Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9643, del 19-07-2023 (2023/7563)

RESOLUCIÓ de 29 de juny de 2023, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000: LIC - Zones d'Especial Conservació (ZEC): LIC-ZEC ES5233034 serra del Mugrón; LIC-ZEC ES5213054 els Alforins; ZEPA ES0000452 Meca-Mugrón-San Benito; ZEPA ES0000455 Els Alforins; ZEPA ES0000456 Moratillas-Almela, en els termes municipals d'Ayora, Fontanars dels Alforins, Ontinyent, Villena, la Canyada (Alacant), el Camp de Mirra, Beneixama i Banyeres de Mariola. Expedient 33/5867-DHT.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9643

Data del DOGV
:   19-07-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/7563


Data del document
:   29-06-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 29 de juny de 2023, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000: LIC - Zones d'Especial Conservació (ZEC): LIC-ZEC ES5233034 serra del Mugrón; LIC-ZEC ES5213054 els Alforins; ZEPA ES0000452 Meca-Mugrón-San Benito; ZEPA ES0000455 Els Alforins; ZEPA ES0000456 Moratillas-Almela, en els termes municipals d'Ayora, Fontanars dels Alforins, Ontinyent, Villena, la Canyada (Alacant), el Camp de Mirra, Beneixama i Banyeres de Mariola. Expedient 33/8229-EUS. [2023/7563]  
  
  
De conformitat amb l'article 56.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 33/0902-OWM.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió dels espais XN 2000  
  
Tràmit: Avaluació ambiental i territorial estratègica de les NNGG XN 2000  
Promotor: Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana  
Títol: Normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000: LIC - Zones d'Especial Conservació (ZEC): LIC-ZEC ES5233034 serra del Mugrón; LIC-ZEC ES5213054 els Alforins; ZEPA ES0000452 Meca-Mugrón-San Benito; ZEPA ES0000455 els Alforins; ZEPA ES0000456 Moratillas-Almela  
Municipis: Ayora (València), Fontanars dels Alforins (València), Ontinyent (València), Villena (Alacant), la Canyada (Alacant), el Camp de Mirra (Alacant), Beneixama (Alacant) i Banyeres de Mariola (Alacant)  
Núm. d'expedient: 33/9781-ZSS  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 24 de setembre de 2020, va adoptar el següent  
Acord:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió dels espais Xarxa Natura 2000 a Ayora (València), Fontanars dels Alforins (València), Ontinyent (València), Villena (Alacant), la Canyada (Alacant), el Camp de Mirra (Alacant), Beneixama (Alacant) i Banyeres de Mariola (Alacant), en els següents termes:  
  
L'objecte de la declaració ambiental i territorial estratègica és valorar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de la norma de gestió «Àrees importants per a aus estepàries» subjecta a avaluació ambiental estratègica ordinària conforme a la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP). Per a fer-ho, la DATE verificarà tot el procediment seguit, analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació de les normes de gestió respectives i establirà, si és el cas, les condicions finals que s'hagen d'incorporar prèviament a l'aprovació.  
  
Documentació rebuda de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental  
El 16 de gener de 2020 es va rebre de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la versió preliminar del Projecte de decret.../..., del Consell, pel qual es declaren com a zones especials de conservació (ZEC) els llocs d'importància comunitària (LIC) els Alforins (ES5213054) i serra del Mugrón (ES5233034), i s'aprova la norma de gestió d'aquestes zones especials de conservació i de les zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA) els Alforins (ES0000455), Meca-Mugrón-San Benito (ES0000452) i Moratillas-Almela (ES0000456).  
  
La versió preliminar del projecte de decret, que se sotmet a avaluació ambiental i territorial estratègica, inclou en el seu annex III la norma de gestió dels espais protegits de la Xarxa Natura 2000 anteriorment referits, en la seua versió d'exposició al públic (DOGV núm. 8241, de 23 de febrer de 2018), amb un àmbit territorial de 22.704,33 hectàrees, que inclou en la seua delimitació un total de 9 municipis repartits en 4 comarques: la Vall de Cofrents-Aiora, la Vall d'Albaida, l'Alt Vinalopó i l'Alcoià.  
La documentació que acompanya a la versió preliminar del projecte de decret, en la seua versió després de l'exposició al públic (DOGV núm. 8241, de 23 de febrer de 2018), passa a formar part de l'expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica que queda configurat amb els següents continguts:  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial: En format digital (CD)  
  
- Estudi ambiental i territorial estratègic (document després de l'exposició pública - gener de 2020)  
- Memòria tècnica de la norma de gestió «Àrees importants per a aus estepàries» (versió de gener de 2020)  
- Versió preliminar del projecte de decret del Consell (versió de gener de 2020)  
- Proposta de norma de gestió dels espais XN 2000 «Àrees importants per a aus estepàries». (S'adjunta com a annex III de la versió preliminar del projecte de decret del Consell).  
- Informació pública (febrer de 2018):  
1. Anunci de la informació pública en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV) núm. 8241, de 23 de febrer de 2020, de la versió preliminar del projecte de decret, el seu pla de participació pública (versió de gener de 2018), memòria tècnica i estudi ambiental i territorial estratègic (document per a exposició pública de gener de 2018).  
2. Informe d'al·legacions (signat el 10.01.2020)  
3. Còpia de les consultes efectuades  
4. Còpia dels informes i les al·legacions rebuts  
  
A. Anàlisi del procés d'avaluació  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació del document inicial estratègic: 18.05.2012  
Emissió del document d'abast: 9.02.2017  
Fase de participació pública i consultes de la versió preliminar i EATE: Exposició pública.  
Posada a la disposició del públic durant 45 dies hàbils mitjançant publicació en el DOGV núm. 8241, de 23 de febrer de 2018, de la versió preliminar del projecte de decret (que inclou esborrany de la norma de gestió), el seu pla de participació pública (versió de gener de 2018), memòria tècnica i estudi ambiental i territorial estratègic (document per a exposició pública de gener de 2018)   
 Inici de la fase de consultes: 24.02.2018  
 Termini d'exposició: 45 dies hàbils  
Informe d'al·legacions (corresponent a l'exposició  
pública): 10.01.2020  
  
  
Ha de tindre's en consideració, en relació amb la tramitació ambiental efectuada fins a aquesta fase, el següent:  
1. El document inicial estratègic de la norma de gestió «Àrees importants per a aus estepàries», presentat davant l'òrgan ambiental, en data de 18 de maig de 2012, va ser sotmés a avaluació ambiental d'acord amb la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació de determinats plans i programes en el medi ambient.  
2. La Comissió d'Avaluació Ambiental, vista la proposta d'informe d'avaluació prèvia d'efectes significatius en el medi ambient de la norma de gestió «Àrees importants per a aus estepàries», en sessió celebrada el 30 de novembre de 2012, acorda no sotmetre a avaluació ambiental estratègica la norma de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 «Àrees importants per a aus estepàries» per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient.  
  
3. L'Advocacia General de la Generalitat va qüestionar l'esmentat acord de la Comissió d'Avaluació Ambiental de 30 de novembre de 2012, la qual cosa va motivar un nou acord de la Comissió d'Avaluació Ambiental, de data de 12 de setembre de 2014, pel qual se sotmet a avaluació ambiental estratègica pel procediment ordinari la norma de gestió «Àrees importants per a aus estepàries».  
4. Amb data de 9 de febrer de 2017, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre el document d'abast de la norma de gestió «Àrees importants per a aus estepàries», cosa que deixa sense efecte l'anterior acord de data de 30 de novembre de 2012.  
5. Tenint en consideració el document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic d'aquesta norma de gestió, es confecciona per la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la documentació tècnica de la norma de gestió «Àrees importants per a aus estepàries» que va ser sotmesa a exposició pública mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV núm. 8241, de 23 de febrer de 2018), de la versió preliminar del projecte de decret, el seu pla de participació pública (versió de gener de 2018), memòria tècnica i estudi ambiental i territorial estratègic (document per a exposició pública de gener de 2018).  
En la fase d'exposició pública, la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, com a òrgan promotor, remet oficis individualitzats a les administracions públiques, ajuntaments i associacions afectats.  
  
  
B. Anàlisi d'estudi ambiental i territorial estratègic  
B.1 Continguts d'acord amb l'annex VII de la LOTUP  
L'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE versió de gener de 2020), posat a la disposició del públic durant l'exposició pública (24 de febrer de 2018), presenta, atenent el seu índex, un contingut que s'ajusta a la informació mínima requerida en l'annex VII de la LOTUP.  
En l'apartat 2 de l'EATE (versió de gener de 2020) relatiu a l'esbós del contingut de la norma de gestió, cal realitzar les següents consideracions:  
• Quan es fa referència a la zonificació establida en la norma de gestió, s'observen les següents diferències respecte al document inicial estratègic (DIE) que va servir de base per a l'emissió del document d'abast de l'EATE:  
- L'àmbit d'aplicació de la norma de gestió es zonifica, a efectes normatius i de gestió, en sis categories (zona A, zona B, zona C, zona D, zones V i zona perifèrica de protecció). En el document inicial estratègic, la zonificació s'establia en tres categories (Zona A, Zona B i Zona V).  
• Es concreten les normes d'aplicació directa.  
• S'estableixen mesures de gestió activa que es concreten en un programa d'actuacions que aconsegueix un import de 428.000 €.  
• En l'apartat de l'EATE en què es relacionen aquells altres plans i programes territorials amb incidència en l'àmbit territorial de la norma de gestió, advertim que algunes de les dates d'aprovació d'aquests plans i programes no es troben actualitzades; així mateix, es fa referència a plans derogats, com el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures de la Comunitat Valenciana.  
  
