Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6002, del 28-04-2009 (2009/4506)

RESOLUCIÓ de 10 de març de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions i resolució d'impacte ambiental corresponents als municipis de Dénia, Onda, Utiel, Burriana, Altura i Carlet.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6002

Data del DOGV
:   28-04-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/4506


Data del document
:   10-03-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Carlet
    * Dénia
    * Borriana
    * Onda
    * Utiel
    * Altura
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 10 de març de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions i resolució d'impacte ambiental corresponents als municipis de Dénia, Onda, Utiel, Burriana, Altura i Carlet. [2009/4506]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 052/05-AIA Dénia, 316/06-AIA Onda, 247/06-AIA Utiel, 073/05-AIA Burriana, 074/05 Altura i 072/06-AIA Carlet.  
València, 10 març de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 052/05-AIA  
Títol: Supressió de pas a nivell al PK 21+617 de la línia Alacant-Dénia a la Xara  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte: Eliminar el pas a nivell del PK 21+617, en la cruïlla de la via de ferrocarril Alacant-Dénia amb la carretera CV-735 que va de Dénia a Xàbia per la població de la Xara.  
Localització: PK 21+617 de la línia del ferrocarril Alacant-Dénia, terme municipal de Dénia, a l'est del nucli de la Xara  
Descripció del projecte  
L'actuació se situa al terme municipal de Dénia, a l'est del nucli de la Xara (entitat d'àmbit territorial inferior al municipi o EATIM), i es localitza en un entorn d'uns 600 m al voltant del PK 21+617 de la línia de ferrocarril de via estreta Alacant-Dénia, gestionada per Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana-FGV.   
L'àrea d'actuació recau en el vessant nord-oest del massís del Montgó, al peu del tossal conegut com a Punta de Benimaquia, i queda inclòs dins dels límits del Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) del Montgó (aprovat pel Decret 180/2002, de 5 de novembre, del Govern Valencià), i en concret a la denominada àrea perifèrica d'esmorteïment d'impactes, dins de les categories de zonificació d'àrees agrícoles i àrees urbanes i urbanitzables.  
L'actuació presenta dos plantejaments de disseny, un que es recull en el projecte inicial i un altre recollit en l'estudi d'alternatives que s'aporta posteriorment, a requeriment d'aquesta Direcció General. Dins del primer plantejament es distingeixen 3 variants (denominades alternativa 1, alternativa 2 i alternativa 3), mentre que per al segon s'inclouen dues variants més, denominades alternativa 4 i alternativa 5.   
El primer plantejament del projecte, i per tant les alternatives 1, 2 i 3, no es considera adequat des del punt de vista ambiental, ja que inclou l'elevació de la plataforma ferroviària fins a 4 m sobre el sòl, provocant impactes ambientals, paisatgístics i d'efecte barrera crítics. La justificació per a elevar la plataforma és que, atesa l'escassa diferència de cotes entre el punt on hi ha actualment el pas a nivell i el barranc del Regatxo, si es vol aconseguir drenar el pas inferior per gravetat i aconseguir el gàlib adequat en aquest, cal augmentar la diferència de cotes, per la qual cosa cal allunyar-se del barranc i elevar el punt de cruïlla entre les dues vies.  
A més dels impactes negatius, el compliment de la condició de drenar per gravetat el pas inferior, tal com planteja el projecte, produeix un consum de sòl i espai que es considera desproporcionat enfront del benefici del compliment d'aquesta condició, especialment quan aquest projecte apunta la possibilitat de recórrer al bombeig en el pas inferior en el document de l'expedient Informe tècnic a les al·legacions presentades després dels tràmits d'informe a organismes i informació pública, pàgina 4, en comentar una al·legació de la Diputació d'Alacant sobre la modificació de les arquetes de drenatge del pas inferior dient « [...] la modificació del sistema, tal com es proposa, faria impossible el drenatge per gravetat del pas. No obstant això, i com per altres raons s'ha d'abaixar la rasant, i consegüentment s'ha de drenar mitjançant bombament, desapareixerà el problema del manteniment indicat».  
En el segon plantejament (alternatives 4 i 5), tal com exposa el document del projecte Noves alternatives, apartat Descripció de les noves alternatives, «[...] ambdues alternatives -la 4 i la 5- requereixen la desviació del ferrocarril en planta, però mantenint la mateixa rasant actual, projectant-la sobre el nou traçat». Les alternatives 4 i 5 redueixen l'impacte sobre el paisatge i l'efecte barrera sense produir altres impactes que les facen més desfavorables que les 1, 2 i 3, per la qual cosa aquestes queden descartades i l'avaluació ambiental se centra en les alternatives 4 i 5. La diferència entre totes dues se centra en el pas sobre la via del ferrocarril (mitjançant pas inferior en la 4, i superior en la 5). Cal dir que el mateix document descarta aquesta darrera solució (i per tant l'alternativa 5) en indicar que «entenem que la solució de pas superior és absolutament inapropiada per a l'entorn, i agreuja els problemes que plantejaven les solucions del Projecte bàsic». Per tant, i a tots els efectes, s'opta per la denominada alternativa 4.   
En conseqüència, l'actuació consisteix en:  
- Seguint la direcció Alacant-Dénia, la construcció d'un eix ferroviari de via estreta explotat per FGV, de 550 m de longitud, amb un primer tram que arranca uns 120 m abans del baixador de la Xara superposat a la infraestructura existent, un últim tram de 70 m també superposat a la infraestructura existent, i un tram central nou que millora la corba actual i s'executa cap a l'exterior del Parc Natural.  
- Construcció d'un eix viari (denominat eix principal) de 540 m de longitud acabat en rotonda sobre l'actual CV-735; també arranca en la infraestructura actual de la carretera CV-735 Xàbia-Dénia uns 70 m, se separa d'aquesta en arribar al baixador, passant per damunt d'aquest, i discorre paral·lela a l'eix ferroviari i el creua al PK 0+280 amb obra de fàbrica que consisteix en un pas inferior de gàlib mínim 5 m. Després, la carretera discorre apropant-se a l'actual per acabar superposant-se a aquesta amb una rotonda final.  
- Construcció d'un camí de servei de 330 m que comença (direcció Dénia-Xàbia) a la rotonda anterior, discorre uns 160 m paral·lel a l'eix de la CV-735, inicia una corba a l'esquerra, creua l'eix viari amb pas inferior de gàlib mínim 4 m, tanca la corba i segueix quasi paral·lel a l'actual camí perimetral del Parc Natural (camí del Bisserot a Dénia) uns altres 170 m.   
- Construcció d'un camí de servei que comença a la mateixa rotonda, discorre pel costat dret de la carretera CV-735 i de la via de ferrocarril (direcció Dénia-Xàbia), paral·lel a aquesta, i finalitza en un camí, al sud de la partida de la Casa Blanca.  
- Demolició de l'actual baixador de la Xara.  
- Construcció d'un nou baixador a l'eixida de la nova corba de la via de ferrocarril, en l'entroncament amb la via actual (direcció Alacant-Dénia), mes proper al nucli de població de la Xara i amb instal·lacions d'aparcament de vehicles.  
La documentació addicional de les alternatives 4 i 5 només inclou informació sobre el traçat, per la qual cosa s'entén que la resta de característiques del projecte (seccions, estructures, drenatge, etc.) són les mateixes que les de les alternatives 1, 2 i 3, amb les adaptacions necessàries si escau.  
Amb aquesta premissa, l'eix de ferrocarril és de via única, amb 1,00 m entre eixos de carril (ample de FGV) i un metre més a cada costat, sobre banqueta de balast de talús 4/5 (V/H). L'eix viari és de calçada d'un carril per sentit, de 3,00 m d'ample i bermes de 0,50 m a cada costat; es desconeix si inclou voral, ja que no s'hi especifica. La rotonda de la documentació inicial és de 29,00 m de diàmetre, dos carrils de 4,00 m cadascun, voral interior i exterior de 0,50 m i berma exterior de 0,50 m. El camí secundari és d'un carril per sentit, de 2,50 m cadascun i bermes de 0,50 m.  
