Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9041, del 15-03-2021 (2021/2667)

ACORD de 5 de març de 2021, del Consell, de suspensió parcial del Pla general d'ordenació urbana de Xàbia.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9041

Data del DOGV
:   15-03-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/2667


Data del document
:   05-03-2021

Organisme emissor
:   Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat

ACORD de 5 de març de 2021, del Consell, de suspensió parcial del Pla general d'ordenació urbana de Xàbia. [2021/2667]  
«El Pla general d'ordenació urbana vigent en el municipi de Xàbia (PG 1990) es va aprovar definitivament per la Comissió Provincial d'Urbanisme d'Alacant el 31.01.1990 (BOP 26/02/1990). Amb posterioritat es va efectuar l'aprovació definitiva del PGOU per a l'àrea de la Granadella i, també per al sòl urbanitzable programat intensiu mitjançant la Resolució de 08/03/1991, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports (DOGV núm. 1548, de 22/05/1991), i es van publicar les normes urbanístiques en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant de 06.06.1991.  
Els vint anys transcorreguts des de l'aprovació van determinar que l'Ajuntament iniciara, en 2011, els treballs de revisió del Pla general. El document de referència, emés en el tràmit d'avaluació ambiental estratègica per la Comissió d'Avaluació Ambiental (CAA) el 08/11/2011, va determinar els criteris, objectius i indicadors ambientals aplicables a aquesta revisió, així com el contingut, l'amplitud, nivell de detall i grau d'especificitat a tindre en compte en l'informe de sostenibilitat ambiental, d'acord amb el que s'estableix en l'article 9 de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient. En aplicació del que es disposa en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori; urbanisme i paisatge (LOTUP), el PGOU en tramitació va passar a denominar-se pla general estructural (PGE).  
En la sessió d'01.06.2017, el Ple de l'Ajuntament de Xàbia va determinar sotmetre la versió preliminar del PGE a participació pública i consultes de les administracions afectades, de les persones interessades i de les empreses subministradores dels serveis d'aigua potable, energia elèctrica, gas, telefonia i comunicacions; tot això en aplicació del que es disposa en l'article 53 de la LOTUP (i també de conformitat amb el Pla de participació pública del mateix PGE) per un període de tres mesos (DOCV núm. 8057, de 07/06/2017).  
En el mateix acord es va disposar suspendre llicències i acords de programació en els àmbits del PGE en què no existira compatibilitat entre l'antiga i la nova ordenació. També es va acordar la suspensió dels programes d'actuació integrada (PAI) següents: PAI unitat d'execució (UE) ADN-4 i PAI UE MES-2 i MES-3, per ser incompatibles amb la nova ordenació que s'establia en el PGE. Les llicències sol·licitades amb anterioritat al tràmit d'informació pública del PGE van quedar excusades del compliment de l'article 9.0.6.6.a de les normes urbanístiques (NU) del PGE. La suspensió de llicències va expirar el 07/06/2019.  
  
L'Ajuntament de Xàbia ha manifestat a la Generalitat, mitjançant Acord plenari de 20.11.2019, la imperiosa necessitat de preservar l'ordenació proposada en el PGE en tramitació; objectiu que entén pertinent a l'interés públic pel fet que ho són les determinacions de planejament urbanístic que integren el PGE, per la qual cosa considera convenient, per a aquest fi, acollir-se a la possibilitat de suspensió del planejament que s'estableix en l'article 65.3 de la LOTUP.  
En el mencionat acord plenari l'Ajuntament ha concretat detalladament, per a cadascun dels àmbits per als quals se sol·licita, la necessitat d'aquesta suspensió, que s'exigeixen en el mencionat article 65.3 de la LOTUP. En aquest sentit, la petició de suspensió de l'eficàcia del PGOU 1990/1991 no revist caràcter global, sinó que únicament es proposa respecte de les zones i àmbits que s'identifiquen en aquest decret.  
  