B.2 Continguts concordes amb el document d'abast  
En el document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic de la norma de gestió «Àrees importants per a aus estepàries», emés per acord de la Comissió d'Avaluació Ambiental de data de 9 de febrer de 2017, s'especifica, fonamentalment, en els apartats E) i F), la informació i documentació que ha d'aportar-se en la següent fase de la tramitació ambiental de la norma de gestió. En concret, es requereix:  
  
a) Contingut de l'EATE  
Després de l'anàlisi de l'EATE (versió de gener de 2020), es considera que el contingut està d'acord amb el que requereix l'annex VII de la LOTUP i amb el que s'ha especificat en el document d'abast.  
Consideracions tècniques que ha d'arreplegar l'EATE i la norma de gestió  
En la norma de gestió apartat 4, «Identificació d'impactes, pressions i amenaces», es recull la informació i la identificació de pressions i amenaces sol·licitades en el document d'abast, en particular, en relació amb:   
  
• Activitats mineres i extractives. Es reconeix l'existència, en la zona coneguda com «el Cantalar», dins de la ZEPA els Alforins (ES0000455), d'una pedrera de pedra, que està afectant els hàbitats de les espècies estepàries. S'ha condicionat el projecte de restauració de la pedrera, després de la vida útil d'aquesta, perquè aquesta restauració es realitze llaurant el terreny i sembrant-lo de cereal; d'altra banda, mentre està en funcionament, es compromet a sembrar de cereal 11 ha. Per a evitar la deterioració dels hàbitats i les alteracions sobre les espècies, la normativa de les normes de gestió actuals considera incompatible la instal·lació de noves activitats d'aquest tipus en tot el seu àmbit.  
  
• Producció d'energia eòlica. Es troba en tramitació la construcció del parc eòlic de la Solana a l'interior de la ZEC dels Alforins. Està previst que en aquest parc s'instal·len 5 aerogeneradors al polígon 2 del terme municipal del Camp de Mirra i 12 aerogeneradors al polígon 15 del terme municipal de Fontanars dels Alforins. Els efectes adversos depenen en gran manera de les espècies i el tipus d'hàbitat presents en el territori, així com de la grandària i la localització del parc. Per tant, aquests poden evitar-se o minimitzar-se, si aquestes infraestructures es construeixen tenint en compte el disseny més apropiat, la ubicació en el territori i la localització respecte a altres parcs eòlics pròxims per a evitar efectes negatius acumulatius. Aquestes actuacions es troben subjectes al procediment d'avaluació ambiental i, en conseqüència, al d'avaluació específica de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, per la qual cosa es considera que hi ha mecanismes de control suficients per a evitar afeccions significatives sobre hàbitats o espècies, atés que els plans de seguiment que s'implanten permeten comprovar i avaluar les possibles afeccions existents.  
  
• Risc d'electrocució. S'han localitzat a la ZEPA i ZEC els Alforins 41 torres elèctriques considerades perilloses per al soliguer menut. Es considera necessari incloure en la norma de gestió una mesura de gestió activa dirigida a millorar el nivell de coneixement respecte dels efectes de les línies elèctriques sobre les espècies d'aus presents en la zona, així com a aplicar en el seu àmbit la normativa estatal i autonòmica vigent sobre protecció de l'avifauna respecte de la col·lisió i l'electrocució en línies perilloses.  
• Instal·lacions elèctriques. Es considera l'activitat de producció d'energia solar. Hi ha un hort solar de 4,8 hectàrees dins de la ZEPA Moratillas-Almela, localitzada a les parcel·les 76, 77, 78 i 79 del polígon 019 de Villena. D'altra banda, si bé encara no s'ha executat, des de l'any 2000 està aprovada la instal·lació d'un hort solar en la parcel·la 027, polígon 018, del municipi de Fontanars dels Alforins, localitzada a la ZEC i ZEPA dels Alforins. El principal problema ocasionat per aquesta mena d'instal·lacions es deriva de la pèrdua d'hàbitat que provoca la construcció de les infraestructures necessàries per a produir i transportar l'energia, així com la logística associada per al seu ús i manteniment. La normativa de les presents normes de gestió considera incompatible la instal·lació de noves activitats d'aquest tipus en tot el seu àmbit i en el cas de la instal·lació de noves línies elèctriques, per al transport de l'energia produïda, totes hauran de complir amb el Reial decret 1432/2008 pel qual s'estableixen mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en les línies elèctriques d'alta tensió.  
• Risc fitosanitari. Es reconeix el risc d'enverinament de preses que serveixen d'aliment per a algunes aus estepàries. S'incorpora en la norma de gestió, entre les mesures de gestió activa, la realització d'una campanya de bones pràctiques agroambientals per al foment de l'agricultura ecològica i integrada, i la seua aplicació contra el canvi climàtic.  
  
• Destrucció de l'hàbitat per canvi de cultiu. Es considera aquest risc i s'analitza l'evolució de la pèrdua de cultius herbacis i la seua substitució per llenyosos. Es considera necessari establir criteris orientadors per al manteniment dels cultius cerealistes, depenent de la zonificació, així com l'aplicació de mesures de gestió activa i obligacions d'avaluar determinats canvis de cultiu a les zones A, B, C i la zona perifèrica de protecció.  
• Infraestructures viàries. S'han detectat problemes de col·lisió i atropellament entre els quilòmetres 8 i 9 de la carretera CV-437 que discorre per l'interior de la ZEPA Meca-Mugrón-San Benito en les proximitats de la bassa dels Palancares. Es considera necessari adoptar les mesures oportunes per a determinar la magnitud d'aquest risc i les mesures necessàries per a corregir-lo. En la norma de gestió s'inclou una mesura de gestió activa dirigida a millorar el nivell de coneixement respecte als punts sensibles per a la fauna a conseqüència del trànsit rodat, i una altra d'específica per a la mitigació de riscos en el tram en què ja s'ha comprovat l'afecció.  
Per tant, en relació amb les consideracions a les normes d'aplicació directa que es recullen en el document d'abast, i d'acord amb la normativa d'aplicació directa i el règim d'avaluació de repercussions que recull l'apartat 5 de la norma de gestió proposada, cal indicar que, en general, es recullen les consideracions del document d'abast.  
c) Contingut de la norma de gestió  
La norma de gestió presenta el contingut mínim requerit en l'article 47 ter.1 de la Llei 11/1994 d'espais naturals de la Comunitat Valenciana i complementa la informació de la norma amb la següent documentació, que no és contingut d'obligat compliment segons la Llei 11/1994:  
• Síntesi descriptiva de l'àrea i de les seues característiques principals, incloent-hi la delimitació de l'àmbit d'aplicació de la norma de gestió (contingut obligatori), les característiques geogràfiques generals, les característiques socioeconòmiques, i les infraestructures i nuclis de població.  
Identificació de pressions, impactes i amenaces.  
d) Àmbit de la norma de gestió  
Encara que la norma de gestió no incorpora àrees de connectivitat amb altres espais, l'àmbit de la norma de gestió (versió de gener de 2020) s'amplia perquè incorpora una zona perifèrica de protecció, l'àmbit de la qual coincideix amb les àrees d'influència dels territoris de les aus estepàries adjacents i fora de l'àmbit territorial de la ZEPA els Alforins.  
B.3 Descripció de l'alternativa triada: proposta del pla  
B.3.1 Àmbit territorial  
L'àmbit de la norma de gestió denominada en el seu conjunt «Àrees importants per a aus estepàries» abasta una superfície de 22.704,33 hectàrees, que inclou en la seua delimitació un total de 9 municipis repartits en 5 comarques:  
• A la província de València: Ayora (la Vall de Cofrents-Aiora), Fontanars dels Alforins (la Costera), Ontinyent (la Vall d'Albaida),  
• A la província d'Alacant: Villena (l'Alt Vinalopó), la Canyada (l'Alt Vinalopó), el Camp de Mirra (l'Alt Vinalopó), Beneixama (l'Alt Vinalopó) i Banyeres de Mariola (l'Alcoià)  
Els espais inclosos en aquest àmbit territorial es corresponen amb:  
  
  
Es recull, en la següent imatge, l'àmbit territorial de la norma de gestió «Àrees importants per a aus estepàries»  
Imatge núm. 1: Àmbit de la norma de gestió «Àrees importants per a aus estepàries»  
La norma de gestió complementa la informació territorial amb l'aportació, de manera genèrica, de les característiques geogràfiques, geològiques, climàtiques i hidrològiques d'aquest àmbit, a més de la caracterització socioeconòmica, que inclou la rellevància dels sectors econòmics, els usos predominants del sòl, l'estructura de la propietat, els nuclis de població i les infraestructures supramunicipals existents, com ara les vies de comunicació i altres infraestructures (xarxes elèctriques d'alta tensió, instal·lació fotovoltaica, horts solars previstos, pedreres, transvasament Xúquer-Vinalopó). S'afig, finalment, la relació dels instruments d'ordenació ambiental (figures de protecció) que es troben dins de l'àmbit de gestió dels espais objecte de la norma de gestió Corbera-el Mondúber-la Safor.  
B.3.2 Objectius  
L'objectiu de la norma de gestió «Àrees importants per a aus estepàries» és l'establiment de les mesures de conservació i de les mesures necessàries per a previndre la deterioració i les alteracions dels hàbitats i les espècies dels espais de la Xarxa Natura 2000 dins del seu àmbit territorial, amb la finalitat de mantindre'ls o portar-los a un estat de conservació favorable i contribuir a fer front a la pèrdua de biodiversitat. D'aquesta manera, s'acompleix la normativa comunitària (Directiva 92/43/CEE, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, i Directiva 2009/147/CE, de 30 de novembre de 2009, relativa a la conservació de les aus silvestres), estatal (Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat) i autonòmica (Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana).  
  