Tramitació administrativa  
El 14 d'abril de 2005 la Direcció General de Transports, Ports i Costes remet la documentació següent, i sol·licita la corresponent declaració d'impacte ambiental:  
- Projecte bàsic (volum I: memòria i annexos 1.2.0 a 1.2.10 i volum II: annexos 1.2.11 a 1.2.14, plànols i pressupostos), que inclou l'estudi d'impacte ambiental, annex 1.2.11  
- Informe tècnic de les al·legacions presentades (1 volum)  
Amb aquesta documentació s'inicia l'expedient 052/05-AIA d'avaluació d'impacte ambiental.   
El 25 d'abril de 2005 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental fa consulta al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, i rep contestació el 20 de juny, en la qual es posen de manifest una sèrie de deficiències i contradiccions amb el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Montgó. El 18 de juliol de 2005 la Direcció General de Gestió del Medi Natural remet a la de Transports, Ports i Costes informe de sol·licitud d'alternatives.  
El 25 de gener de 2006 aquesta Direcció General envia escrit d'advertiment de caducitat a la Direcció General de Transports, Ports i Costes; el 26 d'abril de 2006 és rep contestació de l'esmentada Direcció General, acompanyada del document Noves alternatives.  
D'altra banda, en compliment de l'article 34.3 del Pla d'ordenació dels recursos naturals del Parc Natural del Montgó, el 18 de juliol de 2005 es comunica a l'Ajuntament de Dénia i a l'EATIM de la Xara la tramitació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental de l'expedient 052/05-AIA.  
Amb data de 21 d'agost de 2006 se sol·licita al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi informe respecte a les noves alternatives presentades, el qual és remés a aquest Servei el 20 de setembre de 2006. A grans trets, aquest informe considera apropiada l'alternativa 4, amb algunes puntualitzacions que s'assumeixen en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8.g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquells, segons és desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique la Llei 2/1989 d'impacte ambiental.   
- L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això es fa la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, l'actuació Supressió del pas a nivell de la línia Alacant-Dénia a la Xara, PK 21+617, promoguda per la Conselleria d'Infraestructures i Transport, sempre que s'ajuste a la documentació presentada pel que fa a l'alternativa denominada 4, i després del compliment de les condicions que s'assenyalen en el punt segon d'aquesta declaració i de les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, sempre que no entren en contradicció amb aquelles.  
Segon  
Se supedita l'execució d'aquesta actuació al compliment de les condicions següents:  
1. En el cas que s'haja d'executar un tancament del nou vial projectat per la seua proximitat al nucli de la Xara, hauran d'adoptar-se en el disseny de l'actuació les mesures oportunes per a no produir o incrementar l'efecte barrera al lliure trànsit de la fauna. Amb aquesta finalitat caldrà projectar una sèrie de passos de fauna aprofitant els espais que limiten amb la infraestructura que continuen tenint una activitat agrícola, o bé els espais rústics per urbanitzar.   
2. Pel que fa al baixador, i en el cas d'instal·lar una nova il·luminació artificial, hauran d'adoptar-se les mesures oportunes a fi de realitzar una instal·lació adaptada a l'article 32.3 del Pla d'ordenació dels recursos naturals del Montgó, en el sentit de reduir els impactes produïts per l'esmentada il·luminació.   
València, 20 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 316-2006-AIA  
Títol: Modificació instal·lació de cogeneració en atomizadora SA  
Activitat: Cogeneració per a la producció d'energia elèctrica i recuperació de calor  
Promotor: Atomizadora, SA  
Localització: Ctra. Onda-l'Alcora, km 1,5 del terme municipal d'Onda (Castelló)  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Energia de Castelló de la Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Descripció del projecte  
Atomizadora, SA l'activitat de la qual és la producció de terra atomitzada, té prevista la modificació de la seua actual instal·lació de cogeneració, i substituir-la per una de major potència.  
La generació d'energia elèctrica serà superior a la demanda total d'energia de la planta, per la qual cosa s'exportarà l'excedent d'energia elèctrica a la xarxa de distribució. La calor residual dels gasos de fuita de la turbina s'aprofitarà en el procés d'assecament de terra per atomització. El rendiment energètic de la generació d'energia elèctrica i el corresponent aprofitament de calor dels gasos de fuita, quantificat com a rendiment elèctric equivalent, serà superior al 59%.  
En el projecte es determina les condicions d'execució de la modificació de la planta de cogeneració actual, incloses totes les instal·lacions corresponents a alta tensió, baixa tensió, xarxa de gas i recuperació de calor. La modificació prevista, consisteix a instal·lar una nova turbina de 5.505 MWe, substituint a l'actual de 4.775 KWe en una ubicació distinta i la construcció dels conductes de recuperació de calor, des de l'eixida de la nova turbina fins a la connexió amb el traçat dels conductes de recuperació que discorren per l'interior de la fàbrica.   
La nova turbina de cogeneració de 5,5 MWe s'alimentarà de gas natural i produirà suficient energia elèctrica per a proveir la planta, i en condicions normals s'abocarà l'excedent a la xarxa de la companyia distribuïdora d'energia elèctrica. El sistema consisteix en un turbogenerador que subministra energia elèctrica a l'activitat industrial, connectat en paral·lel amb la xarxa de distribució d'energia elèctrica per a cedir els excedents elèctrics i, d'altra banda, es recupera la calor provinent dels gasos de fuita derivats de la combustió per a introduir-los en el procés de producció d'argiles atomitzades.  
Alternatives  
L'estudi d'impacte descriu alternatives tecnològiques a la cogeneració per a la generació d'energia elèctrica, entre les quals s'exposen les hidràuliques d'aigua fluent, les centrals nuclears, les centrals tèrmiques o parcs eòlics, i es justifica com a millor solució l'alternativa exposada en el projecte de cogeneració per combustió de gas.  
Afeccions legals  
La instal·lació està sotmesa al règim establit en la Llei 82/1980, de 30 de novembre, de conservació de l'energia, en la Llei 54/1997, de 27 de novembre, del sector elèctric i en el Reial decret 436/2004, de 12 de març, que s'estableix la metodologia per a l'actualització i sistematització del règim jurídic i econòmic de l'activitat de producció d'energia en règim especial.  
L'activitat projectada és productora de residus perillosos, conforme la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus i la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, quedant sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la conselleria competent al medi ambient.  
L'activitat queda sotmesa al règim establit en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, en estar inclosa en la llista de l'annex I d'aquest.  
Constitueix una activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, d'acord al Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, exigeix en l'article 37, la realització d'auditories acústiques periòdiques a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
L'activitat està catalogada com a potencialment contaminant de l'atmosfera d'acord al Decret 833/1975, de 6 de febrer, de protecció de l'ambient atmosfèric, i han de registrar-se les emissions d'aquesta a l'atmosfera.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Atomizadora, SA, en les instal·lacions de la qual s'ha de situar l'equip de cogeneració, està situada en sòl urbà industrial. L'entorn immediat és la mateixa planta atomitzadora, limitat per la carretera que enllaça els termes municipals d'Onda i l'Alcora i la zona merament industrial, formada per nombroses fàbriques de paviments i revestiments ceràmics del sector del taulellet. Es troba inclosa en l'àrea antròpica definida pel PORN del Parc Natural de la Serra d'Espadà.  
En tot cas, la substitució de l'antic equip de cogeneració pel projectat introdueix millores en el rendiment i no modifica els actuals impactes sobre el sòl, les aigües i l'entorn immediat. Aquests factors no limiten, per tant, la instal·lació de l'esmentat equip, ja que es tracta d'una indústria existent que modernitza i millora les instal·lacions d'aquesta.  
Els principals impactes i les mesures correctores que s'han d'aplicar, durant el funcionament de la instal·lació, que s'exposen en l'estudi d'impacte ambiental, són els següents:  
- Se citen entre els residus perillosos associats a l'activitat de cogeneració, corresponents a l'oli lubricant retirat i als residus líquids generats durant la neteja del compressor. S'ha previst una arqueta i trapa per a la recollida dels vessaments fortuïts que puguen produir-se per pèrdues d'oli lubricant. Es procedirà a la retirada periòdica de tots els residus perillosos generats a través d'un gestor autoritzat.  
- Els valors màxims d'emissió de gasos contaminants a l'atmosfera, s'indiquen a partir de les especificacions del fabricant de la turbina: inferior a 500 mg/Nm³ o 243 ppm de NO2 i 625 mg/Nm³ (calculats per a un excés d'aire del 65%). L'emissió dels gasos de fuita a l'atmosfera es realitzarà a través d'una xemeneia localitzada en la turbina.  
