Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3889, del 30-11-2000 (2000/9674)

RESOLUCIÓ de 26 de juny de 2000, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3889

Data del DOGV
:   30-11-2000

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2000/9674


Data del document
:   26-06-2000

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Vall d'Alba
    * Orpesa
    * Cabanes
    * impacte ambiental
    * vigilància del medi ambient

RESOLUCIÓ de 26 de juny de 2000, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental. [2000/X9674]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer pública la Declaració d'Impacte Ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer pública la declaració d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquesta declaració en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 328/96-AIA, i que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990, n'estableix l'obligatorietat de la publicació.
  
València, 26 de juny de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 328/96-AIA sobre el Projecte Bàsic de la carretera Orpesa - Vall d'Alba connexió entre la N-340 i la CS-800 Cabanes, promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
Vist que, en data 3 d'octubre de 1996, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre els documents tècnics i l'Estudi d'Impacte Ambiental corresponents al Projecte Bàsic de la carretera Orpesa - La Vall d'Alba connexió entre la N-340 i la CS-800 Cabanes.
  
Vist que el projecte bàsic presentat consta de tres trams independents:
  
1. Tram Orpesa-Cabanes, de nova construcció que comunicarà Cabanes i la carretera C-238 amb la carretera N-340 per la costa.
  
2. Variant de Cabanes, de nova construcció que forma part de la C-238 en el seu pas per Cabanes.
  
3. Tram Cabanes-Vall d'Alba, carretera de nova construcció.
  
Addicionalment es projecta també la substitució del camí de Cabanes a l'Arc Romà per un passeig per a vianants.
  
Vist que, amb data 29 d'octubre de 1996, i seguint els tràmits previstos en la legislació d'impacte ambiental, es va efectuar consulta als següents organismes:
  
Ajuntaments d'Orpesa, Cabanes i Vall d'Alba,
  
Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló,
  
Direcció General d'Interior de la Conselleria de Presidència i
  
Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.
  
Direcció General del Medi Natural.
  
Vist que, en dates 18 de desembre de 1996 i 9 de gener de 1997, la Direcció General de Patrimoni Artístic remet informes elaborats per la Unitat d'Inspecció de Patrimoni Artístic, en els quals s'indica que l'arc romà de Cabanes està declarat Monument Historicoartístic (Decret de 3 de juny de 1931, Gaceta de 4 de juliol de 1931), pel qual segons la Llei 16/1985, del Patrimoni Històric Espanyol, en els monuments declarats no podran realitzar-se obres interiors o exteriors que l'afecten, així com obres que es realitzen en l'entorn afectat per la declaració, sense l'autorització expressa de l'organisme competent.
  
Per tant, i atés que del projecte s'extrau la realització d'obres que si bé no afecten directament l'immoble, si que afecten el seu entorn immediat (substitució del Camí Cabanes a l'Arc Romà per un passeig per a vianants amb permís d'ús per a ciclistes, via de servei al voltant de l'arc, condicionament d'enllaços i rotondes, creació d'una plaça en l'entorn del monument...), es considera necessari exigir la presentació de la documentació que detalle les actuacions que es portaran cap i que afecten el bé d'interès cultural, documentació preceptiva per a la concessió de l'autorització.
  
Vist que, en data 13 de març de 1997, la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, remet informes elaborats per la secció de qualitat ambiental i per la unitat forestal, incloent informe sobre via pecuària. El contingut de dits informes posa de manifest el que a continuació es resumeix:
  
Informe de la Secció de Qualitat Ambiental
  
En primer lloc s'assenyalen una sèrie d'aspectes que, des del punt de vista ambiental i amb caràcter general, resulten inherents als projectes de construcció de noves carreteres, sobretot en aquelles de nou traçat i que, com en el cas del tram Cabanes-Orpesa, discorren per terrenys d'elevat pendent, amb àrees de vegetació ben desenvolupada i en llocs d'elevat valor paisatgístic. En aquests casos resulta fonamental, des del punt de vista ambiental, l'elecció d'una traça òptima, no sols per la disminució dels impactes que vagen a generar-se sinó també pel menor cost econòmic que es deriva d'un menor moviment de terres i de l'aplicació de mesures correctores i restauradores de menor magnitud. Per un altre costat la justificació d'una via com la que es proposa ha de basar-se en unes previsions de volum i característiques del trànsit que responguen a l'anàlisi d'una sèrie d'aspectes com són distribució territorial, expectatives de desenvolupament, característiques de la xarxa viària, potencialitat del territori, model de creixement,...
  
En segon lloc es realitza una descripció i valoració del projecte presentat i s'analitzen de forma exhaustiva les diferents alternatives i l'impacte que se'n deriva en els seus diferents trams. Així mateix, s'assenyalen una sèrie de mesures correctores necessàries aplicables sobretot en aquells trams en què es preveu impacte sever i crític.
  
Finalment s'exposen les següents conclusions, obtingudes a partir de l'anàlisi del projecte amb les seues diferents alternatives de traçat i de la valoració dels impactes dels diferents trams:
  
La construcció de la nova carretera, sobretot al tram Orpesa-Cabanes, comporta un impacte ambiental significatiu en tractar-se d'una via de nou traçat i que afecta, en part, terrenys amb vegetació natural i pendent moderat/alt. En aquest sentit es posa de manifest la necessitat de justificar plenament la construcció d'aquest nou corredor quant a la seua funcionalitat, atés que en l'actualitat existeixen comunicacions entre ambdues poblacions, encara que de menor amplària i traçat més sinuós.
  
Respecte al tram Orpesa-Cabanes, s'han determinat i valorat els impactes ambientals de cada una de les alternatives proposades, tot identificant els trams de carretera amb impacte ambiental crític en què es produirà una perduda permanent de la qualitat de l'entorn. En aquest sentit, es considera la solució sud com la menys desfavorable en funció de la menor longitud d'aquest tram d'impacte crític.
  