Els llocs d'importància comunitària esmentats s'han de declarar zones especials de conservació (ZEC), de conformitat amb el que estableixen l'article 4.4 de la Directiva 92/43/CEE i l'article 42.3 de la Llei bàsica estatal 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat, així com l'article 29 bis 4 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Aquesta declaració ha d'anar acompanyada de l'aprovació de les mesures de conservació que siguen necessàries per a respondre a les exigències ecològiques dels hàbitats i les espècies que van motivar la inclusió d'aquests llocs en la Xarxa Natura 2000, perquè així s'ha establit en l'article 6.1 de la Directiva 92/43/CEE. De la mateixa manera, la directiva d'aus silvestres també exigeix que en les ZEPA s'establisquen mesures de conservació dels hàbitats de les espècies que han motivat la declaració a fi de procurar-ne la supervivència i la reproducció. Ambdues exigències han sigut recollides en la legislació estatal, en concret en els articles 42.3 i 45 de la Llei 42/2007, i també en la legislació autonòmica en els articles 14 quater 1.a i 29 bis 4 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre.   
  
De conformitat amb la Llei 11/1994, les mesures de conservació han d'estar incloses en les denominades normes de gestió.  
Al seu torn, la norma de gestió «Àrees importants per a aus estepàries», com a instrument de planificació ambiental dels espais XN 2000, incorpora els seus propis objectius de gestió relatius als hàbitats i les espècies presents en el seu àmbit territorial.  
B.3.3 Descripció de la norma de gestió «Àrees importants per a aus estepàries»  
Una vegada descrit l'àmbit territorial objecte de la norma de gestió «Àrees importants per a aus estepàries», es resumeixen a continuació les determinacions contingudes en la referida norma per a aconseguir l'objectiu específic de fer front a la pèrdua de biodiversitat.  
F.8.2.8 Inventari de tipus d'hàbitats i d'espècies presents als espais, descripció del seu estat de conservació i dels criteris utilitzats per a interpretar-lo  
• Hàbitats naturals d'interés comunitari  
La norma de gestió «Àrees importants per a aus estepàries» identifica per a cadascuna de les ZEC els hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la Directiva 92/43/CEE (directiva hàbitats) presents en l'espai.  
  
• Espècies d'interés comunitari  
S'indica que no s'ha detectat en els espais d'aquesta norma la presència de cap espècie d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva 92/43/CEE (directiva hàbitats).  
• Espècies d'avifauna   
La norma de gestió «Àrees importants per a aus estepàries» recull la informació actualitzada de les espècies d'aus incloses en l'annex I de la directiva d'aus silvestres presents en les dues ZEPA objecte d'aquesta norma. Segons s'indica, hi ha un total de 5 espècies d'aus de l'annex I de la Directiva d'aus silvestres que es troben presents en aquest àmbit: soliguer menut, sisó comú, pioc salvatge, xurra i ganga eurasiàtica.  
  
• Altres espècies de flora i fauna importants per a la gestió dels espais  
En l'àmbit d'aquestes normes, als Alforins hi ha altres espècies importants per a la gestió dels espais. Es tracta d'espècies considerades amenaçades a la Comunitat Valenciana, ja que estan incloses en les categories «vulnerable» o «en perill d'extinció» en les llistes actualitzades dels catàlegs valencians d'espècies de fauna i flora amenaçades. Es recullen, per tant, en la norma de gestió.  
  
• Determinació de l'estat de conservació dels hàbitats i espècies presents als espais i criteris de valoració  
La norma de gestió «Àrees importants per a aus estepàries» recull la següent informació:  
• Sistema d'avaluació   
El sistema d'avaluació de l'estat de conservació està basat en les directrius establides per a l'avaluació dels hàbitats i les espècies sota l'informe d'aplicació de les directives d'hàbitats (article 17) i d'aus (article 12). En concret, la metodologia utilitzada s'explica de manera detallada en la Guia per a l'avaluació de l'estat de conservació dels hàbitats i espècies en la Xarxa Natura 2000, que pot consultar-se en el web de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural: http://www.agricultura.gva.es/web/biodiversidad/guia-para-la-evaluacion-del-estado-de-conservacion-de-los-habitats-y-especies-en-red-natura-2000  
• Valoració de l'estat de conservació actual dels hàbitats naturals i de les espècies  
La norma de gestió resumeix, amb l'ús de taules per a cada ZEC i ZEPA, l'estat de conservació dels hàbitats naturals i de les espècies presents en el seu àmbit territorial.  
• Definició de l'estat de conservació favorable dels hàbitats  
S'assumeix que l'estat de conservació favorable dels hàbitats per als diferents espais està definit pel manteniment o millora dels valors actuals dels paràmetres d'avaluació. Això vol dir que els hàbitats es trobaran en un estat favorable si mantenen o milloren els valors actuals (els que van presentar quan es va avaluar l'estat actual dels hàbitats) quan ja han arribat a l'estat favorable. En els casos en què l'estat actual es determine desfavorable-inadequat o desfavorable-roí, els hàbitats assoliran l'estat favorable si millora la situació dels blocs d'avaluació que han motivat aquests estats.   
  
• Definició de l'estat de conservació favorable de les espècies  
Per a les espècies que han mostrat una valoració global favorable, es considera que mantindran o milloraran el seu estat de conservació sempre que els valors actuals dels paràmetres d'avaluació es mantinguen estables o s'incrementen respecte dels valors de referència. Per tant, es trobaran en un estat de conservació favorable si es mantenen o s'incrementen els valors poblacionals de referència favorable, el rang, la superfície i la qualitat de l'hàbitat.  
Quant a les espècies que han mostrat una valoració global desfavorable, aconseguiran l'estat favorable una vegada els paràmetres d'avaluació es recuperen fins a aconseguir o superar els valors de referència.   
  
N.4.5.0 Objectius de conservació i de gestió  
En la memòria tècnica de la norma de gestió es recullen els objectius de gestió referents a:  
• Els hàbitats d'interés comunitari de presència confirmada en aquests espais:  
Actualitzar periòdicament la informació cartogràfica de la superfície i la cobertura, així com els paràmetres que permeten calcular els diferents índexs dels blocs d'avaluació de l'estat de conservació dels hàbitats.  
Mantindre o millorar la distribució, la superfície, la cobertura i les funcions específiques de cadascun dels hàbitats en el moment de l'entrada en vigor de la norma de gestió. Amb caràcter general, es permetrà l'evolució natural dels tipus d'hàbitats a altres comunitats (o necessàriament més madures) de la seua sèrie successional, sempre que aquests canvis no es deguen a alteracions provocades directament o indirectament per l'activitat humana, i sense perjudici que l'estat de conservació de determinats hàbitats exigisca una intervenció activa en un altre sentit.  
• Les espècies d'aus de l'annex I de la directiva d'aus silvestres presents en aquests espais:  
Actualitzar de manera periòdica la informació sobre la grandària poblacional, així com dels paràmetres que permeten calcular els diferents índexs dels blocs d'avaluació de l'estat de conservació de l'espècie.  
Mantindre o millorar la població en el moment d'entrada en vigor de la norma de gestió, sempre que aquests paràmetres permeten considerar que l'espècie es troba dins de l'estat de conservació favorable i que les perspectives de futur per a aquestes variables siguen bones.  
  
Millorar les poblacions de les espècies amb una avaluació global de l'estat de conservació desfavorable.  
Mantindre els hàbitats de les espècies mitjançant l'eliminació dels factors que estan afectant de manera negativa el seu estat de conservació.  
Crear noves zones d'expansió de les espècies en l'àmbit de la norma mitjançant la restitució, la restauració o la creació d'hàbitats adequats per a aquestes.  
Disposar d'informació detallada sobre les preferències d'hàbitat de cada espècie en el territori dels espais considerats, així com estimar la capacitat d'acolliment actual del territori i les actuacions necessàries per a incrementar la disponibilitat d'hàbitat.  
Fomentar l'ús de pràctiques agrícoles compatibles amb la conservació de l'hàbitat de les aus estepàries.  
• Al conjunt de l'espai  
A fi d'integrar els diferents objectius específics per als hàbitats i les diferents classificacions d'espècies, els objectius de gestió per al conjunt de l'espai pretenen redimensionar els anteriors de manera que es puguen establir prioritats en funció de les directrius següents:  
  
 Concepció en xarxa  
Contribució de cada hàbitat i/o espècie al conjunt de la Xarxa Natura 2000 a escala regional (Comunitat Valenciana), nacional i europea.  
  