- El projecte preveu el confinament de la turbina en l'interior d'un contenidor específicament preparat per a evitar transmissions de soroll elevades a l'exterior i situada en el mateix interior de la planta d'atomització. L'eixida dels gasos de fuita a l'atmosfera incorporarà un silenciador acústic de 40 dB(A) d'atenuació i el sistema d'insonorització del grup turbogenerador està dissenyat perquè a 1 m el nivell acústic siga de 85 dB(A). S'assegura un nivell sonor en el veïnat no superior a 45 dB(A) a 20 metres de distància.  
Com a programa de vigilància ambiental es proposa realitzar un control sobre les emissions de gasos de combustió a l'atmosfera i les emissions sonores originades en el funcionament de la turbina:   
- D'una banda, a la posada en marxa de la cogeneració i, posteriorment, cada any, es realitzarà mesuraments de les emissions dels següents gasos a l'atmosfera: òxids de nitrogen (Nox), monòxid de carboni (CO), diòxid de carboni (CO2), diòxid de sofre (SO2) i partícules. La propietat disposarà d'un llibre de registre d'emissions d'acord amb l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i control de la contaminació.  
- Per a les emissions sonores es realitzarà, a la posada en marxa, mesurament acústic en el veïnat.  
Tramitació administrativa  
Amb data 13 d'octubre de 2006, va tenir entrada la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental del projecte, realitzada pel Servei Territorial d'Energia de Castelló de la Conselleria d'Infraestructures i Transport. La documentació rebuda és la següent:  
- Projecte de planta de cogeneració  
- Estudi d'impacte ambiental   
L'escrit de sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental comunica que l'expedient es va sotmetre a informació pública (BOP de 16.09.2006) sense que consten al·legacions a aquest.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.f de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, de l'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan ambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 8, apartat 3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental el projecte de modificació de la instal·lació de cogeneració, promogut per Atomizadora, SA a la ctra. Onda-l'Alcora km 1,5 al terme municipal d'Onda (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableixen el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la documentació presentats.   
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. S'ha de disposar d'arqueta i trapa per a la recollida potencials vessaments d'oli lubricant sota el xassís de la turbina de cogeneració.   
2. La zona destinada a l'emmagatzemament de residus perillosos haurà de ser coberta, amb solera impermeable i dotada d'una cubeta de retenció de vessaments amb un volum mínim igual a la major de les xifres corresponents al dipòsit de residus perillosos líquids més gran o al 10% de la capacitat total d'emmagatzemament dels residus perillosos líquids.  
3. Es fixen els següents límits màxims d'emissió de contaminants a l'atmosfera per al funcionament de la turbina de gas natural, referits a condicions normals de pressió i temperatura (1 atm i 0ºC) al 15% de O2 i en base seca: CO menor a 625 mg/Nm³, NOx (mesurat com a NO2) menor a 1.000 mg/Nm³.   
4. El titular de la instal·lació ha d'estar obligat a remetre a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació preliminar respecte a sòls contaminats, exigit per l'article 3 del Reial decret 9/2005, de 14 de gener.  
5. A la posada en marxa de la instal·lació haurà de realitzar-se la preceptiva auditoria acústica, a l'efecte de comprovar el compliment dels nivells sonors establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
6. S'ha de complir el programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental, al qual s'han d'incorporar les auditories acústiques, cada 5 anys, exigides pel Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, com també, el seguiment de les correctes condicions d'identificació i emmagatzemament dels residus perillosos i dels sistemes de recollida de vessaments.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient, la qual establirà, si escau, l'aplicació de nous condicionants.  
8. D'acord amb l'apartat 6 de l'article 4 del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i modificacions, el promotor del projecte haurà de comunicar a l'òrgan ambiental amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució d'aquest.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar-se cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 247/06-AIA  
Títol: Explotació porcina d'engreix  
Promotor: Ana Carmen Fernández Llamosa   
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Utiel  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'explotació porcina d'engreix  
Localització: Polígon 15, parcel·la 331, del terme municipal d'Utiel (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es tracta de la construcció i obtenció de la llicència d'activitat d'una explotació porcina. Les principals característiques del projecte es resumeixen a continuació.   
L'explotació estarà situada dins d'una parcel·la de 9.550 m², sent la superfície construïda:  
- Nau d'enceball i engreix 868,76 m²  
- Local tècnic (magatzem i lavabo) 50 m²  
La capacitat de l'explotació està prevista per a 1.014 caps d'engreix (121,68 UGM) per la qual cosa es classifica dins del grup segon d'acord el que s'ha especificat en el Reial decret 324/2000. Entraran porcells de 6 a 7 setmanes de vida i una massa aproximada de 20 kg i romandran en l'explotació, de 4 a 5 mesos, fins a assolir els 100 kg. Per les dades proporcionades, s'espera una mitjana anual de 2,4 cicles.   
El volum anual de purí estimat es calcula segons les produccions de purí establides en l'annex I del Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines. En aquest cas ascendeix a 2180,1 m³ de purí/any. La capacitat de les trapes de purí no queda bastant justificada en l'estudi ja que es parla de dues naus. En consultar els plànols, la capacitat total es considera suficient per a emmagatzemar els purins per un temps igual als 3 mesos que, com a mínim, exigeix la legislació en l'article 5 del Reial decret 324/2000. No obstant això, s'indica en el projecte que aquest buidatge es realitzarà amb major freqüència, cada un o dos mesos.  
El purí s'emprarà com a adob orgànic sobre superfícies agrícoles de diverses parcel·les; i s'adjuntarà el contracte d'acceptació, cèdula de propietat i plànols cadastrals de cadascun dels propietaris.   
Tenint en compte el que estableix el RD 261/1996, la superfície mínima de què s'ha de disposar amb una dosi d'aplicació de 170 kg N/any és de 43,24 ha. Amb aquesta xifra la superfície de què el promotor disposa per a l'aplicació del purí és suficient. Aquestes terres estan dedicades majoritàriament a la vinya, ametlers i oliveres.  
S'ha de disposar d'un grup electrogen per al proveïment d'energia elèctrica.  
L'explotació disposa d'un pou propi per al proveïment. S'estima un consum de:  
- 3.057,2 m³/any de consum dels animals  
- 70,98 m³/ any aigües de neteja  
- 36,5 m³ /any aigua consum humà  
En el projecte d'activitat s'indica que les aigües sanitàries provinents dels lavabos es destinaran a una fossa sèptica encara que no s'indica ni el tipus de tractament de depuració ni la destinació final. Les aigües de neteja dels locals s'inclouran en el purí.   
La distància al nucli urbà del llogaret de Los Corrales de Utiel és de 4.000 metres.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 30 de juny de 2006, amb la remissió per la Comissió de Qualificació d'activitats de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 249, de 19 d'octubre de 2006, sense que s'hi presentaren al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 20 de juliol de 2006 se sol·licita a l'Ajuntament l'ampliació de la documentació presentada. Se li sol·licita la realització de la informació pública del projecte, l'informe favorable de l'organisme de conca davant de l'augment del consum d'aigua i l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
En data 20 de novembre de 2006, l'Ajuntament remet la informació pública sol·licitada i les sol·licituds presentades pel promotor dels informes de conca i patrimoni.   
La sol·licitud presentada a la CHX, en data 31 d'octubre de 2006, per a l'aprofitament d'un cabal de 3.164,69 m³/any d'un pou. Unitat hidrogeològica 24 amb una distància menor a 100 m respecte a llits, pous i altres aprofitaments existents.  
L'expedient municipal remés conté la documentació següent:  
- Informe tècnic favorable de l'arquitecte tècnic municipal.  
- Informe tècnic favorable de l'enginyer municipal.  
- Informe tècnic favorable del veterinari municipal en què s'indica respecte a les mesures correctores del projecte:  
- Falta gual sanitari de desinfecció de vehicles (o impossibilitat d'entrar-hi vehicles).  
- Especificar itineraris i destinació dels purins.  
- Contracte d'eliminació de cadàvers.  
- Còpia de la notificació realitzada els veïns de la parcel·la i edicte publicat.  
- Comunicació de l'Ajuntament en què es diu que no s'hi han presentat al·legacions.  
