Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5705, del 18-02-2008 (2008/1789)

RESOLUCIÓ de 28 de gener de 2008 de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis Canals, Cheste, Cortes de Pallás, Paterna, Tuéjar, Alcoi i Lliria.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5705

Data del DOGV
:   18-02-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/1789


Data del document
:   28-01-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Canals
    * Paterna
    * Cortes de Pallás
    * Tuéjar
    * Alcoi
    * Cheste
    * Llíria
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 28 de gener de 2008 de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis Canals, Cheste, Cortes de Pallás, Paterna, Tuéjar, Alcoi i Lliria. [2008/1789]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana. En virtut d'això, he resolt  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 230/06-AIA Canals, 413/03-AIA Cheste, 276/06-AIA Cortes de Pallás, 147/06-AIA Paterna, 224/03-AIA Tuéjar, 158/05-AIA Alcoi, i 247/05-AIA Lliria, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 28 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 230/06 AIA  
Títol: Homologació sectorial modificativa i pla parcial del sector parc industrial el Corcot  
Promotor: Ajuntament de Canals  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València  
Localització: Terme municipal de Canals (València)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'actuació comprén l'homologació del sector parc industrial el Corcot per a la futura implantació de l'ús industrial al terme municipal de Canals, al paratge denominat el Corcot, aprofitant així les especials condicions d'accessibilitat des de les infraestructures de comunicació viària existents al municipi.   
L'objectiu fonamental del present projecte és establir una reserva de sòl capaç d'absorbir la demanda existent per a ús industrial, potenciant el creixement i desenvolupament del municipi, dotant-lo d'infraestructures i equipaments.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
El sector parc industrial el Corcot, es localitza a l'oest del terme municipal de Canals, a una distància aproximada de 2 quilòmetres del nucli urbà, i ocupa una extensió aproximada d'unes 52 hectàrees (528.944,18 m²).  
El sector es localitza al paratge denominat amb el mateix nom, al sector oest del terme municipal de Canals. La localització concreta d'aquests es correspon amb els terrenys enclavats entre la zona d'afecció de l'autovia N-430, la línia de ferrocarril València-Almansa, l'assagador de la Casa del Guarda i els terrenys fronterers a la línia d'alta tensió existent, quedant travessat per la carretera CV-598 en el sector sud d'aquest.   
Ordenació prevista i usos  
El vigent Pla general d'ordenació urbana de Canals classifica el sòl sobre el qual pretén realitzar-se l'actuació com a sòl no urbanitzable comú; per la qual cosa aquesta actuació comportaria la reclassificació de la zona, passant de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable per a ús industrial.   
L'ús predominant en la zona d'actuació és l'hortícola de regadiu en la pràctica totalitat del sector; i es distingeix així mateix una xicoteta zona de pineda, l'extensió i de la qual com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental correspon a uns 2.800 m².   
Tramitació administrativa  
En data 20 de juny de 2006, la secció de planejament de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, va remetre la documentació següent relativa a l'homologació sectorial modificativa i pla parcial del sector parc industrial el Corcot, estant constituïda pels volums següents:  
- Estudi d'impacte ambiental per a l'homologació sectorial modificativa  
- Document de síntesi  
- Homologació sectorial modificativa  
- Estudi predictiu d'impacte acústic ambiental  
- Estudi de paisatge  
- Alternativa tècnica per al desenvolupament de la unitat d'execució única  
- Pla parcial  
- Còpia de l'expedient administratiu municipal   
Amb la remissió de la documentació especificada es procedeix a l'obertura del corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
En la sessió celebrada en data 30 de gener de 2006, el Ple de l'Ajuntament acorda l'aprovació provisional del programa d'actuació integrada, com també l'acord de la programació del desenvolupament del sector parc industrial el Corcot, del sòl urbanitzable homologat d'ús industrial, d'acord amb l'alternativa tècnica presentada per Proyexva, SL, i les modificacions parcials introduïdes respecte a aquest.   
1. Informació pública  
L'alternativa tècnica del programa d'actuació integrada de la unitat d'execució 1 del sector parc industrial el Corcot, com també a documentació complementària, formulada per la mercantil Construcciones Luján, SA, es va exposar a informació pública segons edicte publicat en el DOGV número 5088, de data 8 de setembre de 2005; en el BOP número 176, de data 27 de juliol de 2006, i en el Diario de Valencia, número 1787 de l'1 de setembre de 2005.  
Posteriorment, en el DOGV número 5137, de data 17 de novembre de 2005, es publica l'ampliació del termini d'informació pública del programa d'actuació integrada de la unitat d'execució número 1 del sector parc industrial el Corcot, com també la publicació també d'aquesta en el diari Levante - El Mercantil Valenciano, de 16 de novembre de 2005. Atés que el 28 d'octubre de 2005, coincidint amb l'últim dia d'exposició al públic, es va presentar l'alternativa tècnica de l'esmentat sector per part de l'entitat Proyexva, SL.   
Durant el període d'informació pública es van presentar 17 al·legacions; no considerant-se de caràcter estrictament ambiental cap d'aquestes.   
2. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 7 de juliol de 2006 s'efectua requeriment de documentació al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, com també a notificació d'aquest a l'Ajuntament de Canals, informant-se dels aspectes que es considera que han de ser ampliats o justificats prèviament a l'emissió d'aquesta declaració d'impacte ambiental:   
1. Informe sobre l'estudi de paisatge en compliment de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
2. Informe sobre l'estudi acústic presentat, en compliment de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
3. Informe del Servei Territorial de Medi Ambient sobre l'afecció al camí ramader assagador de la Casa del Guarda, que limita a l'oest amb l'actuació proposada.  
4. Còpia de les al·legacions presentades respecte al projecte plantejat.  
5. Explicació més detallada dels usos industrials permesos en el sector objecte d'estudi.  
6. Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
Informes sectorials  
- S'adjunta informe de data 26 de setembre de 2005, de la Direcció General de Ferrocarrils del Ministeri de Foment, subscrit per l'enginyer cap de l'Àrea de Planificació, en el que s'indiquen, entre altres qüestions les següents:  
- El terme municipal de Canals està travessat, en l'actualitat, per la línia ferroviària La Encina a València, doble via electrificada, i per la línia bifurcació Vallada a bifurcació l'Alcúdia, ambdues administrades per l'entitat pública empresarial Administrador d'infraestructures ferroviàries (ADIF)  
- La línia existent d'ample RENFE bifurcació Vallada a bifurcació l'Alcúdia, per al trànsit de trens de mercaderies i proximitats, que afronta amb els terrenys objecte del pla parcial sector parc industrial el Corcot es continuarà aprofitant.  
- Segons estableix l'article 7 de la llei del sector ferroviari, ha d'incloure's en el pla un capítol en què es definisca el sistema general ferroviari que comprendrà, com a mínim, una banda de terreny que no reduïsca el límit exterior de la zona de domini públic a menys de 8 metres (5 en el cas de sòl urbà), mesurats des de l'aresta exterior d'explanació en horitzontalment i perpendicularment a l'eix de la plataforma. També han de respectar-se en el pla la resta de proteccions, zona de protecció i línia límit d'edificació, recollides en el reglament del sector ferroviari. Sent les esmentades proteccions les següents:   
- En general:  
- Zona de domini públic: 8 metres, mesurats des de l'aresta exterior de l'explanació.  
- Zona de protecció: 70 metres, mesurats des de l'aresta exterior de l'explanació.   
- La línia límit d'edificació se situa, amb caràcter general, a 50 metres mesurats des de l'aresta exterior més pròxima de la plataforma, mentre que en zones urbanes queda establida a 20 metres de la mateixa aresta.   
En zona de domini públic només podran realitzar-se obres o instal·lacions, amb l'autorització prèvia de l'administrador d'infraestructures ferroviàries, quan siguen necessàries per a la prestació d'un servei ferroviari o quan la prestació d'un servei públic o d'un servei o activitat d'interés general així ho requerisca.  
Dins de la zona de protecció no podran realitzar-se obres i no es permetran més usos que aquells que siguen compatibles amb la seguretat del trànsit ferroviari, amb l'autorització prèvia de l'administrador d'infraestructures ferroviàries.  
Per a executar, en les zones de domini públic i de protecció de la infraestructura ferroviària, qualsevol tipus d'obres o instal·lacions fixes o provisionals, canviar la destinació d'aquestes o el tipus d'activitat que es pot realitzar en elles, es requerirà l'autorització prèvia de l'administrador d'infraestructures ferroviàries.  
Des de la línia límit d'edificació fins a la línia ferroviària queda prohibit qualsevol tipus d'obra d'edificació, reconstrucció o d'ampliació, a excepció de què resulten imprescindibles per a la conservació i manteniment de què existiren a l'entrada en vigor de la llei del sector ferroviari (31 de desembre de 2004), amb l'autorització prèvia de l'administrador d'infraestructures ferroviàries.  
- Informe de l'entitat de sanejament d'aigües (EPSAR), de data 3 d'octubre de 2005, referent a la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Canals-l'Alcúdia de Crespins per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenvolupament del parc industrial el Corcot; indicant-se el que a continuació es detalla:  
- L'EDAR de Canals-l'Alcúdia de Crespins dóna servei entre altres, al municipi de Canals i està dissenyada per a tractar 14.736 m³/dia. Actualment el cabal influent és de 6.587 m³/dia.  
- Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 2.182,5 m³/dia.   
- D'acord amb allò que s'ha assenyalat en RD 3288/1978, els urbanitzadors hauran de costejar l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que necessite l'actuació.  
- El cost estimat d'aquest suplement d'infraestructures és de 158,3 - per habitant equivalent, és un habitant aquell que ocasiona un abocament de 60 g de DBO5 per dia, o bé, genera un volum d'aigua residual de 200 litres per dia. Traduït al cas que ens ocupa i de les dades aportades, per a un cabal mitjà estimat de 2.182,5 m³/dia, comportarà una quantitat que s'haurà de pagar d'1.727.448,75 € corresponents a 10.912,5 habitants.  
Concloent el referit informe amb allò que s'ha indicat a continuació:   
Pel que assenyala anteriorment, i per al cas en què els urbanitzadors decidisquen no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals que genere i que haja de sol·licitar en un futur la connexió a un sistema públic, aquesta entitat de sanejament d'aigües informa la viabilitat del tractament en l'EDAR de Canals-l'Alcúdia de Crespins de les aigües residuals generades pel desenvolupament del parc industrial el Corcot (València) sempre que es dóne compliment als condicionants següents:  
- En el seu dia, l'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
- En tot cas, l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir amb els límits establits en l'ordenança municipal d'abocaments, o si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquests efectes l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
- Amb anterioritat a l'execució de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, s'haurà d'ingressar a l'entitat de sanejament la quantitat resultant de 1.727.448,75 €, a l'efecte de la qual haurà d'establir-se l'oportú conveni entre l'entitat de sanejament i l'Ajuntament de Canals.  
- Còpia d'escrit realitzat per l'empresa Enagas SA, de data 28 de setembre de 2005, subscrit pel cap de zona de València, en el qual s'indica, entre altres qüestions, que les obres del polígon industrial afectaran la zona de servitud del gasoducte de transport d'Enagas; indicant-se entre altres qüestions que no es pot construir a menys de 10 metres de l'eix del gasoducte de transport (discorrent en la zona dos, de 20'' i 24''). Paral·lelament, també es fa referència a l'afecció al camí de Montesa; indicant-se respecte d'això que si la transició no és llarga, es pot salvar amb una protecció per llosa de formigó del tram afectat. No obstant això, s'inclou en aquest una referència als tràmits que s'han de realitzar, entre els quals es menciona la sol·licitud de l'autorització per a l'actuació en l'esmentada zona de servitud.   
- Còpia d'informe realitzat per l'entitat concessionària del servei d'aigua potable de Canals, Omnium Ibérico, SA, de data 29 d'abril de 2005, en el qual s'indica que les xarxes de transport actuals no arriben fins al polígon, no obstant això, és possible el subministrament d'aigua a aquest des del sistema d'aigua alta la Costera, estant aquest en servei i amb uns cabals suficients per a la indústria que s'implante en la zona; tenint el pou de la Plana un aforament de 6.500 l/m, el qual porta un depòsit circular de 2.000 m³.   
- Informe sobre l'estudi acústic presentat, de data 27 de setembre de 2006, elaborat per un tècnic d'activitats qualificades, en el qual s'indica, entre altres qüestions referents als mètodes, models de simulació i situacions estudiades, la qual cosa a continuació es transcriu textualment:  
La creació del sector industrial el Corcot incrementarà els nivells de soroll del seu entorn d'ubicació degut fonamentalment a les activitats industrials, sobrepassant els nivells de soroll del seu entorn d'ubicació degut fonamentalment a les activitats industrials, sobrepassant els nivells màxims regulats en l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, per la qual cosa s'han proposat mesures correctores que reduiran els nivells de soroll. Les mesures correctores es basen en la col·locació d'una pantalla acústica paral·lela al vial intern, amb la qual cosa els nivells procedents de les activitats industrials compliran la legislació vigent en la zona d'ús residencial.   
- Informe de la Secció Forestal (oficina comarcal de Xàtiva) subscrit per l'enginyer tècnic forestal, de data 27 de juny de 2006, en el qual s'indica que consultat el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, es determina que la zona afectada pel projecte no constitueix terreny forestal.   
- Informe desfavorable de la Secció Forestal de València, de data 27 d'octubre de 2006, relatiu a l'afecció a camins ramaders; en el qual se subscriu, entre altres consideracions, la qual cosa a continuació es detalla textualment:   
L'actuació prevista afecta el camí ramader denominat assagador de la Casa del Guarda, classificat per Ordre Ministerial de 13 de juliol de 1972 amb una amplària legal de 37,61 metres i una amplària necessària de 6 metres.  