Per a la variant de Cabanes es considera un impacte moderat i assumible amb l'aplicació de mesures correctores en relació amb la revegetació i altres consideracions respecte a la ubicació de la rotonda de connexió nord de la C-238 amb el nucli urbà de Cabanes.
  
L'impacte ambiental del tram Cabanes-Vall d'Alba es preveu moderat/baix, llevat de les afeccions a les vies pecuàries. No obstant això, s'apunta que s'estudie com a proposta la possibilitat de dissenyar la traça d'aquest tram pel denominat Camí de la Fusta amb què s'evitarien part de les afeccions a les vies pecuàries i es disminuiria la longitud d'aquest tram de carretera.
  
Informe de vies pecuàries
  
Atés que el projecte que es promou afecta nombroses vies pecuàries classificades en els termes municipals travessats, es realitzen en primer lloc, una sèrie de consideracions de caràcter general, relatives a la necessitat d'assegurar la integritat superficial de les vies pecuàries afectades i de garantir la idoneïtat dels itineraris i la continuïtat de traçats junt amb el trànsit ramader, així com els altres usos compatibles i complementaris d'aquell, habilitant en el seu cas traçats alternatius i construint als encreuaments suficients passos al mateix o distint nivell.
  
Una vegada fetes diverses recomanacions tècniques per a la resolució de les afeccions que es produeixen amb caràcter general, s'enumeren per a cada un dels trams de les carreteres projectades, cada una de les afeccions concretes i puntuals que es produeixen, i s'hi realitza alhora una proposta de resolució per a cadascuna. Puntualment podem ressaltar les següents recomanacions:
  
Per a l'actual carretera de Cabanes a l'Arc Romà, es proposa no anul·lar el trànsit rodat sinó restringir-lo a vehicles rurals i de servei, i habilitar un passeig per a vianants en un lateral.
  
Es proposa també modificar el projecte de carretera des de Cabanes fins a Vall d'Alba i construir-la prenent com a eix longitudinal l'anomenat Camí de la Fusta amb què es disminueixen les afeccions a les vies pecuàries i a l'Arc Romà.
  
S'adjunten plans amb la localització de totes i cada una de les afeccions que es produeixen.
  
Informe sobre matèria forestal
  
S'indica que l'alternativa elegida al tram Orpesa-Cabanes és la que major incidència té en terrenys de caràcter forestal; això no obstant el trajecte sembla el de menor impacte en afectar en la major part del conjunt de l'obra terreny agrícola.
  
Atés que es poden veure afectats exemplars de «Palmito», espècie protegida, se'n recomana el trasplantament a llocs com a terraplens, talussos, etc., per a la seua conservació, fonamentalment a causa de la proximitat del paratge natural del Desert de les Palmes. Puntualment pot afectar-se també algun exemplar d'alzina, el trasplantament de les quals hauria d'executar-se.
  
Ha de sol·licitar-se davant l'ajuntament llicència de talla per a la necessària talla de pins i tramitar-se el corresponent expedient d'aprofitament en aqueixos Serveis Territorials de Medi Ambient.
  
Les obres de fàbrica han de projectar-se tenint en compte en el seu disseny la màxima capacitat donat el caràcter torrencial de les precipitacions a la zona.
  
Finalment es destaca l'existència d'un avenc al barranc de Xinxilla al perímetre del paratge natural, catalogat d'interès espeleològic i en el qual es troba una nova espècie de crustaci denominat Typhalatya Miravetensis, sent convenient la seua protecció sense alterar-ne l'hàbitat natural.
  
Vist que, en data 30 de setembre de 1997, es va rebre informe de la Direcció General d'Interior en què s'indica que les obres projectades estan afectades en alguns trams del seu traçat per risc baix de lliscaments i en altres per risc d'inundació, i s'hi realitza una sèrie de recomanacions per a la millora del drenatge transversal de la infraestructura i per a l'execució sobretot dels talussos a les vessants afectades per risc de lliscament, fonamentalment entre els punts quilomètrics 5'000 i 9'400 del tram entre Orpesa i Cabanes.
  
Vist que en data 3 de novembre de 1997, la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló remet escrit d'al·legacions presentat en aqueixos serveis territorials per la Colla Ecologista de Castelló, i mitjançant el qual es manifesta en contra de l'execució del projecte de nova carretera entre les poblacions d'Orpesa, Cabanes i Vall d'Alba. Per a això argumenten una sèrie de motius que poden resumir-se com segueix:
  
1. Es considera més lògic millorar la carretera que ja existeix i que comunica aquestes poblacions i no fer-ne una de nova.
  
2. El trànsit existent entre aquestes poblacions no justifica la necessitat de duplicació de vies paral·leles i molt menys que la via projectada tinga característiques de via d'alta velocitat i alta capacitat de trànsit.
  
3. La carretera projectada discorre pels límits del Paratge del Desert de les Palmes, i afecta terrenys amb les mateixes característiques naturals que les dels terrenys que s'hi protegeixen.
  
4. La carretera projectada suposa una barrera artificial insalvable per a les espècies faunístiques existents, al mateix temps que els grans talussos (desmunts i terraplens) projectats causarien un fortíssim impacte visual i paisatgístic.
  
5. Així mateix s'afecten explotacions agrícoles.
  
6. Es considera excessiva la inversió de més de 5.000 milions de pessetes que suposen les obres projectades, quan hi ha infraestructures molt més necessàries per a l'economia de les comarques de Castelló i que no es porten avant per falta de pressupost.
  
Vist que, en data 24 de novembre de 1997, es rep així mateix escrit presentat per un col·lectiu d'afectats pel traçat de la carretera, en el qual manifesten el seu total desacord i oposició al projecte per una sèrie de raons que podem resumir com segueix:
  
1. La carretera projectada, sense millorar les comunicacions entre el poble de Cabanes i la seua ribera, suposa una greu afecció als terrenys agrícoles de gran fertilitat existents, en una zona en què l'agricultura proporciona la part mas important dels ingressos dels seus habitants.
  