- Còpia de l'autorització prèvia a la construcció de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la DTCTH de València en data 17 de novembre de 2004. S'hi s'indica que es concedeix l'esmentada autorització prèvia sempre que es complisquen les condicions estipulades en el fonament cinqué:  
«Només s'ha pogut aportar l'escriptura de la parcel·la 311 del polígon 15, per la qual cosa s'autoritza una única construcció a l'esmentada parcel·la».  
Afeccions legals  
El projecte compleix el PGOU d'Utiel. L'emplaçament d'aquest es qualifica com a sòl no urbanitzable, zona XIII agrícola, on es permet l'ús que es pretén segons els informes remesos de l'arquitecte tècnic i l'aparellador municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi d'Utiel no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental inclou una descripció del medi natural on estarà situada l'explotació i que inclou de manera molt general: aire, aigua, sòl, flora, fauna, paisatge i l'entorn socioeconòmic de la zona. L'explotació se situarà en un entorn típicament agrícola amb camps dedicats al cultiu d'ametlers i vinyes. La parcel·la actualment està dedicada al past arbustiu. Segons el visor temàtic de la CTX la vulnerabilitat dels aqüífers en aquesta zona està classificada com a alta. La litologia en la parcel·la està formada per cudols, graves i llims.  
S'han identificat les accions impactants i factors ambientals impactats tant en la fase de construcció com en la fase de funcionament de l'explotació ramadera. S'ha emprat una matriu per a la valoració d'aquests.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental les mesures protectores proposades són les següents:  
- Els materials emprats asseguraran la impermeabilitat de les trapes d'emmagatzemament. Els acabats exteriors han de ser del tipus que harmonitzen amb l'arquitectura tradicional de la zona. Les runes generades s'han de gestionar de manera adequada. Cal respectar la vegetació de la parcel·la a les zones no afectades per la construcció.   
- Per a evitar la proliferació d'olors, s'ha de mantenir una bona ventilació en l'interior de l'explotació i s'ha d'aplicar un tractament amb un activador biològic. Aquest tractament millorarà també les seues característiques com a esmena orgànica.  
- Es prendran les mesures adequades per a garantir el bon estat sanitari en l'explotació: teles antiocells, gual sanitari, etc.  
- Se subscriurà un assegurança de recollida i destrucció de cadàvers d'acord amb la legislació.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, no s'ha especificat la periodicitat de les comprovacions que es realitzaran. Se centra sobretot en la comprovació del bon estat de les instal·lacions sanitàries de què disposarà l'explotació.  
L'activitat es considera viable des del punt de vista ambiental, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental; i s'amplia amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la construcció de l'explotació porcina, situada al polígon 15, parcel·les 311 al terme municipal d'Utiel (València) promoguda per Ana Carmen Fernández Llamosa, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
1. Abans de la concessió de la llicència d'activitat, s'ha de disposar de l'informe favorable de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, i de l'informe favorable de l'organisme de conca corresponent; els quals s'han de presentar davant de l'òrgan substantiu.   
2. En el projecte d'activitat s'indica que s'ha d'instal·lar una fossa sèptica per a la gestió de les aigües sanitàries sense que s'haja especificat el tractament previst per a aquestes. Aquest tipus d'instal·lació implica l'abocament posterior, per infiltració, en el terreny per la qual cosa s'ha d'obtenir l'autorització de la CHX i garantir que es compleix el límit establit per a aquest tipus d'abocaments.   
3. En l'aplicació del purí al terreny no s'ha de superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. A l'hora de l'aplicació d'aquest en el terreny s'ha de tenir en compte el que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i per l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries. S'han de respectar les distàncies en la distribució respecte a altres explotacions i cursos d'aigües que s'indiquen en el RD 324/2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.   
4. Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que puguen produir-se en l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumular-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.   
5. S'ha de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que estipula la legislació. S'ha de disposar de contracte actualitzat i subscrit per a la totalitat d'animals, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte. A l'exterior de l'explotació s'ha de disposar de dipòsits homologats per a l'emmagatzemament d'aquests.  
6. Com a mesures higièniques i sanitàries l'explotació ha de disposar d'una tanca perimetral que aïlle l'explotació i ha de disposar de sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties. Seria convenient que a totes les finestres i al carener s'instal·len malles tipus antiocells per a evitar l'entrada de possibles vectors de malaltia.   
7. Per a reduir l'impacte visual que causa la construcció es recomana, a més dels acabats exteriors que harmonitzen amb l'entorn, l'ús de pantalles verdes, i emprar-se arbres d'espècies autòctones de la zona. S'han de plantar preferiblement agrupades i no en fileres. A més de reduir l'impacte visual, una bona distribució pot actuar com a aïllament tèrmic i acústic de l'explotació.  
8. S'ha de comunicar qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 1 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 73/05-AIA  
Promotor: Contebur, SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló  
Objecte del projecte: Explotar les roques detrítiques argiloses subjacents i reomplir el buit miner amb residus  
Localització: Parcel·les 206, 207 i 208, del polígon 51, del municipi de Borriana (Castelló)  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2003/9 NMINC   
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
Contebur, SL projecta l'explotació de roques detrítiques quaternàries d'edat plistocé a holocé, en tres parcel·les pràcticament horitzontals que sumen una superfície total de 6.934,42 m², mitjançant pedrera d'un sol banc descendent i de 5 metres d'alçària. La superfície d'explotació és de 6.019,04 m².  
La producció de tot-u anual és de 5.250 m³, amb un aprofitament del 90%. La producció total per a la vida de la pedrera, que és de 5 anys, ascendeix a 26.250 m³.  
L'extracció és mecànica mitjançant una carregadora frontal sobre rodes, el talús del front posseeix una inclinació de 80º respecte de l'horitzontal.  
Els estèrils estan constituïts pel sòl del lloc, que posseeix un grossària d'uns 25 cm i constitueixen el 5% del tot-u.  
El transport es realitza amb camions banyera fins als punts de distribució i consum.  
L'única instal·lació auxiliar de la pedrera és una caseta prefabricada per a ús del personal.  
El rebliment del buit es realitza mitjançant un abocador de residus que no han sigut caracteritzats ni autoritzats per la Direcció General de Qualitat Ambiental, ja que l'autoritat administrativa substantiva no l'ha sotmés a la seua consideració, pel fet d'iniciar-se la tramitació amb anterioritat a l'entrada en vigor del Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb finalitats de construcció.   
El pla de restauració descriu textualment les obres següents:  
1. En l'apartat, 1. Antecedents:  
«La restauració del buit creat per l'explotació minera serà realitzada, en primer lloc, mitjançant el rebliment d'aquest amb l'aportació de materials inerts procedents de les activitats d'excavació -terra vegetal, graves, arenes, argiles, terrenys pedregosos i semblants-; d'aquesta manera es restituiran les cotes de terreny fins a obtenir una topografia semblant a l'original. Així, l'activitat de restauració proposada no caldria considerar-la com la realització d'un abocador, sinó dur a terme una restitució del terreny mitjançant aportació o rebliment de materials inerts i revegetació final mitjançant la plantació de cítrics.  
Prèviament al rebliment amb materials inerts, s'impermeabilitzarà el buit miner creat mitjançant argiles compactades.»  
2. En l'apartat, 2. Objecte del projecte:  
«Els objectius que desenvolupen tot l'anterior són els següents:  
- [...]  
- Condicionament dels accessos actuals i impermeabilització del buit miner generat després de l'explotació; construcció de xarxa de canals de drenatge de possibles lixiviats i dipòsit de recollida d'aquests.  
- Rebliment mitjançant l'abocament progressiu de materials inerts per capes fins a arribar a la cota final prevista.»  
3. En l'apartat, 6.2. Sistema de protecció d'aigües subterrànies i sòls:  
«Una vegada delimitada la zona de rebliment, aquesta serà impermeabilitzada. Amb aquesta finalitat es realitzarà, prèviament al rebliment, l'estesa i compactació d'una capa de materials argilosos sobre tota la base del buit amb un grossària de 0,50 metres que garantisca un coeficient de permeabilitat inferior o igual a 1,0x10-7 m/s.  
Aquesta capa impermeabilitzant serà estesa i compactada mitjançant un corró compactador, fins a arribar al 95% del pròctor modificat.  