En aquest sentit, es consideren:  
-Hàbitats naturals d'interés comunitari que es consideren d'especial prioritat:   
  
Codi Hàbitat  
4090 Bruguerars oromediterranis endèmics amb argilaga  
2260 Dunes amb vegetació escleròfila de Cisto-Lavanduletalia  
  
  
- Espècies:   
  
Nom de l'espècie  
Falco naumanni Soliguer menut  
Tetrax tetrax Sisó comú  
Pterocles alchata Ganga eurasiàtica  
  
  
- Priorització de recursos  
Les mesures de gestió activa es podran iniciar d'acord amb un calendari de prioritats basat en el grau d'importància de les espècies en un context de recursos limitats. En aquest sentit, l'ordre de prioritat per a executar les mesures de gestió, si és procedent, serà el següent:  
  
• 4090 Bruguerars oromediterranis endèmics amb argilaga  
• 2260 Dunes amb vegetació escleròfila de Cisto-Lavanduletalia  
• 5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
• 6110 \* Prats calcaris càrstics o basòfils de l'Alysso-Sedion albi.  
• 6220 \* Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea.  
• 8210 Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica  
• 6420 Prats humits mediterranis d'herbes altes del Molinion-Holoschoenion  
• 9340 Alzinars de Quercus ilex i de Quercus rotundifolia  
• 5330 Matolls termomediterranis i preesteparis.  
I en les espècies següents:  
• Soliguer menut  
• Sisó comú  
• Ganga eurasiàtica  
• Pioc salvatge  
• Xurra  
Relacions entre hàbitats i espècies.   
Alguns hàbitats d'interés comunitari presents en l'espai estan representats per hàbitats de successió ecològica. S'ha de considerar, per tant, que per successió ecològica de les comunitats vegetals, el guany en superfície d'una mena d'hàbitat suposa el minvament d'un altre, que probablement també és d'interés comunitari. Si existeix aquest tipus de conflicte en l'espai, s'establiran els criteris que cal seguir per a permetre l'evolució natural de les espècies en funció d'uns llindars de modificació que es determinen per a cada tipus d'hàbitat.  
Context econòmic, social i territorial  
L'evolució de l'aplicació de la norma de gestió tindrà en compte els canvis en el context econòmic, social i territorial de l'entorn de l'espai, de manera que s'adapte, en la mesura que siga possible, a les diferents necessitats i limitacions imposades pel medi socioeconòmic. Aquesta adaptació podrà tindre lloc sempre que no siga contrària als objectius de gestió dels hàbitats i de les espècies i contribuïsca a l'assoliment d'un estat de conservació favorable d'aquests.  
En la mesura que les activitats tradicionals (com l'agricultura de secà, els xicotets regadius de muntanya o la ramaderia extensiva) contribuïsquen a la conservació dels espais previstos en aquesta norma i al manteniment en un estat favorable dels hàbitats i de les espècies presents en aquests, es prestarà una atenció preferent a aquelles mesures que, amb el desplegament d'aquest document, es dirigisquen al foment d'aquestes activitats, amb especial atenció al suport econòmic derivat de l'aplicació dels instruments financers disponibles per a la Xarxa Natura 2000.   
J.7.2.8 Zonificació de l'àmbit d'aplicació de la norma de gestió  
L'àmbit d'aplicació de la norma de gestió es zonifica, a efectes normatius i de gestió, en sis categories de zones (zona A, zona B, zona C, zona D, zona V i zona perifèrica de protecció). S'explica la metodologia per a establir la denominada «zona crítica per a la conservació de les aus estepàries».  
Zona A   
Inclou aquelles àrees de les ZEPA incorporades en la present norma de gestió que es consideren com a zones crítiques per a la conservació de les aus estepàries. En general, aquesta categoria de zonificació inclou cultius cerealistes extensos, interconnectats entre si i coincidents amb la distribució de les següents aus estepàries: soliguer menut, sisó comú, pioc salvatge, ganga eurasiàtica i xurra.  
Zona B  
Inclou aquelles àrees de les ZEPA incorporades en la present norma de gestió que no coincideixen amb la distribució de les aus estepàries esmentades en el punt anterior, però que representen un hàbitat potencial per a aquestes espècies, així com l'hàbitat d'altres aus de l'annex I. En general, corresponen a un mosaic en què s'alternen cultius cerealistes interconnectats entre si amb altres cultius llenyosos.  
Zona C  
Inclou aquelles àrees de les ZEPA incorporades en l'actual norma de gestió que, sense complir els criteris seguits per a la seua inclusió en les categories anteriors (sobretot, per trobar-se allunyades de les àrees actuals de cria de les espècies considerades) resulten d'interés per a la conservació d'aquestes. Principalment, i d'acord amb els criteris seguits per a la zonificació, correspon a àrees de cultius llenyosos amb algunes parcel·les de cultius herbacis.  
Zona V  
Inclou aquelles àrees del ZEC incorporades en l'actual norma de gestió, en les quals apareix en l'actualitat vegetació natural (majoritàriament, matolls i pinedes) atribuïble a hàbitats naturals de l'annex I de la directiva d'hàbitats per als quals s'estableixen mesures de conservació. Igualment, s'han inclòs en aquesta categoria de zonificació aquelles àrees de les ZEPA incorporades en la present norma que, sense albergar hàbitats naturals, resulten rellevants per a la conservació d'altres espècies d'aus no estepàries incloses en l'annex I de la directiva d'aus, per exemple, per constituir àrees d'alimentació i espai vital d'aquestes.  
Zona D  
Comprén la resta dels territoris inclosos en l'àmbit de la norma de gestió i que no compleixen els criteris per a ser inclosos en cap de les categories anteriors. Específicament, s'inclouran en aquesta categoria les àrees urbanes i urbanitzables, grans infraestructures i, en general, àmbits que manquen de qualsevol rellevància des del punt de vista de l'aplicació de la norma i el compliment dels seus objectius.  
Zona perifèrica de protecció   
Es delimita una zona perifèrica de protecció l'àmbit de la qual coincideix amb les àrees d'influència dels territoris de les aus estepàries adjacents i fora de l'àmbit territorial de la ZEPA. La proposta d'aquesta zona es justifica per la transformació de l'hàbitat que s'ha produït en la ZEPA els Alforins juntament amb el fet que diverses parelles de soliguer menut es reprodueixen, en els últims anys, fora dels límits de la ZEPA. Addicionalment, s'han utilitzat dades de seguiment de diverses aus adultes marcades amb emissors, que mostren els llocs on es concentra un nombre més gran de localitzacions dels individus en les seues activitats de caça. Alguns d'aquests sectors es troben fora de la delimitació actual de la ZEPA, per la qual cosa han sigut valorats per a ser inclosos dins de la zona perifèrica de protecció.  
Per a aquesta zona es preveu l'aplicació del règim general d'avaluació de repercussions previst en el Decret 60/2012, de 5 d'abril.  
La superfície i contribució relativa de cadascuna d'aquestes categories de zonificació en l'àmbit de la norma de gestió és la següent:  
  
Categoria de zonificació Superfície (hectàrees) % de l'àmbit de la   
norma de gestió  
Zona A 5.426,30 23,9 %  
Zona B 2.981,33 13,1 %  
Zona C 5.117,95 22,5 %  
Zona V 275,65 1,2 %  
Zona D 7.763,05 34,2 %  
Zona perifèrica de protecció 1.140,05 5,0 %  
TOTAL 22.704,33 100 %  
  
  
La representació cartogràfica d'aquesta zonificació es recull en l'apartat 5 de la norma de gestió.  
J.7.9.7 Normativa d'aplicació directa i règim d'avaluació de les repercussions.  
La normativa d'aplicació directa té per objecte establir normes reglamentàries i administratives que responguen a les exigències ecològiques dels hàbitats i de les espècies que van motivar la inclusió dels espais en la Xarxa Natura 2000, així com evitar en general la deterioració dels hàbitats i les alteracions de les espècies.  
El règim d'avaluació de repercussions té com a fi establir la regulació detallada a què es refereixen els articles 6 i 8 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, tenint en compte les característiques específiques de l'espai i les necessitats de conservació dels hàbitats i de les espècies que van motivar-ne la designació per a incorporar-lo a la Xarxa Natura 2000.  
En la normativa d'aplicació directa, proposada en la norma de gestió (apartat 6), es concreta, en funció de la zonificació establida i dels hàbitats i les espècies objecte de conservació, una relació d'activitats i actuacions que, clarament, són considerades incompatibles amb la finalitat de la present norma i, per tant, quedaran excloses de qualsevol possibilitat d'autorització per part de l'òrgan competent que corresponga. No obstant això, amb una petició prèvia justificada per part dels promotors, la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental podrà estudiar i acordar fer una avaluació de les repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, a l'efecte d'aplicar el règim d'aprovació, autorització o conformitat que preveu el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000.  
  