Els camins ramaders gaudeixen de consideració de béns de domini públic, segons la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. La promoció d'un pla parcial que afecte aquest domini tindrà idèntics efectes als de la seua delimitació, podent-se desafectar els sobrants alienables si així ho disposa la seua classificació, d'acord amb allò que s'ha preceptuat per la Llei 3/95 en l'article vuité i per la Llei 14/2003, de 10 d'abril, de patrimoni de la Generalitat Valenciana.   
En el pla que ens ocupa, l'amplària resultant del camí ramader és de 6 metres. De l'amplària restant (de 31,61 metres, repartits en dues meitats a un costat i a l'altre del camí ramader), declarat com innecessari per la classificació, hi ha una amplària (de 12,805 metres), inclosa en l'actuació urbanística, que implica l'existència d'uns terrenys (13.637 metres quadrats) que hauran de ser aportats per la Generalitat com a finques inicials a la reparcel·lació que s'efectue, aconseguint amb això com a benefici d'aquesta uns solars edificables i assumint les càrregues urbanístiques que pertoquen com un particular més. Aquesta participació de la Generalitat en la reparcel·lació no ha sigut tinguda en compte en la documentació presentada.   
Pel que fa a camins ramaders, s'emet un informe desfavorable al pla urbanístic proposat.   
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, sí s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000, concretament el LIC Túnel de Canals. No obstant això, el sector plantejat es troba fora dels seus límits.   
2. Pel que fa a les zones humides catalogades, tampoc hi ha afecció sobre la zona humida Font dels Sants existent al municipi.  
3. No es constata l'existència d'espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració; que puguen veure's afectats pel desenvolupament d'aquesta actuació.  
4. No consta en l'expedient administratiu ni en la documentació complementària aportada durant la tramitació d'aquest projecte, el corresponent informe vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com es regula en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià; encara que sí que s'hi adjunta còpia de la sol·licitud efectuada en data 23 de juny de 2006, per part de la mercantil Proyexva, SL, adjudicatària de la condició d'agent urbanitzador, per a les obres d'aquest parc industrial, a la Direcció General de Patrimoni, referent a la realització de les preceptives prospeccions arqueològiques.  
5. El camí ramader assagador de Castella, subjecte al que estableix la Llei estatal 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders; i basant-se en el que disposa l'estudi d'impacte ambiental remés, s'indica que en l'actualitat, manté una amplària aproximada de 12 metres, i no està pavimentat, i presenta un traçat exterior als límits del sector. No obstant això, es remet a aquesta Secretaria Autonòmica, a través de la Direcció Territorial de València, informe desfavorable de la Secció Forestal, en el qual es manifesta l'afecció del projecte sobre l'esmentat camí ramader; detallant-se el contingut de l'informe esmentat en l'apartat referent a informes sectorials de aquesta declaració.   
6. Tal com es recull en l'estudi d'impacte ambiental, l'ocupació de part de la franja de 20 metres de la zona de protecció de les vies de ferrocarril de RENFE, estarà subjecta al que disposa l'article 15 de la Llei 39/2003, de 17 de novembre, del sector ferroviari. Paral·lelament, caldrà ajustar-se al que disposa l'informe emés pel cap d'Àrea de Planificació de la Direcció General de Ferrocarrils, de data 26 de setembre de 2005, el contingut del qual queda desenvolupat en l'apartat relatiu a informes sectorials d'aquesta declaració. Basant-se en això, s'indica en l'estudi la proposta de destinar a zona verda de la xarxa primària l'esmentada franja de 20 metres de la zona de protecció; no obstant això, la utilització d'aquesta se supeditarà a l'autorització per part de l'administrador d'infraestructures viàries.   
7. Respecte a l'afecció a la zona de protecció de la carretera CV-598, i basant-se en les determinacions que es recullen en l'article 33.4 de la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generalitat Valenciana, de carreteres de la Comunitat Valenciana, en l'estudi s'indica que en la zona de protecció, formada per dues franges de 18 metres a un costat i a l'altre de la carretera, es destinarà a reserva viària de la xarxa primària, i se n'aconsella l'ús com a espai lliure en què es podrà efectuar la plantació d'espècies, sempre que es garantisquen la funcionalitat i seguretat de la via.  
8. L'execució del projecte afectarà la zona de servitud del gasoducte de transport que discorre pel sector; per la qual cosa haurà d'atendre's a l'obligatorietat de no realitzar construccions a menys de 10 metres de l'eix dels gasoductes de transport; havent d'atendre's als condicionants que s'establisquen per part de la companyia gestora de la xarxa, com també per totes les determinacions que s'establisquen en la legislació sectorial que hi siga d'aplicació.   
Consideracions ambientals  
Les afeccions ambientals més rellevants observades en la Cartografia temàtica de la COPUT:   
- Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació:   
L'àmbit posseeix una vulnerabilitat alta a la contaminació d'aqüífers en el 15,45% del sector, i baixa en el 84,55% restant. Pel que hauran d'adoptar-se les corresponents mesures per a una més òptima gestió dels residus i de les aigües residuals, fonamentalment.   
- Risc de lliscament-despreniment:  
L'àrea d'estudi no presenta risc de lliscament o despreniment, a excepció d'una reduïda zona entorn a l'àrea de l'autovia A-35; havent d'adoptar-se mesures per a evitar l'increment d'aquest risc arran de l'execució de les pertinents labors d'anivellació i compactació durant l'execució de les obres del sector.   
- Risc d'erosió actual i potencial  
En tota la superfície el risc d'erosió actual és baix, i el risc d'erosió potencial és moderat.  
- Accessibilitat potencial als recursos hídrics  
Es caracteritza per posseir una accessibilitat de grau mitjà.  
- Capacitat agrològica del sòl.  
Atenent a la classificació del sòl per la seua aptitud per a l'explotació, la zona d'estudi es troba dins d'una capacitat agronòmica moderada.  
- L'àrea d'estudi es troba ocupada per cultius de cítrics, i no existeix vegetació natural que puga considerar-se d'especial rellevància. Associat a aquest caràcter agrícola destaca la presència d'un sistema de séquies i canals de reg que drenen i abasteixen hidràulicament les distintes parcel·les agrícoles.  
- La forta presència d'usos antròpics en aquesta zona del terme municipal, limita la possibilitat d'ubicació de nombroses espècies animals que requerisquen la presència d'una cobertura vegetal capaç de satisfer les seues necessitats biòtiques i d'un aïllament adequat respecte a l'home. Per la qual cosa no es té constància de l'existència d'espècies catalogades com d'especial interés o en perill d'extinció.  
- En l'apartat corresponent de l'estudi d'impacte ambiental relatiu a les mesures preventives i correctores que s'han d'adoptar, cal destacar, entre altres, algunes de les quals a continuació s'hi detallen:  
- Durant la fase de planejament:  
- El document d'homologació haurà d'establir el mode en què es realitzarà el tractament d'aigües residuals; adoptant-se bé per la connexió a l'EDAR, de Canals, o bé, l'execució d'una nova EDAR ubicada al sector el Corcot.  
- El document d'homologació haurà de preveure l'obligació de conservar la formació de Pinus halepensis situats a la vora de la casa Cerdà.  
- Haurà d'obtenir l'informe sobre patrimoni, tal com s'estableix en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana. Les conclusions de l'esmentat informe sobre patrimoni seran vinculants per a la realització de qualsevol actuació.   
- La franja de 20 metres de la zona de protecció de les vies de RENFE no podrà destinar-se a un altre ús que no siga el de zona verda de la xarxa primària; garantint-se així una franja de 20 metres d'amplària suficient tendent a dotar de permeabilitat territorial al sector, havent d'estar subjecta a l'autorització per part de l'administrador d'infraestructures ferroviàries.  
- La zona de protecció de la carretera CV-598, es destinarà a reserva viària de la xarxa primària, i se n'aconsella l'ús com a espai lliure en què es podran plantar arbustos o arbres de port mitjà, sempre que garantisquen les condicions funcionals i de seguretat de la via.   
- Es preveuran les mesures necessàries per a garantir que el cabal que arribarà a llit públic per a la precipitació corresponent a un període de retorn de 100 anys, no superarà el cabal relatiu a l'esmentada precipitació si les condicions del medi foren les de la situació preexistent. Per la qual cosa es planteja la construcció d'un sistema de laminació basat en un conjunt de basses i prebasses, que estaran degudament impermeabilitzades, disposant d'un sistema d'extracció que permetrà la reincorporació de l'aigua emmagatzemada a la xarxa de recollida d'aigües residuals per al tractament d'aquestes.   
- Durant la fase d'urbanització:   
- Ús de maquinària amb motors de baixa emissió contaminant.  
- Risc freqüent de zones de trànsit de maquinària per a evitar la formació de superfícies pulverulentes.  
- Evitar abassegament de materials en les zones en què es puguen obstruir escorriments naturals o desguassos, i que puguen donar lloc a entollades.   
- Reduir el temps existent entre desforestació i finalització de les obres per a evitar l'erosió excessiva del sòl.  
- Revegetació de les zones d'ocupació temporal situades fora dels límits de les obres.   
- Reutilització en la mesura que siga possible del material procedent de l'excavació.  
- Durant el funcionament de la urbanització:   
- Integració paisatgística de l'EDAR.  
- Limitació de les alçàries de les construccions que es realitzen en el sector.  
- Ús d'espècies en jardins de baix consum d'aigua.  
- Reutilització en la mesura que siga possible de l'aigua emmagatzemada en les basses de laminació i aigües depurades per al reg.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, basant-se en l'anteriorment exposat, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte homologació sectorial modificativa del sector parc industrial el Corcot, promogut per l'Ajuntament de Canals (València); sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.   
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants que es desenvolupen a continuació:   
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià; complint a les determinacions que si és el cas continga l'esmentat Informe preceptiu i vinculant.  
2. S'haurà de presentar l'informe favorable sobre l'estudi de paisatge, emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial; tenint en compte que aquelles consideracions que es desprenguen de l'esmentat informe seran considerades com a pròpies d'aquesta declaració.  
3. Haurà de complir a les observacions establides en l'informe favorable sobre l'estudi acústic realitzat per la Direcció Territorial de València, de data 27 de setembre de 2006.   
4. Serà necessari acreditar, mitjançant informe favorable de l'organisme de conca competent o d'entitat col·laboradora autoritzada, la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenvolupament de l'actuació plantejada; tal com es recull en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.   
5. Haurà de complir als condicionants especificats en l'informe elaborat per l'entitat de Sanejament d'Aigües, de data 3 d'octubre de 2005, relatius a la viabilitat en l'EDAR de Canals-l'Alcúdia de Crespins, pel que fa al tractament de les aigües residuals generades pel desenvolupament de l'actuació.  
6. La Secció Forestal de la Direcció Territorial de València, informa desfavorablement el projecte pel que fa a l'afecció al camí ramader assagador de la Casa del Guarda, per la qual cosa haurà de resoldre's l'afecció a aquesta, adoptant-se totes les disposicions i determinacions que s'establisquen per part del Servei Territorial de Medi Ambient.   
7. Haurà d'obtenir-se l'autorització d'actuació en la zona de servitud del gasoducte de transport susceptible de ser afectat per la realització d'aquest projecte.   
8. Totes aquelles activitats industrials que s'instal·len en el polígon industrial i estiguen recollides en els annexos del Reglament pel qual es desenvolupa la Llei 2/89, d'impacte ambiental, estaran sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, i hauran d'obtenir la preceptiva declaració d'impacte ambiental positiva com a condició indispensable per a l'obtenció de les corresponents llicències d'obres i d'activitat.  
9. Al seu torn, l'Ajuntament haurà de vetlar per la legalitat de totes les activitats instal·lades al seu terme municipal, i comprovar que les activitats disposen de les autoritzacions pertinents i es compleixen les condicions imposades, si és el cas, en la declaració d'impacte ambiental corresponent.   
10. S'haurà de garantir la reposició i continuïtat de tots els serveis i infraestructures de reg que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants corresponent o de l'òrgan amb competència substantiva, qui determinarà la manera en què s'hauran de desenvolupar les actuacions proposades.   
11. Respecte a les aigües residuals de les indústries que s'instal·len al polígon industrial, s'inclourà en la normativa urbanística la necessitat de comprovar, amb caràcter previ a la llicència d'activitat, la compatibilitat les aigües residuals que generen amb l'EDAR de destinació prevista en el projecte. En cas de no resultar compatibles, les esmentades indústries hauran de disposar d'un sistema previ de tractament d'aigües residuals individual apropiat. No obstant això, en tot cas, abans de l'aprovació definitiva del projecte d'urbanització, haurà de comprovar-se la previsió o l'existència d'arquetes de registre de lliure accés des de l'exterior per a la presa de mostres i control dels paràmetres d'abocament de totes les indústries que s'instal·len al sector.  
12. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector plantejat haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada; havent de disposar de les preceptives autoritzacions sectorials.  
13. S'optarà per la reutilització de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, bé en les zones verdes del nou polígon, o per a altres usos externs al projecte, com també en altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta. Definint-se en tot cas, el lloc i condicions d'emmagatzemament d'aquesta, a fi de garantir que l'esmentada terra no perda les seues condicions òptimes d'humitat i les característiques edàfiques d'aquesta.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 413/2003- AIA  
Títol: Pla parcial Parc Empresarial Circuit de Cheste (València)  
Promotor: Ajuntament de Cheste  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge   
Comissió Territorial d'Urbanisme de València  
Localització: Terme municipal de Cheste  
- Nord i oest: barranc de la Sechara  
- Sud: autovia A-3 (Madrid-València) i límit del terme municipal de Chiva  
- Est: vial d'accés al circuit de velocitat  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte d'aquest projecte és la implantació d'un parc empresarial (destinat a activitats de caràcter terciari) al costat del circuit de velocitat Ricardo Tormo de la Comunitat Valenciana, al municipi de Cheste; constituint aquest pla parcial de millora una alternativa al Pla especial d'ordenació de l'entorn del circuit de velocitat de la Comunitat Valenciana, promogut per l'Ajuntament de Cheste; atés que aquest va tenir informe desfavorable de l'Àrea de Carreteres de la Diputació de València, i per la demarcació de carreteres de l'Estat a València en dates 19 d'abril de 2002 i 17 de novembre de 2000, respectivament.  