2. La carretera suposa un elevat impacte mediambiental per la seua proximitat al paratge natural del Desert de les Palmes, en incidir brutalment al paisatge i proposar desmesurats desmunts i terraplens per a salvar el desnivell de la Costa de les Santes.
  
3. No es considera justificada la necessitat d'una via ràpida.
  
4. Es considera el projecte inevitablement agressiu en un terreny angost i escarpat en què cal recórrer a grans moviments de terra que suposaran indubtables riscos de retencions d'aigües, ja patents hui en dia sense la barrera que suposarà la infraestructura projectada.
  
Amb tot això, el citat col·lectiu proposa finalment:
  
1. «Que la legítima intenció de millorar les comunicacions de la zona es canalitze mitjançant l'aprofitament i ampliació de l'actual traçat.
  
2. Que siga una carretera de lliures accessos, sense innecessaris terraplens ni grans moviments de terres, que respecte l'ecosistema i el medi ambient de la zona.
  
3. Que en cap cas s'accepte la creació en aqueix emplaçament d'una via de trànsit ràpid, per l'enorme cost i nul benefici, no sols per als habitants de Cabanes, sinó per a l'ecosistema de la zona, sens dubte un dels més rics de la província de Castelló, i la conservació i preservació d'agressions com la proposada és una obligació que ens correspon a tots, i en especial a l'administració».
  
Vist que, segons certificats de l'Oficina del Pla de Carreteres remesa en data 5 de febrer de 1997, l'Estudi d'Impacte Ambiental del Projecte Bàsic «Nova carretera Cabanes-Orpesa», ha sigut sotmès a informació pública mitjançant anunci de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, publicat en el DOGV de 25 d'octubre de 1996, havent-se rebut dins del termini legal:
  
- Informe de la Conselleria de Cultura sol·licitant que es detallen les actuacions a executar en l'entorn de Arc Romà de Cabanes.
  
- informe del Ministeri de Foment
  
- Informe de la Diputació Provincial de Castelló, que és assumit i expressament subscrit pels ajuntaments d'Orpesa i Vall d'Alba.
  
Vist que l'informe de la Diputació Provincial de Castelló posa de manifest un sèrie de discrepàncies entre aquesta i el projecte presentat i requereix que la solució sud de la carretera Orpesa-Cabanes, en el seu tram central, hauria d'ajustar el seu traçat aprofitant al màxim la pista de titularitat provincial existent ja entre aquestes poblacions i junt amb la qual discorre. Així mateix es considera que cap proposta de les tres estudiades per al tram inicial d'aquesta solució sud sembla que siguen molt correctes i menys encara el tram nord finalment elegit, per considerar-lo molt desplaçat cap al nord de la població d'Orpesa. Finalment s'afegeixen diverses consideracions, com no considerar prioritària la conversió en zona per a vianants de la carretera de Cabanes a l'Arc Romà, la qual s'hauria de deixar-la com està actualment, i la conveniència que el final de la carretera cap a Cabanes s'ubique a la rotonda partida actualment existent en la C-238 i que es reserve espai suficient per a la construcció d'un carril-bici.
  
Vist que l'informe del ministeri de Foment critica el fet que l'Estudi d'Impacte Ambiental no aprofundisca en el coneixement del problema de drenatge de les aigües als terrenys adjacents a la carretera. D'altra banda es realitzen una sèrie d'observacions tècniques respecte del projecte bàsic i les seues afeccions a la xarxa d'interès general de l'Estat.
  
Vist que en data 3 d'abril de 1998 es rep de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, documentació complementària extreta del Projecte de Construcció: «carretera Orpesa-Cabanes. Connexió entre la N-340 i la CV-10 Cabanes», en fase d'elaboració per aqueixa Conselleria i que consta del document del pressupost i els següents plànols:
  
Planta General.
  
Perfil Longitudinal del Tronc.
  
Seccions Tipus i alguns Perfils Transversals del Tronc.
  
Planta de Mesures Correctores.
  
Atés que la carretera projectada entre Cabanes i Orpesa (seguint el traçat denominat alternativa Sud), discorre en el seu tram central pròxima al límit NE del Paratge Natural del Desert de les Palmes.
  
Atés que no consta en l'expedient tramitat cap informe del servei d'Espais Naturals en contestació a la consulta efectuada seguint els tràmits previstos en la legislació d'impacte ambiental.
  
Atés que l'àrea travessada constitueix una zona natural d'elevat interès paisatgístic i pendents moderats/alts, en la qual qualsevol de les alternatives proposades per a l'execució de la infraestructura que es projecta (amb disseny de via ràpida a fi de servir d'eix d'unió entre els grans eixos viaris nord-sud C-238 i N-340) pot suposar un fort impacte ambiental, donat l'elevat moviment de terres que es deriva de la conjunció entre les majors exigències de traçat que suposen aquest tipus de vies i les condicions orogràfiques de la zona.
  
Atés que per a millorar les comunicacions entre els municipis costaners i aquells de l'interior de Castelló i potenciar així el desenvolupament d'aquests últims, seria suficient efectuar millores del traçat de les actuals vies de comunicació de titularitat provincial existents entre Cabanes i Orpesa: millores de revolts, ampliació de l'ample de calçada actual, reforç del ferm,... totes elles millores els projectes de construcció de les quals suposarien menors impactes ambientals, corregibles amb adequades mesures correctores i de vigilància ambiental.
  
Ara bé, la limitació del projecte que ens ocupa a la realització d'aquestes millores anteriorment plantejades, no es considera suficient si, tal com es pretén des de l'Oficina del Pla de Carreteres de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, dins de la seua política territorial d'infraestructures, l'objectiu a aconseguir és la connexió mitjançant una via ràpida, dels dos grans eixos viaris de comunicació que travessen de nord a sud la província de Castelló.
  
