc. En l'estudi d'impacte ambiental, després d'analitzar visualment l'actuació, es conclou que no té un impacte significatiu sobre l'entorn.  
Com a matèries primeres s'empra tant d'oli vegetal nou (obtingut en plantes d'extracció mitjançant filtres premsa) com a oli vegetal usat (lliurat per gestors), pràctica que permet la valorització del residu.  
L'emmagatzemament de metanol es realitza en tanc fix soterrat, amb cubeta estanc, sobre solera de formigó i disposa de sistema de detecció de fuites mitjançant tub bus, en aplicació de la legislació vigent en matèria de seguretat industrial. Els tancs d'emmagatzemament d'oli, biodièsel i glicerol se situen sobre llosa de formigó impermeable, i disposen de cubeta de retenció dimensionada per a contenir el volum d'aquests i d'un sistema que permet recircular-los al procés després de la filtració i anàlisi d'aquests. Altres mesures a fi de prevenir abocaments, són disposar d'absorbents per a recollida de vessaments, cubetes per a retenció de fuites, existència d'albelló a la sala de calderes, sistema de clavegueram tancat per a recollida de vessaments amb arqueta separadora de greixos i connectat a la depuradora.  
Els reactors han sigut dissenyats per a aplicar un procés denominat SAVOIAßmßDjet, que optimitza la reacció mitjançant l'aplicació de pressió, alta temperatura i mesclat on line d'alta turbulència en l'etapa de reacció (transesterificació).  
L'aigua evaporada en el mòdul de reacció i assecada es condensa per al processament d'aquesta a la bassa de tractament. Els productes d'eixida del procés de primera transesterificació es destil·len a fi de separar el glicerol i el metanol, el qual és reintroduït (el metanol) al procés en la segona transesterificació. Durant el procés, es realitzen purgues per a l'anàlisi de qualitat dels processos. En el cas que algun producte no complisca amb els requisits de qualitat, es recircula al mòdul corresponent per a ser tractat de nou. El sistema de refredament recircula tota l'aigua fins que es detecta un nivell excessiu de duresa.  
Les emissions a l'atmosfera es corresponen amb els gasos de combustió de la caldera, la qual consumeix una mescla de gasoil i biodièsel al 60/40%. Aquests s'emeten a través de xemeneia convenientment dimensionada. Es disposa d'un sistema d'inertització amb nitrogen com a mesura de seguretat en els tancs i dipòsits de la planta. Les respiracions dels tancs de procés i els del mòdul de reacció es canalitzen cap a condensadors, en els quals recuperarà el metanol volàtil.  
Pel que fa a soroll i vibracions, estan principalment associades al funcionament de les bombes i grup compressor. Aquest últim, se situarà en caseta aïllada i insonoritzada sobre bancada aïllant. Es realitza estudi a fi d'estimar els nivells sonors transmesos, resultant el compliment dels nivells sonors establits, aspecte que es comprovarà a la posada en marxa de la instal·lació.  
Respecte a les aigües residuals, es distingeixen tres tipus: aigües sanitàries (lavabos, neteja, vestidors), aigües de procés (purgues dels tancs d'oli, abocament de deshidratadors, abocament de la planta de destil·lació de glicerina, condensació del mòdul de reacció i assecada, etc.) i aigües pluvials. Les aigües sanitàries s'aboquen directament al clavegueram, per a la qual cosa es disposa d'una arqueta de control. Les aigües de procés es tracten en la depuradora de la planta, que aconsegueix una ràtio de reducció d'olis i greixos al voltant del 85-90% i de reducció de la DQO-DBO del 50-60%. Les aigües pluvials es recullen en una bassa impermeable que s'empra com a dipòsit pulmó per a alimentar la planta depuradora que les tractarà a fi de reaprofitar-les en el procés, i abocarà l'excés a la xarxa municipal de clavegueram.  
Per a evitar qualsevol abocament al terreny, tots els llocs on es manegen o emmagatzemen substàncies químiques perilloses o residus perillosos, han de disposar de soleres impermeables de material resistent.  
La zona està afectada per risc 1 d'inundació, segons la cartografia del PATRICOVA. Ja que es tracta de sòl urbà, es permeten les edificacions previstes en el planejament municipal a l'entrada en vigor d'aquest, aplicant-se els condicionants dels articles 27 i 29 de la normativa per a sòl urbà sotmés a risc d'inundació (tal com s'indica en l'informe que consta en l'expedient, realitzat pel Servei d'Ordenació Territorial).  
Els residus generats (llots de depuradora, restes recollides als filtres, residus assimilables a urbans, etc.) es dipositaran en safates, cubetes o dipòsits adequats, es codificaran convenientment i es lliuraran a gestors autoritzats per a la gestió d'aquests. Es prenen mesures de seguretat adequades per a prevenir vessaments (cubetes de retenció, sistemes absorbents, etc.). L'emmagatzemament dels residus perillosos s'ha de realitzar en un local tancat (22 m²), amb solera de planxes de formigó armat impermeabilitzat i sistema de recollida de lixiviats. La indústria s'ha d'inscriure com a productor de residus perillosos i ha d'aplicar tècniques de minimització.  
El programa de vigilància ambiental proposat es divideix en:   
- Atmosfera: control mensual (aerobis totals) i trimestral (legionel·la) per a detecció de la legionel·losi, inspecció periòdica per OCA de les emissions a l'atmosfera, auditoria acústica.  
- Sòl: seguiment de la gestió dels residus, lliurament de residus perillosos a un gestor autoritzat amb freqüència mínima de dos a l'any, inspecció periòdica per a comprovar el correcte estat de les soleres impermeables i del sistema de drenatge de lixiviats del magatzem de residus perillosos.  
- Hidrologia: a aquest efecte d'evitar contaminació per abocaments, s'ha de realitzar una analítica quinzenal de les aigües residuals abocades (efluent d'eixida de la depuradora) per a ajustar el procés de depuració, s'ha de revisar i mantenir mensualment el sistema de detecció dels nivells d'aigües i s'ha de realitzar un seguiment setmanal de l'estat de l'estació depuradora.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 3.e Instal·lacions químiques integrades, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada llei.   
L'article 8.3.c, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:   
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte indústria de producció de biodièsel i glicerol/glicerina a partir d'olis vegetals (nous i usats), promogut per Combustibles Ecológicos del Mediterráneo, SA, situada al polígon Lacy, parcel·les N1 i N2 del terme municipal d'Elda (Alacant), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:   
1. S'ha de possibilitar la connexió de la xarxa de recollida d'aigües pluvials al col·lector de pluvials del polígon, en cas que el polígon dispose de xarxa separativa de clavegueram. Cal disposar de les preceptives autoritzacions d'abocament per a aigües residuals i aigües pluvials.  
2. S'ha de vigilar especialment la composició de l'efluent d'eixida de la depuradora (o sistema de tractament), a fi de complir amb els paràmetres d'abocament aplicables.  
3. Tal com s'indica en l'informe elaborat pel Servei d'Ordenació Territorial d'aquesta Conselleria, les edificacions «en tot cas, han de realitzar-se d'acord amb els condicionants específics d'edificació assenyalats en els articles 27 i 28 de la normativa per al sòl urbà sotmés a risc d'inundació».  
4. Les arquetes de recollida de vessaments i lixiviats a les zones d'emmagatzemament de residus han de ser estanques i impedir l'abocament directe a la xarxa de clavegueram i procedir, si cal, a la gestió d'aquest per una empresa autoritzada.  
5. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental han de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes.  
6. D'acord amb l'article 4 del Reial Decret Llei 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 23 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 387/06-AIA.  
Títol: subministrament de gas natural a Sant Mateu (Castelló). Addenda 1.  
Promotor: Gas Natural, SDG.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: La Jana i Sant Mateu (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Antecedents  
El dia 3 de febrer de 2006 la directora general de Gestió del Medi Natural emet declaració d'impacte ambiental positiva respecte al projecte de subministrament de gas natural a Sant Mateu. Antena de Sant Mateu.  
Posteriorment l'empresa promotora modifica el traçat de l'esmentada antena de gas entre els vèrtexs V-2A i V-2ZN.  
Presentada la documentació necessària es procedeix a l'obertura de l'actual expedient d'impacte ambiental a fi d'emetre declaració d'impacte ambiental respecte a la variació del traçat proposat entre els vèrtexs V-2A i V-2ZN, i s'entén com a vàlida la declaració d'impacte ambiental emesa amb data 3 de febrer de 2006 per al traçat no modificat.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte d'aquest projecte és definir les modificacions realitzades al traçat del gasoducte de subministrament de gas natural al municipi de Sant Mateu (antena CS-5).  
Aquestes modificacions consisteixen:   
- Canvi de traçat (variant) entre els vèrtexs V-2A i V-2ZN: la variant comença en el vèrtex V-2A a l'eixida de l'Armari de regulació APA/MPB, per a tot seguit anar en paral·lel al camí de Sant Mateu o de les Timbes, i no discorre en cap cas a menys de 10,45 metres de l'eix d'aquest camí. A continuació creua la rambla Cervera per una zona diferent del projecte original per a després creuar una bifurcació d'aquesta rambla. Aquesta variant finalitza en el vèrtex V-2ZN i s'uneix al projecte original aproximadament 14 m del vèrtex V-32.  
Aquest traçat representa un augment de 94 metres respecte al traçat original.  
- Canvi de diàmetre de PE-160 a PE-200 i pressió màxima de servei de 4 bar.  
El canvi del traçat respon a la necessitat d'escometre la seua modificació pel fet que el traçat original afecta la zona de domini del gasoducte projectat i l'augment de les característiques de la demanda de gas natural al municipi de Sant Mateu.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient va ser remés des del Servei Territorial d'Energia de Castelló i va tenir entrada en el registre dels Serveis Centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 20 de novembre de 2006.   
El tràmit d'informació pública relativa a l'aprovació del projecte d'execució, reconeixement d'utilitat pública i declaració d'impacte ambiental es va realitzar mitjançant publicació en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló del dia 28 de desembre de 2006; en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 28 de desembre de 2006; en el periòdic Mediterráneo, de Castelló, del dia 22 de desembre de 2006; en el diari El Mundo, de Castelló, del dia 22 de desembre de 2006, i mitjançant exposició en els ajuntaments de Sant Mateu i la Jana.  