Així, es consideren incompatibles les següents actuacions:  
a) En les zones A, B i C de la norma, la instal·lació de noves explotacions o aprofitaments extractius miners de qualsevol classe que no es troben aprovats a l'entrada en vigor de la present norma.  
b) En tot l'àmbit de la norma, totes aquelles activitats que puguen produir la contaminació de sòls o del subsol amb risc per als hàbitats i les espècies, així com les que produïsquen menyscapte dels usos actuals o potencials d'aquests recursos o de la seua capacitat ecològica. En el mateix sentit, es considera incompatible tota mena d'abocament sòlid o líquid potencialment contaminant sobre els sòls o la incorporació d'aquest al subsol mitjançant qualsevol procediment.  
c) En les zones A i B, la instal·lació de noves activitats industrials diferents de les existents en el moment de l'entrada en vigor de les presents normes de gestió. S'inclouen les actuacions relacionades amb la indústria de producció d'energia, amb l'excepció de la generació d'energia a xicoteta escala (autoproveïment en construccions rurals o urbanes). Queden exceptuades de la restricció els cellers i les almàsseres.  
d) En les zones A i B, la instal·lació d'infraestructures de gestió i tractament de residus.  
e) En tot l'àmbit de la norma, menys en la zona D, la construcció d'aeroports, aeròdroms i heliports, amb l'excepció dels d'emergències.  
Pel que fa al règim d'avaluació de repercussions, la respectiva norma de gestió indica:  
Plans, programes i projectes que clarament queden inclosos en el camp d'aplicació material del Decret 60/2012, de 5 d'abril, d'avaluació de repercussions sobre els espais de la XN 2000 objecte d'aquesta norma de gestió.  
Plans, programes i projectes que clarament queden exclosos de l'obligació d'avaluar les repercussions sobre les ZEC i ZEPA d'aquesta norma de gestió.  
f) Resta de supòsits. Quedaran subjectes a avaluació detallada de les seues repercussions sobre els espais protegits de la XN 2000 objecte d'aquesta norma de gestió.  
Recollim, a continuació, la taula que resumeix les normes d'aplicació directa i la concreció de l'obligació d'avaluar aportada per la norma de gestió «Àrees importants per a aus estepàries».  
  
Taula-resum. Normes d'aplicació directa i concreció de l'obligació d'avaluar.  
  
Actuacions no autoritzables (ecloent-ne les d'avaluació de repercussions per incompatibilitat amb la conservació) Zona  
 A B C D V ZPP  
La instal·lació de noves explotacions o aprofitaments extractius miners de qualsevol classe. X X X   
Activitats que puguen produir la contaminació de sòls o del subsol amb risc per als hàbitats i les espècies, així com les que produïsquen menyscapte dels usos actuals o potencials d'aquests recursos o de la seua capacitat ecològica. En el mateix sentit, es prohibeix tota mena d'abocament sòlid o líquid potencialment contaminant sobre els sòls o la seua incorporació al subsol mitjançant qualsevol procediment. X X X X X X  
La instal·lació de noves activitats industrials, diferents de les existents al moment d'entrada en vigor de les presents normes de gestió. Inclou les actuacions relacionades amb la indústria de producció d'energia, amb l'excepció de la generació d'energia a xicoteta escala (autoproveïment en construccions rurals o urbanes). Queden exceptuades de la restricció els cellers i les almàsseres. X X   
La instal·lació d'infraestructures de gestió i tractament de residus. X X   
La construcció d'aeroports, aeròdroms i heliports, amb l'excepció dels d'emergències. X X X X X  
  
  
Actuacions que no requereixen avaluació de les repercussions (sense afecció previsible sobre els hàbitats o les espècies) Zona  
 A B C D V ZPP  
Les actuacions expressament esmentades en les mesures de gestió activa, per estar relacionades directament amb la gestió de l'espai.  
 X X X X X X  
Aquelles actuacions relacionades amb la gestió del lloc i amb els objectius de conservació dels espais Xarxa Natura 2000 presents en l'àmbit de la norma de gestió considerades com a tals per l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000.  
 X X X X X X  
Qualsevol pla, programa, projecte o actuació que es desenvolupe en l'àmbit de la zona D que estableix l'actual norma de gestió, amb excepció de les actuacions industrials que puguen representar, per les seues característiques específiques, una emissió de contaminants o abocaments susceptibles d'afectar les àrees situades fora de la Zona D esmentada.   
 X   
Actuacions de conservació, rehabilitació, millora o manteniment de les instal·lacions i infraestructures ja existents en l'àmbit de la present norma, si no suposen un increment de la seua superfície ni s'altera el traçat o les característiques d'aquestes, ni es troben en un dels supòsits indicats en altres apartats. S'inclouen les actuacions que afecten les zones de domini públic i de protecció de carreteres afectades per l'actual norma.  
 X X X X X X  
Les pràctiques d'agricultura, amb la inclusió de les actuacions habituals relacionades amb aquesta, que no es troben expressament indicades en l'apartat d'incompatibilitats o sotmeses a avaluació de repercussions. La utilització de llots de depuradora i de fems quan afecte les zones A i B, atés que la distribució o escampament d'aquests podria afectar la reproducció de les aus estepàries, haurà de realitzar-se sempre fora de l'època de reproducció d'aquestes aus (abril-juny).  
 X X X X X X  
La pràctica de l'activitat cinegètica d'acord amb la legislació sectorial vigent. X X X X X X  
La ramaderia extensiva, excepte en aquelles àrees que s'indiquen per a evitar afeccions significatives sobre hàbitats o espècies especialment sensibles. X X X X X X  
Les activitats i els aprofitaments forestals de qualsevol naturalesa, quan es duguen a terme a l'empara d'un instrument tècnic de gestió forestal aprovat per la Generalitat i que dispose de l'avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 emesa per l'òrgan competent.  
 X X X X X X  
Les actuacions ordinàries de conservació de llits fluvials (com la retirada d'elements obstructius), així com l'eliminació d'espècies al·lòctones i les obres d'emergència, desenvolupades o expressament autoritzades per l'òrgan de la conca.  
 X X X X X X  
Les actuacions de manteniment i conservació de les infraestructures (basses, séquies, assuts) vinculades al regadiu o a altres activitats, amb independència de l'òrgan que les executa, quan no es troben en els supòsits indicats en les normes. X X X X X  
  
  
Actuacions que requeriran una avaluació de repercussions. Zona  
 A B C D V ZPP  
Els canvis de cultiu d'un tipus a un altre. X X   
Els canvis de cultiu que preveuen la substitució de cereal o guaret per una altra mena de cultiu.  
 X X  
Les modificacions substancials, o que impliquen ampliació de la superfície ocupada, de les instal·lacions industrials i comercials existents en el moment de l'entrada en vigor de les actualsnormes de gestió. X X X X X  
Les actuacions relacionades amb la producció d'energia. X X X  
Les actuacions relacionades amb l'emmagatzematge i transport d'energia. Inclou la construcció de línies elèctriques quan no estiguen sotmeses a declaració o estimació d'impacte ambiental. X X X X X  
Les activitats d'ús públic del medi en grups organitzats superiors a 30 persones. Inclou competicions esportives o altres esdeveniments esportius, lúdics o culturals. X X   
La construcció d'edificacions aïllades o instal·lacions destinades a activitats agrícoles, ramaderes, forestals o cinegètiques; així mateix, la reconstrucció o remodelació d'aquestes edificacions o instal·lacions quan suposen un increment de la superfície o un canvi d'ús d'aquestes. X X   
La instal·lació de cellers i almàsseres. X X X X X  
La construcció d'edificacions aïllades o instal·lacions en sòl no urbanitzable destinades a ús turístic, com ara allotjaments rurals, establiments de restauració, campaments i construccions semblants. X X X X  
La modificació o restauració de les teulades o l'alteració de la construcció. X X X X  
Els instruments tècnics de gestió forestal. X X  
Els aprofitaments forestals i els treballs de conservació i millora de les masses forestals, quan no s'executen amb el desplegament d'instruments tècnics de gestió forestal aprovats per la Generalitat i que compten amb l'avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 emesa per l'òrgan competent. X X  
Els plans de manteniment anual de línies elèctriques que preveu l'article 14 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. X X X X X X  
L'obertura, l'ampliació o el canvi de traçat de camins i pistes rurals i forestals. X X X X   
La resta de supòsits compresos en l'àmbit d'aplicació material del Decret 60/2012 no indicats explícitament en els apartats anteriors.  
 X X X X X X  
  
  
Y.2.4.7 Criteris orientadors i mesures de gestió activa. Programa d'actuacions  
• Criteris orientadors  
La norma de gestió conté una relació de criteris que tenen com a objectiu orientar als planificadors i gestors de les polítiques agrícoles i de conservació sobre la millor manera de compatibilitzar l'ordenació i la gestió de determinades actuacions relacionades amb aquests àmbits, amb les exigències derivades de la normativa de la Xarxa Natura 2000. Concretament, s'estableixen els següents:  
• Criteris orientadors per a la pràctica agrícola  
• Criteris orientadors per a la planificació i la gestió forestal  
• Criteris orientadors per a l'ordenació cinegètica  
• Mesures de gestió activa  
Les mesures de gestió activa constitueixen el conjunt d'actuacions necessàries que cal executar amb la finalitat que els hàbitats i/o les espècies de les ZEC i les ZEPA, i especialment els que s'hagen proposat com a objectiu, mantinguen o assolisquen un estat de conservació favorable.  
En aquest sentit, la norma de gestió conté un programa d'actuacions que recull el conjunt de mesures o actuacions de gestió activa, de diversa naturalesa, que relacionem a continuació:  
  
Núm. Nom de la mesura o actuació de gestió   
activa Prioritat Pressupost (€)  
1 Seguiment i valoració dels hàbitats naturals i agrícoles, així com de la fauna associada. Prioritari: tot el territori. 80.000  
2 Disseny de la mesura agroambiental «Conservació d'agrosistemas cerealistes d'alt interés per a la fauna silvestre en zones Xarxa Natura 2000». Prioritari: tots els terrenys agrícoles. 12.000  
3 Accions que cal considerar en la revisió del Pla d'acció per a la conservació de les aus de les estepes cerealistes de la Comunitat Valenciana. Prioritari: les ZEPA previstes en el Pla d'acció per a la conservació de les aus de les estepes cerealistes de la Comunitat Valenciana.  
  