Atés que, davant la justificació del projecte com a via de connexió entre grans eixos viaris i per tant de millora de comunicacions a nivell territorial, es va plantejar a l'Oficina del Pla de Carreteres la necessitat d'estudiar alternatives no sols per a la unió de dits eixos entre les poblacions de Cabanes i d'Orpesa, sinó també avaluant altres possibilitats de connexió al llarg de la província de Castelló, unint les poblacions de Vilanova d'Alcolea i Torreblanca, les de Coves de Vinromà i Alcalà de Xivert, o fins i tot en obrint qualsevol altre corredor entre aquestes.
  
Aquest plantejament va ser contestat per l'Oficina del Pla de Carreteres indicant que des d'aqueixa Oficina s'havia realitzat aquest estudi de possibilitats, i s'havia descartat per impossibilitats tècniques i mediambientals qualsevol altre punt de connexió, havent optat finalment per la que figura en el projecte que ens ocupa i que discorre per la vall més ampla de la cadena muntanyenc a travessar i que millor pot suportar els impactes que puguen generar-se.
  
Assumint tal com s'ha plantejat, la necessitat de la via ràpida que es promou i la seua execució entre les poblacions d'Orpesa i Cabanes, i després d'analitzar la documentació presentada i efectuar, en data 24 de març de 1998, visita de camp a la zona afectada per les diverses solucions i alternatives de traçat proposades, es va considerar com menys desfavorable des del punt de vista ambiental l'alternativa finalment elegida per la Conselleria d'Obres Públiques per al traçat del tram de carretera entre Orpesa i Cabanes, i s'estima necessària l'aplicació de fortes mesures correctores a fi de pal·liar els forts impactes ambientals que s'hi derivaran.
  
Atés que segons consta en l'annex del «Protocol d'intencions entre la Generalitat Valenciana i la Diputació Provincial de Castelló per al condicionament de la Xarxa Viària de Titularitat Provincial», firmat en data 21 de novembre de 1996 pel conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports i pel president de la Diputació Provincial de Castelló, s'arreplega dins de les actuacions a executar per la COPUT, la «Nova carretera CV-146 Cabanes-Orpesa», i per tant sense incloure el tram Cabanes-Vall d'Alba tal com s'arreplega en el projecte tramitat.
  
Atés que, a més a més, en data 17 de desembre de 1997 la Diputació Provincial de Castelló va iniciar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental 570/97-AIA relatiu al projecte de «carretera de la CS-800 a la CS-238, entre Cabanes i Vall d'Alba», promogut per aqueixa Diputació, seguint un traçat ajustat al Camí del Fuet, traçat proposat des de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, com a més adequat enfront del traçat proposat en el projecte que ens ocupa promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
Sembla necessari per tant, excloure de la present Declaració d'Impacte Ambiental el tram de carretera entre Cabanes i Vall d'Alba, tram que serà objecte d'avaluació d'impacte ambiental seguint el traçat proposat per la Diputació de Castelló tal com consta en el projecte objecte de l'expedient 570/97-AIA.
  
Atés que, a pesar d'incloure's dins de l'annex núm. 3 «Estudi Geològic» un pla de localització de préstecs i abocadors, no pot arreplegar-se en aquesta Declaració d'Impacte Ambiental l'avaluació de l'impacte derivat de l'obertura de préstecs i pedreres o la creació de runams i abocadors, atés que no s'han analitzat ni estudiat les localitzacions concretes proposades per a la instal·lació d'aquestes activitats ni, en conseqüència, els impactes ambientals que es preveuen en cada una d'elles.
  
Atés que en l'Estudi d'Impacte Ambiental s'arrepleguen i pressuposten una sèrie de mesures correctores d'impacte ambiental, la majoria d'elles de caràcter general i sense especificacions concretes per al cas que ens ocupa.
  
Dins del pressupost de mesures correctores contemplat en l'Estudi d'Impacte Ambiental s'arrepleguen:
  
Hidrosembra de superfícies.
  
Estès de terra vegetal en zones a reforestar
  
Plantació d'arbres i arbustos, de 2 sabes, en zones de reforestació
  
Plantació de pins i xops de major port en enllaços i rotondes.
  
Partida alçada per a manteniment d'arbres i arbustos
  
Partida alçada per a condicionament de zones de recreació
  
Partida alçada per a seguiment dins del Pla de Vigilància
  
Cosa que dóna lloc a un pressupost d'execució material de 51.855.157 PTA.
  
No obstant això, en el pressupost corresponent al Projecte de Construcció, a pesar d'introduir quasi 4 milions de pessetes per a plantació de tapissants i 1,4 milions per a trasplantament d'arbres, s'obvien els més de 26 milions que inicialment es preveien per a la hidrosembra de talussos, i els quasi 9 milions previstos per a les tres partides alçades anteriorment indicades, que deixa un pressupost d'execució material de 02.070.532 PTA, que considerem clarament insuficient donada la necessitat d'executar les partides que han sigut obviades.
  
Atés que segons s'especifica en els plans de mesures correctores del Projecte Bàsic (i es corrobora en els plans del Projecte de Construcció):
  
La repoblació de terraplens es projecta mitjançant aportació de terra vegetal, plantació d'arbres i arbustos de 2 sabes i hidrosembra superficial
  
La repoblació de desmunts es preveu mitjançant hidrosembra i plantació d'arbustos de 2 sabes en zones de material acceptable
  
El condicionament d'enllaços i rotondes s'efectuarà mitjançant plantacions de major port i hidrosembra superficial sobre terra vegetal aportada
  
Es condicionaran les entrades i eixides de les obres de drenatge, per a possibilitar el pas de fauna
  
Atés que es projecta l'execució de dos falsos túnels (de 170 i 40 metres de longitud, en els p.k. 8+000 i 9+700 respectivament, segons Projecte Bàsic, i de 175 i 105 metres en p.k. 8+100 i 10+000, segons Projecte de Construcció). Aquests falsos túnels es realitzen amb l'objecte de disminuir l'impacte ambiental que suposarien desmunts alts, i per a millorar la permeabilitat transversal de l'obra. Mitjançant repoblacions adequades sobre els túnels es pretén crear corredors bons per a la fauna i flora. No obstant això, de l'anàlisi de la documentació remesa es dedueix, per un costat que la seua execució suposa la creació d'unes trinxeres els talussos i desmunts de les quals arriben a superar els 30 metres de desnivell, i es projecta el farcit de material sobre l'estructura del fals túnel fins a un màxim de 10 metres, la qual cosa segueix deixant gran desmunts, és a dir, que no es restaura la topografia inicial, per la qual cosa en l'estat final segueixen quedant grans trinxeres que impedeixen l'adequada permeabilitat per a la fauna, tal com suposadament es perseguia.
  