Els terrenys compresos pel PAI tenen la classificació urbanística de sòl no urbanitzable no protegit; i es reclassifiquen aquests a sòl urbanitzable, mitjançant el corresponent pla parcial reclassificatori, amb l'objecte de desenvolupar l'ús terciari en la zona; quedant delimitat el desenvolupament de l'actuació en una única unitat d'execució.  
2. Alternatives  
El sector objecte d'avaluació constitueix un àmbit de gestió de nova creació, en el qual es promou un sector únic d'actuació amb reclassificació de sòl, de no urbanitzable no protegit a sòl urbanitzable d'ús terciari.  
L'actuació queda justificada fonamentalment sobre la base de la millora tècnica que ofereix com a alternativa al Pla especial d'ordenació de l'entorn del Circuit de Velocitat de la Comunitat Valenciana Ricardo Tormo.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han analitzat 5 alternatives d'ordenació; i s'opta definitivament per la cinquena d'aquestes, fruit, parcialment, de les modificacions que s'han anat incorporant al llarg de la tramitació de l'expedient; sent els canvis fonamentals que s'introdueixen en l'ordenació, els quals a continuació es detallen:  
- Queden exclosos de l'àmbit del sector aquells terrenys forestals que van patir un incendi l'any 1997, els quals seran sotmesos a restauració ambiental, i aquells terrenys limítrofs necessaris per a regularitzar el sector complint els criteris legals de sectorització establits.   
- Es modifiquen els accessos al sector des de l'autovia A-3, i es planteja la remodelació de l'enllaç amb l'autovia A-3 (pk 331,700), sent compatible amb l'ampliació del tercer carril de la A-3; i es retira la delimitació del sector fins a una distància de 100 metres des de l'aresta exterior de la calçada.  
- Queda traçat un eix principal que tanca el viari de circumval·lació del circuit.  
- Queden configurats dos focus en l'ordenació dels accessos al parc empresarial, amb bulevard d'accés, plaça central i centre de serveis.   
- Existència de varietat en l'oferta de la grandària de les illes terciàries.  
- S'estableix una jerarquització del viari, amb la definició d'un bulevard central, vials secundaris i viari perimetral.   
3. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
La zona d'actuació, amb una superfície de 919.839,36 m² (tal com consta en el pla parcial remés el 19 de gener de 2006, i aprovat provisionalment per acord plenari de 29 de setembre de 2005), se situa al sud-est del terme municipal de Cheste, a les proximitats del Circuit de Velocitat de la Comunitat Valenciana, el Centre d'Estudis Integrats, el polígon industrial Castella, i les vies de comunicació, autovia A-3 i carretera CV-378.   
Els límits de l'àrea objecte d'aquest projecte són:  
- Pel nord i oest: el barranc de la Sechara.  
- Al sud: l'autovia A-3 (Madrid-València) i el límit del terme municipal de Chiva.  
- A l'est: el vial d'accés al circuit de velocitat.  
Planejament vigent i proposat  
El Pla general d'ordenació urbana de Cheste va ser aprovat el 19 de setembre de 1986. Posteriorment, es va formular una homologació global modificativa de l'esmentat planejament general, que va ser aprovada definitivament en data 2 de gener de 2001.   
La zona d'actuació del pla es desenvolupa sobre sòl no urbanitzable; per la qual cosa es requereix una reclassificació a sòl urbanitzable amb un ús global terciari, per al posterior desenvolupament de l'alternativa tècnica projectada.   
Cal destacar, respecte als àmbits exteriors adscrits al sector, que les connexions exteriors viàries queden classificades com a sòl urbanitzable, mentre que la lloma de Sechara, la qual engloba terrenys forestals incendiats, manté la seua classificació com a sòl no urbanitzable, basant-se en les determinacions de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
Tramitació administrativa  
- S'inicia el procediment en data 6 d'agost de 2002, mitjançant la presentació i protocol·lització davant de l'Ajuntament de Cheste d'una primera alternativa tècnica promoguda per la UTE, Aguas Valls de Alcanals, SL i Mira Joyosa, SL per al desenvolupament del programa d'actuació integrada del sector Parc Empresarial Circuit de Cheste (València).  
- El 20 de setembre de 2002 es publica en el DOGV (número 4340) edicte relatiu a l'alternativa tècnica, i s'inicia un període de 20 dies hàbils per al sotmetiment d'aquest a informació pública. Durant aquest període i a data 16 d'octubre de 2002, de conformitat amb el que disposa l'article 46 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística, és presentada una segona alternativa tècnica promoguda per la mercantil Parque Empresarial Circuito de Cheste, SL.  
- En el termini de cinc dies previst en l'article 46.4 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística, ambdós proponents presenten proposicions juridicoeconòmiques a les respectives alternatives tècniques d'aquests; i en data 16 d'octubre de 2002 es presenta una al·legació particular que origina la suspensió temporal de l'acte d'obertura de pliques. Una vegada esmenada aquesta al·legació, les dues alternatives tècniques tornen a sotmetre's a informació pública mitjançant edictes publicats en el diari Levante de data 15 de novembre de 2002 i en el DOGV de data 19 de novembre de 2002.  
- Transcorregut el segon període d'exposició pública sense que s'hagen presentat noves alternatives tècniques ni proposicions juridicoeconòmiques, en data 30 de desembre de 2002 es procedeix a l'obertura de pliques de les dues identificades anteriorment; i es presenten les alternatives següents:  
- Arturo Valero Pavía i Remedios Pavía García, de data 20 de setembre de 2002.  
- Ricardo Rodrigo Monzón, de data 16 d'octubre de 2002.  
- Amparo Pradas Zanón, de data 21 d'octubre de 2002.  
- Circuito del Motor y Promoción Deportiva SA, de data 21 d'octubre de 2002.  
- Associació de veïns, propietaris Cambrillas Cheste, de data 21 d'octubre de 2002.  
- M. del Remedio Sánchez, amb data 21 d'octubre de 2002.  
- Iberdrola, Distribución Eléctrica SAU, amb data 2 de gener de 2003.  
- Vicente Perales Marín de data 13 de gener de 2003.  
- Associació de veïns, propietaris Cambrillas Cheste, de data 13 de gener de 2003.  
- UTE, Aguas Valls de Alcanals, SL i Mira Joyosa, SL de data 13 de gener de 2003.  
- Parque Empresarial Circuito de Cheste, SL de data 13 de gener de 2003.  
- Ricardo Rodrigo Monzón, de data 17 de gener de 2003.  
- Ricardo Rodrigo Monzón, de data 20 de gener de 2003.  
- Associació de veïns, propietaris Cambrillas Cheste, de data 27 de gener de 2003.  
- Circuito del Motor i Promoción Deportiva SA de data 26 de març de 2003.  
Els terminis d'exposició pública fixats per l'Ajuntament de Cheste, d'acord amb l'article 46 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística són de 20 dies hàbils prorrogables per uns altres 20, més uns altres 5 dies hàbils; encara així, l'Ajuntament de Cheste estima al·legacions que no entren dins d'aquest termini, explicant en l'expedient que no comporta cap perjudici per a tercers afectats l'ampliació dels terminis de l'article 46 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística.  
- De les al·legacions presentades es traslladen als proponents i se'n presenten les següents:  
- UTE, Aguas Valls de Alcanals, SL i Mira Joyosa, SL a data 4 de febrer de 2003.  
- Parque Empresarial Circuito de Cheste, SL a data 4 de febrer de 2003.  
- S'eleva tota la documentació, per a l'estudi detallat d'aquesta, als Serveis Tècnics Municipals els quals emeten informes que són traslladats i estudiats per la Comissió d'Urbanisme en sessions celebrades en dates 5 de febrer i 16 d'abril de 2003, respectivament.  
- En data 9 d'abril de 2003 la UTE Aguas Valls de Alcanals, SL i Mira Joyosa, SL presenta renúncia a la seua alternativa tècnica i proposició juridicoeconòmica, de la qual cosa es dóna compte a la Comissió d'Urbanisme en la sessió celebrada el mateix dia.  
- En data 16 d'abril de 2003 es presenta escrit per part de la mercantil Parque Empresarial Circuito de Cheste, SL en el qual es proposa a l'Ajuntament la supressió d'alguns vials. En la sessió celebrada el mateix dia se'n dóna compte a la Comissió d'Urbanisme.  
- Per mitjà d'un escrit presentat en el dia 24 d'abril de 2003 per part de la mercantil Parque Empresarial Circuito de Cheste, SL, es proposa a l'Ajuntament de Cheste que el valor del sòl per a aquells propietaris que declinen cooperar i sol·liciten l'expropiació tinga un valor un poc superior al valor inicial del sòl o sòl brut.  
- La comissió de data 22 d'abril de 2003 emet informe favorable:  
- La selecció de l'alternativa tècnica i la proposició juridicoeconòmica presentades per la mercantil Parque Empresarial Circuito de Cheste, SL.  
- La introducció de les modificacions al pla parcial presentat i els documents que l'acompanyen, i la resolució de totes les al·legacions presentades de conformitat amb l'informe tècnic emés al respecte.  
- En sessió extraordinària del Ple de l'Ajuntament de Cheste, celebrada el 25 de setembre de 2003, es comprova que el pla parcial conté les condicions i correccions imposades per l'Ajuntament de Cheste; s'acorda elevar aquest a la conselleria competent en urbanisme, per a la seua aprovació definitiva i a la conselleria competent en medi ambient, per a l'emissió de la preceptiva declaració d'impacte ambiental.  
- El 3 d'octubre de 2003, es remet una còpia del Pla parcial de millora Parc Empresarial Circuit de Cheste, juntament amb la diligència d'aprovació provisional pel Ple ordinari celebrat el 24 d'abril de 2003, com també el corresponent estudi d'impacte ambiental, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte.   
1. Al·legacions presentades  
La informació pública del Pla parcial parc empresarial Circuit de Cheste (València) i de l'estudi d'impacte ambiental d'aquest s'ha dut a terme conforme la legislació ambiental i sectorial vigent, tal com s'exposa en l'informe jurídic de data de 25 de juny de 2004, d'aprovació provisional dels documents que conformen el programa d'actuació integrada; sense que després del l'esmentat procés es presentara cap al·legació que haguera que considerar-se en el procés d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Sol·licitud d'informació o documentació complementària  
En data 27 de maig de 2004 se sol·licita a l'Ajuntament de Cheste els certificats corresponents de l'aprovació provisional i del resultat del tràmit d'informació pública, per a poder continuar la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental incoat. Es remet la documentació sol·licitada el 6 de juliol de 2004.  
Amb data 30 de setembre de 2004, es requereix a l'Ajuntament de Cheste la presentació de la documentació que a continuació es detalla, per constituir aspectes que han de ser necessàriament ampliats o justificats:  
- En l'estudi d'impacte ambiental haurà de preveure's l'anàlisi de la legislació que s'aplique en referència als dos incendis recents en terrenys forestals dins de l'àmbit del pla parcial, i la seua possibilitat legal de reclassificació de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable d'ús terciari.  
- Complementació de la informació tècnica de caràcter ambiental que es desenvolupa en la documentació remesa mitjançant els plànols corresponents.   
- Desenvolupament de les mesures protectores que s'hagen de considerar per a evitar la contaminació del medi hídric durant la fase de construcció i funcionament.  
- Ampliació de la valoració de la vegetació actual existent en l'àmbit d'estudi.  
- Anàlisi de les alternatives i estudi de les afeccions ambientals en relació amb:  
- Moviment de terres i estudi tècnic de préstecs i abocadors.  
- Incorporació de la possibilitat de protegir els terrenys corresponents amb sòl forestal; i s'analitzen les alternatives d'ordenació del pla, pel que fa a: definició de parcel·les i assignació d'usos, creació de vials i zones verdes).  
- Opcions de traçat del vial projectat a mitja vessant en la lloma Sechara i la relació d'aquest amb l'obertura de nous talussos, increment potencial de l'erosió, eliminació de la vegetació, i protecció de béns etnològics.  
- Alternatives de depuració pel que fa a les aigües residuals generades i possibles connexions amb depuradores existents. En el cas de plantejar-se la creació d'una nova depuradora en el sector, s'hauran d'indicar els mètodes de tractament i obtenir-se l'autoritzacions d'abocament al barranc Sechara corresponents.  
- Mesures de protecció que cal considerar per a evitar possibles contaminacions en el barranc Sechara durant la fase de funcionament i definició del punt d'abocament en aquest, com també el degut permís per a efectuar   
- Obtenció de l'informe de l'organisme de conca, relatiu a la no-afecció al domini públic, ni a les servituds del barranc afectat per l'actuació.   
- Elaboració d'un estudi d'influència acústica sobre les zones habitades públiques i centres educatius, en el qual s'analitze, determine i es permeta corregir els problemes de soroll existents en l'àrea. S'hi analitzen les interrelacions que es produirien entre els focus de soroll limítrofs, especialment respecte al circuit de motociclisme i l'autovia.  
En data 16 de juny de 2005 (número de registre d'eixida: 15.432), es remet a l'Ajuntament de Cheste una còpia de l'informe elaborat per l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental, de data 11 de maig de 2005; com també una sol·licitud d'ampliació de documentació complementària en què es requereix la presentació d'una nova alternativa al pla parcial (i la consegüent aprovació provisional pel Ple de l'Ajuntament), en la qual s'excloguen del seu àmbit els terrenys forestals afectats, i s'esmenen les deficiències comunicades en l'escrit remés des del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de 30 de setembre de 2004.   