Convenient: les ZEC previstes en aquestes normes de gestió i zones limítrofes a les ZEPA i ZEC que tinguen influència sobre les poblacions de les espècies previstes en el pla d'acció. 12.000  
4 Estudi de diferents alternatives per a la restauració de la llacuna de San Benito. Convenient. 24.000  
5 Identificació de punts sensibles per a la fauna com a conseqüència del trànsit rodat. Necessari: CV-437  
Convenient: N-330, CV-81, CV-436, CV-652, CV-654, CV-655, CV-656, CV-657, CV-660 20.000  
6 Pla de seguiment, regeneració i millora dels punts d'aigua i la vegetació associada. Necessària: tots els punts d'aigua naturals que puguen ser d'interés per a les aus estepàries. 30.000  
7 Foment dels llocs adequats per a la nidificació del soliguer menut (Falque naumanni). Prioritari: zones on s'ha reduït el nombre de llocs adequats per a la reproducció.  
Convenient: zones on es desitge potenciar la connectivitat entre les diferents colònies del territori. 50.000  
8 Correcció de línies elèctriques perilloses per a l'avifauna. Necessari: tots els espais considerats en aquestes normes de gestió. 80.000  
9 Mitigació de riscos per a la fauna ocasionats pel trànsit rodat en la carretera CV-437. Prioritari: tram de la carretera CV-437 on es produeix una concentració de col·lisions o atropellaments amb la fauna silvestre. 12.000  
10 Campanya de bones pràctiques agroambientals per al foment de l'agricultura ecològica i integrada, i la seua aplicació contra el canvi climàtic. Necessària: tot el territori. 90.000  
11 Campanya d'informació  
 i conscienciació ciutadana entre la població local. Necessària: tot el territori. 18.000  
PRESSUPOST TOTAL 428.000  
  
  
C.2.8.7 Règim d'avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i les espècies  
L'avaluació dels resultats de les mesures de conservació (normativa, criteris i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i les espècies presents en les ZEC i les ZEPA objecte de la present norma de gestió es realitzarà periòdicament, coincidint en el temps amb la realització dels informes d'aplicació que preveuen l'article 17 de la Directiva d'hàbitats (Directiva 92/43/CEE) i l'article 12 de la Directiva d'aus silvestres (Directiva 2009/147/CE).  
Es proposen dos sistemes d'indicadors: indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la norma de gestió i indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i els hàbitats.  
• Indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la norma de gestió.  
  
  
Indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació  
de la norma de gestió  
Criteri/mesura de gestió activa Indicadors  
 Realitzacions Resultats  
1. Seguiment i valoració dels hàbitats naturals i agrícoles, així com de la seua fauna associada. Nombre de ZEC o ZEPA que disposen de seguiment i valoració dels hàbitats naturals i agrícoles, així com de la seua fauna associada. Nombre de vegades que se sotmeten a consulta els informes de seguiment per part de l'òrgan gestor. Es comptabilitzarà l'ús per part dels tècnics gestors de l'espai de la informació esmentada.  
2. Disseny de la mesura agroambiental «Conservació d'agrosistemas cerealistes d'alt interés per a la fauna silvestre en zones Xarxa Natura 2000».  
 Disseny de la mesura agroambiental: es dissenyarà una mesura agroambiental amb l'objectiu de conservar els agrosistemes cerealistes en els espais previstos en aquestes normes de gestió.  
 Nombre d'hectàrees que s'acullen a la mesura agroambiental.  
3. Accions que cal considerar en la revisió del Pla d'acció per a la conservació de les aus de les estepes cerealistes de la Comunitat Valenciana. Anàlisi de les accions que s'ha de considerar en el pla d'acció: Es faran els treballs necessaris per a determinar quines seran les actuacions que haurà de preveure la revisió del Pla d'acció per a la conservació de les aus de les estepes cerealistes de la Comunitat Valenciana Anàlisi de les accions que s'ha de considerar en el pla d'acció: es faran els treballs necessaris per a determinar quines seran les actuacions que haurà de preveure la revisió del Pla d'acció per a la conservació de les aus de les estepes cerealistes de la Comunitat Valenciana   
4. Estudi de les diferents alternatives per a la restauració de la llacuna de San Benito. Elaboració d'un estudi que preveja diferents alternatives per a restaurar la llacuna de San Benito: es realitzaran els estudis tècnics i científics necessaris per a proposar diferents opcions en la restauració de la llacuna de San Benito. Canvis produïts a la llacuna de San Benito a conseqüència de l'alternativa triada per a la seua restauració.  
5. Identificació de punts sensibles per a la fauna a conseqüència del trànsit rodat. Nombre de punts on s'han detectat problemes per a la fauna a conseqüència del trànsit rodat. Es faran els treballs necessaris per a detectar els trams sensibles per a la fauna.  
 Nombre de punts sensibles localitzats on s'ha solucionat el problema.  
6. Pla de seguiment, regeneració i millora dels punts d'aigua i de la vegetació associada. Nombre de punts d'aigua per ZEC o ZEPA inclosos en el pla de seguiment, regeneració o millora.   
  
Es faran els treballs necessaris per a detectar els punts d'aigua importants per a la fauna que han d'incloure's en el pla de seguiment, regeneració i millora. Nombre de punts d'aigua on s'estiga realitzant el seguiment, regeneració o millora.  
7. Foment dels llocs adequats per a la nidificació del soliguer menut (Falque naumanni). Nombre de construccions dins de les ZEPA on s'ha actuat amb el foment de la nidificació del soliguer menut. Nombre de parelles reproductores que inicien la reproducció en les construccions en què s'ha actuat.  
8. Correcció de línies elèctriques perilloses per a l'avifauna. Nombre de línies elèctriques corregides dins de les ZEPA i les ZEC. Nombre d'aus mortes per xoc o electrocució en les línies elèctriques corregides dins de les ZEPA i ZEC.  
  
9. Mitigació de riscos per a la fauna ocasionats pel trànsit rodat en la carretera CV-437. Localització dels trams de la carretera amb problemes ocasionats pel trànsit rodat. Es faran els treballs necessaris per a detectar els trams problemàtics per a la fauna a conseqüència del trànsit rodat.  
 Nombre de trams considerats problemàtics a conseqüència de l'atropellament de la fauna silvestre.  
  
10. Campanya de bones pràctiques agroambientals per al foment de l'agricultura ecològica i integrada, i la seua aplicació contra el canvi climàtic.  
 Nombre d'activitats divulgatives i informatives, cursos de formació i publicacions de bones pràctiques agroambientals.   
11. Campanya d'informació i conscienciació   
ciutadana entre la població local. Nombre d'activitats divulgatives realitzades.   
  
• Indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i els hàbitats.  
• Indicadors de seguiment de l'estat de conservació de les espècies i els hàbitats.  
Són els mateixos indicadors (paràmetres) que s'utilitzen per a establir l'estat de conservació, que serviran en aquest cas per a valorar si l'evolució dels elements de gestió és positiva o negativa respecte d'aquest «estat de conservació favorable» que cal mantindre o assolir.  
• Indicadors per a quantificar el progrés de la norma de gestió en relació amb el seguiment.  
S'estableixen dos indicadors:  
1. Grau de seguiment: percentatge (%) d'espècies i hàbitats per als quals s'ha avaluat l'estat de conservació al cap de 6 anys.  
2. Grau d'avançament en els objectius de conservació: percentatge (%) d'espècies i hàbitats que  
a) Mantenen l'estat de conservació.  
b) Milloren l'estat de conservació.  
c) Empitjoren l'estat de conservació.  
A aquest efecte, el llindar per a quantificar un canvi en l'estat de conservació es defineix com el pas d'una categoria a una altra, de manera que en la figura següent qualsevol canvi de categoria de dreta a esquerra és una millora, i un empitjorament en el sentit contrari:  
  
Favorable Desfavorable-inadequat Desfavorable-roí  
 Empitjora l'estat de conservació  
 Millora l'estat de conservació  
  
  
El canvi de la categoria «desconegut» a qualsevol altra categoria no es considera com una millora o empitjorament de l'estat de conservació, tot i que sí que es considera un avanç en el grau de coneixement de l'espècie o l'hàbitat. De la mateixa manera, el pas d'un estat de conservació conegut a la categoria de desconegut implica només un retorcés en el grau de coneixement.  
B.3.4 Infraestructura verda  
La directriu 38 de l'ETCV defineix els espais que integren la infraestructura verda, així com els elements que garanteixen la connectivitat territorial i funcional entre aquests.   
De conformitat amb aquesta directriu 38 de l'ETCV, els espais que constitueixen la Xarxa Natura 2000 a la Comunitat Valenciana, declarats segons la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat, constitueixen espais que integren la infraestructura verda.  
  