L'Ajuntament ha justificat adequadament la indefugible necessitat de la seua proposta de suspensió tant pel que fa a la preservació de l'ordenació del nou PGE i la pertinència per a l'interés públic de l'adopció de la mesura, com respecte de la indemnitat d'aquesta des del punt de vista de la sostenibilitat econòmica, i, també, respecte de la inalteració de la lliure competència en l'oferta immobiliària dins del terme municipal de Xàbia.  
L'article 65.3 LOTUP estableix que, «finalitzat el segon any de suspensió de llicències, aquesta no podrà reiterar-se sobre la mateixa zona, amb igual finalitat, en un termini de cinc anys. Quan siga estrictament necessari per a preservar la viabilitat del pla en preparació, escaurà la suspensió del planejament i dictar normes transitòries d'urgència establides en l'article 44.6 d'aquesta llei». L'informe jurídic emés pel Servei de Règim Jurídic i Inspecció Territorial de la Direcció General d'Urbanisme ha posat de manifest la viabilitat jurídica de la suspensió proposada pel municipi, així com, d'acord amb l'informe emés per l'Advocacia de la Generalitat, la necessitat de dictar normes transitòries d'urgència per a l'àmbit de la suspensió fins que se'n produïsca l'alçament, normes que hauran de ser sotmeses al tràmit d'informació pública amb caràcter previ a l'aprovació.  
  
L'aplicació pràctica de la suspensió que acorde la Generalitat i la de les normes transitòries d'urgència que s'annexen correspon a l'Ajuntament de Xàbia, aplicació que, inevitablement, és de naturalesa casuística, vist el caràcter genèric de la proposta municipal, per la qual cosa estarà obligat l'Ajuntament a justificar raonadament l'aplicació a cada cas concret, en particular a les peticions de llicència urbanística que en siguen afectades.  
En qualsevol cas, la suspensió, en termes d'àmbit, abast i contingut, es detalla i s'identifica en l'annex I. L'entrada en vigor es produirà amb la publicació de l'acord en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, a fi d'evitar que una eventual sol·licitud de llicència d'obres puga dificultar o contravindre la finalitat preservatòria perseguida per la suspensió. Les normes transitòries d'urgència, per contra, hauran de seguir el procediment específic (que inclou el tràmit d'informació pública), conclòs el qual, es produirà l'aprovació i subsegüent entrada en vigor.  
  
La competència per a ordenar la suspensió parcial del PGOU de Xàbia correspon al Consell, en aplicació de l'article 44.6 de la LOTUP.  
  
En conseqüència, d'acord amb l'article 28.c de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, a proposta del conseller de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, el Consell, amb la deliberació prèvia, en la reunió de 5 de març de 2021,  
  
  
ACORDA  
  
Primer. Suspensió parcial del Pla general d'ordenació urbana del municipi de Xàbia  
Se suspén la vigència del Pla general d'ordenació urbana de Xàbia aprovat definitivament per la Comissió Provincial d'Urbanisme d'Alacant, mitjançant l'Acord de 31/01/1990.  
La suspensió té caràcter parcial i afecta, exclusivament, els àmbits i zones que es representen gràficament i defineixen en l'annex I.  
  
Segon. Normes transitòries d'urgència  
Es disposa l'inici del procediment per a l'aprovació d'unes normes transitòries d'urgència per al municipi de Xàbia a partir del text proposat per l'ajuntament que figura en l'annex II.  
La tramitació haurà d'ajustar-se al que es disposa en l'article 65.3, en relació amb l'article 44.6 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge; correspon a la Direcció General d'Urbanisme l'impuls del procediment fins a la terminació. Aquest procediment inclourà, en tot cas, el preceptiu tràmit d'informació pública.  
  
Tercer. Termini  
La suspensió es mantindrà fins a l'entrada en vigor del Pla general de Xàbia. En tot cas, la suspensió finalitzarà transcorreguts quatre anys des de la publicació d'aquest acord.  
  
  
Disposició final  
  
Única. Efectes  
Aquest acord produirà efectes des de l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
ANNEX I  
Zones de suspensió del PG 1990  
  
La suspensió parcial del PGOU de Xàbia afecta, únicament, les zones urbanístiques que seguidament s'identifiquen gràficament, i queda limitada, per a aquestes zones, l'aplicació dels articles de les ordenances del PG següents en la forma i manera que es descriu en l'annex II.  
- Xarxa primària estructural de nova creació i la seua àrea d'influència establida en el PGE en tramitació.  
- Sòl urbà. Zona A. Centre.  
Article 10.1. Capítol 1. Zona A: centres (parcialment).  
- Sòl Urbà. Zona E. Residencial extensiu.  
Article 10.5.2. Condicions higièniques i de qualitat.  
Article 10.5.3. Condicions estètiques.  
ANNEX II  
Normes urbanístiques transitòries del municipi de Xàbia  
  
Norma transitòria 1  
A les edificacions i usos existents en els terrenys afectats per la Xarxa Primària Estructural de nova creació i la seua àrea d'influència, establida en el pla general estructural en tramitació, els serà aplicable el règim descrit en l'article 192.3 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, per a les edificacions i els usos en situació de fora d'ordenació.  
  