Atés que la restauració i integració paisatgística a realitzar en els emboquillaments dels túnels, exigeix la realització d'un projecte específic de restauració i revegetació en el qual es pressuposten i especifiquen clarament les accions concretes a portar a cap (aportació de material, plantacions, introducció de bermes en talussos, tractaments d'envelliment de roca,...).
  
Atés que en l'annex núm. 3 «Estudi Geològic» es recomana que aquells talussos de desmunt alt, es construïsquen reculant el seu cap o part superior. També es recomana la col·locació de mallat en aquells talussos que superen els 6, 7 m. d'alçada i que s'executaran en les proximitats del p.k.10+500 de la carretera Cabanes-Orpesa. Així mateix es recomana la hidrosembra de certs talussos per a evitar la seua erosió, i l'execució de bermes intermèdies de 2 m. d'amplària en aquells talussos de més de 10 m. de desnivell, sobretot al tram entre els p.k.11+000 i 12+000 de la citada carretera.
  
Totes aquestes recomanacions tècniques unides al fet que van a crear-se desmunts i terraplens alts (tal com s'arrepleguen en els Plans de Planta General del Projecte de Construcció , es crearan desmunts majors fins i tot dels 30 m. de desnivell ?p.k. 10+680-) l'impacte paisatgístic dels quals ha de corregir-se al màxim, i més donada la localització de la infraestructura en les proximitats del Paratge Natural del Desert de les Palmes, exigeix així mateix la realització d'un adequat pla o projecte de restauració que garantisca la màxima integració paisatgística de l'obra en l'entorn.
  
Atés que en l'annex núm. 4 «Estudi Hidrològic» en descriure les obres per al drenatge transversal s'indica:
  
«Es preveu el condicionament de cada llit afectat quant a la seua secció, pendent i revestiment de solera i talussos aigües amunt i aigües avall, amb el fi de millorar el seu comportament hidràulic, rugositat, i per a disminuir l'impacte erosiu de les avingudes.
  
Per a la solució de ponts es preveu a més a més el revestiment del llit del rierol aigua amunt, sota l'obra de pas i aigües avall amb cantells rodats col·locats en formigó en massa (sola), per a assegurar la seua estabilitat contra l'erosió».
  
En els plans de planta general del Projecte de Construcció s'arreplega la realització de tres canalització en els p.k. 5+200, 9+500 i 9+800, de longituds aproximades 200, 110 i 150 metres.
  
Aquesta actuació als llits no es considera res adequada des del punt de vista mediambiental pel que suposa de destrucció directa de la vegetació i hàbitats lligats al llit, a més de la limitació que suposa en relació amb la utilització de dits passos com a punts de connexió entre ambdós marges de la barrera que es crea amb l'execució de la infraestructura, i a més a més ja que aquesta millora del comportament hidràulic de la secció del llit no fa sinó frenar el descalç de la fonamentació de les estructures que s'hi construïsquen, però a costa d'augmentar la velocitat de les aigües i per tant el risc d'erosió aigua avall.
  
Atés que, donades les característiques del territori travessat (proximitat al Paratge Natural del Desert de les Palmes, existència de grans zones agrícoles en plena producció, existència de nombroses vies pecuàries classificades), i ja que la carretera es construeix amb control d'accessos, és necessari permeabilitzar la infraestructura al màxim permetent i facilitant el pas al seu través tant de fauna com de maquinària i vehicles agrícoles, utilitzant per a això a més de les obres de pas projectades, les obres de drenatge.
  
Atés que la variant de Cabanes travessa el barranc de Cabanes en una zona assenyalada com a inundable en una àrea d'uns 200 m. (100 m. en cada marge del llit) segons informe de la Direcció General d'Interior. No obstant això en el Projecte Bàsic no queda clara la solució per al pas sobre aquest, ja que mentre que en l'annex 5.3 «Concepció global de la solució seleccionada» s'indica que es projecta un pont, aquest no s'arreplega com tal als plànols, ni en els de planta ni en els de perfil longitudinal, en els quals es grafia únicament l'obra de drenatge O.D. 1.2.
  
Atés que a pesar d'arreplegar-se informació sobre les vies pecuàries classificades existents i que es veuen afectades per les obres projectades, en el projecte bàsic s'obvia en nombrosos casos la solució de les afeccions que es produeixen, interrompent els passos i sense cap proposta de reposició d'aquests, i per tant incomplint la legislació de vies pecuàries vigent.
  
Es detecta una millora de la situació al respecte en el Projecte de Construcció, en el qual es modifica la localització dels passos superiors amb allò que s'ha projectat en un principi, reposant així algunes afeccions, com en els casos dels passos superiors 2.9 i 3.5, del pas inferior 8.4, de la intersecció 14.4, i en el cas del pont 1.6 sobre la carretera N-340. Açò quant a la carretera Orpesa-Cabanes (desconeixem el projecte de construcció de la variant de Cabanes). No obstant això, en tots els casos en què es reposen els passos afectats, es considera necessari habilitar senyalització suficient per a permetre el trànsit agrícola i ramader.
  