En data 19 de gener de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València remet expedient administratiu, ampliació de l'estudi d'impacte ambiental (aprovació provisional per acord plenari de data 29 de setembre de 2005), pla parcial de l'actuació i plànols corresponents als aspectes ambientals següents:   
- Litologia  
- Aqüífer Bunyol-Xest  
- Vulnerabilitat d'aqüífers  
- Capacitat d'ús  
- Espais naturals  
En data 8 de març de 2006, s'efectua requeriment de documentació al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, com també la notificació d'aquest a l'Ajuntament de Cheste, i s'informa dels aspectes que es considera que han de ser ampliats o justificats prèviament a l'emissió d'aquesta declaració d'impacte ambiental; estant constituïts pels informes i la documentació que a continuació es detallen:   
- Presentació d'estudi relatiu a la influència acústica sobre les zones habitades públiques i centres educatius, en el qual s'analitze, determine i permeta corregir els problemes existents en l'àrea. En l'esmentat estudi s'han d'analitzar les interrelacions que es produïsquen entre els focus de soroll limítrofs, especialment el circuit de motociclisme i l'autovia.   
- Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o d'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable del municipi, sobre la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió dels consums que es desprenen del desenvolupament del sector plantejat.  
- Autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en relació amb l'abocament al barranc de Sechara.  
- Presentació de previsió justificada de la correcta gestió dels residus generats pel desenvolupament del sector, i es presenta certificat de l'organisme gestor en què s'assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids urbans.  
- Informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, basant-se en el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.   
L'esmentada documentació és remesa parcialment en data 30 d'octubre de 2006, per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València.  
En data 7 de novembre de 2006, es reitera el requeriment de documentació anteriorment mencionat, incloent-se advertència de caducitat en què s'indica que transcorregut el termini de tres mesos després d'aquesta notificació sense la recepció de l'esmentada documentació en aquesta Secretaria Autonòmica, tindrà lloc la caducitat del procediment, en aplicació del que disposa l'article 92 de la Llei 30/1992, del règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.   
En data 27 de novembre de 2006, la Sra. Maria Jesús Diego Carrillo, en representació de la mercantil Ciudad Circuito SL, entitat promotora d'aquest programa, remet a aquesta Secretaria Autonòmica, documentació constituïda per informe favorable sobre l'estudi acústic presentat, emés pels Serveis Tècnics d'Activitats Qualificades de la Direcció Territorial de València de la conselleria de Territori i Habitatge; i còpia de la iniciació del procediment d'autorització de l'abocament d'aigües residuals de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en el qual queda constància de la presentació de la documentació complementària necessària al respecte, com també plànol en què queden grafiats, entre altres elements, tots els punts d'abocament de pluvials i pous finals de l'esmentada xarxa.  
Informes sectorials  
- Informe sobre l'estudi acústic presentat, subscrit per un tècnic d'activitats qualificades de la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València, de data 30 d'octubre de 2006, en el qual s'emet informe favorable el projecte només a l'efecte acústic, indicant-se, entre altres qüestions, les següents:   
La creació del projecte incrementarà els nivells de soroll del seu entorn d'ubicació, complint els criteris de qualitat regulats en l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica; havent de ser les futures actuacions compatibles des del punt de vista acústic amb aquesta actuació.   
S'emet informe favorable l'actuació des del punt de vista acústic, condicionat que les afeccions acústiques en la fase de desenvolupament d'ús no supere els límits de qualitat regulats en l'annex II de la Llei 7/2002.   
- Informe de data 11 de maig de 2005, subscrit pel cap de la Secció Forestal i l'enginyer cap de la 2ª Demarcació, referent a la possibilitat legal de reclassificació del sòl forestal afectat per l'actuació; a l'esmentat efecte, en l'informe, s'indiquen entre altres consideracions les que a continuació es detallen:  
La zona en concret (parcel·les 212, 213, 214, 215, 216, 217, 218, 301, 302, 303, 304, 368, 370 i 499 del polígon 28 del terme municipal de Cheste), es troba classificada com a terreny forestal en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana. En concret, es troben enclavades dins del full 721-II del mapa 1: 50.000 del Servei Geogràfic, i aquestes estan incloses dins de la parcel·la 582 del Pla general d'ordenació forestal, classificada com a terreny forestal arbratge natural, per la qual cosa es consideren, amb caràcter general, com a terreny forestal, no agrícola, i per tant afectades per la Llei 3/93, forestal de la Comunitat Valenciana.  
L'esmentada zona va patir un incendi forestal el 27 de juliol de 1997, el qual va afectar, en major o menor superfície, totes les parcel·les enunciades, excepte potser la parcel·la 304. El fet que l'esmentat incendi es trobe registrat, és degut al fet que ja en 1997 es considerava com a terreny forestal, no agrícola.   
La zona va ser visitada per l'enginyer forestal, que subscriu aquest informe, en data recent, constatant-se el caràcter forestal de l'esmentat territori, fins i tot a pesar de la presència d'algun exemplar aïllat de garrofera. Consultant-se fotos aèries del vol americà, realitzat el 16 de maig de 1956 s'aprecia que, si bé existien arbres fruiters aïllats (garroferes i alguna olivera), el terreny no era llaurat ja en 1956, la qual cosa s'aprecia en la coloració de les esmentades parcel·les en comparació amb camps limítrofs.   
En la foto aèria de 1987 ja s'aprecia un caràcter clarament forestal, amb cobertura quasi generalitzada de matoll i arbustos. En la visita realitzada es va constatar la presència d'exemplars de pi blanc (Pinus halepensis) d'una vintena d'anys.  
A la vista del que s'ha exposat s'informa que, atés que ens trobem amb un terreny forestal que va patir l'efecte d'un incendi l'any 1997, no és plantejable la reclassificació d'aquest a instàncies de la legislació actualment en vigor.   
- Informe subscrit pel comissari d'aigües, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 4 de març de 2004, en el qual s'informa, entre altres qüestions, de les següents:  
«Tota actuació que es requerisca executar en el domini públic hidràulic o dins de la seua zona de policia, a banda de respectar la servitud de pas mínima de 5 metres, tindrà com a requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres, l'obtenció de l'autorització d'aquesta Confederació Hidrogràfica del Xúquer, d'acord amb la legislació corresponent.   
S'haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües, tant residuals com pluvials, com també si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
Aquesta actuació, quan afecte el domini públic hidràulic o la zona de policia d'aquest, haurà d'ajustar-se en totes les seues fases al que disposa la normativa específica vigent, i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, modificat per la Llei 62/2003, de 30 de desembre, els reglaments d'aquest i la resta de disposicions que el desenvolupen.»  
- Certificat municipal, de data 20 de novembre de 2004, en el qual se subscriu que hi ha recursos disponibles de captació d'aigües en la zona per a garantir el subministrament de proveïment d'aigua a l'actuació. Per a la qual cosa, es procedirà, una vegada siga necessari, a gestionar les oportunes autoritzacions davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a l'efecte de regularitzar l'esmentat proveïment.   
- Còpia de la sol·licitud efectuada en data 12 de maig de 2006, a l'Àrea de Gestió del Domini Públic Hidràulic de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, referent a l'autorització prèvia d'abocament al barranc de la Sechara, de conformitat amb el que estableix el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, i la resta de normativa concordant.   
- Certificat de la mercantil Técnicas y Tratamientos Mediaombientales SA, de data 26 de juny de 2006, en el qual se subscriu la capacitat i suficiència en la gestió de residus sòlids urbans de Cheste, tant en les urbanitzacions existents com en les futures de nova projecció, incloent el Parc Empresarial Circuit de Cheste. Els residus són tractats en la planta de compostatge de Guadassuar, instal·lacions de tractament de la Diputació valenciana.   
- Còpia de la sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de la concessió d'aigües subterrànies, de data 19 de setembre de 2006, procedents d'un pou situat al paratge Racó de Pepeta, al terme de Cheste, per a un aprofitament corresponent a ús industrial.  
- Certificat municipal, subscrit pel secretari en funcions i per l'alcalde de Cheste, de data 22 de setembre de 2006, en el qual se certifica, i es cita textualment, el següent:  
«Que de conformitat amb l'informe emés pels Serveis Tècnics Municipals, de data 16 de maig de 2006 (se n'adjunta còpia), l'Ajuntament de Cheste, com a organisme competent en la prestació del servei de proveïment d'aigua en el seu terme municipal, té disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums d'aigua que es deriven del desenvolupament d'aquest programa d'actuació integrada».  
Així mateix, en relació amb l'informe dels Serveis Tècnics a què s'al·ludeix en el certificat mencionat anteriorment, sent aquest de data 16 de maig de 2006, cal destacar del contingut d'aquest, que es preveu la depuració de totes les aigües residuals generades en el sector, mitjançant una EDAR que se situarà en els terrenys d'aquest. El procés de depuració incorporarà el tractament terciari corresponent perquè la qualitat de l'efluent en permeta la reutilització per al reg de les zones verdes; de manera que el volum d'aigua necessari que s'ha d'extraure disminuirà, tenint com a límit màxim de recuperació un valor al voltant del 80% del consum urbà i industrial que es produïsca.   
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat en l'àmbit d'actuació l'existència de llocs d'importància comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a la integració d'aquestes en la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració, que puguen veure's afectats pel desenvolupament d'aquesta actuació.  
2. No consta en l'expedient administratiu ni en la documentació complementària aportada durant la tramitació d'aquest projecte, el corresponent informe definitiu vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com es regula en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià; no obstant això, sí que s'adjunta còpia de la memòria de prospecció arqueològica i etnològica realitzada, com també de la sol·licitud de l'informe corresponent a la Direcció Territorial de la conselleria de Cultura, Educació i Esport de València, data 14 d'agost de 2006.   
En la zona d'actuació, concretament en l'alt de la lloma Sechara, es troben dues barraques en pedra seca, integrants del patrimoni etnològic d'interés local i protegides genèricament per la Llei 4/1998. El pla parcial considera la protecció d'aquestes mitjançant la integració d'aquestes en una parcel·la dedicada a zona verda; protegint-se i mantenint-se ambdues en la seua localització actual, i es realitza amb aquest fi la seua integració en espais lliures i zones verdes d'aquesta.   
Així mateix, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, davant de la possibilitat que es produïsca l'aparició de nivells de llims verds lacustres miocens que comporten jaciments paleontològics de micromamífers a la lloma Sechara, es durà a terme un seguiment per un tècnic competent en la matèria, durant la fase d'execució de les obres, a fi de detectar la possible existència dels esmentats nivells; procedint-se en tot cas al compliment del que estableix la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.   
3. Consultat durant el procés d'avaluació ambiental del projecte, el Catàleg de zones cremades de la Comunitat Valenciana (1993-2001), en els terrenys prevists inicialment per a la seua reclassificació amb el corresponent pla parcial de millora, es va detectar que en determinades zones s'havien produït almenys dos incendis que afectaven terrenys forestals; concretament en els anys 1994 i 1997, afectant 4.800 m² i 40.000 m², respectivament.  
En la documentació corresponent a l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, remesa el 19 de gener de 2006, es recullen aquestes consideracions, indicant-se que basant-se en la legislació sobre terrenys forestals incendiats, la prohibició de reclassificació només afectaria el projecte en els terrenys forestals incendiats en la lloma de Sechara, corresponents a l'incendi de 1997; així mateix, es proposa dur a terme sobre aquests labors de restauració i reforestació (basant-se en el que disposa l'article 3 del Decret 6/2004).   
Paral·lelament, també s'estableix que els terrenys afectats pels incendis de 1994, i que s'inclouen dins del sector, són terrenys no forestals en el pla forestal, per la qual cosa, fins i tot sent no urbanitzables actualment, sí es podran classificar com a urbanitzables.   
Per tant, davant de la impossibilitat legal de reclassificació de sòl no urbanitzable, a sòl urbanitzable d'ús terciari; es planteja en la modificació definitiva d'aquest projecte (aprovada provisionalment per acord plenari de data 29 de setembre de 2005), el manteniment de la classificació dels terrenys afectats pels esmentats incendis (mantenint la classificació d'aquests com a sòl no urbanitzable, basant-se en el compliment de l'article 14.2 de la LOTPP), excloent-se de l'àmbit del sector els mencionats terrenys afectats.   
No obstant això, no sols s'exclouen de l'àmbit del sector inicialment plantejat els terrenys forestals incendiats, sinó també la lloma de la Sechara, queda classificada com a sòl no urbanitzable, i es defineix, per tant, una unitat subjecta a un tractament de restauració i reforestació ambiental.  
Consideracions ambientals  
- L'àrea on es desenvolupa l'actuació presenta una marcada predominança de cultius de secà, fonamentalment de fruiters; caracteritzat per tant, per un elevat nivell d'antropització, amb una modificació substancial respecte a la cobertura vegetal originària al llarg de les diverses etapes històriques d'aquest. En l'actualitat, i així es recull en l'estudi d'impacte ambiental remés, només es troba vegetació natural, pròpiament dita, en la part alta de la lloma de Sechara i les vessants oest i nord d'aquesta, amb una marcada representació de formacions de vegetació climatòfila i bosc baix, com també la vegetació associada al llit homònim.   
- Les afeccions ambientals més rellevants observades en la Cartografia temàtica de la COPUT, són les següents:   
- Els terrenys inclosos en el sector no presenten risc de lliscament-despreniment.   
- Pel que fa al risc d'erosió actual, gran part de l'àmbit del pla parcial correspon a risc molt baix, mentre que el risc d'erosió potencial es qualifica com a moderat en la major part dels terrenys afectats per l'actuació.   
- L'àmbit posseeix una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana.  
- En la superfície objecte d'estudi es caracteritza per no presentar cap nivell de risc d'inundació.  