[...] Posteriorment a la impermeabilització de la base i sobre aquesta capa d'argila es procedirà a l'estesa d'una capa de drenatge (composta per graves de 20/30 mm) de 0,20 metres de grossària per al drenatge dels possibles lixiviats.  
Per a recollir els possibles lixiviats es disposarà d'una xarxa de drenatge en forma d'espina de peix que canalitze aquests cap a una cubeta estanca o arqueta de concentració formada per tubs de formigó vibropremsat d'1 metre de diàmetre.  
Aquest pou estarà situat en la cota més baixa del buit que hi ha a fi de facilitar la recollida dels lixiviats.  
El pendent longitudinal dels drens serà del 2%, i al seu torn, la base s'haurà anivellat amb un doble pendent transversal del 2% cap al dren, amb el fi que es produïsca l'evacuació dels lixiviats originats en qualsevol punt del buit, per acció de la gravetat.  
La capa drenant s'ha de realitzar -una vegada impermeabilitzada amb una capa d'argiles compactades-, mitjançant un llit de material filtrant d'almenys 0,20 metres de grossària, constituït per graves i cudols de 20/30 mm, de diàmetre.»  
4. En l'apartat, 6.3 Realització del pou de concentració de lixiviats i piezòmetre de control. En el paràgraf segon s'explica el següent:  
«S'instal·larà una bomba submergida fixa al piezòmetre, de manera que se'n garantisca l'accionament cada vegada que requerisca el buidatge d'aquesta. La recollida dels possibles lixiviats emmagatzemats en aquest pou seran recollits directament per un gestor autoritzat.»  
5. En l'apartat, 6.5.4 Descripció dels materials admissibles destinats al rebliment. Primer paràgraf:  
«Els materials que s'han d'emprar en el rebliment s'enquadren dins del grup de residus inerts, i estan originats per la mateixa activitat minera o pel sector de la construcció, demolició i obres públiques, sempre que estiguen catalogats com a inerts.»  
En vista de tot l'anterior, es pot concloure que en el buit miner es projecta construir un abocador, en el qual es comenten les obres necessàries d'impermeabilització, drenatge i recollida de lixiviats per un gestor autoritzat. No ha sigut aportat cap projecte d'abocador.  
En l'apartat, 6.5.4 Descripció dels materials admissibles destinats al rebliment, no s'ha tingut en compte la corresponent autorització de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, que és l'autoritat administrativa substantiva per a caracteritzar residus i autoritzar abocaments.  
En la clausura de l'abocador es recobreix amb una capa de terra vegetal de 30 cm, sobre la qual es planten 335 peus de tarongers, de la varietat clementina (Citrage carrizo), a raó de 550 peus/ha.  
2. Alternatives mediambientals  
El promotor no fa un estudi de les alternatives ambientals, sinó que l'apartat homònim de l'estudi d'impacte ambiental el dedica a justificar la ubicació proposada com a única alternativa possible.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
La tramitació s'inicia el 26 de novembre de 2003 al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló, amb anterioritat a la data d'entrada en vigor del Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb finalitat de construcció. Per aquest motiu no és aplicable.  
Amb data 30 de juny de 2004 entra en el Registre d'aquesta Conselleria una documentació formada per: projecte d'explotació, pla de restauració i estudi d'impacte ambiental per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental.  
El 15 de juliol de 2004 es torna la documentació al titular per les causes següents:  
- No aporta l'informe final favorable de Patrimoni, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
- No compleix els continguts mínims exigits d'un estudi d'impacte ambiental, segons el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, ja que realitza una descripció irreal del medi.  
- No presenta un estudi d'alternatives ambientals.  
- La restauració proposada del buit miner és un abocador de residus, sense definir si es tracta de residus inerts o no perillosos.  
- No aporta un certificat expedit per l'Ajuntament de Borriana sobre la compatibilitat de l'activitat extractiva i d'abocaments amb els usos permesos per als esmentats terrenys en el planejament territorial del municipi.  
El 12 de novembre de 2004 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet el certificat del tràmit d'informació pública.  
El 13 de desembre de 2004 l'òrgan substantiu remet projecte d'explotació, pla de restauració i estudi d'impacte ambiental per a sotmetre'l a avaluació d'Impacte ambiental.  
El 21 de gener de 2005 es realitza una consulta a l'Àrea de Residus.  
El 4 de març de 2005 es torna la documentació al promotor, via òrgan substantiu, per no tenir elements de judici suficients per a prendre una decisió sobre l'actuació projectada.  
El 13 d'abril de 2005 Javier Serrano García, en representació de Julio Cátedra Sánchez -representant legal del Contebur, SL- sol·licita la lectura de l'expedient.  
El 6 de maig de 2005 remet l'òrgan substantiu projecte d'explotació, pla de restauració i estudi d'impacte ambiental per a sotmetre'l a avaluació d'impacte ambiental, fotocòpia del resultat del tràmit d'informació pública i al·legacions del titular.  
El 24-5-2005 es remet a l'autoritat administrativa substantiva un informe de resposta a les al·legacions i es requereix al promotor una ampliació de documentació.  
El 21-6-2005 es rep un escrit de l'òrgan substantiu que sol·licita aclariments sobre qüestions administratives.  
El 2 de novembre de 2006 es remet un informe a l'autoritat administrativa substantiva amb reportatge fotogràfic i, al seu través, s'envia al titular tota la documentació tècnica perquè la modifique. Es comunica a l'òrgan substantiu que el promotor ha realitzat una excavació d'uns 3 metres de profunditat en un terç del total sol·licitat, i s'han trobat piles de roques emmagatzemades per la propietat. Es requereix al promotor que remeta una nova documentació que reflectisca la situació real ambiental en què es troben els terrenys, a més se li comunica que no ha remés l'informe final favorable de Patrimoni Cultural Valencià ni el certificat de compatibilitat de les obres, emés per l'Ajuntament de Borriana. A l'autoritat administrativa substantiva, se li indica que procedeix, almenys, que el titular remeta un projecte d'abocador i que aquesta sol·licite a la Direcció General de Qualitat Ambiental un informe, on faça constar que el projecte d'abocador és tècnicament adequat; una vegada obtingut aquest seria el moment de remetre'l per a avaluació d'impacte ambiental juntament amb la documentació nova que es requereix. 'atorga al promotor un termini de 20 dies per a esmenar tot el que es requereix.  
El 6-11-2006 es remet una nota de règim intern a l'Àrea d'Inspecció del Territori, acompanyada d'un informe i reportatge fotogràfic que explica les obres dutes a terme pel promotor.  
El 9-1-2007 es realitza un advertiment de caducitat a l'interessat, per no remetre la documentació. Se li atorga un termini de tres mesos amb aquest fi.  
El 19-1-2007 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet un ofici i la mateixa documentació que li havia sigut enviada des d'aquesta Conselleria en data 2 de novembre de 2006. Sol·licita l'aclariment a diverses preguntes sobre actes administratius de l'expedient o bé que s'emeta aquesta declaració d'impacte ambiental.   
2. Informació pública  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el DOGV núm. 4821, del 17 d'agost de 2004; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
S'ha sol·licitat un informe al Servei de Residus Urbans sobre plans zonals en l'àrea de Borriana.  
El titular no ha remés l'informe final favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, sobre la conformitat dels projectes amb la normativa de protecció de patrimoni cultural, segons estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.   
Tampoc ha aportat un certificat de l'Ajuntament de Borriana on conste que els usos dels terrenys que ocupa la pedrera són compatibles amb els usos permesos en el planejament territorial del municipi. En el seu lloc ha aportat un certificat que, entre altres coses, diu el següent:  
«L'activitat seria compatible amb el PGOU vigent, si bé és susceptible de qualificació d'acord amb el RAMINP, Decret 2414/1961, com també el Decret 54/1990, de 26 de març, de la GV, com a extracció de materials de construcció i per tant qualificada com a Agrupació 23, subgrup 231.3 com a molesta índex 3, nociva 1-4 i insalubre 1-4.»  
Informes sectorials  
El Servei de Residus Urbans informa que el municipi de Borriana es troba dins del Pla zonal de residus de les zones II, IV i V, aprovat per Ordre de 2 de desembre de 2004, pel conseller de Territori i Habitatge. Sense perjudici d'altres condicionants, podria admetre's la implantació d'un abocador de residus inerts. En tot cas, i en compliment del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, haurà de comprovar-se que la instal·lació se situa a més de 500 metres de sòl classificat com a urbà o urbanitzable. Es considera que el projecte d'abocador de residus inerts emplaçat a les parcel·les 206, 207 i 208 del polígon 51 del municipi de Borriana és compatible amb les directrius del Pla zonal de residus de les zones II, IV i V.  