Atés que en l'Estudi d'Impacte Ambiental s'inclou un plec de condicions tècniques particulars per a la realització dels treballs de repoblació de la carretera. En aquest plec (apartat 2.3.9.) s'indica que es pretén a més de l'adequació de la zona de l'Arc Romà de Cabanes, l'adequació de la zona de recreació de la Font de Miravet, adequacions que hauran de comptar respectivament amb el vistiplau de la Direcció General de Patrimoni, i amb el vistiplau dels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló.
  
Atés que en l'Estudi d'Impacte Ambiental i dins del Programa de Vigilància Ambiental, s'arreplega la realització dels següents informes tècnics ambientals periòdics:
  
Informes mensuals i semestrals de seguiment i control de les obres durant el desenvolupament dels treballs.
  
Abans de l'emissió de l'acta de recepció provisional de les obres: informe sobre les mesures realment executades de correcció acústica i sobre les actuacions relatives tant al manteniment de la permeabilitat territorial com a la recuperació ambiental i integració paisatgística.
  
Anualment i durant 3 anys a partir de l'emissió de l'acta de recepció provisional, informe de l'evolució dels nivells sonors i de l'eficàcia de les mesures correctores adoptades, així com de l'estat i progrés de les àrees de recuperació incloses en el projecte de mesures correctores.
  
Atés que la variant de Cabanes, necessària per constituir part de l'eix ràpid de l'interior (eix Almenara-la Jana, CV-10, anterior C-238), suposa una millora important en allunyar del nucli urbà dit eix disminuint així les afeccions sobre la població, per la qual cosa no resulta gens encertada des del punt de vista mediambiental la localització prevista per a la rotonda situada al nord-oest de Cabanes, i que considerem que hauria d'allunyar-se més i ubicar-se en el punt de connexió de la variant amb la C-238, més al nord de l'àrea residencial. Per un altre costat, atés que la zona per la qual discorre aquesta variant està pròxima al conegut Arc Romà i pròxima al traçat de la calçada romana coneguda com a Via Augusta, exigeix un exhaustiu seguiment arqueològic de les labors de construcció, sobretot en la fase de moviment de terres.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprèn de l'art. 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 36/1997, de 26 de febrer de 1997, del Consell de la Generalitat Valenciana, atribueix a la Direcció General per al Desenvolupament Sostenible la competència per a la tramitació i formulació de la Declaració d'Impacte Ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Excloure de la present Declaració d'Impacte Ambiental el projecte de carretera de Cabanes a Vall d'Alba, que serà objecte d'avaluació d'impacte ambiental dins de l'expedient 570/97-AIA promogut per la Diputació Provincial de Castelló, que projecta una carretera seguint el traçat de l'actual Camí de la Fusta, traçat que es considera més adequat des del punt de vista mediambiental.
  
Segon
  
Estimar assumibles, als sols efectes ambientals, les alternatives propostes per a la «variant de Cabanes en la C-238» i la «Nova carretera Orpesa-Cabanes», dins del «Projecte Bàsic de la carretera Orpesa - Vall d'Alba, connexió entre la N-340 i la CS-800 Cabanes, Clau 41-C-1358 (2)», promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, a excepció de la proposta de falsos túnels, que no es consideren ambientalment assumibles i que hauran de substituir-se per túnels pròpiament dits, amb els quals es garanteix una vertadera permeabilitat transversal de la infraestructura.
  
La nova carretera Orpesa-Cabanes s'assumeix únicament atés que es considera necessària la connexió amb una via ràpida dels dos grans eixos de comunicació nord-sud CV-10 (C-238) i N-340 i ja que des de l'Oficina del Pla de Carreteres es justifica la impossibilitat d'establir altres alternatives més adequats per a aquesta connexió.
  
Aquesta declaració s'entén favorable sempre que es porten cap els següents condicionants així com totes les especificacions i mesures correctores contingudes en l'Estudi d'Impacte Ambiental, i que no entren en contradicció amb aquests:
  
1) Es contractarà una direcció d'obra ambiental encarregada del seguiment ambiental de les labors de construcció. Aquesta direcció d'obra ambiental garantirà el compliment dels condicionants de la present Declaració d'Impacte Ambiental i exigirà una execució acurada de les obres de forma que es respecte al màxim la vegetació natural existent i l'entorn afectat.
  
La Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports comunicarà a aquesta Conselleria de Medi Ambient l'inici de les obres, facilitant les dades necessàries per a la localització i comunicació amb aquesta Direcció d'Obra Ambiental (identitat i telèfon de contacte).
  
2) Una vegada adjudicades les obres i abans del seu inici, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports remetrà a aquesta Direcció General, informació suficient respecte dels llocs elegits per a l'extracció de materials i els emplaçaments destinats com a runams i abocadors. Aquests emplaçaments hauran d'elegir-se complint amb els següents condicionants:
  
Els materials de farcit (terraplens i pedraplens) que foren necessaris per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs i/o pedreres existents i legalment autoritzades.
  
En cap cas es permetrà l'obtenció de materials, siga quin siga el volum necessari, en àrees que no tinguen la consideració de pedreres o préstecs legals en explotació, per al qual, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports exigirà de l'empresa adjudicatària de les obres, l'obtenció dels preceptius permisos legals (incloent la Declaració d'Impacte Ambiental favorable emesa per aquesta Conselleria) per a l'explotació i restauració de pedreres o préstecs, en cas de noves obertures o d'explotació de pedreres actualment abandonades.
  
Del mateix mode, el lloc elegit com a abocador, de no tractar-se d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre al procediment d'Estimació d'Impacte Ambiental.
  
No es permetran en cap cas i en cap concepte extraccions o vessaments de materials de forma indiscriminat i sense l'obtenció dels preceptius permisos legals, incloent els derivats del compliment de la legislació d'impacte ambiental.
  
En particular quedarà prohibida qualsevol afecció, especialment moviments de terra, extraccions o vessaments, dins dels límits del Paratge Natural del Desert de les Palmes.
  