En relació a l'esmentada exposició pública, l'Ajuntament de la Jana va considerar necessari que l'execució del projecte hauria d'anar com més cenyit i paral·lel possible a la conducció d'Enagas, ja que d'aquesta manera s'evitaria afectar innecessàriament més terrenys dels necessaris als propietaris de les finques.  
Respecte d'això, Gas Natural manifesta:   
Que l'addenda 1 es va elaborar a partir d'una al·legació d'Enagas en la qual s'informava de l'afecció a un altre gasoducte projectat i de la impossibilitat que l'esmentada antena de gas discorreguera pel camí a Sant Mateu.  
Davant d'aquests condicionants, el promotor manifesta com a idoni el traçat pel fet que causarà el menor dany possible a propietaris fent discórrer la conducció entre la primera i la segona fila d'oliveres d'alt interés natural (alguns d'aquests centenaris). A més el promotor manifesta que l'afectació del projecte seria molt més gran si la conducció fóra paral·lela a la d'Enagas a causa que, segons la normativa d'aquesta, hauria de respectar la seua zona de domini i això faria que la zona expropiada de les parcel·les fóra molt major. I afig el promotor: «aquesta addenda 1 es va elaborar respectant la zona de seguretat d'Enagas i camins ramaders, i intentant danyar el mínim possible una zona d'alt interés natural».   
Informes sectorials  
L'expedient conté informe dels Serveis Territorials de Medi Ambient de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló.   
De l'esmentat informe s'extracta el següent:   
«La major part del traçat discorre per terrenys de cultius d'oliveres, ametlers i garroferes, encara que pot trobar-se alguna parcel·la inculta envaïda per vegetació herbàcia de caràcter nitròfil o matoll degradat. En alguns límits de parcel·la es conserven restes de vegetació natural tipus matoll escleròfil amb alguns exemplars arboris de Pinus halepensis. Cal destacar la vegetació que es troba a les vores de la rambla de Cervera on s'observa un matoll dens amb Hedera helix, Smilax aspera, Rubus sp., Pistacea lentiscus, a més d'exemplars arboris com ara oms, cerveres, carrasques i pins, els quals presenten un bon estat de conservació. També s'observa vegetació de ribera, canyar i canyisser en forma d'enclavaments, al mateix llit.   
D'acord amb el projecte de classificació de camins ramaders de la Jana, el nou traçat discorre paral·lel -des de la rambla Cervera fins a l'enllaç amb el gasoducte la Jana-Vinaròs-Benicarló- al camí ramader número 2, assegador del camí de les Carretes, el qual està classificat amb una amplària legal de 20 m. Per tant, haurà d'assegurar-se que la conducció se situa a una distància d'almenys 10 metres, mesurats perpendicularment des de l'eix de l'esmentat camí. En tot cas, a la zona d'enllaç amb el gasoducte la Jana-Vinaròs-Benicarló s'haurà de sol·licitar l'autorització d'ocupació temporal d'aquest camí ramader en aquesta Direcció Territorial de Territori i Habitatge».  
L'esmentat informe proposa unes mesures correctores que s'incorporaran a aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
El traçat del gasoducte discorre totalment per sòl no urbanitzable comú  
L'actuació que s'ha de realitzar no afecta cap espai protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits, ni cap hàbitat definit en la Directiva 92/43/CEE.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat. Identificació i valoració d'impactes  
Segons l'estudi d'impacte ambiental es preveuen les afeccions següents:   
A) Afeccions a l'aire: es valora com a no significativa.  
B) Afecció al medi hidrològic o aqüífer subterrani: el projecte proposat presenta afecció per encreuament a la rambla Cervera.  
C) Afeccions al sòl: serà deguda a la compactació causada pel trasbals de la maquinària constructiva i a l'alteració dels horitzons superiors d'aquest. Durant la fase d'explotació de l'obra, la necessitat d'establir zones de servitud permanent ocasiona un impacte dilatat en el temps encara que l'esmentat impacte es valora com a compatible.  
D) Afeccions a la vegetació: l'obertura de la rasa i la pista de treball afectarà els cultius que hi ha presentant en el traçat del gasoducte ocasionals taques de vegetació natural que podran ser afectades per l'esmentat traçat. Durant la fase de construcció l'esmentat impacte es valora com a moderat. Durant la fase d'explotació la zona de servitud permanent es veurà afectada de manera permanent per les restriccions d'ús que s'hi imposen; en canvi, la zona de servitud temporal podrà revegetar-se.   
E) Afeccions a la fauna: durant la fase de construcció s'espera afecció a rèptils i micromamífers. L'obertura de la rasa crearà un efecte barrera que impedirà el desplaçament lliure d'exemplars i ocasionarà caigudes d'exemplars al fons d'aquesta.  
F) Afecció a la qualitat paisatgística: les afeccions al paisatge tenen lloc principalment en la fase de construcció per la retirada de la vegetació natural o cultivada. L'estudi d'impacte descriu l'esmentat impacte com a poc rellevant a causa de l'absorció de l'impacte ambiental per la resta de vegetació arbòria circumdant.   
L'afecció a la rambla Cervera es descriu com a poc significativa des del punt de vista paisatgístic per l'escassetat en vegetació del llit i per no tractar-se d'una rambla amb cabal d'aigua estable.  
La valoració general de l'esmentat impacte es qualifica com a compatible.  
G) Afeccions al medi humà: les afeccions al medi humà seran aquelles derivades de la interferència en els treballs propis de l'activitat agrícola, per soroll i per la utilització de camins rurals.  
Durant la fase de construcció de l'obra es preveuen efectes positius en el factor socioeconòmic per la creació de llocs de treball. Durant la fase de funcionament l'impacte serà positiu a causa de la possibilitat d'utilització d'una font d'energia neta.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa les mesures preventives següents:   
- Limitació de les actuacions a l'àrea estrictament necessària.  
- Preparació adequada de la pista de treball: s'han d'especificar els llocs adequats d'emmagatzemament de terres i emmagatzemar convenientment la capa de terra vegetal. S'ha de discórrer per camins o corredors creats entre línies d'arbres i s'ha de restringir l'amplària de la pista de treball a fi de no afectar peus arboris de manera innecessària.  
- Els materials de rebuig s'han de portar a un abocador.  
- Els treballs s'han de realitzar en època en què s'interferisca mínimament l'activitat agrícola.   
Les mesures correctores proposades són les següents:   
- S'ha d'evitar l'eliminació innecessària de vegetació i, si és el cas, es durà a terme el trasplantament d'aquesta.  
- S'ha de revegetar la zona de la rambla.  
- S'ha de restituir la terra vegetal i fomentar la revegetació.  
El programa de vigilància ambiental vol aconseguir com a objectius el control de la correcta aplicació de les mesures preventives i correctores i la detecció de l'aparició d'impactes no previstos.  
Per a la supervisió de les esmenatdes mesures s'ha de disposar de la presència, en les obres, d'un assistent tècnic ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. annex I .7 del Decret 162/1990, modificat pel Decret 32/2006.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental:   
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de subministrament de gas natural a Sant Mateu, addenda 1 al projecte d'autorització, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
1. S'haurà d'obtenir l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, que vincularà a aquesta declaració d'impacte.   
2. Una vegada finalitzades les obres s'hauran de restituir els terrenys a l'estat anterior i s'hauran de repassar les servituds i serveis afectats, i, si és el cas, les parets de pedra en sec.  
3. S'haurà de realitzar una selecció dels residus produïts en l'obra per al lliurament d'aquests a un gestor autoritzat. En el cas de materials sobrants de l'excavació haurà de proposar-se'n una destinació adequada.  
4. Els canvis d'oli i el manteniment de la maquinària s'hauran de realitzar en tallers autoritzats.  
5. Haurà d'eliminar-se correctament els residus de vegetació i se n'haurà d'evitar la crema.  
6. S'haurà d'evitar, en la mesura que es puga, l'arrancada d'oliveres centenàries de gran port o de valor patrimonial, i se n'haurà de facilitar la replantació i respectar-se, si és el cas, la Llei 4/2006, de 19 de maig, de la Generalitat, de patrimoni arbori monumental de la Comunitat Valenciana. A fi de garantir el compliment de l'esmentada llei, s'haurà de realitzar abans una inspecció prèvia de la zona en què participarà tant la direcció d'obra com l'autoritat mediambiental de la zona.   
7. Els treballs hauran de complir amb el que estableix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
8. Els treballs s'hauran de desenvolupar després de les tasques de recol·lecció, a l'efecte de no interferir en les labors agrícoles i no afectar les collites.  
9. Les labors d'arrancada d'exemplars arboris i la revegetació han d'estar supervisades per un director d'obra ambiental, qui informarà l'administració sobre les incidències i el resultat de les labors. També haurà de supervisar el desenvolupament de les obres als encreuaments dels barrancs i controlar l'abassegament i destinació dels materials sobrants.  
10. Prèviament a l'inici dels treballs, el promotor haurà d'obtenir autorització de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge sobre l'ocupació temporal de les camins ramaders afectats i aquells altres derivats, en el cas que siga procedent, de l'afecció a vegetació natural, i ha de respectar-se una distància d'almenys 10 metres (mesurats perpendicularment des de l'eix del camí) en el cas del camí ramader assegador del camí de les Carretes, des de l'eix del camí ramader fins al gasoducte.  
11. S'hauran d'obtenir els permisos necessaris en relació a l'encreuament de la rambla Cervera.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 25 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental   
Expedient: 330/2861-KWV.  
Títol: Fàbrica de rajoles i teules.   
Promotor: Cerámicas Vidal Beneyto, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Objecte: Substitució de combustible en la cocció  
Localització: partida Costera de Perecuet, s/n, ctra. Tavernes-Llíria km 60,1 Turís (València).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Cerámicas Vidal Beneyto, SL, es dedica a la fabricació de material ceràmic per a la construcció. El seu procés de producció ha patit successives transformacions i ampliacions causades per les necessitats de creixement per a adaptar-se a la demanda del mercat. És destacable l'augment de producció de teules derivat de la construcció de segons habitatges i la demanda d'habitatges unifamiliars. L'empresa es considera una indústria de rellevant importància, tant per la superfície que ocupa en producció i emmagatzemament, com pel nombre d'empleats i el volum de producte que fabrica. La indústria es troba situada al terme municipal de Turís, comarca de la Ribera Alta, localitzada a la partida Costera de Perecuet, carretera Tavernes-Llíria, km 60,1.   