- La disponibilitat de recursos hídrics es garanteix mitjançant la presa que es proposa escometre des de la xarxa Nuevos Regadios de Cheste; construint-se un dipòsit d'aigua en els terrenys més alts del sector.  
- La integració amb el barranc de la Sechara s'executa mitjançant la disposició d'una zona verda de transició que combina adequadament les funcions d'esplai pròpies d'un espai lliure amb la valoració paisatgística de l'entorn natural del barranc.   
- Pel que fa a la gestió de les aigües residuals generades en el sector, es planteja la construcció d'una depuradora, i el posterior abocament d'aquestes al llit del barranc de Sechara; i haurà d'obtenir-se la preceptiva autorització de la Confederació Hidrogràfica.   
- Com a conseqüència del desenvolupament terciari en el sector, s'identifiquen els impactes següents:  
- Durant la fase de construcció:  
- Canvis morfològics per excavacions i moviments de terres  
- Producció de pols  
- Emissió de contaminants atmosfèrics  
- Increment de sòlids en suspensió en aigües superficials  
- Alteració de cabals d'escorriment  
- Pèrdua de sòls amb potencial agrícola  
- Destrucció de comunitats vegetals  
- Reducció de la població faunística de l'àrea com a mecanisme de regulació a causa de la reducció de l'hàbitat d'aquesta.  
- Artificialització de la qualitat paisatgística per artificialització del relleu i creació d'estructures fixes.  
- Increment del trànsit rodat.  
- Producció de pols i increment de soroll.  
- Pèrdua de sòl cultivat i afecció a cultius limítrofs.  
- Durant la fase de funcionament (explotació):  
- Producció de gasos i olors.  
- Possible contaminació d'aqüífers per abocaments accidentals.  
- Afecció de comunitats florístiques adjacents per generació de pols.  
- Reducció de la població faunística a causa de la reducció de l'hàbitat d'aquesta.  
- Canvi de paisatge agrícola per zona terciària.  
- Increment de trànsit rodat.  
- Increment del nivell de soroll.  
- Possible afecció a les terres de cultiu pròximes.  
- Entre les mesures preventives i correctores proposades es destaquen les següents:   
- Emprar per a les labors d'enjardinament de les zones verdes del projecte, o bé, la seua utilització en transformacions agrícoles o integracions paisatgístiques en altres llocs, de la capa de terra vegetal superficial, que serà retirada com a conseqüència de l'ocupació de sòl.   
- Les obres i infraestructures hauran de ser dissenyades amb materials, formes i colors d'acord amb el paisatge circumdant, aconseguint una major integració del projecte en el medi mitjançant la realització de plantacions en aquest.   
- S'hauran d'incloure en zona d'espais lliures i zones verdes aquelles formacions de major interés.  
- Respecte a la generació de residus en el sector, cal destacar que sobre els residus que es generen en el sector se n'haurà efectuar una recollida selectiva, en dipòsits o contenidors dotats de totes aquelles mesures de seguretat per a evitar contaminacions, emanacions, accidents o molèsties. Així mateix, en el projecte d'urbanització, s'haurà de reservar en els vials l'espai suficient per a la instal·lació de contenidors que permeten la recollida selectiva d'almenys tres tipus de residus.  
- S'haurà de controlar el nivell sonor que produeixen les obres d'urbanització en la façana de les àrees residencials pròximes, i queden obligats els promotors d'urbanització i edificacions a l'aplicació de mesures correctores si es registren nivells d'emissió sonora que superen els 65 dBA de dia i 55 dBA a la nit.   
- Per a evitar el risc de contaminació de les aigües subterrànies, s'hauran d'evacuar i depurar totes les aigües residuals generades, i queda totalment prohibida la injecció d'aquestes en el subsòl.   
- Els materials de préstec hauran de procedir de pedreres o explotacions degudament legalitzades; així mateix, les terres sobrants de les obres d'urbanització i edificacions, i tots els residus procedents d'aquestes, hauran de ser dipositats en abocadors degudament legalitzats.  
- Per a evitar l'impacte derivat de les aigües residuals, es construirà una EDAR per a la depuració de les aigües generades en el sector, i el posterior abocament al llit del barranc de Sechara.   
- L'Ajuntament haurà d'efectuar labors de vigilància i control periòdics dels abocaments d'aigües residuals.  
- Pel que fa a les actuacions dirigides a la protecció del sistema hidrològic, evitant-se amb això la possible afecció a llits s'inclouen entre altres les mesures següents:  
- Els abassegaments de materials excavats s'hauran de dipositar allunyats dels marges del barranc Sechara, mantenint-se una franja de seguretat d'almenys 5 metres, corresponent amb la zona de servitud per a ús públic.  
Instal·lació de dispositius (basses de decantació) que intercepten l'eixida d'aigües afluents de les obres, a fi de sedimentar tots els elements fins en suspensió; aquestes es disposaran als voltants de l'àrea destinada a parc de maquinària, havent de realitzar-se una neteja periòdica dels esmentats dispositius per a evitar-ne el rebliment i disfuncionalitat.   
- La vegetació localitzada als marges del llit, hauran de respectar-se al màxim, amb l'objecte de no alterar les condicions naturals i preservar l'ecosistema del barranc.   
- Pel que fa al llit, i a la vegetació dels marges que puga resultar afectada, s'hauran d'efectuar totes aquelles operacions de restauració i integració ambiental que s'estimen necessàries, amb l'objecte de restablir les condicions inicials d'aquest.   
- Respecte al programa de vigilància ambiental, s'han establit els objectius d'aquest, com també aquells possibles impactes susceptibles de produir-se sobre els quals s'haurà d'establir un seguiment, podent destacar-se els següents:   
- Afecció dels abocaments d'aigües residuals.  
- Afecció sobre la qualitat de les aigües subterrànies.  
- Afecció sobre sòls i cultius.  
- Impacte de sorolls i vibracions.  
- Deteriorament paisatgístic, directe i indirecte.  
- Efecte sobre el trànsit.   
- Efecte induït en l'estructura del territori i sectors econòmics del municipi i l'entorn pròxim.  
- Efecte sobre el patrimoni.  
- Tot això, basant-se en una sèrie d'indicadors com són:  
- Grau de compliment en la gestió dels residus sòlids urbans i industrials.  
- Aparició d'abocadors incontrolats.  
- Qualitat de les aigües (superficials i subterrànies) als voltants.  
- Reutilització de la capa de terra vegetal retirada per a l'execució de les obres.  
- Control dels nivells d'emissió sonora de les zones residencials pròximes.   
- Realització de mesures d'integració paisatgística.  
- Aparició d'edificacions no previstes en la contornada de l'àmbit d'actuació.  
- Manteniment de barraques de pedra seca.  
- Seguiment paleontològic durant l'execució de les obres.   
Sent desenvolupats els esmentats indicadors en la documentació ambiental remesa, mitjançant l'establiment més detallat de les actuacions i controls que s'han de desenvolupar.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, i basant-se en l'anteriorment exposat, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla parcial parc empresarial Circuit de Cheste, al terme municipal de Cheste; sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:   
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià; complint a les determinacions que, si és el cas, continga l'esmentat informe preceptiu i vinculant.  
- Haurà de complir a les observacions establides en l'informe favorable sobre l'estudi acústic realitzat per la Direcció Territorial de València, de data 30 d'octubre de 2006.   
- Prèviament a l'execució del sector previst, s'hauran d'efectuar les infraestructures necessàries, en matèria de depuració d'aigües residuals, de manera que es garantisca el ple funcionament de les instal·lacions en el moment de l'inici d'ocupació.  
- Prèviament a l'execució del sector s'hauran d'obtenir les autoritzacions d'abocament corresponents de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Es prohibirà la localització d'indústries en l'àmbit del sector, que no estiguen recollides en les normes urbanístiques municipals. Així mateix, en el cas que pretenguen instal·lar-se activitats industrials, que es troben recollides en els annexos del Reglament pel qual es desenvolupa la Llei 2/89, d'impacte ambiental, estaran sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental; i ha d'obtenir-se la preceptiva declaració d'impacte ambiental positiva com a condició indispensable per a l'obtenció de les corresponents llicències d'obres i d'activitat.  
- L'Ajuntament haurà de vetlar per la legalitat de totes les activitats instal·lades en el seu terme municipal, i comprovar que les activitats disposen de les autoritzacions pertinents i es compleixen les condicions imposades, si és el cas, en la declaració d'impacte ambiental corresponent.   
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 26 de desembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 276/8243-VLR   
Títol: Homologació sectorial modificativa a l'aldea d'El Oro  
Promotor: Ajuntament de Cortes de Pallás  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Cortes de Pallás i CTU   
Localització: En la zona SE de l'aldea, des de la vora urbana fins al llavador  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte busca l'homologació d'una part del sòl classificat com a SNU a l'aldea El Oro, classificant-lo com a sòl urbanitzable a fi de legalitzar un vial existent i l'entorn d'aquest.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La HSM proposada comprén una superfície total de 5.829,10m² com a ampliació de la delimitació del sòl urbà vigent a El Oro, dins de les normes subsidiàries de planejament de Cortes de Pallás, aprovades el 4 de maig de 1989 per la CTH.  
La proposta es justifica per l'existència d'un vial ja executat, dotat de tots els serveis urbans sobre la traça del camí que va al llavador. A un costat i a l'altre del vial de 1.044,20m² de superfície, es defineixen sengles franges laterals edificables de 15 m de profunditat, amb una superfície de 3.883,85 m² i un ús residencial. S'incorpora a l'ordenació una superfície dotacional com a ZV de 901,05 m² localitzada al nord de la UE, en la zona de talús dels bancals, limítrofa al sòl urbà i a una zona verda de recent execució.  
3. Alternatives  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, on la decisió de reclassificar sòl ve motivada per la legalització d'un vial ja executat i integrat en la trama urbana de l'aldea.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 19 de juliol de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València remet una còpia de l'estudi d'impacte ambiental i la documentació tècnica relativa a la HMS de l'aldea El Oro, juntament amb la certificació del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons edicte publicat en el diari Levante de data 26 d'agost de 2006 i anunci publicat en el DOGV núm. 5044, de 7 de juliol de 2005, per període d'un mes.  
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en el certificat emés pel secretari-interventor de l'Ajuntament de Cortes de Pallás relatiu a l'aprovació provisional per acord del Ple de data 25 d'octubre de 2005.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat cap informació complementària o ampliació de la documentació presentada, que tampoc ha sigut modificada per l'Ajuntament.  
Informes sectorials  
No s'ha sol·licitat cap informe sectorial ni realitzat cap consulta. Consta en l'expedient d'estudi d'impacte ambiental l'informe següent:  
- Amb data 18 de gener de 2006, l'informe de l'arquitecte tècnic municipal de Cortes de Pallás, en el qual s'informa que per la implantació d'ús residencial que implica un increment del consum d'aigua, hi ha disponibilitat i compatibilitat de l'esmentat increment amb les previsions dels plans hidrològics a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats. No s'aporten més dades, ni s'estima l'increment en el consum. No es quantifica la disponibilitat actual d'aigua per a l'aldea, ni la qualitat o l'origen del proveïment.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies oficials i les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la CTH, com també els PAT en tramitació, s'observa que l'actuació no resulta incongruent amb cap d'ells.   
No s'afecta de manera directa espais naturals protegits per una legislació sectorial pròpia en material ambiental a la CV. No s'afecta llits ni barrancs, ni zones d'hàbitats naturals d'acord amb la Directiva 92/43/CEE o la xarxa Natura 2000.  
2. L'estudi d'impacte ambiental afirma que no hi ha en l'entorn de l'actuació cap jaciment arqueològic o altres béns d'interés cultural coneguts, ni s'afecta cap camí ramader. Des de la consideració del patrimoni històric, etnològic i cultural, l'impacte es revela inexistent en l'àrea del projecte.  
No consta en l'expedient informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
La zona de SNU que es proposa classificar com a sòl urbanitzable es correspon a terrenys agrícoles aterrassats de cultius d'oliveres, al sud de la vora urbana actual de l'aldea El Oro en direcció al llavador, mitjançant un vial ja executat en fons de sac, evitant que la delimitació resultant del sòl urbà siga susceptible de continuïtat.  
Els terrenys afectats per la reclassificació per a la legalització del vial i les parcel·les edificables resultants a un costat i a l'altre del carrer es corresponen a una zona de relleu pla en coincidir amb les superfícies cultivables de bancals. Mentrestant, l'àmbit de l'actuació i l'aldea en el conjunt d'aquesta se situa en una vessant de pendent acusat, amb aflorament de roca calcària en la part superior i escassa cobertura vegetal.   
En l'estudi d'impacte ambiental presentat no s'han observat riscos ambientals associats a la localització proposada. No obstant això, tot l'àmbit de l'aldea El Oro es troba situat en una zona de risc de lliscaments alt, el qual és mitjà al nord de la carretera CV-428. Pel que fa a la perillositat, el risc existent hauria d'haver-se definit corresponent-se a una zona de danys que afectaria béns i persones, en donar-se sobre sòl urbà en un nucli de població.   
Feta la corresponent visita a la zona d'estudi, es comprova que recentment s'han dut a terme actuacions a fi d'eliminar riscos geològics en l'aldea, per part de la Diputació de València. Concretament, els talussos de la zona verda ja executada en la part alta de la zona de l'actuació, i els de contenció del vial en pronunciada revolta que descendeix des de la carretera han sigut reforçats a base de murs de carreus recoberts amb malles metàl·liques com a estructures de contenció. Independentment de l'anterior, qualsevol actuació en aquesta zona i juntament amb l'àmbit de la proposta hauria d'apostar decididament per mantenir la cobertura vegetal dels terrenys forestals en les zones de pendents, no sent possible la transformació o desnaturalització d'aquests.  