3) La Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports elaborarà i portarà cap un Projecte de Restauració i Integració Paisatgística de la nova carretera Orpesa-Cabanes, el qual s'aprovarà amb el vistiplau d'aquesta Conselleria de Medi Ambient, en el termini màxim de 6 mesos des de la notificació de la present Declaració d'Impacte Ambiental.
  
No s'iniciaran les obres de construcció de la carretera de Cabanes a Orpesa mentre no s'haja aprovat definitivament aquest Projecte de Restauració, a fi de poder adequar les obres de construcció (execució de talussos, etc.) a les previsions que s'hi contenen.
  
Aquest Projecte de Restauració i Integració Paisatgística estarà compost com a mínim de plànols, plec de condicions tècniques i pressupost i es redactarà d'acord amb les següents exigències quant a la restauració paisatgística de l'entorn i tractaments vegetals a realitzar es refereix:
  
1. Les labors de revegetació a realitzar, en totes i cada una de les àrees que s'hagen vist transformades per les obres (talussos, zones d'arreplega de materials i de parcs de maquinària, abocadors i préstecs,...) es realitzaran, després de l'aportació de terra vegetal procedent de les obres d'excavació, mitjançant la plantació d'exemplars d'espècies autòctones a elegir entre les següents o bé qualsevol altra amb àmplia representació a la zona i en tot cas adaptades a les condicions ecològiques concretes del lloc en què s'ubiquen (zones masos o menys humides i ombrívoles, característiques edafològiques del sòl, entorn i condicions paisatgístiques...):
  
Espècies arbòries
  
Pinus halepensis
  
Quercus ilex subsp. Rotundifolia
  
Arbutus unedo
  
Ceratonia siliqua
  
Olea europaea
  
Prunus dulcis
  
Espècies arbustives
  
Chamaerops humilis
  
Quercus coccifera
  
Rhamnus alaternus
  
Rhamnus lycioides
  
Viburnum tinus
  
Juniperus oxycedrus
  
Pistacia lentiscus
  
Crataegus monogyna
  
Rosmarinus officinalis
  
Thymus vulgaris
  
Helichrysum stoechas
  
Santolina chamaecyparisus
  
Espècies tapissants, enfiladores i/o lianoides
  
Hedera helix
  
Lonicera implexa
  
Clematis flammula
  
Rubia peregrina
  
2. Les plantacions es realitzaren amb densitat suficient per a garantir una adequada cobertura segons les espècies i els llocs de destí de què es tracte (talussos, tanques, apantallaments, jardineria...).
  
3. Es procedirà al trasplantament d'aquells exemplars arboris i arbustius singulars que hagen de veure's afectats directament per les obres. Per a això, previ a l'inici de les obres, en el moment de la firma de l'acta de replantejament, la direcció d'obra ambiental marcarà aquells exemplars que hagen de ser trasplantats.
  
4. Entre les bermes de 4 metres d'amplària projectades cada 10 metres de desnivell als talussos de desmunt, s'executaran dos escalonaments intermedis de 1 metre d'amplària mínim i amb inclinació en contrapendent depositant sobre aquests, de la mateixa manera que sobre aquestes bermes, una capa de terra vegetal del menys 25 cms. de gruix sobre la qual es procedirà a executar una revegetació d'acord amb les directrius que es descriuen per a la resta de les revegetacions, augmentant en aquests escalonaments, així com en les bermes, la densitat d'exemplars arbustius i d'espècies tapissants, enfiladores i/o lianoides.
  
5. Els desmunts s'executaran tendint al màxim el seu talús i executant un caboteig de la part superior d'aquests de forma que s'abaste en aquests últims metres un talús 2H:3V.
  
6. Aquells talussos de terraplé que superen els 5 metres de desnivell s'estendran en la seua base de forma que en el seu últim terç s'abaste un talús 2H:1V.
  
7. Sobre tots i cada un dels terraplens es realitzarà una aportació de terra vegetal en capa del menys 20 cms. de gruix. En aquells terraplens el desnivell dels quals siga superior a 1,50 m. s'executarà a més a més de l'aportació de terra vegetal, una plantació en els seus talussos a base d'exemplars de les espècies arbustives indicades en el punt 1.
  
8. Les canalitzacions projectades es limitaran com a màxim a l'estricta zona de davall del pont, i aquestes no es prolongaran ni aigües amunt ni aigües avall d'aquest, evitant en tot moment qualsevol afecció a la vegetació natural existent en aquestes zones, i reposant-la mitjançant plantacions en el cas que es produïsca qualsevol afecció.
  
9. Es procurarà la major integració paisatgística possible de tots els murs a executar, per a la qual cosa es donarà un acabat superficial d'aquests mitjançant recobriment amb pedres simulant la maçoneria de la zona.
  
10. La reposició dels murs de contenció de bancals i ribassos que es vegen afectats per les obres projectades, s'executarà a base de murs de maçoneria ordinària, mantenint la tipologia i característiques dels murs actuals.
  
11. S'executaran murs a la part inferior dels desmunts per a subjecció de terra vegetal, procedint a la plantació en aquests d'exemplars arboris, arbustius i en major densitat, d'enfiladores i/ lianoides.
  
12. S'executarà la hidrosembra inicialment prevista en el projecte bàsic i que no es contempla en el pressupost del projecte de construcció.
  
13. En aquells talussos en què siga necessària la col·locació de malla de subjecció, es procurarà la col·locació en entrants i buits de la major quantitat de terra vegetal que siga possible i de la plantació en aquests d'exemplars arbustius i d'espècies enfiladores per a permetre i afavorir la seua més ràpida ocultació.
  
14. En aquells desmunts en roca en què s'estime que no poden escometre's altres solucions d'integració, es procedirà a l'envelliment artificial de la roca utilitzant per a això qualsevol de les tècniques disponibles al mercat i que combinen la coloració de les parets de roca amb la sembra en les mateixes d'espècies capaces de desenvolupar-se en les fissures i clivelles presents.
  