L'activitat que realitza és la de fabricació de ceràmica estructural, concretament la fabricació de rajoles i teules. La ceràmica estructural es fabrica amb argila roja que es pasta, etapa d'extrusió amb la forma de la peça, s'asseca i es cou a 850-1.000º C en un forn. El consum energètic té una gran importància dins dels costos totals d'aquest tipus d'empreses. Es tracta d'un sector fortament vinculat a l'evolució dels cicles econòmics i a l'activitat de l'edificació en què es tendeix a la reducció dels costos de producció per mitjà de canvis a les instal·lacions, quant a la reducció del consum energètic, i a l'automatització de processos, pel que fa als costos de personal.   
Actualment, el combustible utilitzat per la fàbrica en el procés de cocció és gas natural. A fi de reduir costos en la fabricació, l'empresa pretén substituir l'ús de gas natural al 100% al forn, per l'ús de 50% de gas i 50% de coc de petroli.   
L'estudi d'impacte ambiental es realitza a fi d'identificar, classificar, estudiar i interpretar, com també prevenir, l'efecte directe i indirecte de l'activitat de l'empresa sobre el medi ambient en què es desenvolupa, i per a complir les exigències de la sol·licitud de l'autorització ambiental integrada.  
2. Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat   
La indústria es troba situada al terme de Turís, que pertany a la comarca de la Ribera Alta. La parcel·la en què es realitza la fabricació de rajoles i teules es troba emplaçada en sòl no urbanitzable qualificat com a sòl rústic agrícola amb protecció específica. No hi ha certificat de l'Ajuntament de Turís de compatibilitat urbanística. La fàbrica està envoltada de terrenys cultivats i pròxima al barranc de la Teixera i al riu Magre. La superfície de la parcel·la és de 33.915 m². La nau és de tipus obert, per la qual cosa no té tancament per un dels laterals. La resta dels tancaments són de bloc de fàbrica fins una alçària de 3 m i la resta de xapa lacada. L'accés a la parcel·la es realitza des de la carretera Tavernes-Llíria, km 60,1 a través d'un camí d'entrada de 6 m d'amplària que disposa d'una barrera que tanca parcialment la parcel·la.   
En el procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament aigua i argiles. L'argila es transporta en estat sòlid amb un 6% d'humitat. El transport es realitza en camions banyera des de la pedrera pròxima a la indústria, Arcillas de Monserrat. Una vegada a la fàbrica, s'emmagatzema en eres i és gestionada mitjançant una pala excavadora a l'interior de les naus de preparació.  
La producció anual de producte acabat obtingut del procés industrial és de 84.337 t de rajoles ceràmiques.  
Tramitació administrativa  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia amb data 21 de setembre de 2006, en remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria el certificat d'informació pública del projecte, en el qual s'indica que no s'hi han rebut al·legacions.   
En considerar suficient la documentació remesa, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Afeccions legals  
Les empreses dedicades a la fabricació de ceràmica estructural es dediquen a la fabricació de rajoles, teules i altres productes d'argila cuita i s'inclouen dins del grup d'indústries dedicades a la fabricació de productes minerals no metàl·lics.  
El projecte està afectat per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5. (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada [...], amb una capacitat de producció de 75 t/dia, i una capacitat d'enfornada de més de 4 m³ i de més de 300 kg/m³ de densitat de càrrega de forn).  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
La gestió de residus està específicament regulada per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa caldrà ajustar-se al que ha dictat la Direcció General de Qualitat Ambiental en l'autorització de gestió concedida.   
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, la protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus són atribució de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte  
La fabricació de taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, i origina al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.  
La indústria es troba recollida en el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex II del Decret 833/1975, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2 Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
La vulnerabilitat enfront de la contaminació de les aigües subterrànies és elevada. Gran part del territori està constituït per materials permeables que afavoreixen la ràpida infiltració i regulació subterrània de les aigües pluvials. La riquesa hidrogeològica que això comporta es troba amenaçada constantment per la presència de nombrosos punts contaminants, i existeixen focus potencials de contaminació a causa de la falta de control sobre els abocaments tant industrials com agropecuaris i urbans.  
2. Identificació i valoració d'impactes durant la fase de construcció  
La indústria es troba instal·lada i en plena activitat, per la qual cosa no cal parlar d'accions susceptibles de produir impacte durant la fase de construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït pel desmantellament d'aquesta.  
3. Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament  
El procés industrial que es du a terme és el d'una planta de fabricació de rajoles buides, consistent en les etapes següents:   
- Recepció de terres argiloses.  
- Pastament.  
- Extrusió.  
- Assecada.  
- Cocció.  
- Paletització.  
Cada una de les etapes del procés productiu dut a terme durant la fase d'explotació és susceptible de produir impacte ambiental.  
S'origina un volum considerable d'emissions a l'atmosfera, tant per la manipulació de materials pulverulents (descàrrega i emmagatzemament d'argila), com per disposar d'operacions que requereixen un procés de combustió (assecada i cocció). A causa de la matèria primera utilitzada hi ha gran quantitat de pols en suspensió, concretament a la zona d'extrusió.   
La major part de l'energia elèctrica que es consumeix en Cerámicas Vidal Beneyto, SL, es realitza en forma de gas natural. L'empresa pretén passar d'un ús del 100% de gas natural en el forn, a l'ús de 50% de coc de petroli i 50% de gas. En l'estudi d'impacte ambiental no fa menció sobre la contaminació que generaria la utilització de coc de petroli i no justifica l'adopció d'aquesta mesura.  
El gas natural és el millor combustible que poden usar les indústries que utilitzen forns en els seus processos productius. Per les seues característiques reemplaça avantatjosament altres combustibles. La utilització de gas natural en la indústria ceràmica és molt avantatjosa pel fet que s'aconsegueix un estalvi econòmic i permet l'obtenció de productes de millor qualitat.  
El gas natural és un combustible molt net comparat amb els combustibles tradicionals com el coc de petroli, la qual cosa facilita el compliment d'exigents normes ambientals. Uns dels grans avantatges del gas natural respecte al coc de petroli és la baixa emissió de contaminants en la combustió.  
Els forns túnel que utilitzen com a combustible gas natural són els que registren menors emissions de partícules. Els forns túnel que utilitzen com a combustible mescles de gas natural i coc emeten més partícules a mesura que augmenten les proporcions de coc.   
Respecte a les emissions de SO2, les principals fonts d'emissió de SO2 són els forns que empren coc, i més quan major és el percentatge d'utilització d'aquest en forns amb diversos combustibles.  
Per tot l'anteriorment exposat, la modificació prevista per l'empresa no té justificació, ja que la utilització de coc de petroli no comporta una eficiència energètica i la contaminació que genera és molt superior a la que genera el gas natural.   
4. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
4. 1. Contaminació acústica. Vibracions  
Els sorolls produïts per la maquinària són els propis del procés de fabricació. La nau industrial és de tipus oberta i no té tancament per un dels laterals, per la qual cosa la propagació del soroll cap a l'exterior és major. No obstant això, la maquinària emprada en el procés industrial presenta un nivell sonor inferior al límit màxim.  
A fi de reduir les vibracions s'han muntat totes les màquines susceptibles de produir-les, sobre banc dotats d'amortització. La instal·lació no transmetrà cap vibració a l'estructura de l'edifici.  
4. 2. Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposa d'un total de quatre focus d'emissió canalitzats de contaminants atmosfèrics. Així mateix, la nau industrial és de tipus obert i no té tancament en un dels laterals, per la qual cosa la ventilació de la nau és de tipus natural i les emissions de partícules i gasos no estan controlats.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
- En el forn, caldera i assecadora: els gasos de combustió (bàsicament són partícules, NOx, CO i CO2).  
- La descàrrega de vehicles de trabuc és un punt de generació de pols.   
- En la resta d'unitats: les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificació i altres focus difusos de les instal·lacions i el produït pel trànsit de camions.  
Es produeix emissió de partícules fugitives en les activitats de mòlta, manipulació, abassegament i transport de matèries primeres. Aquestes emissions estan relacionades amb l'increment dels nivells de partícules fonamentalment gruixudes (fracció superior a 2,5 mm) la composició de les quals és la de la matèria primera utilitzada. L'estudi d'impacte ambiental no proposa mesures correctores per a minimitzar les emissions de partícules.   
L'empresa pretén substituir l'ús de gas natural al 100% en el forn, per l'ús de 50% de gas i 50% de coc de petroli. Les emissions a l'atmosfera augmentaran considerablement en utilitzar aquest tipus de combustible. En l'estudi d'impacte ambiental no fa referència a la contaminació que generaria la utilització de coc de petroli en el procés productiu.   
4. 3. Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
S'empra aigua en el procés de fabricació i per a l'ús exclusiu del personal en les dutxes i lavabos. El proveïment d'aigua potable de la indústria es realitza des de la bassa de recollida d'aigües pluvials que hi ha en la mateixa indústria i, en cas de falta d'aigua, es proveeix del pou d'ús agrícola pou de les Mallades, situat a Turís.  
Les emissions líquides que es produeixen principalment en la indústria són de dos tipus: les aigües residuals industrials que s'originen durant el procés de fabricació de rajoles i les aigües negres originades als lavabos i vestidors de la fàbrica i en la neteja de la nau. Les primeres, és a dir, les aigües generades en el procés de fabricació s'evaporen pràcticament en la seua totalitat al llarg del mateix procés, durant les fases d'assecada i cocció. Per a les aigües residuals domèstiques i de neteja, la instal·lació disposa de dues depuradores on s'aboquen totes aquestes emissions líquides produïdes. Són plantes de tipus dipòsit de decantació que funcionen en circuit tancat. L'aigua depurada es reutilitza en la planta després de l'emmagatzemament previ.  
4. 4. Contaminació del sòl  
Es tracta d'una activitat potencialment contaminant del sòl en manipular matèries pulverulentes a granel i emetre's partícules per xemeneies, que s'acumulen en cobertes i paviment que són arrossegades per l'aigua de pluja. No es proposen mesures correctores per a minimitzar la contaminació del sòl.  