Pel que fa a la depuració de les aigües residuals, aquesta serà efectiva mitjançant la connexió a la xarxa de sanejament municipal, igual que la connexió de la xarxa d'aigua potable. Al costat, en tractar-se d'un àmbit tan reduït, on es preveu un increment mínim de la població resident o estacional, l'estimació de la demanda d'aigua potable de la desena d'habitatges de nova creació i la justificació de la seua disponibilitat no hauria de resultar un problema per a l'organisme competent, com també l'increment de volum d'aigües residuals que s'han de tractar en l'EDAR de l'aldea, que no obstant això es troba al límit de la seua capacitat. Igualment, la recollida de RSU no hauria de comportar cap inconvenient per als serveis de recollida del municipi.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els possibles impactes ambientals que es puguen derivar de l'actuació proposada, sent considerats globalment com un impacte ambientalment compatible amb el seu entorn. A més, es proposen una sèrie de mesures correctores que cal adoptar en fase de construcció i altres destinades a pal·liar l'impacte paisatgístic i sobre la qualitat atmosfèrica per l'ampliació del sòl urbà, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta DIA. El PVA també resulta adequat amb la proposta presentada.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previsto en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel que s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'homologació sectorial modificativa a l'aldea El Oro, promogut per l'Ajuntament de Cortes de Pallás, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
2. Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià a la proposta presentada. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
- S'haurà d'acreditar degudament la disponibilitat de recursos hídrics suficients d'acord amb la demanda prevista en el projecte. S'haurà d'acreditar, al seu torn, la suficiència de l'EDAR per a tractar les aigües residuals que es generen.   
- Es considerarà l'opció de definir una xarxa de sanejament separativa, les aigües pluvials es podran emmagatzemar després de travessar un separador de greixos, olis i sòlids en suspensió, a fi de ser utilitzades com a aigua de reg per goteig per a la zona verda projectada.  
- S'hauran de respectar els peus de cultius agrícoles -oliveres- de bon port que puguen ser integrats en l'execució del projecte. Quan l'ordenació proposada resulte incompatible amb la localització dels esmentats arbres, es promourà el trasplantament d'aquest fins a la zona verda prevista en el projecte.  
- El projecte d'urbanització haurà de preveure mesures concretes de contenció i estabilització de talussos, i s'haurà de mantenir la cobertura vegetal existent en les zones de pendent, i reforestar els terrenys al nord de la proposta i a la ZV prevista.  
3. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de desembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 147/06-AIA  
Projecte: Homologació parcial modificativa del PGOU Pla del Cura al terme municipal de Paterna (València)  
Promotor: Ajuntament de Paterna  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Paterna i conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Al sector denominat Pla del Cura, al terme municipal de Paterna (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat del projecte:  
L'actuació se situa entre el nucli urbà de Paterna i la zona residencial de Valterna, limita al nord-est amb el barranc d'en Dolça.  
L'homologació es planteja amb caràcter sectorial i modificatiu a fi d'adaptar el sector a les disposicions de la LRAU. La major part de l'àmbit d'aquesta ja estava classificat com a sòl urbà o com a sòl urbanitzable, reclassificant-se de sòl no urbanitzable a urbanitzable únicament dos xicotets àmbits separats de 35.113 m² i 13.911 m², per la qual cosa la reclassificació afecta 49.024 m², en terrenys que es troben situats a la vora del barranc d'en Dolça. En conseqüència, s'exigeix la cessió de parc públic de xarxa primària amb aquesta superfície mínima.  
En l'homologació es qualifiquen 75.432,30 m² de parc públic, dels quals 25.000 m² es computen a l'efecte de cobrir l'increment de població, i els restants 50.432,30 m² de reserva de zona verda, que s'obtenen a càrrec de l'actuació i se cedeixen gratuïtament a l'administració, compensant la reclassificació dels 49.024 m² de sòl no urbanitzable.  
Per tant, l'àmbit de l'homologació (679.340,27 m²) engloba la delimitació del sector Pla del Cura de sòl urbanitzable (236.740,75 m²), la reserva de zona verda adscrita al sector de 75.465,04 m² i la superfície corresponent a la xarxa primària viària (pla núm. 4-B d'ordenació estructural), dels que únicament resulten afectats per la reclassificació de SNU a urbanitzable una superfície de 49.024 m², com ja s'ha mencionat.  
El cabal d'aigua residual previst és de 1.391,40 m³/dia, que d'acord amb l'informe aportat de l'Entitat de Sanejament, poden ser assumits per l'EDAR de Paterna, sempre que l'urbanitzador assumisca les obres de connexió, el pagament dels cànons corresponents i el compliment dels límits establits.  
El proveïment d'aigua potable es realitza mitjançant connexió amb la xarxa municipal. La secció de xarxes de l'Ajuntament de Paterna certifica que la infraestructura de proveïment municipal disposa de la capacitat i suficiència per a garantir el proveïment d'aigua potable del sector.  
Les condicions de connexió del sector són:  
- L'execució del vial estructural que arranca des de la glorieta del depòsit municipal d'aigua i arriba fins una rotonda del viari intern de Valterna.  
- Es millorarà la connexió viària del sector amb el nucli urbà de Paterna mitjançant la millora del pas inferior situat sota la carretera CV-365, a la vora del Col·legi Jaume I.  
- La connexió de vianants del sector amb el nucli urbà de Paterna es resoldrà mitjançant una passarel·la de vianants elevada sobre la carretera CV-365.  
Cal assenyalar que en aquest procediment d'avaluació d'impacte ambiental, no s'inclou l'avaluació de la possible canalització del barranc, depenent de la xarxa viària que es dissenye, per la qual cosa si és el cas, la canalització del barranc haurà de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental durant el procediment d'aprovació del projecte de xarxa viària.  
2. Alternatives:  
En tractar-se d'una àrea ja classificada com a urbanitzable majoritàriament i optar-se per una homologació no s'ha realitzat un estudi d'alternatives sobre el fet de l'ocupació. Només s'ha realitzat un estudi d'alternatives sobre la forma d'ocupació.  
Tramitació administrativa:  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient:  
En data 2 de maig de 2006, la Direcció Territorial de València de la conselleria de Territori i Habitatge remet la documentació corresponent al projecte d'homologació, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal. En data 26 de maig de 2006 remet els informes de la conselleria de Cultura, de l'entitat de Sanejament, i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, com també certificat de l'Ajuntament de Paterna relatiu als recursos hídrics i recollida de residus sòlids.  
El projecte i estudi d'impacte ambiental han estat sotmesos a informació pública mitjançant anunci de l'Ajuntament de Paterna en el DOGV núm. 4817, d'11/08/2004, i en el diari Levante de 6 d'agost de 2004, i s'ha presentat una al·legació, segons consta en el certificat municipal. L'esmentada al·legació no resulta de caràcter ambiental.  
Afeccions legals:  
El sector correspon en part a un sòl urbà, urbanitzable i una porció de no urbanitzable en el Pla general d'ordenació urbana de Paterna, plantejant una homologació parcial modificativa per a ajustar-se a les disposicions de la LRAU.  
En les actuacions que afecten el domini públic hidràulic com són la zona de policia i zona de protecció del barranc d'en Dolça, caldrà ajustar-se a allò que s'ha disposat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Tant la reutilització d'aigües residuals depurades per a reg com l'abocament d'aigües pluvials al barranc d'en Dolça es troben subjectes a l'autorització preceptiva de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Consideracions ambientals:  
1. Elements ambientals afectats pel projecte:  
Els principals efectes ambientals derivats de l'execució i desenvolupament del projecte es refereixen per un costat a la confrontació amb el barranc d'en Dolça i per un altre costat a l'ocupació de sòl, eliminació de vegetació i generació de residus, que no resulten significatius en la ubicació projectada, sempre que s'efectue una adequada gestió dels residus generats. No obstant això, en la fase de funcionament s'originen impactes derivats de l'increment de població que genera l'actuació causat per una necessitat d'increment de demanda de recursos hídrics i generació de residus tant líquids com sòlids.  
D'acord amb la documentació presentada la disponibilitat de recursos hídrics per a proveïment s'acredita amb un certificat del proveïment municipal.  
La depuració d'aigües residuals es realitzarà mitjançant connexió al sistema de depuració municipal, que a la vista de l'informe de l'entitat de sanejament, l'EDAR de Paterna és capaç d'assumir l'abocament de les aigües residuals generades.  
Pel que fa a la gestió de les aigües residuals depurades, cal indicar que tant la seua reutilització per a reg com l'abocament de les aigües pluvials necessiten disposar d'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Un efecte significatiu resulta de la modificació de l'escorriment superficial en els 236.740 m² de construcció d'edificis, vials, aparcaments, etc. En l'estudi s'indica que l'abocament, a través d'una xarxa de pluvials, es dirigirà al barranc d'en Dolça.  
L'homologació no té previst realitzar actuacions directes sobre el barranc, sinó la seua integració en la zona verda de la xarxa primària entre Valterna i el sector.  
En l'estudi s'indica que l'homologació que s'avalua no defineix el traçat definitiu del barranc que dependrà de la xarxa viària que es dissenye, per la qual cosa s'estima que la canalització del barranc haurà de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental durant el procediment d'aprovació del projecte de xarxa viària i canalització.  
Pel que fa al patrimoni arqueològic, aporta l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, en el qual s'indica que realitzada la prospecció arqueològica, dels resultats es deriva que no s'ha constatat l'existència de restes que permeten suposar l'existència de patrimoni arqueològic. S'indica, així mateix, que no incideix sobre el patrimoni paleontològic ni etnològic. No obstant això, qualsevol aparició de jaciments determinaria l'obligació de suspendre els treballs de l'actuació, havent d'actuar d'acord amb la Llei de patrimoni cultural valencià.  
2. Mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
Com a mesures correctores l'estudi d'impacte ambiental inclou, entre altres:  
- Per a la gestió dels residus preveu tant els excedents en la fase de moviment de terres com els residus inerts de la fase de construcció, com també la gestió de residus perillosos.  
- Només s'utilitzaran en els enjardinaments espècies autòctones o ornamentals introduïdes des d'antic a la Comunitat Valenciana i que no tinguen caràcter invasor. En les zones verdes del PQL tocant al barranc es recrearà una àrea de vegetació ripària típica. El projecte de la zona verda integrarà el llit del barranc d'en Dolça mantenint la capacitat hidràulica d'aquest.  
- El sistema de drenatge haurà de dissenyar-se tenint en compte les característiques de les precipitacions de la zona i afavorir la ràpida evacuació de l'escorriment superficial.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta (annex I-8-b).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el Projecte d'homologació parcial modificativa del PGOU Pla del Cura al terme municipal de Paterna (València), projecte promogut per l'Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte, al compliment dels següents condicionants:  
1) En aquest procediment d'avaluació d'impacte ambiental, no s'inclou l'avaluació de la possible canalització del barranc, depenent de la xarxa viària que es dissenye. Per la qual cosa en el cas d'efectuar la canalització, haurà de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental durant el procediment d'aprovació del projecte de xarxa viària.  
2) En relació amb els recursos hídrics caldrà ajustar-se al que disposa l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica de Xúquer.  
3) Per a la gestió de les aigües residuals s'hauran d'efectuar totes aquelles condicions que establisca l'entitat de sanejament per a garantir que reben el tractament de depuració adequat, sense afectar negativament el sistema de sanejament municipal.  
4) Els residus generats tant en la fase d'execució com de funcionament, com també materials excedentaris procedents del moviment de terres, s'hauran de gestionar d'acord amb la tipologia d'aquests i la normativa sectorial aplicable. S'evitarà en tot cas que s'aboque qualsevol tipus de material al llit del barranc d'en Dolça.  
5) En les actuacions que afecten el domini públic hidràulic: zona de policia i zona de protecció del barranc d'en Dolça, caldrà ajustar-se al que disposa la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
6) Tant la reutilització d'aigües residuals depurades per a reg com l'abocament d'aigües pluvials al barranc d'en Dolça es troben subjectes a l'autorització preceptiva de la Confederació Hidrogràfica.  
7) En el cas que es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
8) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen derivats de la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 26 de desembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 224/03-AIA  
Títol: Legalització d'explotació porcina de producció de cicle tancat   
Promotora: Concepción Lance Lloverá  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Tuéjar (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'activitat porcina  
Localització: Partida La Loma, polígon 8, parcel·les 638 i 643, del terme municipal de Tuéjar (València)  
Descripció del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a legalitzar l'activitat porcina, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, es descriuen en els apartats següents.  
L'activitat consisteix en l'explotació producció de cicle tancat, és a dir, es realitza tot el procés de producció dins de la mateixa explotació:  
- Naixement, cria i recria: els reproductors (truges i verros), procedents de granges de multiplicació, després d'un període d'adaptació entren en producció (detecció de zel fèrtil en les truges i cobriment satisfactori pels verros). Després de la gestació (114 dies aproximadament) es produeix el part dels porcells (zones de maternitat o paridores), iniciant-se la fase de lactació fins al deslletament (21 dies aproximadament), després del qual les femelles tornen al principi del cicle amb un període breu de descans. A continuació es traslladen a les zones transició (postdeslletament) fins a aconseguir un pes aproximat de 20 kg, moment en el qual es destinen a l'encebament.   
- Encebament: els porcells, amb un pes aproximat de 20 kg, es destinen a engreixament en ordiers dins de la mateixa explotació i fora d'ella. Una vegada s'aconsegueix un pes de 100 kg, es destinen a escorxador.  
L'explotació es localitza a 385 m del nucli de població i disposa d'una superfície total de 3.259 m² que es distribueix de la manera següent:  
- Nau 1 (256 m²): maternitat i transició.  
- Nau 2 (234 m²): maternitat.  
- Nau 3 (161 m²): gestació.  