Afeccions legals   
D'acord amb la informació cartogràfica i mediambiental continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge, el projecte no presenta afeccions legals sobre espais protegits per la legislació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
Atés que en les parcel·les objecte del projecte ja no hi ha cap vegetació i el sòl ha desaparegut en més d'un terç de la superfície, d'ara endavant es farà exclusivament menció a altres factors ambientals.  
Les emissions de pols a l'atmosfera poden arribar a afectar adversament el creixement i salut de les plantacions d'arbres fruiters que limiten amb la pedrera.  
La carretera d'accés pot veure's tacada d'argiles pels pneumàtics dels camions que entren i ixen del lloc. En cas de pluja el ferm pot convertir-se en esvarós. A més, l'entrada a la pedrera se situa en una revolta, la qual cosa resulta encara més desfavorable.  
El soroll de la maquinària afectarà la quietud de l'entorn de l'explotació.  
En cas de pluges es pot inundar el fons de la pedrera, per la qual cosa serà necessari bombar l'aigua a les séquies, aquesta forma de procedir pot obstruir les conduccions si no es decanta l'aigua amb anterioritat a la descàrrega d'aquesta.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els impactes descrits en la documentació tècnica es corresponen amb un inventari i situació mediambiental diferent de la realitat, per la qual cosa no han sigut correctament identificats ni valorats.  
No s'ha tingut en compte l'embrutiment del ferm de la carretera que passa per davant.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
La documentació assegura que part dels manteniments de la maquinària tindran lloc in situ i la resta en un lloc forà. La pedrera no té una instal·lació ensostrada i impermeabilitzada.  
L'entrada i eixida de maquinària i camions embrutarà el ferm de la carretera pròxima, el reg de les superfícies de la pedrera és una mesura correctora que redueix les emissions atmosfèriques de pols però perjudica la neteja de la carretera; per tant, s'ha de complementar amb un sistema de neteja dels pneumàtics.  
Quan es produisquen precipitacions es generarà una entollada del fons de la pedrera. Per a prosseguir les labors serà necessari desguassar a les séquies, però aquestes poden obstruir-se si no han sigut decantades prèviament les partícules.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 3c.1 de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'Impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que hi siguen preceptives, el projecte d'explotació de l'autorització d'explotació de la secció A denominada Ángela i el pla de restauració d'aquesta, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures correctores i altres prescripcions establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució d'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. El titular ha de presentar davant de l'autoritat administrativa substantiva l'informe final favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, sobre la conformitat dels projectes amb la normativa de protecció de patrimoni cultural, segons estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià. En cas de ser negatiu l'esmentat informe, així ha d'entendre's aquesta declaració.  
2. El promotor ha de presentar davant de l'autoritat administrativa substantiva un certificat de l'Ajuntament de Borriana on conste que els usos dels terrenys que ocuparia la pedrera són compatibles amb els usos permesos en el planejament territorial del municipi. En cas de ser negatiu l'esmentat informe així ha d'entendre's aquesta declaració.  
3. La pedrera haurà de disposar d'un lloc ensostrat i amb solera impermeabilitzada. Els residus perillosos s'hauran d'envasar en dipòsits homologats degudament segregats per tipus, envasats, identificats i etiquetats. Hauran de disposar de safates o cubetes que garantisquen el confinament i posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Els esmentats residus s'hauran de lliurar en un termini no superior a 6 mesos a un gestor autoritzat.  
4. S'haurà d'instal·lar un sistema que netege els pneumàtics dels camions uns metres abans d'eixir del recinte de la pedrera.  
5. S'haurà de decantar tota l'aigua que siga bombada des de la pedrera a les séquies. A aquest efecte s'hauran de construir dues basses de decantació d'una profunditat mínima d'1,50 metres, connectades en sèrie, la primera funcionant per sobreeiximent. La capacitat d'ambdues permetrà un desguàs d'aigua clara.  
6. La carretera d'accés s'haurà de trobar neta d'argila als voltants de la pedrera, per a la qual cosa el promotor ha de netejar-la totes les vegades que siguen necessàries.  
7. S'haurà d'instal·lar una barrera vegetal, de 3 metres d'alçària mínima, al llarg de tot el perímetre de la pedrera. La barrera haurà de constar d'una fila d'arbres de gran densitat foliar.   
8. Les emissions de pols que es puguen acumular sobre els cultius pròxims a la pedrera s'hauran de controlar amb freqüència setmanal. En tot cas, si com a conseqüència dels treballs miners arriba a dipositar-se una capa de pols sobre els cultius adjacents que comprometa el desenvolupament normal d'aquests, el promotor estarà obligat a netejar-los.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 074/05-AIA  
Títol: Sol·licitud de concessió directa de la secció C, denominada Ribas núm. 2890.  
Promotor: Áridos Carot Sellés SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló  
Objecte del projecte: Explotació de calcària per a àrids  
Localització: Diverses parcel·les del polígon 3 del municipi d'Altura  
Ref. òrgan substantiu: NMINC/JR/ee  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte   
Áridos Carot Sellés SL disposa de l'autorització administrativa i explota la pedrera de calcàries de la secció A denominada Ribas núm. 475, situada al paratge Cueva del Bueno (municipi d'Altura). El titular ha sol·licitat que els esmentats recursos passen a ser la concessió directa de la secció C, anomenada Ribas núm. 2890; per la qual cosa se sotmet a avaluació d'impacte ambiental la documentació corresponent.  
La superfície que s'ha d'explotar com a concessió directa és d'uns 261.063 m², és la mateixa superfície que l'autoritzada com a secció A.  
Les reserves ascendeixen a 2.664.451 m³ que equivalen a unes 7.194.018 tones. La producció anual prevista és de 342.572 tones i s'estima una vida de la pedrera al voltant dels 30 anys.  
El titular fixa la relació estèril/calcària comercial en el 10%, però no ha acreditat aquesta xifra.  
La maquinària que cal emprar està composta per una perforadora capaç de perforar diàmetres de 85 a 115 mm amb martell en cap o fons, una carregadora frontal de rodes, un camió bolquet extravial de 40 tones, un martell hidràulic, una cisterna mòbil de 15 m³ i un vehicle lleuger per a serveis auxiliars.  
El sistema d'explotació és per pedrera de 6 bancs de 15 metres d'alçària, els talussos individuals posseeixen 75º d'inclinació respecte a l'horitzontal. L'extracció es realitza mitjançant perforació i voladura.   
Es realitza una trituració primària mitjançant trituradora de mandíbules i garbellament posterior.  
La restauració es projecta remodelant cada banc d'explotació en tres bancs de 5 metres d'alçària, cada banc posseeix un talús inclinat 25º respecte de l'horitzontal, i bermes de 5 metres d'amplària mínima. Sobre el terreny explotat es preveu abocar una capa de 50 cm de terra vegetal.  
Les espècies seleccionades són: Olea europaea a la plaça de la pedrera, Pinus halepensis a les bermes, Rosmarinus officinalis, Globulària alypum, Thymus vulgaris, Brachypodium retusum, Brachypodium phoenicoides, Bromus rubens, Anthyllis cytisoides, Psoralea bituminosa, Acer monspessulanum, Fraxinus angustifòlia, anouer (Juglans sp.), Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Ilex aquifolium i Juniperus phoenicea.   
2. Alternatives  
No hi ha un estudi d'alternatives en sentit estricte, ja que el promotor pretén gaudir d'uns avantatges inherents a la reclassificació administrativa dels recursos.   
El promotor cita tres supòsits: 1) renunciar a la reclassificació, 2) buscar recursos en altres zones diferents, la qual cosa generaria impactes nous en un altre lloc, i 3) continuar generant impactes a la zona d'explotació actual, que és l'única estudiada.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
11.05.05 El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial incoa el procediment i remet estudi d'impacte ambiental, projecte d'explotació i pla de restauració.  