4. 5. Residus generats  
Durant el funcionament normal, la indústria generarà tota una sèrie de residus.  
Els residus d'argiles cuites procedents de la manipulació de les argiles i material defectuós del procés de cocció són enviats de nou a les eres, els mòlts i els emprats en el procés de fabricació.  
Els residus industrials com ara olis lubricants i bateries de plom són retirats per un gestor autoritzat.  
Els palets usats i restes d'aquests són recollits per l'empresa Astillados de Levante, SA, que es dedica a la trituració de la fusta.  
Els olis usats s'emmagatzemen en bidons de 200 litres fins que són recollits per un gestor autoritzat. En l'estudi d'impacte ambiental no es fa referència a les mesures que s'han d'adoptar per a resoldre els xicotets vessaments accidentals d'aquests olis usats.   
4. 6. Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i la manera en què s'han de dur a terme les inspeccions rutinàries.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Tal com estableix l'apartat I del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.   
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
L'article 8.3.c, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:   
Primer  
Estimar no favorable, el projecte de Cerámicas Vidal Beneyto, SL, a la partida de la Costera de Perecuet, s/n, ctra. Tavernes-Llíria, km 60,1 Turís (València), ja que l'estudi d'impacte ambiental no presenta mesures correctores suficients per a minimitzar la contaminació. Així mateix, la modificació proposada consistent en la substitució de l'ús de gas natural en el forn per l'ús de 50% de gas i 50% de coc de petroli no està justificada i es tracta d'una opció pitjor a l'actual per tractar-se d'un combustible, que usat durant la cocció, genera altes concentracions de SO2 a l'atmosfera.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 2 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 288/2274-OCD.  
Títol: Pla especial per a la reserva de sòl dotacional al sòl no urbanitzable de les normes subsidiàries de planejament general de Gaibiel.  
Promotor: Ajuntament de Gaibiel.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Gaibiel i Conselleria de Territori i Habitatge.  
Localització: Terme municipal de Gaibiel.  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objecte del pla especial és la creació d'una reserva de sòl dotacional per a ús turisticorecreatiu en sòl no urbanitzable, segons la classificació de les normes subsidiàries de planejament general de Gaibiel, de conformitat amb el que disposen els articles 15, 18 i 27 de la Llei 10/2.004, de 9 de desembre, del Sòl no Urbanitzable.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Els terrenys se situen a l'est del nucli urbà de Gaibiel, als peus de la muntanya del Castillo i donen façana al riu Regajo i a la carretera CV-213, als polígons 6 i 9 de la partida La Hoya de Gaibiel, amb una superfície de 9,5 ha.   
L'activitat que es pretén implantar és la de càmping, classificat com de segona categoria.  
Part de la totalitat de l'àmbit no serà ocupat per l'esmentat càmping, sinó que es reservarà com a zona verda (amb alguna implantació puntual d'elements esportius a l'aire lliure). El nombre màxim de persones que pot ocupar el càmping és de 399, en 60 cabanyes i 73 parcel·les per a acampada, i ocupa una superfície d'acampada de 2,5 ha.   
L'ús permés serà el dotacional terciari turisticorecreatiu i el d'habitatge, únicament per al personal de vigilància, magatzem de manteniment, oficines vinculades a les dotacions, aparcament, locals socials, restaurants, zona esportiva a l'aire lliure, piscina i vestidors.   
Actualment es tramita l'aprovació definitiva del Pla general d'ordenació urbana de Gaibiel, l'ordenació del qual inclou aquest projecte.   
3. Alternatives  
No s'aporta estudi d'alternatives perquè l'objectiu d'aquest és legalitzar el càmping que ja hi ha en l'actualitat.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 4 d'agost de 2006 té entrada en el Registre General de la Conselleria de Territori i Habitatge una còpia remesa pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló de la documentació tècnica, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient administratiu tramitat en l'Ajuntament de Gaibiel, relatius al pla especial per a la reserva de sòl.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5248, de 28 d'abril de 2006.  
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament de Gaibiel.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 10 d'octubre de 2006 es requereix a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, i es remet, així mateix, l'esmentat requeriment a l'Ajuntament de Gaibiel, perquè complete l'expedient amb la documentació següent:   
1. Certificat del resultat del tràmit d'informació pública, a què ha estat sotmés l'estudi d'impacte ambiental.   
2. Explicació detallada de l'ordenació futura de l'actuació.  
3. Gestió dels principals serveis urbans (aigua potable, clavegueram i residus).   
4. Afecció legal dels marges del riu Regajo i barranc Juncal, de manera que es delimite la zona de servitud de 5 metres d'amplària, per a ús públic, regulada reglamentàriament, i la zona de policia, de 100 metres d'amplària mesurats horitzontalment a partir del llit, en la qual es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que s'hi exercisquen.   
5. Descripció i cartografia del risc d'erosió de la zona.  
6. Descripció i cartografia de les àrees forestals afectades.  
7. Descripció i cartografia dels hàbitats d'especial interés afectats.  
8. Informe del Patrimoni Cultural establit per la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, realitzat per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.   
9. Còpia de la memòria justificativa del Pla general d'ordenació urbana de Gaibiel (actualment en tramitació) o, si no n'hi ha, del concert previ, per a comprovar la coherència entre ambdós planejaments.   
Amb data 7 de desembre de 2006 es requereix a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, i es remet, així mateix, l'esmentat requeriment a l'Ajuntament de Gaibiel, perquè determine l'àmbit definitiu, ja que en la cartografia de què es disposa, s'aporten diverses superfícies.   
Aclarit l'àmbit de l'actuació, en data 23 de gener de 2007, es realitza un últim requeriment de documentació, per a adequar-lo a la normativa vigent en matèria higienicosanitària per a campaments de turisme. En aquest sentit, se sol·licita:   
1. Informe regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, a fi d'acreditar la disposició de recursos hídrics.  
2. Certificat de l'Ajuntament de Gaibiel on conste que les aigües residuals i pluvials s'incorporen a la xarxa municipal d'aigües i capacitat d'aquesta per a conduir els cabals estimats.  
3. Certificat de l'entitat gestora de l'estació depuradora de les aigües residuals del municipi de Gaibiel que especifique la capacitat suficient per a gestionar les aigües residuals provinents del pla especial.  
4. Certificat de l'Ajuntament o empresa especialitzada en el qual es facen constar les condicions en què es realitza la recollida selectiva i diària dels residus sòlids.  
5. Certificat del consorci adjudicatari del Pla Zonal III i VIII, en el qual es detallen la manera en què s'han de gestionar els residus i les instal·lacions; les principals característiques d'aquests, i la capacitat total i la disponible en aquestes.   
6. Detall de la connexió elèctrica de baixa tensió o de verificació d'alta tensió que permeta uns nivells d'electrificació d'acord amb el que estableix el Reglament Electrònic per a Baixa Tensió (REBT) i les instruccions complementàries d'aquest.  
7. Ubicació dels aparcaments de vehicles, amb una extensió d'acord amb les reserves fixades per les normes urbanístiques o ordenances d'edificació de la localitat. Els aparcaments no podran estar situats a més de 300 metres de distància de la porta principal.   
8. Règim de gestió del càmping, de manera que es detalle si es tracta d'un dels campaments als quals es refereix l'article 2, paràgraf primer, del Decret 63/1986, del Consell de la Generalitat. En cas de veure's afectat, haurà de detallar el mode en què es consideren les exigències sanitàries següents:   
- Haurà de disposar-se almenys d'un dipòsit de capacitat suficient per al consum de dos dies amb una dotació mínima de 50 litres per campista i dia, i amb un sistema continu de desinfecció per hipoclorit o un altre bactericida autoritzat.   
- Zona o instal·lació fixa de serveis higiènics o, si no n'hi ha, latrines situades en un lloc que garantisca la no-contaminació de cursos d'aigua o aqüífers. Aquests serveis s'ha de mantenir en correctes condicions de neteja o higiene, i s'han de netejar diàriament amb desinfectants específics.   
Completats tots els requeriments, el projecte de pla especial per a la reserva de sòl dotacional en el sòl no urbanitzable de les normes subsidiàries de planejament general de Gaibiel disposa dels informes següents:   
- Informe proposta, de 30 d'agost de 2006, d'inscripció provisional en el Registre d'aprofitaments d'aigües públiques, de l'aprofitament núm. 20977, a derivar de la font de Bonet, realitzat per l'Àrea de Gestió del Domini Públic Hidràulic de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. El volum màxim anual tindrà el caràcter de màxim, i no es podrà detraure més de 250 l/h./dia.  
- Autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 20 de febrer de 2007, per a l'execució d'obres relacionades amb la construcció de càmping municipal, situat en terrenys tocant al marge esquerre del riu Gaibiel i ambdós marges del barranc Juncal.  
- Certificat de la secretària de l'Ajuntament de Gaibiel, de data 12 de febrer de 2007, en el qual s'indica que les aigües residuals i pluvials s'incorporen a la xarxa municipal, la qual té una secció de 40 cm de diàmetre interior, suficient per a conduir els cabals necessaris.  
- Certificat de la Diputació de Castelló en el qual s'indica que atés que el municipi de Gaibiel no disposa d'estació depuradora d'aigües residuals, està inclòs en el segon conveni per a l'execució d'infraestructures de sanejament i depuració d'aigües residuals entre la Generalitat Valenciana i la Diputació Provincial de Castelló, l'obra de la qual ja ha sigut adjudicada, i està pendent, en data 12 de febrer de 2007, la firma de l'acta de comprovació de replantejament d'aquesta. El cabal mitjà de disseny és 200 m³/dia. Així mateix s'indica que una vegada executada la depuradora, se sol·licitarà la cessió de la gestió i explotació a la Diputació de Castelló i el finançament a l'Entitat de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana.  
- Certificat de l'empresa Reciclados Palancia Belcaire, de data 30 de gener de 2007, com a adjudicatària de la gestió dels residus sòlids urbans municipals del Pla zonal III i VIII, Àrea de Gestió 2, en què es compromet al fet que els residus urbans i els procedents de la recollida selectiva reben un tractament correcte, com també que les instal·lacions plantejades podran tractar els residus que es deriven de l'actuació.   