  
C. Avaluació del resultat de les consultes efectuades i com s'han pres en consideració.   
C.1 Fase de posada a la disposició del públic i consulta a les administracions en l'exposició pública (24.02.2018)  
La informació pública es va realitzar mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV) núm. 8241, de 23 de febrer de 2018, i en aquesta queden exposats els documents de la versió preliminar del projecte de decret i del pla de participació.  
Durant l'exposició pública es van rebre un total de díhuit contestacions i/o al·legacions com a resultat de les consultes realitzades pel promotor (Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental), del pla de participació pública i de l'anunci d'informació pública en el DOGV.  
D'aquestes, dotze corresponen a informes rebuts per part de les diferents administracions consultades; dues al·legacions d'ajuntaments, i quatre de persones físiques o jurídiques.   
Tots els informes i les al·legacions rebuts en aquesta fase que realitzaven observacions o consideracions als documents exposats al públic van ser degudament contestats de forma motivada per la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental.  
Es resumeix, en la taula següent, la relació de consultes efectuades i els escrits de contestació rebuts:  
  
  
  
  
  
  
  
C.2 Modificacions introduïdes en els documents de la norma de gestió a conseqüència de la informació pública i les consultes.  
Com a resultat del procés d'informació pública i les consultes, s'introdueixen diverses modificacions als documents exposats que s'incorporen en la memòria tècnica, l'estudi ambiental i territorial estratègic, així com en la norma de gestió (annex III del projecte de decret). Entre les principals modificacions introduïdes destaquen:  
1. S'ha modificat la zonificació dels tres espais objecte d'aquesta norma. Aquesta modificació ha sigut deguda en part a les al·legacions i en part a la notable transformació en els cultius detectada en els últims anys, sobretot en la ZEPA dels Alforins. Com pot apreciar-se en les següents taules, això ha suposat una disminució important en la superfície inclosa en les zones A i B i un augment de la zona C. La zona perifèrica de protecció es manté igual.  
S'observa que la superfície zonificada total deduïda de les superfícies zonificades per a cada ZEC en l'informe d'al·legacions no coincideix amb la superfície total zonificada de la proposta de norma de gestió (annex III del projecte de decret). En la taula següent es resumeixen les diferents superfícies zonificades recollides en l'informe d'al·legacions i en el projecte de decret. S'observa que ha d'haver-hi una confusió en les superfícies de les zones V i D que haurà d'aclarir-se i, si és el cas, corregir-se en la redacció definitiva de la norma de gestió.  
  
  
Zonificació Informe d'al·legacions (10.01.2020) Proposta  
 Abans de les al·legacions Després de les al·legacions Projecte de decret   
(per a DATE)  
A 6.325,81 5.424,59 5.426,30  
B 3.873,11 2.976,44 2.981,33  
C 3.247,70 4.986,51 5.117,95  
D 239,69 270,80 7.763,05  
V 3.174,79 3.202,75 275,65  
Parcial 16.861,10 16.861,09 21.564,28  
ZPP 1.140,05 1.140,05 1.140,05  
Total (ha) 18.001,15 18.001,14 22.704,33  
  
  
2. L'apartat d'»Actuacions no autoritzables (excloses d'avaluació de repercussions per incompatibilitat amb la conservació)» s'ha modificat en gran manera. En molts dels apartats s'han reduït les zones en què no es permet la realització de l'actuació i altres actuacions s'han tret d'aquest apartat. En l'informe d'al·legacions s'indica:  
  
En el punt a la instal·lació de noves explotacions o aprofitaments extractius miners que constava com a incompatible en tota la norma ara és incompatible en les zones A, B i C.   
El punt c ha generat diverses al·legacions per prohibir la instal·lació de noves activitats industrials i comercials en tot l'àmbit de la norma. Després de les al·legacions ha quedat redactat de la següent manera i només limita com no autoritzable en A i en B.  
En les zones A i B, la instal·lació de noves activitats industrials diferents de les existents a l'entrada en vigor de les presents normes de gestió. Inclou les actuacions relacionades amb la indústria de producció d'energia, amb l'excepció de la generació d'energia a xicoteta escala (autoproveïment en construccions rurals o urbanes). Queden exceptuades de la restricció els cellers i les almàsseres.  
El punt d abans limitava la instal·lació d'infraestructures de gestió i tractament de residus en tot l'àmbit i ha quedat limitat en A, B i C. S'observa que en la proposta de norma de gestió (annex III del projecte de decret sotmés a DATE), la instal·lació d'infraestructures de gestió i tractament de residus ha quedat limitada en A i B (no en C). Haurà d'aclarir-se per què no resulten incompatibles aquestes instal·lacions en la zona C.  
3. Els punts f, g i h s'han eliminat d'aquest apartat.   
Cal fer esment especial a l'apartat g exposat al públic el febrer de 2018. Aquest apartat g indicava com a incompatibles «en l'àmbit de les microreserves de flora compreses en l'actual norma, les actuacions que es consideren com a incompatibles en els respectius plans de gestió d'aquestes». En la versió de les normes de gestió proposades per a DATE s'elimina aquest apartat g. Sobre aquest tema, cal indicar que les normes de gestió haurien de respectar les limitacions dels plans de gestió de les microreserves de fauna, així com les de les reserves de fauna presents en l'àmbit de les normes de gestió i, per tant, mantindre com a incompatibles les activitats que aquells plans recullen. En aquest sentit, ha d'explicar-se amb més detall per què s'elimina aquest apartat g de la proposta de norma de gestió sotmesa a DATE.  
  
4. En l'apartat 6.2.1 «Actuacions que requeriran avaluació de repercussions» s'han produït canvis, però menys importants i tots inclosos de manera concreta en cadascuna de les al·legacions informades. Bàsicament, les actuacions que s'han llevat de l'apartat anterior (no autoritzables en alguna zona o en tot l'àmbit de la norma) s'han inclòs en aquest apartat com a subjectes a avaluació de repercussions.  
  
D. Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació de la norma de gestió   
La norma de gestió es desenvolupa d'acord amb la legislació comunitària, estatal i autonòmica d'aplicació anteriorment referida. Permet integrar les consideracions ambientals, en concret, a través de les mesures de conservació i de les mesures necessàries per a previndre la deterioració i les alteracions dels hàbitats i les espècies dels espais de la Xarxa Natura 2000 del seu àmbit territorial. Així, es promou un desenvolupament sostenible i s'harmonitzen les previsions i determinacions amb els usos preexistents en aquest territori. Tot això, amb l'objectiu de fer front a la pèrdua de biodiversitat.  
Les normes d'aplicació directa que s'estableixen en la present norma de gestió «Àrees importants per a aus estepàries» no modificaran de manera significativa les regulacions establides en altres instruments de planificació ambiental presents en aquest àmbit. D'altra banda, la norma de gestió respecta la planificació urbanística referent als sòls urbans i urbanitzables classificats en el seu àmbit, fet que queda palés quan s'inclouen aquestes àrees en la denominada zona D.  
En relació amb els possibles efectes sobre la planificació territorial i sobre la planificació sectorial implicada, cal recordar que la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals de la Comunitat Valenciana (art. 47 quater), indica que les normes de gestió «són vinculants tant per a les administracions públiques com per als particulars, amb prevalença sobre el planejament territorial i urbanístic i sobre qualsevol altre instrument sectorial d'ordenació o gestió de recursos naturals».  
En relació amb els possibles efectes previsibles sobre elements estratègics del territori, cal tindre en compte que la Xarxa Natura 2000 i els diferents espais que la conformen ja són, en si mateixos, un element estratègic del territori i fonamental de la infraestructura verda prevista en el Decret 1/2001, de 13 de gener, del Consell, pel qual s'aprova l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV, directrius 37, 38 i 39). També recull el títol I de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP). És per això que la norma de gestió tindrà efectes positius sobre els elements estratègics del territori, cosa que contribueix a acomplir l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.   
  
Quant als efectes ambientals previsibles de la norma de gestió sobre la biodiversitat, la fauna i la flora, són positius perquè es tracta d'un instrument d'ordenació orientat a la conservació dels hàbitats i de les espècies que han determinat la seua inclusió en els espais de la xarxa Natura 2000 i a l'establiment de les mesures necessàries per a previndre el deteriorament i les alteracions d'aquests hàbitats i espècies amb la finalitat de mantindre'ls o portar-los a un estat de conservació favorable.  
De la mateixa manera, es consideren positius els efectes sobre el paisatge que tindrà l'aplicació de la norma de gestió atés que, com que els espais de la Xarxa Natura 2000 són recursos paisatgístics, de conformitat amb la legislació protectora del paisatge, la mateixa norma de gestió pot considerar-se un instrument que contribuirà a fixar els objectius de qualitat paisatgística per a aquests espais.  
La consideració de les normes d'aplicació directa, així com dels criteris orientadors, que s'estableixen en la norma de gestió, tindrà efectes positius en relació amb els factors climàtics i, especialment, sobre el problema del canvi climàtic, atés que augmentaran la capacitat de resiliència del territori, això és, la seua capacitat d'adaptació a aquest problema.   
De la mateixa manera, també poden considerar-se positius, en general, els efectes sobre la terra, l'aigua i l'aire, atés que la norma de gestió promou un ús racional dirigit a millorar-los i conservar-los en bon estat, en l'àmbit dels espais de la Xarxa Natura 2000.  
  