20.05.05 Es requereix el certificat del tràmit d'informació pública, l'informe final de Patrimoni Cultural Valencià i l'informe regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
09.11.05 El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet el certificat del tràmit d'informació pública. El titular remitent la sol·licitud de l'informe de Patrimoni Cultural Valencià.  
18.11.05 S'adverteix al titular que l'expedient caducarà si no aporta la documentació requerida.  
24.11.05 Se sol·licita informació a l'Ajuntament d'Altura.  
14.02.06 El titular remet una còpia de l'informe de Patrimoni Cultural Valencià.  
30.03.06 Es requereix una ampliació de documentació i modificacions en titular, a través de l'autoritat administrativa substantiva.  
25.04.06 Se sol·licita informació al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial sobre la data i termini concedit al promotor per a presentar la documentació.  
09.05.06 Se li adverteix de caducitat a l'interessat  
22.06.06 Se li comunica al promotor el contingut del requeriment del 30 març de 2006.  
28.06.06 El titular remet una nova documentació.  
07.07.06 Es requereix al titular una nova documentació que complisca les especificacions dictades en els requeriments anteriors, de manera que s'esmenen definitivament les deficiències trobades. Se li indica que la documentació que aporte serà suficient per a emetre resolució.  
22.08.06 S'adverteix al promotor sobre la caducitat de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
28.12.06 El titular remet la documentació sobre la qual versa aquesta resolució.  
07.02.07 L'Àrea de Conservació d'Espais Naturals remet l'informe sol·licitat.  
2. Informació pública  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el DOGV núm. 5039, de 30 de juny de 2005; una vegada transcorregut el termini legal, certifica que no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
S'han sol·licitat informes sobre aspectes mediambientals a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló, a l'Ajuntament d'Altura, al Servei de Gestió Forestal i a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'aquesta Conselleria.  
Informes sectorials  
- Informe de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge  
Preveu un impacte significatiu sobre la vegetació i la geomorfologia, en el cas que afecte la rambla de La Torrecilla o barrancs tributaris. Considera que haurien d'adoptar-se mesures correctores i restauradores per a reduir l'emissió de pols generada en transitar els camions per l'esmentada rambla.  
- Informe final de Patrimoni Cultural Valencià  
L'informe és favorable i no té prescripcions.  
- Informe de l'Ajuntament d'Altura  
L'Ajuntament d'Altura explica que l'explotació projectada de la pedrera Ribas no incompleix les ordenances urbanístiques municipals, ja que en aquests terrenys es permet l'explotació de pedreres.  
- Informe del Servei de Gestió Forestal  
Destaca diverses deficiències en la primera documentació remesa: no es coneix ni el cabal d'escorriment ni els càlculs de la xarxa de drenatge, no té mesures per a evitar l'erosió hídrica, es desconeix l'origen i les característiques de la terra vegetal emprada per a restauració, no es justifica l'amplària de les bermes que seran repoblades, les espècies emprades en la repoblació es distribueixen en test i amb 40 cm d'alçària sense donar una justificació, no es té en compte el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció; a més no s'ha justificat la selecció d'espècies.  
Tot l'anterior s'ha notificat al titular, i en la segona documentació que va remetre ha corregit la majoria de les deficiències anteriors.  
- Informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, de 17 de març de 2006  
Emet informe favorable sempre que es complisquen els condicionants següents:  
1. L'activitat minera s'haurà de circumscriure a la superfície explotable que es troba dins de l'Àrea de Regeneració del PORN de la Serra Calderona, per tant no es podrà dur a terme a la zona nord de les parcel·les 161 i 162, ja que se situen dins de l'Àrea de Predomini Forestal.  
2. Es considera necessari realitzar la restauració de la zona ja explotada, prèviament a l'extracció en les zones noves.  
3. En el pla de restauració s'haurà d'utilitzar les espècies vegetals característiques de la zona, i és necessari que el projecte dispose del vistiplau d'aquest Servei.  
4. Les espècies vegetals de reproducció emprades en la restauració han de complir les disposicions següents: el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció; el Reial decret 289/2003, de 7 de març, sobre comercialització dels materials forestals de reproducció, i l'Ordre de 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aproven directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de reforestació i repoblació forestal a la Comunitat Valenciana.  
- Informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, de 7 de febrer de 2006:  
La llista d'espècies per a repoblació es considera apropiada, si bé hauran d'afegir-se espècies com les que se citen a continuació:  
Pinus halepensis, Acer monspessulanum, Fraxinus angustifòlia, anouer (Juglans sp.), Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Ilex Aquifolium i Juniperus phoenicea.   
S'ha d'eliminar de la llista l'argilaga pel fet de ser piròfila.  
Afeccions legals  
D'acord amb la informació cartogràfica i ambiental continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge, el projecte no presenta afeccions legals sobre espais naturals protegits per la legislació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
A la pedrera hi ha dos runams que ocupen un volum important per a les dimensions de l'explotació. No han sigut cartografiats en els plànols, tot i que se li havia requerit al promotor. Els runams no tenen mesures per a drenar l'escorriment i sedimentar les partícules, a més causen un impacte visual i paisatgístic.  
Es dóna la circumstància que en l'extrem sud-est de la pedrera hi ha un buit profund, la cota final del qual se situa per sota de la cota dels dos llits que conflueixen en aquest lloc; aquest espai té un volum comparable als dels dos runams esmentats.   
L'escorriment superficial discorre pels baixants a una velocitat erosiva per al tipus de recobriment emprat, a més no s'han previst els mitjans necessaris per a dissipar l'energia de l'aigua ni per a eliminar la càrrega en suspensió.  
La terra vegetal emprada en restauració procedeix principalment de l'exterior, però el titular projecta realitzar esmenes amb residus orgànics, la qual cosa pot contaminar les aigües subterrànies.  
En les proximitats de la pedrera hi ha terrenys agrícoles en producció, no s'ha previst cap mitjà per a evitar la propagació de les emissions de pols cap a l'esmentada vegetació, la qual es pot veure afectada en el creixement i funcions vitals.  
Durant les operacions de càrrega de les voladures no es preveu cap reg, es generarien emissions de pols.  
La planta de trituració primària no té dispositius per a eliminar les emissions de pols, les quals són visibles.  
La selecció d'espècies que aporta el promotor és adequada, amb l'excepció de l'argilaga, que ha de suprimir-se a causa del caràcter piròfit d'aquesta. S'afigen altres espècies, que es relacionen en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
En general, els impactes han sigut descrits i valorats adequadament en l'estudi d'impacte ambiental, llevat de les excepcions descrites en l'apartat anterior.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Les mesures per a corregir els impactes visual i paisatgístic no són suficients, ja que durant 23 anys el titular projecta explotar calcàries sense buidar els runams que hi ha, ni tampoc preveu emplenar amb estèrils el gran buit existent en el sud-est.   
Els dos baixants no disposen de mesures correctores per a eliminar la càrrega en suspensió, és necessari col·locar basses de decantació entre els dos baixants i els llits que discorren pel lloc. Com es deia anteriorment, l'escorriment adquiriria una velocitat erosiva, per la qual cosa s'han de recobrir d'escullera.  
Falta concretar les mesures que eliminen la pols emesa per la planta de trituració per a poder portar-les a la pràctica.  
Cal aplicar altres mesures correctores necessàries i que no figuren en la documentació, s'inclouen en les prescripcions de l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits prevists en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives que hi són preceptives, el projecte d'explotació de la concessió d'explotació de la pedrera Ribas núm. 2890 i el pla de restauració d'aquesta, sempre que es desenvolupen d'acord amb les mesures correctores establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
1. S'ha d'iniciar immediatament el buidatge dels runams existents en el buit del sud-est, i continuar emplenant-lo gradualment i ininterrompudament fins que desapareguen. Els estèrils que es produïsquen mentrestant s'abocaran també en el dit buit.   
2. Tal com està especificat en el calendari de restauració de la pàgina 122, el banc 685/670 s'explota simultàniament amb el banc Montera/700, durant el primer any; però per a ser coherent amb el model descendent de restauració, el banc 670/655 començarà la seua explotació un any abans d'esgotar-se el banc 685/670.  
3. Els bancs de restauració no s'han de formar amb estèrils. Si sobraren estèrils després d'emplenar la plaça de pedrera fins a la cota 640 m, llavors s'emprarien per a reduir el pendent del talús del banc 645/640.  