- Certificat de l'empresa Reciclados Palancia Belcaire on s'indica que en l'actualitat, escrit de data 30 de gener de 2007, fins a l'entrada en funcionament de les noves instal·lacions adjudicades, els residus urbans es transfereixen des de la planta de transferència de Segorbe a l'abocador controlat de Tales.   
Informes sectorials  
S'ha realitzat consulta als organismes següents:   
- El dia 16 de gener de 2007 es realitza consulta al Servei de Gestió Forestal, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per afectar l'actuació a sòl catalogat com a forestal arbratge natural i matoll. El 3 d'abril de 2007 es rep informe emés per l'esmentat Servei, on s'indica que la zona verda comuna proposada està classificada en el Pla General d'Ordenació Forestal (PGOF) com a sòl forestal i representa una pineda adulta de Pinus halepensis, net de matoll a causa de labors silvícoles i amb algun peu de roure en el sotabosc. Aquesta pineda haurà de respectar-se íntegrament i únicament estar sotmesa a labors silvícoles, de millora i de prevenció d'incendis, com ara podes, aclarides, neteja de matoll, etc.   
- El dia 16 de gener de 2007 es realitza consulta al Servei de Conservació de la Biodiversitat, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per afectar sòl en què es troben localitzats diversos hàbitats. El 4 d'abril de 2007 es rep informe emés per l'esmentat Servei, on s'indica que en l'àrea destinada a zona verda comuna es troben diferents hàbitats naturals d'interés comunitari: matolls termodinàmics, zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea i pinedes mediterrànies de pins mesogeans endèmics. Així mateix, es remet una relació d'espècies de fauna i flora esmentades en el banc de dades de biodiversitat, encara que no hi ha espècies especialment afectades per l'actuació. Per a evitar l'afecció als hàbitats i a les espècies de fauna i flora esmentades, es recomana que no s'instal·len construccions de cap tipus en la zona verda comuna.   
Afeccions legals  
1. Pla zonal de residus de les zones III i VIII. Mitjançant aquest pla zonal es distribueix el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió i tractament de residus. L'esmentat pla no preveu en l'àmbit del sector cap àrea per a la futura instal·lació d'infraestructures de tractament de residus urbans.  
2. Pla general d'ordenació forestal. L'àmbit del pla especial afecta una zona classificada com d'arbratge natural, encara que no ordena els usos permesos en aquesta.   
3. Hàbitats. L'àmbit del pla especial afecta un hàbitat en què s'alternen boscos de pinedes amb zona de matoll i zona arbustiva formada per vegetació tipus coscoll i zones localitzades de bosc d'alzina, encara que no ordena els usos permesos en aquest.   
4. Patrimoni cultural. L'estudi historicocultural detecta dos elements patrimonials destacables, i es cataloga l'arc-aqüeducte com a element etnològic i el castell com a element arqueològic i arquitectònic.   
Consideracions ambientals  
1. El sòl està constituït per roques sedimentàries consolidades, on predominen les dolomies i les margues. El relleu de la zona d'estudi és muntanyós. En l'estudi d'impacte ambiental s'han observat els riscos ambientals següents: risc d'incendi estadístic alt i risc d'erosió actual moderat.   
2. El risc d'erosió actual és moderat, amb pèrdua de sòl de 15 a 40 t/ha i any, segons la cartografia de la Conselleria de Territori i Habitatge. Amb aquest fi s'hi estableixen les mesures correctores següents:   
- Formació de línies d'arbratge, en sentit perpendicular al pendent del terreny, per a detenir l'escorriment i frenar els vents.   
- Canalització de les aigües superficials.  
- Formació de sobreeixidors de recollida d'aigües de les faldes de muntanya.  
3. L'àmbit de la zona presenta tres categories de vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers: baixa, mitjana i alta, i és compatible amb l'ús que es pretén implantar. La zona ordenada està situada a la vora del llit del riu Regajo i al barranc de Juncal.   
4. El territori de la zona de l'actuació té la classificació de sòl no urbanitzable comú. L'ús principal d'aquest és matoll-pastiu, forestal i agrícola (principalment cultius de secà). Pel que fa al paisatge, està caracteritzat pel relleu accidentat i muntanyós, el llit del riu Regajo i el bosc de pins i matolls.  
5. La vegetació està constituïda per boscos de pins procedents de reforestacions i per matolls i arbusts com ara romer, brucs, estepes, argilaga, sàlvia, espígol... A les riberes del riu i barranc es troben xicotets bosquets de xops. També hi ha cultius de secà d'oliveres, ametlers i xicotetes hortes de fruiters i hortalisses.   
6. La fauna present està associada als boscs de pins, on destaquen espècies com ara merles, estornells, polles d'aigua, tristos, xitxarres, totestius i espècies rapaces com l'esparver.   
7. Es realitza una descripció climàtica de la zona, i es destaca que es tracta d'un clima mediterrani intermedi entre el clima continental i el clima sublitoral, amb temperatures mitjanes anuals entre els 15 i 16º C, amb un règim publiomètric marcat per la irregular distribució de les pluges i la torrencialitat d'aquestes.  
8. El municipi de Gaibiel es troba situat al sud-est de la província de Castelló, la seua dimensió és xicoteta i ocupa tan sols 18,10 km², amb una població de 197 habitants, segons el cens de 2004.  
9. Respecte al proveïment d'aigua potable al càmping, l'estudi d'impacte ambiental afirma que serà subministrada des de la xarxa municipal. Es dota d'un dipòsit de 49 m³, amb el corresponent sistema de cloració d'aquest.  
10. Respecte de la xarxa de clavegueram, es tracta d'una xarxa unitària, en la qual les aigües residuals i pluvials es connectaran a la mateixa xarxa, i abocaran a la xarxa municipal. Les aigües residuals són les provinents dels serveis higiènics i activitats de neteja. Cada casa prefabricada tipus cabanya disposa d'un lavabo a l'interior d'aquesta i, a més, disposa d'un edifici de lavabos generals.   
11. Pel que fa al tractament i gestió dels residus sòlids, l'empresa Reciclados Palancia Belcaire s'encarregarà de la recollida, transport i tractament d'aquests.  
12. El subministrament d'energia elèctrica es realitza mitjançant la instal·lació de xarxa aèria i soterrada de mitjana tensió i la posterior conversió d'aquesta a baixa tensió mitjançant un centre de transformació, situat al límit est del pla especial.  
13. Les principals mesures correctores tenen suport en el control dels impactes sobre el medi físic, i s'hi apliquen rigorosament totes i cada una de les mesures correctores proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
14. L'accés al càmping es realitza des de la CV-213, que pertany a la xarxa provincial, a través d'un vial existent que naix de l'esmentada carretera. Els aparcaments estaran situats a l'interior del recinte, i cada una de les cases prefabricades tipus cabanya té una plaça d'aparcament a la vora.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental:   
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el pla especial per a la reserva de sòl dotacional al sòl no urbanitzable de les normes subsidiàries de planejament general de Gaibiel, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:   
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Obligació de complir la normativa vigent en matèria de prevenció d'incendis forestals i, en concret, el que estableix el Decret 7/2.004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als voltants d'aquest.   
3. La zona verda comuna quedarà totalment expedita de qualsevol tipus de construcció i instal·lació, únicament s'hi realitzaran tasques de conservació i manteniment del sòl forestal i hàbitats existents.   
4. Amb la finalitat d'aconseguir que tots els aparcaments estiguen situats a l'interior del recinte, les parcel·les de les zones d'acampada han de tenir les dimensions suficients perquè els vehicles puguen aparcar dins del perímetre d'aquest.   
5. Anotació definitiva en el Registre d'Aprofitaments d'Aigües Públiques i compliment de les condicions específiques establides en l'informe proposta provisional.   
6. Queda totalment prohibit l'abocament d'aigües i productes residuals al llit públic o subsòl.   
7. Pel que fa a la recollida selectiva dels residus, han de disposar-se en el càmping diverses zones per a la ubicació dels contenidors dels distints tipus de residus que són tractats actualment a la Comunitat Valenciana, per a adequar el projecte presentat al Pla integral de residus. En aquest sentit, es preveuran, com a mínim, els emplaçaments següents:   
- Per a donar servei a les zones 5 i 6 d'acampada, mínim un emplaçament per a la ubicació dels contenidors de recollida selectiva  
- Per a donar servei a les zones 7 i 8 d'acampada, mínim un emplaçament per a la ubicació dels contenidors de recollida selectiva  
- Per a donar servei a les zones 1, 2 i 3 d'acampada i a les zones 1, 2, 3 i 4 residencials, mínim dos emplaçaments per a la ubicació dels contenidors de recollida selectiva  
8. Els serveis higiènics s'han de mantenir en correctes condicions de neteja o higiene, i llavar-los diàriament amb desinfectants específics.   
9. S'han de complir totes les mesures protectores i correctores establides i, en particular, les destinades a reduir el risc d'erosió, per a la qual cosa, especialment, s'han de canalitzar les aigües superficials. Així mateix, totes les mesures proposades i les derivades dels condicionants exposats han de ser recollides per la normativa urbanística del pla especial, tant en allò referent a la mateixa modificació, com en allò corresponent a fases posteriors.   
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 12 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 225/3833-PGR.  
Títol: Homologació modificativa de les normes subsidiàries i Pla parcial del sector Sud-R10.  
Promotor: Ajuntament de Benaguasil.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benaguasil i Conselleria de Territori i Habitatge.  
Localització: terme municipal de Benaguasil  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El projecte d'homologació modificativa de les normes subsidiàries i pla parcial del sector Sud-R10 proposa la reclassificació d'1.139.036,49 m² de sòl no urbanitzable de protecció d'horta a sòl urbanitzable, d'ús residencial, amb ordenació detallada, al terme municipal de Benaguasil.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Mitjançant la modificació de planejament proposada es vol aconseguir urbanitzar la zona est, limítrofa amb l'actual nucli urbà. Els límits del sector són:   
- Al nord: la variant Benaguasil-Vilamarxant.  
- Al nord-est: el vial de nou traçat, CV-375.  
- Al sud-est: futura ronda urbana.  
- A l'oest: nucli urbà del municipi.  