15. Durant el període de garantia de l'obra, el seu contractista mantindrà i conservarà a costa seua i en perfecte estat, totes les espècies vegetals del projecte, dotant-les dels recs necessaris per a garantir el seu arrelament, és a dir, un mínim de tres recs anuals, concentrats principalment als mesos de menor índex publiomètric.
  
4) Atés que la variant de Cabanes es projecta dins del denominat Pla de l'Arc, zona especialment sensible des del punt de vista del patrimoni historicoartístic donada la gran quantitat de jaciments que la rodegen i la proximitat de la Via Augusta, es realitzarà inexcusablement una prospecció arqueològica intensiva i sistemàtica de la zona, prèvia a l'inici de les obres.
  
En tot cas, si durant la construcció de les obres, tant de la variant de Cabanes com de la nova carretera Orpesa-Cabanes, es trobaren restes arqueològiques, es paralitzaran aquestes i es comunicarà immediatament la troballa a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, d'acord amb la Llei 16/1985, de Patrimoni Històric Espanyol.
  
5) Es redactaran i dotaran pressupostàriament els projectes de condicionament de les àrees de recreació previstes (Font de Miravet i Arc Romà de Cabanes) seguint les prescripcions que respecte d'això es dicten des Dels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló i des de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència respectivament.
  
En particular no s'anul·larà el trànsit rodat al camí d'accés a l'Arc Romà, sinó que únicament es restringirà aquest a vehicles agrícoles i de serveis agraris en general, i s'habilitarà el passeig per a vianants i el ciclista en els seus laterals.
  
6) S'obtindrà el vistiplau dels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló en relació amb les reposicions proposades per a les afeccions que les carreteres projectades suposen sobre les vies pecuàries classificades existents, havent de tramitar els corresponents expedients (permutes de terrenys, etc.) que en cada cas s'estimen necessaris. Es resoldran les afeccions que encara, i a pesar de les millores introduïdes respecte d'això en el projecte de construcció presentat, segueixen existint, sobretot en el cas de la variant de Cabanes, tot això d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.
  
Es traslladarà la glorieta projectada en les proximitats del p.k.1+700 d'aquesta variant, al seu entroncament amb la C-238 al nord de la població de Cabanes, a fi de disminuir els impactes sobre aquesta població i al mateix temps evitar la desaparició de la via pecuària núm. 1 «Cordill de l'Arc Romà».
  
7) S'establiran les obres de drenatge transversal necessàries per a evitar que les infraestructures projectades es convertisquen en barreres al lliure discórrer de les aigües augmentant el risc d'inundació a la zona.
  
En particular, i donat el risc d'inundació existent i la proximitat al nucli urbà, el pas de la variant de Cabanes sobre el barranc de Cabanes es resoldrà mitjançant la construcció d'un pont la capacitat de desguàs del qual s'establirà per a un període de retorn de 500 anys. Així mateix es permeabilitzarà la carretera amb tubs de suficient diàmetre per a evacuar el vessament en almenys 100 m. comptats des de cada marge del llit.
  
S'instal·laran més passos de vessament al llarg de tot el traçat de la variant de Cabanes, per a impedir l'acumulació d'aigua causada pel terraplé de la carretera.
  
8) Durant la fase de construcció de la variant de Cabanes hauran de prohibir-se els treballs nocturns que puguen produir impactes sonors i/o vibracions molestes sobre la població.
  
Durant el període de garantia de les obres i així mateix en fase d'explotació de la infraestructura es realitzaran mesuraments d'immissió sonora en aquelles zones del nucli urbà pròximes a aquesta variant. Aquests mesuraments tindran per objecte reflectir la possible necessitat d'establir mesures correctores de protecció acústica (apantallaments sònics...) en el cas que els valors registrats suposen un augment inadmissible dels nivells sonors existents en l'actualitat.
  
9) Una vegada finalitzada cada una de les carreteres projectades i dins dels sis primers mesos següents a l'emissió de la seua acta de recepció, es presentarà davant aquesta Direcció General informe, acompanyat de reportatge fotogràfic, de l'aplicació de les mesures correctores i de restauració establides i al qual s'afegirà informe respecte del grau de correspondència entre els impactes realment produïts i la previsió d'impactes realitzada en l'Estudi d'Impacte Ambiental, havent d'afegir-se els resultats del control de nivells acústics realitzat en compliment del condicionant anterior.
  
Així mateix es remetrà còpia dels informes tècnics ambientals periòdics a elaborar segons previsions contingudes en el Programa de Vigilància Ambiental. Per a això s'inclourà en el pressupost del Projecte de Construcció la partida alçada necessària tal com es preveia en el Projecte Bàsic.
  
10) Es recorda al promotor que els projectes de transport i distribució d'energia elèctrica necessaris, hauran de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental en virtut de l'apartat 2 g), annex I, i 2 annex II de la Llei d'Impacte Ambiental o en el seu cas en virtut de l'art. 63 g) de la Llei Forestal de la Comunitat Valenciana.
  
11) Es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol vessament o arreplega no autoritzada a la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.
  
12) La direcció d'obra exigirà la retirada, una vegada executades i acabades les obres, de tots aquells enderrocs, materials sobrants i la resta d'elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, vessats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres projectades.
  
13) En els documents contractuals dels Projectes de Construcció definitius haurà de figurar l'obligatorietat, per part de l'empresa adjudicatària de les obres i sota el control de la direcció d'obra ambiental, del compliment de les mesures preventives i correctores contingudes en l'Estudi d'Impacte Ambiental, així com el compliment dels condicionants de la present Declaració d'Impacte Ambiental.
  
14) La introducció de modificacions respecte a la traça o les característiques d'aquesta arreplegades en el Projecte Bàsic, ja siga en el Projecte Constructiu o mitjançant modificats d'aquest, hauran de comunicar-se a aquesta Direcció General, a fi de procedir a l'anàlisi dels efectes ambientals previsibles que pogueren derivar-se.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no hi cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord amb allò que s'ha disposat en l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.