Norma transitòria 2  
S'afig a l'article 10.1 de les ordenances del Pla general de 1990 de Xàbia un nou apartat 5, aplicable a les àrees de suspensió delimitades com a NTH:  
  
«Article 10.1.5. Normativa aplicable als NHT  
1. Règim general d'intervencions en l'àmbit  
Mentre s'aprove el Pla especial de protecció de l'àmbit o planejament assimilable amb anàleg contingut que aconseguisca validació patrimonial, qualsevol intervenció de transcendència patrimonial que pretenga realitzar-se en l'àmbit requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura. Transcorregut el terme de tres mesos des de la presentació, la sol·licitud s'entendrà denegada per silenci administratiu.  
La proposta d'intervenció haurà de definir el seu abast i anar acompanyada de la documentació tècnica oportuna. També haurà d'especificar la ubicació parcel·lària, així com adjuntar les fotografies que permeten constatar la situació actual i la seua transcendència patrimonial.  
2. Excepcions al règim general d'intervencions  
Sense perjudici del que es disposa en els paràgrafs precedents, mitjançant un informe tècnic municipal es podrà apreciar la falta de necessitat del tràmit d'autorització prèvia en actuacions que se situen fora del present marc normatiu per falta de transcendència patrimonial, com en el cas de les obres i instal·lacions dirigides a la mera conservació, reparació i decoració interior d'aquests immobles.  
En aquests casos, l'Ajuntament comunicarà a aquesta administració, en el termini de 10 dies, la concessió de la llicència municipal, i adjuntarà, com a mínim, l'informe tècnic que menciona el paràgraf anterior, un pla d'ubicació i el suport fotogràfic que acredite la situació de partida i, si és necessari, la manca d'interés patrimonial.  
3. Règim general d'intervenció  
a) Es mantindrà la parcel·lació històrica de l'àmbit.  
b) Es mantindran les alineacions històriques de l'edificació conservades en l'actualitat. Es prohibeixen les reculades i patis a façana diferents dels tradicionals.  
c) Els edificis tradicionals de l'entorn anteriors a 1940, pel seu alt valor ambiental i testimonial d'una arquitectura i tipologia que el caracteritza aquest període, hauran de mantindre les façanes visibles des de la via pública, preservant i restaurant els seus caràcters originals.  
d) L'altura reguladora del cos principal, definida segons el Reglament de zones d'ordenació urbanística de la Comunitat Valenciana, serà la mateixa de l'edificació actualment existent en els edificis anteriors a 1940. En cas de parcel·les amb edificació desapareguda i en la resta d'edificis de nova planta, el nombre de plantes permeses en el seu cos principal, sempre amb una tipologia d'ocupació tradicional, serà de dues (planta baixa + una), i es permet la sobreelevació, si escau, per a la realització de cambra. Queden prohibits els semisoterranis de nova planta (cota de paviment de la planta baixa igual o superior a 19 centímetres respecte de la cota de la vorera en l'eix d'accés a l'immoble).  
  
e) Als edificis que superen aquest nombre de plantes se'ls aplicarà el règim de fora d'ordenació. A aquest efecte, en els supòsits en què concloga la seua vida útil, que es pretenguen obres de reforma de transcendència equiparable a la reedificació, una remodelació amb eliminació de les plantes superiors, o una substitució voluntària d'aquests, els seran aplicables les ordenances de protecció d'aquesta normativa. Tot això sense perjudici de la possible aplicació a aquests immobles de l'article 21 de la Llei 4/1989, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
f) Les cobertes, d'acord amb la tipologia de la zona, estaran en el cos principal de l'edifici, la profunditat del qual oscil·larà entre 8 i 11 metres, inclinades, de teula àrab, amb pendent comprés entre 25% i 35%, de dos aiguavessos i carener d'altura màxima de 2,25 metres respecte de la línia de cornisa. Aquest requisit únicament podrà ser dispensat, amb caràcter excepcional, en els caos en els quals s'acredite l'existència d'una singular justificació historicocontextual. Es prohibeixen les mansardes i finestres en el pla de coberta principal.  
g) Les noves edificacions o les remodelacions de les no tradicionals s'adequaran a les següents disposicions i, amb caràcter estètic, a la tipologia i acabaments tradicionals de Xàbia:  
i. L'altura de cornisa màxima és de 8,40 metres per a dues plantes + cambra; 6,50 per a dues plantes i 3,50 per a una planta.  
ii. Les cobertes segones es descriuen en l'apartat f d'aquest article.  
iii. La longitud dels alers estarà compresa entre 30 i 75 centímetres, amb materials i disposició pròpia de les edificacions tradicionals de Xàbia.  
iv. Impostes, motlures, retancaments, cércols, rematades ornamentals i altres elements compositius amb una longitud màxima de vol de 15 centímetres.  
v. Buits de façana de proporció vertical, amb la possible excepció de plantes baixes o cambres segons la tipologia compositiva del municipi.  
  