Els tipus d'habitatge són unifamiliar aïllat, adossat i apariat o plurifamiliar aïllat en blocs exempts. Els usos permesos són el residencial, comerços, oficines i dotacional, i estan prohibits els altres.   
En total, l'actuació implica un nombre màxim de 3.075 habitatges, la qual cosa comporta un increment de 8.919 habitants. En la documentació aportada no s'estableix cap percentatge associat a l'habitatge de protecció pública.   
El sector pot separar-se en dues zones, denominades nord i sud, separades per la via de ferrocarril de l'ens Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana. La zona nord té accés des de la variant nord de Benaguasil i la carretera CV-375. La zona s'estructura mitjançant un eix viari central. A un costat i a l'altre de l'esmentat eix es preveuen edificis en bloc obert amb terciari en planta baixa i habitatges adossats i aparellats. A la zona sud es troben els principals usos dotacionals, a la zona central. Els equipaments esportivo-recreatius són: plaça de bous, parc esportiu, trinquet de competició, trinquet secundari, galotxeta, pista de tir i arrossegament i petanca. Al voltant d'aquests es troben les illes d'habitatges aïllats, adossats i apariats, principalment, i les majors reserves d'aparcament en viari, atesa la concentració d'usos dotacionals. En total, el pla parcial disposa de 2.184 places d'aparcament, que sobrepassen la reserva mínima obligatòria.   
Les zones verdes se situen entre l'àmbit nord i sud, al nord de la línia ferroviària, i en el perímetre del sector.   
Es constitueix una única àrea de repartiment que engloba la totalitat del sòl objecte de reclassificació, que al seu torn, constitueix un únic sector discontinu. L'àmbit nord ocupa una superfície de 672.171,16 m² i el sud, 466.865,33 m².  
En l'actualitat s'està tramitant el Pla General de Benaguasil, que preveu aquesta actuació.  
3. Alternatives  
L'estudi d'Impacte ambiental no té un estudi d'alternatives; simplement es justifica l'ordenació proposada.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 13 de juny de 2006 té entrada en el Registre General de la Conselleria de Territori i Habitatge una còpia remesa pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València de la documentació tècnica, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient administratiu tramitat a l'Ajuntament de Benaguasil, relatius a l'homologació modificativa de les normes subsidiàries i pla parcial del sector Sud-R10, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.:   
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el diari El Mundo, de data 26 de maig de 2005, i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5013, de 25 de maig de 2005.  
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació de caràcter ambiental, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament de Benaguasil.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 23 de gener de 2007 es requereix a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i es remet, així mateix, l'esmentat requeriment a l'Ajuntament de Benaguasil, perquè complete l'expedient amb la documentació següent:   
- Còpia del plànol O-1, a escala 1/2.000, de data setembre de 2006, integrat en l'annex modificatiu de l'homologació i pla parcial del sector Sud-R10.   
- Respecte de la disponibilitat de recursos hídrics per als usos prevists en el pla parcial, detall de l'origen del recurs i del mode d'extracció.   
- Informació de les noves infraestructures necessàries, segons informe emés per l'empresa subministradora d'aigua potable, que comuniquen la xarxa de proveïment de l'actual població amb el sector Sud-R10. En concret, s'hi adjuntarà un plànol que detalle la ubicació del dipòsit que s'ha de construir, la capacitat del qual ha de ser d'almenys 5.000 m³.   
- Detall de la xarxa de reg de les zones verdes del pla parcial, i s'estudia la possibilitat d'emprar aigües depurades a les instal·lacions pertinents per a reg i neteja viària.  
- Annex explicatiu del sistema de reg de les zones agrícoles limítrofes actuals, on s'indique, en el cas que les canalitzacions i canonades que travessen el sector tinguen funcionalitat més enllà dels límits d'aquest, la proposta de reposició de les infraestructures de reg.  
- Detall del sistema de recollida de les aigües pluvials, on es detalle si se sotmeten a algun tractament de depuració i s'especifique el punt d'abocament. L'esmentada xarxa ha de ser separativa. En el cas que l'abocament es produïsca a llit públic, es necessitarà autorització atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Pel que fa als residus urbans, detall de:   
- El sistema de recollida i transport previst per als residus sòlids urbans, acompanyat del certificat de l'empresa transportista, en el qual es detalle la capacitat de realitzar el servei.   
- La gestió d'aquests, acompanyat del certificat del consorci adjudicatari del Pla zonal VI, VII i IX, en el qual es detallen les instal·lacions en què es gestionaran els residus, els seus principals característiques i la capacitat total i la disponible en aquestes.   
- Annex explicatiu del tractament que es donarà a la línia aèria de mitjana tensió que sobrevola el sector.  
- Informe i autorització de la Diputació Provincial de València com a titular de les carreteres CV-373 i CV-375, sobre la conformitat amb el projecte presentat.   
- Informe favorable respecte de la delimitació dels terrenys immediats a la línia de ferrocarril i les limitacions d'usos imposades en aquestes, d'acord amb la Llei 16/1987 de 30 de juliol, d'ordenació dels transports terrestres i el Reial Decret 1211/1990, de 28 de setembre, pel qual s'aprova el reglament d'aquesta.:   
- Informe emés per la Direcció General de patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.   
- Informe favorable del Servei Territorial de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge relatiu al tractament donat al camí ramader assegador de Bobal.  
- Compromís de presentar puntualment l'explotador davant de l'administració una memòria o informe anual donant compte: del desenvolupament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que puga produir-se durant el desenvolupament d'aquesta.  
Contrastada la documentació rebuda en contestació a allò que s'ha sol·licitat en l'epígraf anterior, es necessita documentació complementària, per la qual cosa se sol·licita:   
- Còpia de l'estudi acústic en l'àmbit de l'homologació modificativa de les normes subsidiàries i Pla parcial del sector SUD R-10, de Benaguasil.   
- Càlcul de la superfície de sòl adequada per a crear un aparcament a la vora de l'estació de Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana i cartografia en la qual s'incorpore l'esmentada superfície com a reserva.   
- Traçat de la via ciclista al llarg del sector, de manera que connecte el sector amb els altres sectors previstos en el concert previ del Pla general, amb el nucli de població i amb l'antic traçat de la via de Renfe, que es convertirà en via verda. Es considerarà inclosa en el viari de xarxa primària.   
Informes sectorials  
1. D'acord amb el que estableix l'article 18 del Reglament per a l'execució de la Llei de la Generalitat Valenciana 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, es va consultar el Servei Parcs Naturals perquè emetera informe sobre la compatibilitat del projecte amb el futur Parc Natural del Túria.   
El 26 de gener es rep l'esmentat informe, on s'indica que la franja de terreny limítrof amb el terme municipal de la Pobla de Vallbona, en el cantó nord-est del sector SUD R-10, afecta l'àmbit territorial del projecte que va ser sotmés a informació pública, per la qual cosa l'esmentada part del sector SUD R-10 hauria de classificar-se pel planejament urbanístic com a sòl no urbanitzable protegit, però que, com a resultat de la informació pública, s'ha decidit excloure la totalitat del sector SUD R-10 de l'àmbit territorial del Pla d'ordenació dels recursos naturals, la qual cosa serà efectiva una vegada s'aprove definitivament mitjançant un decret del Consell.  
2. El 10 d'octubre de 2006, la Unitat d'Activitats Qualificades de la Direcció Territorial de València emet un informe favorable sobre l'estudi acústic en l'àmbit de l'homologació modificativa de les normes subsidiàries i Pla parcial del sector SUD R-10 de Benaguasil. En aquest es conclou que els mesuraments efectuats compleixen amb els nivells sonors indicats en la taula I de l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. A les zones que no compleixen amb els objectius de qualitat previstos, la causa es troba en l'activitat de la població de Benaguasil, a causa del seu propi trànsit urbà, agrícola o altres activitats genèriques. Amb les mesures correctores proposades (control sonor dels vehicles, disseny de variants de circulació i disseny urbanístic de la població), s'emet informe favorable, condicionat que una vegada implantades les mesures correctores, en les zones d'ús residencial no se superen els límits de qualitat regulats en la legislació autonòmica.  
3. No es disposa d'informe sobre l'estudi de paisatge, ja que per la data d'informació pública del projecte no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, conforme a l'article 74 de la Llei urbanística valenciana.   
4. S'hi adjunta informe favorable emés per la Direcció Territorial d'Urbanisme, respecte a l'afecció del Pla parcial a l'assegador de Bobal. S'exclou de la superfície del sector la franja de 10 metres de camí ramader i es fa referència a què en el document de reparcel·lació es tindrà en compte l'existència dins del sector urbanitzable d'uns terrenys, béns de patrimonials de la Generalitat, resultants de la desafecció parcial del camí ramader de conformitat amb l'acte de classificació d'aquest. Així mateix, s'apunta l'obligació que el camí ramader es destine al trànsit ramader i als usos compatibles i complementaris previstos en la Llei 3/1995 (entre altres, no són acceptables obres de pavimentat asfàltic o semblant); a la senyalització del tram de camí ramader; prohibició del trànsit de vehicles motoritzats que no siguen de caràcter agrícola o tinguen autorització expressa; i a la notificació a la Generalitat, com a part interessada, de l'exposició pública del projecte de reparcel·lació.   
5. Es disposa d'informe i autorització de la Diputació Provincial de València com a titular de les carreteres CV-373 i CV-375, sobre la conformitat amb el projecte presentat, condicionat a:   
- Han de grafiar-se totes les zones de protecció de les carreteres de titularitat de la Diputació i qualificar-se com a espais lliures d'ús viari en sòl urbanitzable o com a zona de protecció en sòl no urbanitzable.  
- En cas de no estar executada la biela que uneix la carretera CV-375 amb la CV-373, en la rotonda d'enllaç de la CV-50, com també la rotonda sítia en la CV-375, que corresponen al projecte de construcció ronda de Benaguasil 2ª fase (S-354), l'esmentat projecte haurà d'executar-se a càrrec del sector.   
- La rotonda situada a la meitat de la biela mencionada en el punt anterior i que serveix d'accés al sector, haurà de ser executada a càrrec del sector.  
- La ronda programada sud que uneix la carretera CV-375 amb la CV-373 al sud del nucli urbà, haurà de ser executada pel sector.   
- La titularitat dels terrenys de les noves infraestructures hauran d'anar a nom de la Diputació Provincial de València.   