- Nau 4 (64 m²): transició (postdeslletament):  
- Nau 5 (105 m²): parc de reproductors i garatge-magatzem  
- Nau 6 (100 m²): transició (postdeslletament):  
- Nau 7 (105 m²): parc de reproductors (200 m²) i sector 10  
- Nau 8 (220 m²): encebament.  
- Sector 9: parc de mascles, parcs d'infermeria (2), local de maternitat, habitacles de magatzem (2), lavabos i vestidors.  
- Sector 10: parc de reproductors i local de paridores.  
La capacitat de l'explotació és de 685 animals: 5 verros, 130 truges en producció de porcells fins a 20 kg i 550 porcs d'encebament de 20 a 100 kg.   
Es genera un total de 2.009 m³ de purí/any, que es recull en les fosses interiors existents sota les naus, les quals comuniquen amb basses exteriors (no se'n concreta de manera clara el nombre i situació dins l'explotació), on s'emmagatzema fins a la retirada d'aquests mitjançant cisterna per a l'ús d'aquests com a adob orgànic.   
Durant el seu emmagatzemament, els purins són tractats amb complex bacterià enzimàtic (digestor de purí), que minimitza l'impacte generat per emissió d'olors (associat principalment a la degradació incompleta de la biomassa), permetent a més, digerir el purí produït.  
La capacitat d'emmagatzemament de purins indicada en l'estudi d'impacte ambiental (506 m³) no coincideix amb la capacitat indicada en el projecte d'activitat presentat (565 m³).   
El càlcul de la dosi de purí com a adob nitrogenat inclou valors de mineralització del nitrogen en successius anys, calculant l'aportació de nitrogen, en funció del cultiu (ametler, olivera, creïlla, ceba i vinya) i les seues necessitats, de l'esmentada taxa de mineralització, del nitrogen orgànic present i del nitrogen amoniacal, considerant a més les pèrdues per volatilització de l'amoníac. Els càlculs efectuats, a pesar de la seua coherència, no permeten justificar la coincidència entre el comportament real del medi, com tampoc pot considerar-se la concordança dels usos agrícoles de cada parcel·la declarada, amb les agrupacions dels cinc tipus de cultius que vénen reflectits en la documentació aportada. A més, en el càlcul ha de tenir-se en compte el volum de purí establit per a truges en cicle tancat (inclou la mare i la seua descendència fins a finalització de l'encebament), establit en el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, (17,75 m³/any) per a no sobrepassar l'aplicació de 170 kg N/ha i any, exigit pel Reial decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries. Es genera un total de 7.578 kg de N/any, per la qual cosa es necessiten un total de 44,58 ha de superfície agrícola, en compte dels 6.418 kg de N/any indicats. No obstant això, es disposa de 52,976 ha, superfície total suficient per a l'adobat localitzada entre els termes municipals de Tuéjar i Chelva:  
- Polígons i parcel·les al terme municipal de Tuéjar (promotor): polígon 3 (4), polígon 6 (173), polígon 7 (432, 449, 477, 483, 512, 549), polígon 8 (28, 641), polígon 10 (155, 392, 425a, 425b, 449a), polígon 11 (39), polígon 28 (252, 254, 260, 463, 806), polígon 31 (270, 271) i polígon 34 (80, 181, 288).  
- Polígons i parcel·les al terme municipal de Chelva: polígon 2 (284, 442, 447, 530), polígon 3 (146), polígon 12 (80, 81, 82, 83, 85), polígon 13 (84), polígon 14 (136), polígon 18 (1), polígon 21 (2, 4, 6, 7, 8, 43), polígon 27 (256), polígon 28 (155), polígon 29 (495), polígon 30 (492) i polígon 31 (1138 i 1141).  
Entre les mesures higienicosanitàries que cal aplicar en l'explotació, està la de disposar de tanca perimetral (malla galvanitzada), tela metàl·lica en finestres i buits de les naus, de manera que s'impedisca el pas de possibles vectors de malalties.   
Els cadàvers que es generen en l'explotació són retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte (s'aporta contracte de retirada de cadàvers, per a una capacitat en l'explotació de 1.050 animals (930 animals d'engreixament), subscrit amb l'empresa Asociación Agro San Isidro, CIF: K-78.796.398, amb domicili social al carrer Ramírez de Arellano, núm. 37, a la localitat de Madrid (província de Madrid).   
En el projecte d'activitat s'indica que el subministrament d'aigua potable es realitza des de la xarxa general de proveïment municipal.   
Després de visita de camp realitzada a l'explotació el dia 23 de febrer de 2006 s'observa, en contra d'allò que s'ha indicat en l'estudi d'impacte ambiental, falta d'impermeabilitat en les parets exteriors de les naus, on es localitzen les fosses de purins, com també falta de tanca perimetral de l'explotació.  
Tramitació administrativa  
Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient s'inicia l'1 de juliol de 2003, amb la remissió per part de la Comissió de Qualificació d'Activitats, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 260 d'1 de novembre de 2003, com també als veïns de l'explotació, sense la presentació d'al·legacions.  
Petició d'informes sectorials i documentació complementària.  
En data de 18 de gener de 2005 i 2 de gener de 2006 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació de la documentació següent:  
- Superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic conforme al Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, considerant que no podrà incloure's parcel·les que no s'exploten agrícolament. Per a totes les parcel·les on es justifique aplicar purí com a adob, haurà d'aportar plànol cadastral de localització, cèdula cadastral, com també contracte d'acceptació de purins subscrit pels propietaris de cada una de les parcel·les. Els esmentats càlculs hauran de basar-se en la capacitat màxima de l'explotació.  
En data de 4 de gener de 2006 el promotor remet l'ampliació sol·licitada, en la qual s'aporta la informació següent:  
- Justificació de parcel·les on s'aplica el purí, amb la presentació dels contractes d'acceptació de purins subscrits pels propietaris de les esmentades parcel·les, cèdules de propietat i plànol cadastral de cada una d'elles.  
- Capacitat de l'explotació pel que fa al nombre de places.  
- Estudi agronòmic en què es calcula la dosi que cal aplicar com a adob en funció del cultiu.  
- Justificació de l'eliminació de cadàvers amb una empresa gestora autoritzada a aquest efecte, tal com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Informe favorable del cap local de sanitat.  
- Informe favorable de l'Alcaldia.  
- Informe de l'aparellador municipal en què s'indica que l'explotació s'ajusta a les ordenances municipals i normativa del planejament urbanístic municipal.   
- Informació pública en l'Ajuntament i als veïns limítrofs de l'activitat sense presentar-se al·legacions.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú d'ús agrícola, segons normativa urbanística municipal.  
El municipi de Tuéjar està inclòs en el lloc d'interés comunitari (LIC) de l'Alt Túria), inclòs en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià per a la seua inclusió en la xarxa Natura 2000, d'acord amb allò que disposa la Directiva 92/43/CEE d'hàbitats, tot i que la superfície afectada per l'actuació no està inclosa.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha desenvolupat una descripció general del medi, en la qual s'inclou: climatologia, geologia, edafologia, topografia, paisatge, flora, fauna i medi socioeconòmic.  
Segons la Cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana, en la zona no hi ha risc d'inundació, i la vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies és molt baixa. No hi ha afecció a cap camí ramader catalogat al terme municipal.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, a menys de 400 m del nucli de població, però insereix en una zona predominantment ramadera, amb presència de cultius de secà (oliveres majoritàriament) i en menor proporció hortícoles en regadiu.  
No s'ha inclòs en l'estudi d'impacte ambiental un estudi hidrogeològic que aclarisca la situació dels pous de reg en la zona i la possible afecció d'aquests associada a la seua proximitat a les explotacions ramaderes, limitant-se tan sols a indicar-ne la situació respecte al riu Tuéjar.  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, sent els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la seua utilització com a adob orgànic en camps de cultiu; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, sent els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purins o durant la seua utilització com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, els elements susceptibles de ser afectats pel projecte són l'aire, per emissió de males olors i l'aigua (subterrània), per contaminació per purins, encara que hauria de considerar-se a més el sòl, per la contaminació associada a l'abocament de purins o problemes de percolació per impermeabilització deficient,.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
La identificació i valoració d'impactes de l'estudi d'impacte ambiental se centra en l'impacte sobre l'aire, per emissió d'olors, associat a l'acumulació de purins en l'explotació, considerant que l'impacte serà d'escassa magnitud ja que s'aplica complex bacterià enzimàtic en fossa, que disminueix l'emissió d'olors, emissió que també està associada a l'aplicació del purí en camp, impacte aquest, poc rellevant si se soterra i llaura els purins una vegada escampats.  
Un altre dels impactes rellevants inclosos és l'impacte sobre l'aigua, per contaminació associada a una incorrecta impermeabilització de les fosses en l'explotació, o d'una llavada de nutrients en camp. S'ha considerat que l'efecte del possible impacte ambiental per les infiltracions sobre els aqüífers serà a llarg termini, ja que la profunditat dels pous de la zona, i per tant dels aqüífers, és d'uns 50 metres; en tot cas, s'hauran de prendre les corresponents mesures preventives.  
No s'ha realitzat una valoració d'impactes, i es passa directament a proposar mesures protectores i correctores per a la fase de funcionament.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores i correctores i programa de vigilància ambiental.  
De les mesures protectores i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar-ne les següents:  
- Aplicació de complex bacterià enzimàtic al purí emmagatzemat en les fosses per a minimitzar l'impacte sobre l'aire, associat a l'emissió d'olors, emissió que també està associada a l'aplicació del purí en camp com a adob orgànic (< 170 kg de N/ha). Per a minimitzar aquest impacte, evitant les pèrdues de nitrogren per volatilització en camp, el purí se soterrarà mitjançant treball.  
- Emmagatzemament de purins en fosses totalment estanques, per a minimitzar-ne l'impacte sobre l'aigua i sòl.   
Aquestes mesures es complementen amb les mesures proposades en el programa de vigilància ambiental establit en l'estudi d'impacte ambiental:  
- Anàlisi dels sòls on s'aplica el purí com a adob orgànic (bianual)  
- Anàlisi de nitrats en els aqüífers pròxims.  
- Comprovació de la impermeabilització de les basses de purins (anual).  
- Comprovació del tanca perimetral i les teles de les finestres (setmanal).  
Les mesures recollides en l'estudi d'impacte ambiental, hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'explotació porcina, situada al terme municipal de Tuéjar (València), promoguda Concepción Lance Lloverá, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de disposar-se de l'autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge.  
- Haurà de justificar-se adequadament la capacitat d'emmagatzemament de les basses d'emmagatzemament de purins (interiors i exteriors) indicades en l'estudi d'impacte ambiental (nombre, situació i dimensions), de manera que la capacitat siga superior als tres mesos d'autonomia d'emmagatzemament, tal com queda exigit en l'article 5.B.b. del Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.   
S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on s'alberguen els animals, com també de les fosses de purins (estanquitat absoluta), tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental.  
El purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que millore les seues propietats com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, i l'emissió d'olors.   
Es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar després de l'aplicació en camp, per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
Es comprovarà, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, l'impacte produït per l'aplicació dels purins com a adob orgànic. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament realitzat al purí durant l'emmagatzemament d'aquest en les basses. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
- Haurà de justificar-se la disponibilitat d'aigua potable procedent de la xarxa municipal, presentant davant d'aquesta Direcció General contracte de subministrament o document oficial que acredite l'esmentada disponibilitat.  
- Tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, l'explotació haurà de disposar de tanca perimetral construïda amb materials que s'integren de forma harmònica amb el paisatge, d'acord amb allò que disposa l'article 1.8.T.0.b del Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines. Amb aquest fi es recomana la plantació de tanca arbòria de fulla perenne, contigua a la tanca perimetral, de manera que es minimitze també l'impacte visual que la instal·lació de l'explotació genera sobre l'entorn.  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers per una empresa gestora autoritzada d'acord amb allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, aplicació traslladada a la nostra legislació mitjançant el Reial decret 1429/2003, de 21 de novembre, pel qual es regulen les condicions de la normativa comunitària en matèria de subproductes animals no destinats al consum humà.  
S'ha declarat que els cadàvers són retirats per l'empresa Asociación Agro San Isidro, CIF: W-62.164.700, amb domicili social en el carrer Ramírez de Arellano, núm. 37, a la localitat de Madrid (província de Madrid). Abans de la finalització de la vigència del contracte, haurà d'assegurar-se'n la renovació, de manera que continuen retirant-se els cadàvers, evitant-se així la possible acumulació d'aquests.  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 de març de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 158/05-AIA  
Títol: Recollida i emmagatzemament transitori de ferralles i residus metàl·lics  
Promotor: Valentín Rodríguez González   
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alcoi  
Localització: Partida Barxell, 25 al municipi d'Alcoi (Alacant)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte presentat és l'autorització d'una activitat de recollida de vehicles al final de la vida útil d'aquests, ferralla i metalls de rebuig ferris per al seu emmagatzemament transitori i posterior venda a un gestor/valoritzador de residus.  
L'activitat es considera com una gestió de residus d'acord amb la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, en estar l'empresa en possessió de la corresponent autorització administrativa amb número 041/RTA/RNP/CV.  
La superfície ocupada per l'activitat és de 4.750 m², dividits transversalment en dues parcel·les de 1.550 m² i de 3.200 m², respectivament, per la carretera CV-795 entre Alcoi i Banyeres.  
Els processos inclosos en l'activitat industrial són la recollida i transport de ferralles, residus metàl·lics i residus de paper i cartró des dels centres de producció fins a les instal·lacions que l'empresa posseeix a la partida de Barxell núm. 25, del terme municipal d'Alcoi. Després de la descàrrega i classificació prèvia, s'emmagatzemen temporalment fins a la posterior entrega i venda d'aquests a un gestor de residus autoritzat.  
No es consideren alternatives al projecte pel que fa a la seua ubicació o funcionament de l'activitat, ja que es troba, actualment, en funcionament en aquest emplaçament.  