vi. Balcons de barana metàl·lica, evitant perfils buits d'acer o alumini, amb amplària màxima de vol de 40 centímetres, 15 centímetres de cantell i longitud màxima d'1,80 metres. Es prohibeixen els miradors, llevat que es justifiquen adequadament a partir de criteris històrics o contextuals de l'entorn urbà.  
vii. En les façanes que donen a via pública, els marcs seran de fusta, i es prohibeixen les persianes, excepte les exteriors enrotllables tradicionals. Es recomanen les contrafinestres interiors.  
h) L'ús privat permés en aquesta zona serà predominantment residencial. S'hi admetran, també, els següents usos, sempre que demostren la compatibilitat amb les arquitectures tradicionals de la zona: ús comercial o de serveis, locals d'oficina, magatzems, tallers artesans, equipaments, hostaleria, despatxos professionals.  
i) Preservació de la silueta paisatgística i de la imatge arquitectònica. Totes les actuacions que puguen tindre incidència sobre la concreta percepció i la dignitat en l'estima de l'escena urbana o paisatge objecte de protecció i el seu entorn, com seria el cas de l'afectació dels espais lliures per a actuacions de reurbanització, enjardinament o arbratge, provisió de mobiliari urbà, assignació d'usos i ocupacions de la via pública, etc., o com també l'afecció de la imatge arquitectònica de les edificacions pro tractament de color, implantació de rètols, marquesines, estenedors, instal·lacions vistes, antenes, etc., o qualssevol altres de similar estil i conseqüències, hauran de sotmetre's a l'autorització de la conselleria competent en matèria de cultura, que resoldrà d'acord amb les determinacions de la llei i els criteris de percepció i dignitat abans al·ludits.  
4. Elements impropis  
Queda prohibida la introducció d'anuncis o publicitat exterior (excepte cartells informatius del nom i activitat dels edificis) que, en qualsevol de les seues accepcions, irrompa en l'escena urbana i el paisatge, excepte la d'activitats culturals o esdeveniments festius que, de manera ocasional, reversible i per temps limitat, sol·licite i obtinga autorització expressa.  
Queda prohibida la implantació d'instal·lacions aèries des de la via pública, com ara antenes emissores-receptores, aparells d'aire condicionat o plaques solars.»  
  
Norma transitòria 3  
En la redacció actual, l'article suspés 10.5.2 de les Ordenances del PGOU queda substituït, amb caràcter transitori, pel que es redacta de la manera següent:  
  
«10.5.2. CONDICIONS HIGIÈNIQUES I DE QUALITAT  
1. Hi són aplicables les condicions establides amb caràcter general  
2. A les parcel·les situades en sòl residencial extensiu no subjectes a actuacions integrades, que no disposen d'un sistema col·lector per a les aigües residuals per estar l'existent a una distància superior a 100 metres, mesurats en recorregut real des de l'alineació oficial de la parcel·la, s'admetran, com a solucions transitòries ambientalment acceptables fins a la instal·lació del corresponent sistema col·lector per a aigües residuals exigible en la resta de casos, alguna de les següents:  
- Sistema individual de recollida d'aigües en depòsits estancs certificats com cal; la recollida incorporarà el servei de recollida d'aigües residuals de gestió municipal a través d'una empresa gestora habilitada que tinga encomanat el servei per al municipi.  
- Uns altres sistemes adequats ben validats per l'administració sectorial que impliquen un anàleg nivell de protecció ambiental.  
3. A les parcel·les situades en sòl urbà extensiu amb edificacions existents amb anterioritat i que estiguen dotades d'un sistema individual de depuració i abocament d'aigües residuals dels que es preveuen en el PGOU 1990, podran continuar utilitzant-lo, així com reformar-lo i mantindre'l fins a la implantació d'un sistema col·lector d'evacuació.  
4. Fins a l'aprovació de les ordenances fiscals i reguladores, així com la implantació del servei municipal de recollides d'aigües residuals mitjançant depòsits estancs que es contempla en l'apartat 2 d'aquestes normes urbanístiques transitòries d'urgència, serà admissible la gestió de la recollida d'aigües pel titular de la instal·lació a través d'empresa gestora habilitada per a aquest servei, mitjançant l'acreditació davant l'Ajuntament del contracte vigent.»  
  