- Previ al desenvolupament del sector s'haurà de realitzar un projecte de construcció de les noves infraestructures, d'acord amb la normativa i la legislació vigent, firmat i visat per un tècnic competent i seguir les indicacions i directrius de l'àrea de carreteres que es demanaran prèviament a la realització de l'esmentat projecte.  
- Considerant que en el PRV-8I es reclassifica a un costat i a l'altre del vial, s'haurà d'estudiar i garantir en condicions de seguretat el trànsit i els itineraris de vianants.   
6. La Conselleria d'Infraestructures i Transport es pronuncia, en data 14 de febrer de 2007, sobre la no-aplicació de la modificació de la Llei 6/1991, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, que va entrar en vigor el 30 de desembre de 2005, per ser posterior a l'aprovació provisional del Ple de l'Ajuntament de Benaguasil, 29 de juny de 2005. És per això que la zona destinada a espai lliure de reserva viària ha de ser de 18 metres en compte dels 25 metres referits en informe emés anteriorment.  
7. La Direcció de Patrimoni de Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana emet informe favorable, ja que en la proposta s'han exclòs les instal·lacions i l'edifici de la subestació elèctrica de l'estació de Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana, que és domini públic de ferrocarril, i s'ha tingut en compte les delimitacions i limitacions d'ús que estableix el Reglament de la Llei d'ordenació dels transports terrestres pel que fa als terrenys immediats al ferrocarril.   
8. Es disposa de l'informe sobre la prospecció arqueològica i etnològica, en el qual es proposa que s'estudie i evite l'afecció al sistema de regadiu del riu Túria. No es disposa de l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià, sobre l'estudi d'impacte ambiental,   
Afeccions legals  
1. Camins ramaders. L'àmbit del sector afecta l'assegador de Bobal, per la qual cosa hi és d'aplicació la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders i, en especial, allò que s'ha contingut en el capítol III, desafectacions i modificacions del traçat  
2. Pla zonal de residus de les zones VI, VII i IX. Mitjançant aquest pla zonal es distribueix el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió i tractament de residus. Aquest pla no preveu en l'àmbit del sector cap àrea per a la futura instal·lació d'infraestructures de tractament de residus urbans.   
3. Carreteres. El sector limita amb les carreteres CV-373 i CV-375, per la qual cosa hi serà aplicable la Llei 6/1991, de carreteres de la Comunitat Valenciana.  
4. Línia de ferrocarril. Aquesta infraestructura creua el sector, i el separa en dos àmbits. S'ha d'atendre a allò que s'ha recollit en la Llei 16/1987, de 30 de juliol, d'ordenació dels transports terrestres i el Reial decret 1.211/1990, de 28 de setembre, pel qual s'aprova el reglament d'aquesta.:   
Consideracions ambientals  
1. El municipi de Benaguasil se situa entre la plana litoral septentrional, les muntanyes del nord-oest i l'altiplà Requena-Utiel. Pot emmarcar-se des del punt de vista geològic en la denominada Plana de València. Els materials aflorants són llims terrosos fluvials del quaternari.   
2. El relleu de la zona d'estudi és pla. En l'estudi d'impacte ambiental no s'han observat riscos ambientals associats a l'esmentada ubicació, encara que es destaca una accessibilitat mitjana als aqüífers.  
3. El sector té una vulnerabilitat baixa, malgrat la seua molt alta permeabilitat per porositat, a causa de la mala qualitat de les aigües subjacents i una elevada grossària no saturada del terreny.   
4. La zona ordenada se situa sobre la conca del riu Túria, drenant cap a aquest, ja siga directament o a través dels seus afluents. En la major part del curs, el nivell de l'aqüífer està per damunt del riu, per la qual cosa aquest drena l'aqüífer. Es tracta de la unitat hidrogeològica 08.22-Líria-Casinos, formada per un aqüífer bicapa. Els materials de l'aqüífer inferior estan constituïts per calcàries del juràssic i l'aqüífer superior està format per calcàries del terciari, calcàries i dolomies del cretaci i graves i arenes pertanyents al quaternari.   
5. El territori de la zona de l'actuació té una capacitat d'ús agrícola molt elevada i una llarga tradició d'ús agrari, com a terreny de regadiu, per la qual cosa la vegetació que hi ha en l'actualitat seria la succeïda de les activitats antròpiques, formada totalment per cultius. Els cítrics són el cultiu més abundant, mentre que el cultiu d'hortalisses és el següent en importància. La vegetació es completa amb la vegetació arvense que apareix a les vores dels camins, als camps de cultius, a camps de cultius abandonats.  
6. La fauna present, tenint en compte la naturalesa agrària del sector i la proximitat d'aquesta al nucli urbà, fa lògicament que a penes es troben animals i que aquests siguen grups molt comuns, com ara xicotets rosegadors, mol·luscos de terra, xicotets rèptils i aus com ara el teuladí comú o l'estornell.   
7. Es realitza una descripció climàtica de la zona, i es destaca que es tracta d'un clima mediterrani amb períodes freds poc freqüents. La distribució de les precipitacions al llarg de l'any és molt irregular, amb mínims estivals i màxims tardorencs.   
Els valors de nuvolositat registrats reflecteixen que el percentatge d'observacions de cel ennuvolat és d'un 11% al mes de juliol i entre 26 i 32% durant l'hivern.  
Respecte al règim de vents, s'observa un predomini de vents de component oest a la tardor i hivern i de component est a la primavera i estiu.   
8. Pel que fa al paisatge, al sector i a les proximitats d'aquest poden distingir-se les unitats de paisatge desenvolupades a continuació.  
- Paisatge citrícola hortícola: aquesta unitat està constituïda per cultius citrícoles i cultius d'hortalisses. Les zones de cultiu estan travessades per infraestructures de comunicació i infraestructures de transport i distribució d'energia elèctrica. També s'observen les necessàries infraestructures agràries: camins, canals de reg, casetes d'arreus, etc. La qualitat del paisatge es considera mitjana a causa de la presència d'importants infraestructures que introdueixen elements artificials en el paisatge i disminueixen la qualitat d'aquest. La fragilitat del paisatge és mitjana-baixa a causa, per un costat a la fàcil accessibilitat (topografia favorable), i d'un altre, a l'elevat grau d'antropització del medi.   
- Paisatge antropitzat: nucli urbà i zones industrials: el nucli urbà es localitza confrontant amb el límit occidental del sector. Als extrems nord i sud del sector es localitzen zones industrials. La proximitat d'aquestes zones industrials al nucli urbà fan que la qualitat paisatgística d'aquesta unitat es considera molt baixa, a causa de l'elevat grau d'antropització del medi. La fragilitat paisatgística és mitjana-baixa per l'escassa susceptibilitat a ser afectada per altres actuacions.  
- Paisatge muntanyós: s'inclouen ací els relleus que hi ha a les proximitats del sector, com ara el pic de Montiel. La qualitat paisatgística d'aquesta unitat es considera elevada, a causa de l'elevat grau d'antropització del medi. La fragilitat paisatgística és mitjana-baixa per l'escassa susceptibilitat a ser afectada per altres actuacions, a causa de la topografia abrupta d'aquesta.   
9. El municipi de Benaguasil es troba situat a la comarca de Camp de Túria, la dimensió d'aquest és de 25,40 km², amb una població de 9.618 habitants segons cens de 2004.  
10. Respecte al proveïment d'aigua potable al sector, l'informe emés per la Sociedad Española de Abastecimientos, SA afirma que els recursos hídrics de què disposa el proveïment de Benaguasil en l'actualitat podran satisfer les necessitats dels habitatges previstos en aquesta actuació (pous Nahora 1 i Nahora 2, situats al terme municipal de Benaguasil, a la parcel·la 25 del polígon 19), encara que les infraestructures actuals no disposen de la capacitat d'emmagatzemament suficient per a garantir el subministrament. Per a assegurar la capacitat i suficiència de les infraestructures és necessari completar la xarxa de proveïment del nucli actual amb el nou sector i la construcció d'un dipòsit d'almenys 5.000 m³ de capacitat, en parcel·la destinada a aquest efecte.   
11. L'informe referenciat en l'epígraf anterior indicava que la qualitat de l'aigua complia els requisits de qualitat d'aigua establits en el Reial decret 140/2003, de 7 de febrer, amb l'excepció dels paràmetres de nitrats i sulfats. Per a solucionar les esmentades deficiències, es presenta en el registre de la Conselleria de Territori i Habitatge certificat realitzat per l'alcalde del municipi en què certifica que la Sociedad Española de Abastecimientos, SA, en data 9 d'agost de 2007, va efectuar un estudi per al sistema en alta de la xarxa d'aigua potable de Benaguasil, en el marc de la redacció del Pla general, en el qual preveu l'execució d'una planta desnitrificant. Malgrat que el Pla general incorpora l'esmentat requeriment entre les previsions de Noves infraestructures de proveïment d'aigua, per al terme municipal de Benaguasil, li correspondrà l'execució de l'esmentada planta, sent aquesta condició de desenvolupament incorporada en la fitxa de gestió del sector. Els sectors de sòl urbanitzable de posterior desenvolupament hauran d'abonar un cànon en la proporció que els corresponga per edificabilitat.:   
12. Respecte a la depuració de les aigües residuals, l'informe remés per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana (EPSAR) afirma que es realitzarà una xarxa separativa, de manera que les aigües residuals generades seran tractades en l'estació depuradora d'aigües residuals de Camp de Túria 1. L'Entitat de Sanejament d'Aigües emet informe sobre la viabilitat del tractament a la depuradora de Camp de Túria 1 de les aigües residuals generades al sector, sempre que es realitzen durant la urbanització les obres necessàries per a la connexió; els abocaments generats complisquen els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de Sanejament d'Aigües; es dispose d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram abans del punt de connexió, i amb anterioritat a l'execució de la connexió s'ingresse la quantitat establida en l'oportú conveni entre l'entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament de Benaguasil.  
13. El promotor ha realitzat consulta a l'Entitat de Sanejament, amb la finalitat d'estudiar la possibilitat d'emprar aigua depurada per al reg de zones verdes. Es conclou que la depuradora de Camp de Túria 1 no disposa dels mitjans necessaris per a realitzar un tractament terciari de les aigües residuals, per la qual cosa els paràmetres d'eixida de les aigües depurades no són els requerits per a la reutilització d'aquestes, ni tan sols per a reg. La xarxa de reg es proveirà de la xarxa prevista per al consum humà.   