Afeccions legals  
Les parcel·les on se situa l'activitat són sòl no urbanitzable amb protecció arqueològica d'acord al Pla general d'ordenació urbana d'Alcoi. L'emplaçament es troba inclòs dins del límit nord del PORN del parc natural del Carrascar de la Font Roja, aprovat pel Decret 121/2004, de 16 de juliol, del Consell de la Generalitat.   
L'activitat projectada constitueix una gestió de residus d'acord amb la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana. Com a tal, està sotmesa al règim d'autorització administrativa per l'òrgan competent en matèria ambiental, autorització que el titular té en l'actualitat amb número 041/RTA/RNP/CV.  
L'activitat està també inclosa dins de la relació de l'annex I del Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'hi estableixen les activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats. Així, el titular de l'activitat haurà de remetre a l'òrgan competent de la Comunitat Autònoma, en un termini no superior a dos anys, un informe preliminar de situació per a cada un dels sòls en què es desenvolupa l'esmentada activitat, amb l'abast i contingut mínim de l'annex II del Reial decret 9/2005, de 14 de gener.  
D'acord al Decret 266/2004, de 3 de desembre, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, l'activitat descrita haurà de disposar de les corresponents auditories acústiques realitzades per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental.  
S'haurà de disposar de la corresponent autorització d'abocament al domini públic hidràulic de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a les solucions tècniques donades a les aigües residuals generades per l'activitat projectada, d'acord amb la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües i al Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic.   
Tot això, sense prejudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Tramitació administrativa  
En data 27 de juny de 2005, es rep en aquesta conselleria la sol·licitud de declaració d'impacte ambiental presentada per l'Ajuntament d'Alcoi, en relació amb la instal·lació d'una activitat de recollida i emmagatzemament transitori de ferralla i residus metàl·lics, a la qual acompanya la documentació següent:  
- Estudi d'impacte d'ambiental  
- Projecte tècnic d'activitat   
- Còpia de l'expedient de tramitació de la llicència d'activitat, que inclou entre altres documents la informació pública del projecte, l'al·legació presentada per l'associació Colla Ecologista La Carrasca-Ecologistes en Acció, i informe de l'arquitecte municipal en què s'exposa que no hi ha inconvenient a concedir la llicència d'obertura de l'activitat en l'emplaçament proposat.  
Iniciat el procés d'avaluació de l'estudi d'impacte ambiental i d'acord a l'article 18 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, que aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental, es realitza consulta al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi d'aquesta conselleria, sobre la possible incidència de l'actuació projectada sobre el Parc Natural de la Font Roja i la seua adequació al Decret 121/2004, de 16 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el PORN i es revisa el PRUG d'aquest parc natural.   
Des de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial d'aquesta conselleria es remet, amb data 27 de febrer de 2006, una nota interna a la qual s'adjunta informe tècnic negatiu del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi en què s'exposa, entre altres raons, que: amb caràcter general no es permet la ubicació d'activitats industrials de qualsevol classe en l'àmbit d'aquest PORN, excepte en sòls urbans i urbanitzables que prevegen específicament aquest ús (article 48, de l'annex del Decret 121/2004, de 16 de juliol).  
Consideracions ambientals  
L'activitat se situa en sòl no urbanitzable amb protecció arqueològica d'acord al Pla d'ordenació urbana d'Alcoi i inclòs dins del límit nord del PORN del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja. Es tracta d'un entorn amb elevat interés ecològic tant per la biodiversitat d'aquest com per la seua funció de connexió ecològica entre Carrascar de la Font Roja i la Serra Mariola, i es troba a la vora de la conca del riu Barxell.  
D'acord al PORN del parc natural del Carrascar de la Font Roja, l'objectiu específic d'aquesta zona és el d'amortir impactes i assegurar l'absència de transformacions paisatgístiques que puguen detenir els fluxos ecològics entre les diverses àrees d'interés (Serra Mariola - Carrascar de la Font Roja).  
En l'estudi d'impacte es consideren les accions del projecte susceptibles de produir impacte tant durant la fase d'explotació com durant la fase de desmuntatge de l'activitat. Els més significatius són la recollida, el transport i l'emmagatzemament de residus metàl·lics i ferralla objecte de l'activitat industrial, la generació de residus perillosos, les aigües residuals generades i l'impacte visual sobre el paisatge.  
Les mesures protectores i correctores proposades són:  
- Inspecció de vehicles al final de la seua vida útil prèvia al trasllat d'aquests a fi d'evitar que puguen no estar descontaminats.  
- Impermeabilitzament de les zones de descàrrega i emmagatzemament.  
- Tancament de la parcel·la per a evitar l'arrossegament, juntament amb l'aigua de pluja, de matèries indesitjables que per escorriment arriben aigües superficials.  
- Emmagatzemament, etiquetatge i lliurament a un gestor autoritzat dels residus perillosos generats, d'acord amb legislació vigent.  
- Tancament amb tàpia perimetral de la parcel·la en els costats limítrofs amb carreteres i embardissament de la resta.  
- Mitjans d'extinció contra incendis portàtils amb una distància màxima a qualsevol punt de la instal·lació inferior a 15 metres.  
El programa de vigilància ambiental recull la revisió del funcionament correcte dels elements correctors abocaments efluents respecte al Reglament de domini públic hidràulic; la manipulació, emmagatzemament, etiquetatge i gestió dels residus; l'estat de la barrera visual disposada al voltant de la parcel·la; i el compliment de les revisions periòdiques obligatòries, cada 5 anys, de les instal·lacions contra incendis imposada per la legislació específica en la matèria.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 6.C) com ara desballestament o emmagatzemament de ferralla, de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar no acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte activitat de recollida i emmagatzemament transitori de ferralles i residus metàl·lics, promoguda per Valentín Rodríguez González a la partida Barxell núm. 25 del terme municipal d'Alcoi (Alacant) en els termes que estableix en l'estudi d'impacte ambiental presentat, tenint en compte que no està permesa la ubicació d'aquest tipus d'activitat en sòl no urbanitzable dins de l'àmbit del PORN del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja, aprovat pel Decret 121/2004, de 16 de juliol, del Consell de la Generalitat.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar-se cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 de març de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 247/05-AIA  
Títol: Instal·lació de cogeneració d'energia  
Promotor: Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia de la conselleria d'Infraestructures i Transports de la Generalitat Valenciana  
Localització: Ctra. Llíria-Pedralba, km, 3 -Llíria (València)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA és una indústria del sector ceràmic que projecta la instal·lació d'una unitat de cogeneració d'energia tèrmica i elèctrica, afectada per la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental, i recollida en el punt 2.f de l'annex I del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament de l'esmentada llei, resultant la preceptiva l'obtenció de la declaració d'impacte ambiental, motiu pel qual es redacta el projecte l'impacte del qual s'avalua.  
L'actuació es projecta sobre la planta industrial existent, de la qual consten expedients administratius d'impacte ambiental resolts favorablement amb condicions:142/96-AIA, per a ampliació d'indústria ceràmica, i dues instal·lacions de cogeneració mitjançant motors, una a gas natural 193/97-AIA, i una altra anterior a gasoil (319/94-AIA), la qual es pretén substituir funcionalment per la projectada, per raons d'obsolescència tècnica i econòmica.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria i la unitat de cogeneració projectada es troben ja construïdes, estant la indústria en plena activitat, faltant per posar en operació la unitat de cogeneració d'energia motiu de l'estudi; per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, i considerant que el grup de cogeneració és un tot-u allotjat en un contenidor. Es considerarà només l'impacte generat per l'activitat del grup de cogeneració i el produït en el desmantellament d'aquesta.  
La unitat de cogeneració projectada no té llicència administrativa d'activitat, havent sigut anunciada i sotmesa a informació pública en el BOP núm. 182, de 3/8/05, l'expedient d'autorització ambiental en l'Ajuntament, i no s'hi han presentat al·legacions en el termini previst.  
Els gasos calents de fuita del motor, s'introdueixen en la vena de gasos de l'assecador, no obstant això, disposa d'una xemeneia auxiliar.  
L'autogeneració d'energia amb motors de combustió interna de gran potència d'una banda, és una important font de generació de soroll que exigeix una vigilància i control periòdic d'acord amb la legislació vigent.   
La unitat de cogeneració genera residus perillosos com ara bateries, olis i filtres usats.  
Tramitació administrativa  
En data 17 de novembre de 2005, amb núm. de registre d'entrada 46221/06, es rep en la conselleria de Territori i Habitatge, remés pel Servei Territorial d'Energia de València de la conselleria d'Infraestructures i Transports, l'expedient administratiu de tramitació de l'autorització de la central de generació d'energia elèctrica en règim especial, situada en la ctra. Llíria-Pedralba, km 3,2, a petició de Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA, i s'hi expressa que no hi ha hagut al·legacions a la informació pública, després de la publicació d'aquesta en el BOP núm. 182, de 3/8/2005, i s'hi adjunten els documents de data abril de 2005:  
- Projecte bàsic   
- Estudi d'impacte ambiental. per a la planta de cogeneració  
Atés completa la documentació remesa, després de consultar els antecedents que consten en els arxius de l'Àrea d'Avaluació Ambiental, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B i en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació ni de lliscament, de baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, tot això d'acord amb la Cartografia Temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, i la Cartografia Temàtica del Territori de la Generalitat Valenciana.  
Atés que la situació de l'emplaçament està en sòl no urbanitzable comú els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi biòtic, perceptible i social, i poden veure's afectats per l'activitat. No hi ha concentració d'indústries per la qual cosa hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i podrien establir-se controls addicionals.  
L'estat ambiental de la zona, segons les dades conegudes, és correcte, sent els valors mitjana d'immissió de la localitat de Llíria inferiors als límits de valors guia.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda a falta de la seua posada en funcionament sent productora de residus i que se'l classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran la generació d'emissions gasoses, sorolls i vibracions, sent per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats, pel fet de no haver-hi abocaments en el circuit de refrigeració.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, i s'ha hauran d'observar les mesures correctores següents:  
1) Contaminació acústica. Vibracions  
Estant sotmesa l'actuació a avaluació d'impacte ambiental, s'haurà d'latenir al que estableix el títol IV, capítol II: Condicions de les activitats comercials, industrials i de serveis i en el títol II capítol II: Nivells de pertorbació, de la Llei7/2002, de protecció contra la contaminació acústica. I d'acord amb l'article 37 de l'esmentada Llei 7/2002, haurà d'aportar en el termini màxim de 5 anys una auditoria d'autocontrol.  
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposa d'un total de 4 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics que hauran de sotmetre's al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
- Els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO i CO2.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en el que disposa el punt 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex.  
L'activitat es troba recollida en el grup B, del Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del Llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es té accessibilitat a aquetss segons s'indica en l'esmentada ordre.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El sistema usa aigua de refrigeració en circuit tancat, per la qual cosa és improbable impacte en aquest sentit. No obstant això, els volums resultants dels buidatges hauran de caracteritzar-se i contrastar-se amb les ordenances municipals previ a l'abocament, i en cas necessari gestionar-se com a residu perillós, a causa dels continguts en metalls i altres substàncies pròpies d'aquestes aigües, com també els inhibidors de corrosió i anticongelants.  
4) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per la qual cosa els vessaments podrien desembocar en la contaminació del sòl.  
No es detallen les característiques i condicionament de les soleres de les zones d'emmagatzemament de matèries primeres i dels residus.  
5) Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria generarà tota una sèrie de residus, propis d'aquest tipus d'activitat, com ara: olis i filtres usats,  
No estan descrites les zones d'emmagatzemament dels residus, disposició ni característiques constructives, havent d'habilitar una zona específicament dissenyada i projectada a aquest efecte en magatzem cobert, en zona ventilada, amb solera impermeable, compartimentat per a cada tipus de residu i la seua corresponent identificació, havent de declarar i gestionar segons la Llei 10/98, de 21 d'abril, de residus i el Decret 833/88, de residus perillosos fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.  
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme la mesura de les emissions gasoses, i no s'exposa res respecte d'això del control de la generació de les emissions acústiques i gestió de residus, es tindrà en aquest punt, en consideració les prescripcions assenyalades en el punt anterior.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, tal com estableix l'apartat f) del grup 2 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions de producció d'energia termoelèctrica es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència per a la tramitació i formulació de la declaració de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una unitat de cogeneració a gas natural, aprofitant l'energia tèrmica residual en l'assecador de la indústria ceràmica en la fabricació de teules i rajoles, promoguda per Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA en la fàbrica de ctra. Llíria-Pedralba, km 3, del terme municipal de Llíria (València), en els termes que s'estableixen el projecte, i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, seran adequadament emmagatzemades i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus de 12 de desembre, i haurà d'estar inscrit com a productor de residus perillosos.  
2) Vist que generen residus perillosos, com ara olis i altres additius i productes, la zona d'emmagatzemament d'aquests residus perillosos haurà de complir les condicions següents:  
- Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
- Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
3) El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
4) L'aigua del buidatge del circuit de refrigeració, serà caracteritzada, i si és el cas gestionada com a residu perillós.  
5) S'haurà de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat s'haurà de gestionar segons la naturalesa del vessament.  
6) Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.) i haurà de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.   
7) L'alçària de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròxims o limítrofs, de manera que no es produïsquen turbulències que garantisquen la dispersió.   
8) L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per a cadascun dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible als Serveis Territorials de la conselleria de Medi Ambient. Així mateix hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada ordre, la qual igualment es troba disponible en els Serveis Territorials esmentats.  
9) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
- Mesuraments de les emissions de NOx, CO, i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, CO, i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
- Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que puguen estar pròxims o limítrofs. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
- S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
- El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, es mantindrà a disposició de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
10) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
11) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
12) Hauran de garantir la inexistència d'abocaments.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 de març de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.