Norma transitòria 4  
En la redacció actual, l'article suspés 10.5.3 de les Ordenances del PGOU queda substituït, amb caràcter transitori, pel que es redacta de la manera següent:  
  
«10.5.3 CONDICIONS ESTÈTIQUES  
1. Hi són aplicables les condicions establides amb caràcter general.  
Les construccions s'adaptaran al medi en què se situen, tenint en compte la conservació dels elements culturals existents en l'àmbit de l'actuació. En particular, es respectaran els abancalaments de maçoneria tradicional existents, així com el tipus de pedra.  
Les construccions respectaran les tipologies mediterrànies. Els habitatges unifamiliars aïllats disposaran d'una superfície mínima de la projecció en planta del 50% realitzada amb coberta inclinada de teula àrab, i el nombre màxim de plantes visibles en projecció ortogonal sobre el terreny serà de dos (planta baixa + planta pis).  
2. Els espais lliures de parcel·la mantindran sensiblement el nivell natural del terreny. Els abancalaments que hagen de realitzar-se hauran de respectar, en la mesura que siga possible, els perfils originals del terreny i compliran el que es disposa en l'article 8.1123.  
3. Per a l'ús global i per a l'ús d'aparcament adscrit a l'habitatge, els espais lliures de parcel·la es tractaran amb jardineria i arbratge a raó d'un arbre cada 50 metres quadrats de parcel·la, com a mínim. La superfície destinada a l'edificació i usos esportius que exigisca paviment no podrà excedir el 50% de la superfície total de la parcel·la lliure d'edificació.  
Per a la resta d'usos compatibles no és aplicable la limitació d'enjardinar el 50% de la parcel·la, i es podrà pavimentar la totalitat de l'espai no edificat; s'exigeix la plantació d'un arbre per cada 50 m², com a mínim, si bé, únicament haurà de plantar-se a la parcel·la un mínim d'un arbre cada 200 m² de parcel·la; la resta, fins a completar l'estàndard mínim es plantarà als voltants de la parcel·la, al viari o en zones verdes existents, on determine l'Ajuntament.  
4. Els tancaments de parcel·la se situaran a línia de façana. Els tancaments podran ser d'obra fins a un metre d'altura sobre la rasant natural; la resta, fins a 2 metres, podrà ser de tela metàl·lica i tancament vegetal viu. Es permetrà que l'altura de la part cega dels murs siga de 2 metres, si els tancaments es fan recular un metre de l'alineació oficial, i es destinarà l'espai intermedi a jardinera.  
5. Quan hi haja desnivell entre la parcel·la i la rasant de la vorera originat per desmunt del vial, es podrà deixar en el seu estat original si es tracta de roques estables, i es recularà el tancament d'obra un metre respecte de l'inici del desmunt. Si s'optara per revestir el talús, es farà mitjançant murs de pedra, que hauran de complir les condicions de l'article 7.0.2.5 quant a altures i distàncies.  
Quan el tancament d'obra siga escalonat, l'altura es mesurarà des del punt mitjà de cada escaló, i no es podran sobrepassar els 1,50 metres d'altura en cada punt.  
6. Sobre l'alineació de vial només es podran volar ràfecs i cornises amb un eixint màxim de 50 centímetres a grau III i deixant una altura lliure des de la rasant de la vorera de 3 metres.  
7. En cas de realitzar-se aparcament encastat en el talús de la parcel·la, la porta d'aquest es retirarà 1 metre, com a mínim, respecte de l'alineació oficial, i 5 metres respecte de les fites de parcel·les enfrontades. Les portes de l'aparcament no envairan, a l'obrir-les, l'alineació oficial.  
8. Quan, per necessitats de les instal·lacions esportives, es requerisquen tancaments de tela metàl·lica superiors a 2 metres, aquests es recularan de les fites fins a una distància igual a la seua altura en el punt més alt mesurat sobre la rasant del terreny. L'altura màxima serà de 4,5 metres. No es permetran paraments d'obra per a la formació de frontons.»»  
  
València, 5 de març de 2021  
  
La consellera secretària,  
MÓNICA OLTRA JARQUE