14. Pel que fa a l'evacuació de les aigües pluvials, es planteja mitjançant una xarxa de col·lectors de tipus separatiu, de manera que l'abocament es realitze al llit del riu Túria. El cabal màxim previst d'abocament és 18,70 m³/s. S'hi adjunta el traçat en planta de l'emissari d'abocament. El traçat de la conducció es fa coincidir amb camins rurals.   
15. Pel que fa als residus urbans, l'empresa Europea de Servicios Públicos, SA, realitzarà la recollida i transport dels residus sòlids que es generen en l'actuació. Es presenta certificat de capacitat. Respecte de la gestió d'aquests, es disposa del certificat de Técnicas y Tratamientos Mediambientales, adjudicatària de la gestió de la planta de tractament de residus sòlids urbans de Guadassuar, en el qual es compromet a donar un correcte tractament als residus urbans generats al municipi de Benaguasil, incloent els del sector actual, i que les instal·lacions previstes disposen de la capacitat necessària per a poder tractar els possibles increments de residus. Així mateix, disposa de certificat del secretari general del Consorci per a l'execució de les previsions del Pla zonal de residus de les zones VI, VII i IX.  
16. Per al proveïment d'energia, s'ha de soterrar la línia de mitjana tensió que sobrevola el sector, mitjançant un traçat que s'adapte als vials d'ordenació proposada.   
17. Les séquies de l'Alguasil i del Campés prenen l'aigua de la Séquia Major, que al seu torn pren l'aigua del riu Túria, per al reg d'una extensa zona de cultiu dins del terme municipal de Benaguasil. Les esmentades séquies discorren en l'actualitat pel sector. Es presenta el traçat de desviació de les séquies prèviament al desenvolupament urbanístic, i es respecten les prestacions del Sindicat de Reg.  
18. L'estudi de mobilitat realitzat conclou que l'àmbit presenta unes condicions de mobilitat acceptables. Això és així perquè el sector disposa d'una xarxa d'itineraris per a vianants i bicicletes, com també una àmplia reserva de places d'aparcament en xarxa viària, i es crea una borsa a la vora de l'estació de tren, amb la finalitat de promoure l'ús del transport públic. El carril bici recorre els dos àmbits del sector i afavoreix la penetració al nucli urbà i la connexió amb els altres sectors previstos en el concert previ. Malgrat això, s'estableixen una sèrie de mesures correctores:   
- Establir aparcaments per a motocicletes i bicicletes a les zones d'equipaments públics, zones terciàries i recreatives.  
- S'ha de reservar, almenys, una plaça d'aparcament per a minusvàlids per cada 40 o fracció en aparcament de fins a 280 vehicles, i serà reservada una nova plaça per cada 100 o fracció que sobrepasse aquesta previsió.  
- Per a aconseguir una distribució àgil i ordenada de les mercaderies a l'interior dels nuclis urbans, aquests han de preveure les reserves de places de 3 x 8 metres a la xarxa viària per a càrrega i descàrrega de mercaderies.   
- Es podria estudiar la possibilitat de construcció d'una passarel·la de vianants que unira les zones est i oest de la part nord del sector.   
- S'han de preveure mesures de pacificació de trànsit, com ara elevacions de calçada als passos de vianants, senyals de limitació de velocitat, etc.  
19. El sector afronta bàsicament amb sòl d'ús residencial, encara que a l'extrem nord i sud d'aquest es troben zones d'ordenació amb usos industrials, en una distància d'aproximadament 500 metres.   
A l'extrem nord, la major part són comerços, i hi ha tan sols una activitat d'emmagatzemament i transformació de productes hortofructícoles. La revisió de planejament que s'està duent a terme modifica el règim d'usos actual, i s'implanta com a ús preferent el terciari amb compatibilitat d'ús industrial.   
A l'extrem sud, afronta amb les unitats d'execució números 1 i 2, pendents de programació. La revisió del planejament en tramitació preveu el canvi d'ordenació, i passa a zona d'eixample amb ús dominant residencial.   
20. Les principals mesures correctores es basen en el control dels impactes sobre el medi físic, i s'hi apliquen rigorosament totes i cada una de les mesures correctores proposades que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental. Entre les mesures correctores més importants cal destacar:   
- Durant la fase de construcció, després de cada pluja s'han de netejar les interseccions dels camins de terra amb els camins asfaltats o formigonats per a retirar el fang que puguen embrutar aquests últims.  
- Els edificis d'habitatge han de garantir que els nivells de soroll a l'interior dels habitatges no superen els 30 dB en horari nocturn i 40 dB en horari diürn  
- S'ha de limitar la velocitat de circulació dels vehicles pels vials de la urbanització a 40 km/h.  
- El projecte d'urbanització ha de contenir un annex que justifique les mesures adoptades per a mantenir la continuïtat de l'escolament superficial aigües amunt i aigües davall de l'actuació.   
- El reg de zones verdes s'ha de realitzar amb aigües residuals depurades sotmeses a tractament terciari.   
- Els residus de biomassa derivats de l'eliminació de cítrics o altres cultius existents s'han de valoritzar, amb el corresponent trasllat a plantes de fabricació de compost o semblants i evitar en tot moment la crema d'aquesta.  
- Abans de la redacció del projecte d'urbanització, s'ha de realitzar un estudi sobre arbratge monumental de la zona, i determinar els exemplars que s'han de trasplantar, els que s'han d'integrar a la urbanització, com també aquells d'escàs interés que poden ser eliminats.  
21. Del programa de vigilància ambiental cal destacar:   
- Control d'aparició de processos erosius: mensualment, després de la presència de pluges, s'ha de comprovar l'aparició de valls o solcs.   
- Control de la càrrega de sòlids en suspensió a les aigües pluvials d'escorriment: s'ha de realitzar quan esdevinguen pluges, als punts de drenatge.   
22. S'adjunta compromís el de l'Ajuntament de Benaguasil de presentar puntualment davant de l'administració una memòria o informe anual on s'informe del desenvolupament i avanç de les activitats; de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes en l'estudi d'impacte ambiental; dels controls realitzats, i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que puga produir-se durant el desenvolupament de les obres.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental:   
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'homologació modificativa de les normes subsidiàries i Pla parcial del sector Sud-R10, de Benaguasil, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:   
1. En compliment de l'article 11 de la llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Obtenció de l'autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'abocament a llit públic de la xarxa de pluvials, conforme a l'article 55, del Text Refós de la Llei d'Aigües, aprovat per Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol.   
3. Els pous Nahora 1 i Nahora 2, situats a la parcel·la 25 del polígon 19, s'han de protegir mitjançant la classificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció i s'ha d'establir un perímetre de protecció de 300 m comptadors des del límit exterior del punt de captació.   
4. Prèviament a l'execució del pla, ha d'haver-se sol·licitat a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el tràmit concessional corresponent al canvi d'ús de l'aigua extreta dels pous i haver-se resolt.  
5. El dipòsit de 5.000 m³ d'aigua ha de ser delimitat mitjançant un perímetre de protecció que previnga la contaminació del recurs, conforme a l'article 18 de la Llei 4/2.004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.   
6. El dipòsit i la planta desnitrificant s'han d'executar a càrrec del sector. L'Ajuntament ha de comprovar, abans de la recepció de la urbanització del nou sector, que ambdós es troben totalment executats, amb capacitat suficient i preparats per a entrar en servei. La construcció de les infraestructures ha de ser, per tant, anterior al final d'obra de la urbanització. Així mateix, l'Ajuntament ha de comprovar que es verifiquen els paràmetres de qualitat de l'aigua potable, conforme al Reial Decret 140/2003, de 7 de febrer.   
7. Es valora la reutilització d'aigües pluvials.  
8. Tots els elements de depuració i drenatge s'han d'integrar convenientment en l'entorn amb zones enjardinades i denses barreres vegetals.  
9. Els sistemes de reg de les parcel·les agrícoles limítrofes al sector, que travessen aquest, han de ser desviats. També s'ha de vetlar pel subministrament d'aigua de reg des dels pous que hi ha dins del sector a parcel·les agrícoles, per tant s'ha de col·laborar especialment amb les comunitats de regants.   
10. S'han de considerar els sistemes urbans de drenatge sostenible, amb la finalitat de mantenir els nivells d'escolament i infiltració semblants als de l'estat natural; protegir la qualitat de l'aigua mitjançant processos naturals; reduir la demanda d'aigua potable amb la captació i reutilització d'aigües pluvials; millorar el paisatge urbà i recuperar hàbitats naturals, i complir les exigències de la Directiva Marc de l'Aigua. Entre les mesures estructurals més importants estan els pous i les rases d'infiltració, dipòsits d'infiltració, drenatges filtrants, franges filtrants, cunetes verdes, dipòsits de retenció.  
11. S'han de desviar i soterrar les diverses línies aèries de mitjana tensió que travessen el sector.  
12. S'ha d'atenir a la legislació i la normativa en matèria d'accessibilitat i, en particular, a l'Ordre de 9 de juny de 2004, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 39/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, en matèria d'accessibilitat en el medi urbà.   
13. Totes les conduccions i les instal·lacions dels distints serveis urbans s'han d'executar simultàniament.   
14. Durant la fase d'execució, s'ha de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs. En cas d'emmagatzemament temporal de materials pulverulents, s'han d'indicar les mesures que cal adoptar per a evitar la formació de núvols de pols causades per l'acció del vent.  
15. Les terres que s'utilitzen per al terraplenament del sector han de procedir de préstecs autoritzats. Si cal l'obertura de nous préstecs, han de ser tramitats adequadament i s'ha d'obtenir l'autorització pertinent, com també la corresponent declaració d'impacte ambiental.   
16. En la fase de funcionament s'han de registrar els nivells reals acústics, actualitzant-se les mesures correctores, per a complir el que estableix l'informe sobre l'estudi acústic.:   
17. Totes les mesures preventives i correctores proposades i les derivades dels condicionants exposats han de ser recollides per la normativa urbanística del planejament parcial.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
València, 30 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.