També seran positius els efectes sobre la població, en la mesura que contribuiran a garantir la seguretat jurídica per a desenvolupar les seues actuacions en el marc de la Xarxa Natura 2000 i possibilitaran l'arribada de recursos financers en el marc de les polítiques comunitàries, estatals i autonòmiques de caràcter agrari i regional.   
En aquest sentit, s'estima adequada la proposta de normes d'aplicació directa de l'actual norma de gestió, ja que pretén posar èmfasi en aquelles actuacions que poden tindre més incidència sobre els hàbitats i les espècies de flora i/o fauna d'interés comunitari presents en aquests espais de la Xarxa Natura 2000 i, especialment, sobre la zonificació A. S'observa un esforç important per mantindre aquelles actuacions i activitats realitzades tradicionalment (relacionades fonamentalment amb l'agricultura, la ramaderia, la gestió forestal, els serveis silvícoles i les activitats cinegètiques) que, en les condicions que estableix la norma de gestió, contribueixen o col·laboren a desenvolupar l'objectiu de previndre el deteriorament i les alteracions dels hàbitats i les espècies dels espais de la Xarxa Natura 2000 en aquest àmbit territorial, amb la finalitat de mantindre'ls o portar-los a un estat de conservació favorable. Cal indicar que la norma de gestió es mostra respectuosa amb aquelles activitats de manteniment i conservació de les infraestructures existents. Pot considerar-se, per tant, que són poques les restriccions que estableix aquesta norma de gestió. La norma deriva cap al règim d'avaluació de repercussions l'esforç d'anàlisi i consideració de la gran majoria de les activitats i les actuacions que es pretenen implantar en l'àmbit de la norma.   
És per tot això que es considera que la proposta de norma de gestió «Àrees importants per a aus estepàries» és adequada per a aconseguir els objectius de conservació que busca per als espais de la Xarxa Natura 2000 inclosos en el seu àmbit territorial; la tramitació duta a terme s'ajusta als requeriments de l'avaluació ambiental estratègica.  
  
E. Accions de seguiment de l'aplicació de la norma de gestió  
En l'apartat 9, «Règim d'avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i les espècies presents en aquestes àrees de la norma de gestió ‘Àrees importants per a aus estepàries'» (annex III del projecte de decret), es proposen dos sistemes d'indicadors per al seguiment: d'una banda, els indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la norma de gestió; d'altra banda, els indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i els hàbitats.  
  
L'avaluació dels resultats de les mesures de conservació (normativa, criteris i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i les espècies presents en les ZEC i les ZEPA objecte de la present norma de gestió es realitzarà periòdicament, coincidint en el temps amb la realització dels informes d'aplicació que preveu l'article 17 de la directiva d'hàbitats (Directiva 92/43/CEE) i l'article 12 de la directiva d'aus silvestres (Directiva 2009/147/CE).  
  
F. Acord d'emissió. Determinacions finals  
D'acord amb el que es disposa en l'art. 12 de la LEAE i amb els fonaments que s'han exposat, es proposa donar la conformitat a la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica de la norma de gestió «Àrees importants per a aus estepàries» presentada per la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, la qual s'haurà d'acompanyar d'aquest document, així com incorporar a la norma de gestió, abans de l'aprovació definitiva, les següents determinacions:  
  
1. Aclarir les discrepàncies en les superfícies de cada zonificació, en particular, entre les zones D i V que apareixen reflectides en l'informe d'al·legacions i en la proposta de norma de gestió (annex III del projecte de decret sotmés a DATE).  
2. En l'apartat 6.1.1 «Normes d'aplicació per a la protecció de les espècies i els hàbitats objecte de l'actual norma de gestió» ha de justificar-se per què no es consideren com a incompatibles la instal·lació d'infraestructures de gestió i tractament de residus en la zona C, com es proposava incloure en l'informe d'al·legacions.  
3. En l'esmentat apartat 6.1.1 ha de justificar-se i, si és el cas, incorporar-se com a activitats incompatibles aquelles limitacions d'usos recollides en els plans de gestió de les microreserves de flora i fauna que queden en l'àmbit de la norma de gestió.  
4. Incorporar que en les zones A, B, C, V, D i ZPP s'incloguen com a no autoritzables (excloses d'avaluació de repercussions per incompatibilitat amb la conservació) aquelles actuacions que «resulten incompatibles amb la classificació i qualificació urbanística dels sòls inclosos en les categories de zonificació indicades en la norma de gestió»  
5. Substituir en la redacció definitiva, entre les activitats que se subjecten a avaluació de repercussions, la referència a «d) En les zones A, B, C, V i ZPP, les actuacions relacionades amb l'emmagatzematge i el transport d'energia, amb inclusió de la construcció de línies elèctriques quan no estiguen sotmeses a declaració o estimació d'impacte ambiental» per la següent redacció «d) En les Zones A, B, C, V i ZPP, les actuacions relacionades amb l'emmagatzematge i el transport d'energia, amb inclusió de la construcció de línies elèctriques quan no estiguen sotmeses a procediment d'avaluació ambiental, d'acord amb la legislació vigent».  
6. Determinar cartogràficament en la respectiva norma de gestió aquelles àrees en què es practica la ramaderia extensiva i que sí que requereixen substanciar l'avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000.  
7. Corregir en l'apartat 2.3 «Relació amb altres plans i programes de l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE)» que acompanya la norma de gestió, les referències errònies als plans i programes territorials sectorials que es troben derogats o aprovats i vigents en les zones de la Xarxa Natura 2000 d'aquesta norma de gestió. En concret, les referències al Pla integral de residus, al Patricova i al Pla hidrològic de la conca del Xúquer. Ha d'indicar-se:  
Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIRCV) aprovat pel Decret 81/2013, de 21 de juny, del Consell; Ordre de 4 d'octubre de 2001, del conseller de Medi Ambient, per la qual s'aprova el Pla zonal de residus de la zona I (DOGV núm. 4115, de 26/10/01), i Decret 55/2019, de 5 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova la revisió del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.  
  
Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana aprovat pel Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell.  
Pla hidrològic del Xúquer aprovat pel Reial decret 1/2016, de 8 de gener.  
  
La declaració ambiental i territorial estratègica conté les determinacions finals de caràcter ambiental que han d'incorporar-se a la norma de gestió «Àrees importants per a aus estepàries», sense perjudici de qualsevol altra que s'establisca en els informes i/o autoritzacions que siguen aplicables. La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si és procedent, es facen per via judicial contenciosa administrativa enfront de la disposició de caràcter general que haja aprovat el pla o el programa; o bé, sense perjudici dels que es facen per via administrativa o judicial enfront de l'acte, si és el cas, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica ha de ser tinguda en compte immediatament abans de l'aprovació definitiva i ha de figurar com a document integrant de la documentació definitiva d'aquesta norma de gestió.  
Respecte als plans i programes que poden implementar-se en l'àmbit de la norma de gestió, no s'eximeix del seu sotmetiment al tràmit d'avaluació ambiental si així està previst en la normativa en matèria d'avaluació ambiental d'aplicació. De la mateixa manera, aquells projectes, actuacions i activitats que es pretengua desenvolupar en aquest àmbit, encara que respecten les condicions establides en aquesta norma de gestió, no eximeixen tampoc del seu sotmetiment al tràmit d'avaluació ambiental si així està previst en la normativa en matèria d'avaluació ambiental d'aplicació.  
Conforme a l'art. 56 de la LOTUP (Llei 5/2014, de 25 de juliol), una vegada aprovada definitivament la norma de gestió avaluada, l'òrgan promotor posarà a disposició de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, com a òrgan ambiental, i de les altres administracions públiques afectades i del públic la següent documentació:  
  
a) Còpia de la norma de gestió aprovada  
b) Una declaració expressiva que resumisca els aspectes següents:  
1) De quina manera s'han integrat en aquesta norma de gestió els aspectes ambientals i territorials.  
2) Com s'ha pres en consideració l'estudi ambiental i territorial estratègic, la declaració ambiental i territorial estratègica i el resultat de les consultes, les discrepàncies i les al·legacions.  
c) Un resum no tècnic sobre la documentació continguda en els punts a i b  
  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels seus efectes si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la seua publicació, llevat que se n'acorde la pròrroga en els termes establits en l'art 56 de la LOTUP.   
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria. Se'n donarà trasllat a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).   
Segons el que antecedeix, la comissió d'avaluació ambiental acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió dels espais Xarxa Natura 2000 a Ayora (València), Fontanars dels Alforins (València), Ontinyent (València), Villena (Alacant), la Canyada (Alacant), el Camp de Mirra (Alacant), Beneixama (Alacant) i Banyeres de Mariola (Alacant) en els següents termes, havent d'incorporar-se a les normes de gestió les determinacions finals assenyalades.  
  
Notificar als interessats que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no hi por haver cap recurs. Tanmateix, això no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret s'estimen pertinents.  
Això es comunica perquè en tingueu coneixement i tinga els efectes oportuns.  
Se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a la reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 29 de setembre de 2020.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, a 29 de juny de 2023.- El director general de Medi Natural i dŽAvaluació Ambiental: Julio Ramón Gómez Vivo.