4. En el lloc s'observen emissions de pols procedent de la planta de trituració. El titular ha de concretar a l'autoritat administrativa substantiva les obres que realitzarà per a eliminar la pols, les quals haurà de plasmar en el primer pla de labors posterior a aquesta declaració.  
5. No s'autoritza l'ús de residus orgànics per a realitzar esmenes a la terra vegetal emprada en restauració.  
6. S'han d'afegir les espècies següents a la repoblació:   
Pinus halepensis, Acer monspessulanum, Fraxinus angustifòlia, anouer (Juglans sp.), Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Ilex Aquifolium i Juniperus phoenicea.   
No s'ha d'emprar l'argilaga pel fet de ser piròfila.  
7. A les parcel·les 161 i 162 s'hauran de col·locar cartells que marquen el límit entre l'Àrea de Regeneració i l'Àrea de Predomini Forestal del PORN de la Serra Calderona. Els cartells hauran d'advertir del límit de la zona d'extracció.  
8. El perímetre d'extracció que limita amb cultius ha de disposar de pantalles antivent. Es deixa a criteri del titular el tipus de pantalla que desitge instal·lar, amb la condició que la pantalla siga contínua i posseïsca una alçària mínima de 3,00 metres.  
9. El front volat s'ha de regar durant l'operació de càrrega.  
10. Els dos canals baixants s'han de recobrir d'escullera en tota l'extensió d'aquests, cada un desembocarà en la primera de les dues basses de decantació connectades en sèrie.   
Les dues basses hauran de comunicaran per desembassament, hauran de ser de volum suficient i d'1,50 m d'alçària mínima. Des de la segona bassa prosseguirà cada baixant fins a arribar al llit més pròxim. Les basses hauran de romandre en tot moment netes de sediments, fins que hagen transcorregut 2 anys des del final de les labors de restauració.  
11. El descobriment d'avencs o coves durant l'avanç dels treballs d'explotació haurà se ser comunicat immediatament a aquesta Conselleria, a fi que siguen inspeccionats per la condició d'espais naturals protegits d'aquests, d'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.  
12. Les espècies vegetals de reproducció emprades en la restauració han de complir les disposicions següents: el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció; el Reial decret 289/2003, de 7 de març, sobre comercialització dels materials forestals de reproducció, i l'Ordre de 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aproven directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de reforestació i repoblació forestal a la Comunitat Valenciana.  
13. La rambla per on circulen els camions i la resta de superfícies desposseïdes de vegetació i sòl hauran de romandre humides durant la jornada laboral.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 72/0101-ACX  
Títol: Pla general d'ordenació urbana del municipi de Carlet  
Promotor: Ajuntament de Carlet  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Carlet i CTH  
Localització: Terme municipal de Carlet  
Descripció del projecte   
Objecte de projecte  
L'objectiu del Pla general d'ordenació urbana presentat és l'actualització del planejament vigent, aprovat el 16 de desembre de 1980, a fi d'adaptar-lo a la normativa autonòmica per a dotar el municipi d'un nou escenari juridicourbanístic que oriente el desenvolupament territorial de Carlet.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Com a conseqüència de les necessitats de regularització el PGOU proposa la distribució de sòls següent:  
1. SNU sòl no urbanitzable (18.783.561 ha)  
1. 1. SNUP, sòl no urbanitzable protegit, i es classifica al seu torn en:  
- SNUPF, sòl no urbanitzable de protecció paisatgística forestal, engloba la totalitat dels sòls de major altitud del terme, amb aptitud per a la repoblació forestal i amb un alt valor paisatgístic i ambiental.  
- SNUPL, protecció de domini públic hidràulic (llits), comprén els llits públics del riu Magre, el riu Sec i dels barrancs de la Parra i de l'Aigua.  
- SNUPH, protecció de recursos hídrics, protecció dels pous de proveïment d'aigua.  
- SNUPT, protecció de xarxa de transports i comunicacions, inclou les actuals xarxes ferroviàries i carreteres existents, i les noves propostes viàries.  
- SNUPC, protecció camins ramaders  
1.2. SNUC, sòl no urbanitzable comú, és el més extens, i recull tots els terrenys dedicats a l'agricultura i, aquells altres que no apareixen classificats com a urbans o urbanitzables.  
2. SUBLE sòl urbanitzable (2.376.986 ha)  
2.1. SUBLE residencial, s'han delimitat 11 sectors, dels quals només tres sectors la Daia, Vidre-2 i Ausiàs March-2, que s'ordenen detalladament des del mateix pla general, i formen així el SUBLE residencial detallat. Els altres 9 sectors formen part del SUBLE residencial no detallat (Sud-2, l'Horta, Devesa, Camí Sant Bernat, Pintarrafes, la Targa, Sud-3, Villarrubia, Ausiàs March-3.  
2.2. SUBLE industrial, apareixen 4 sectors, localitzats tots a l'est del riu Magre, vinculats a l'actual zona industrial, són els sectors Cooperativa, Massalet, Piscina i Fornals i un sector aïllat, al costat de la CV-50, denominat la Barrina. Els sectors definits no tenen ordenació detallada.  
2.3. SUBLE terciari, apareixen dos sectors, Villarrubia T-1 i Villarrubia T-2, situats al nord i al sud del barri de Villarrubia. Els sectors definits no disposen d'ordenació detallada.  
2.4. SUBLE xarxa primària adscrita, que la formen el viari, els espais lliures i les infraestructures adscrites als diferents sectors.  
3. SU sòl urbà (3.122.315 ha), el formen els terrenys que ja estan urbanitzats en la seua totalitat.  
3.1. SU residencial, nucli urbà i la zona perifèrica de creixement en els últims anys.  
3.2. SU industrial, polígon industrial de Sant Bernat, la zona industrial la Carrera i el Parc Industrial Ciutat de Carlet.  
3.3. SU terciari,   
3.4. SU dotacional, que el conformen el públic, el privat i l'educatiu privat.  
Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental no realitza un estudi de possibles alternatives a les propostes.   
Això es justifica en el document memòria justificativa, en el punt 1.1.7. Justificació de la seua adopció enfront d'altres possibles alternatives, en el qual s'especifica que en el concert previ ja es van estudiar possibles alternatives, totes limitades per les infraestructures existents i en projecte, que travessen i envolten la població, a saber: llit riu Magre i riu Sec, la via fèrria de FGV i les carreteres de la Diputació, Generalitat i Estat.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 3 de març de 2006 la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València va remetre documentació relativa al PGOU de Carlet, composta per expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi i projecte, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el periòdic Las Provincias de data 29 d'abril de 2004, com també en el DOGV núm. 4740, de 27 d'abril de 2004.  
Durant el període d'informació pública es van presentar 28 al·legacions, les quals han sigut emeses a títol individual, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament de Carlet, en els quals s'incloïa l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat, un resum de les al·legacions presentades i l'acord per part dels tècnics municipals d'assumir íntegrament les respostes fetes a les al·legacions per part de l'adjudicatària dels treballs de redacció del Pla general, acompanyat per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple en sessió celebrada el dia 15 de novembre de 2004.  
3. Resum d'al·legacions  
Les al·legacions presentades s'estructuren segons distints criteris comuns.   
De totes no se'n destaca cap ja que no es basen en criteris ambientals.   
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 7 de juny de 2006 s'emet requeriment de documentació, per part d'aquest servei, a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita que es complemente la documentació següent:  
- Justificació de la disponibilitat de recursos hídrics per als nous consums derivats del desenvolupament del Pla general.  
- Tractament d'aigües residuals.  
- Recollida i gestió de RSU.  
- Informe de no-afecció al patrimoni cultural valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
- Informe sobre l'estudi de paisatge.  
- Informe sobre l'estudi acústic.  
- Estudi d'inundabilitat, el qual haurà de ser informat pel Servei d'Ordenació Territorial.  
- Justificar l'estratègia de creixement plantejada.  
- Realitzar un inventari d'activitats i usos en la zona i una anàlisi de la situació ambiental.  
- Abordar la qüestió sobre el barri de Villarrubia.  
- Abordar la qüestió de les línies elèctriques d'alta tensió.  
- Abordar el SNUC amb valors agrícoles que cal conservar.  
- Caldrà cartografiar i incorporar les zones incendiades a la part amb eficàcia normativa del Pla.  
- Delimitar les zones extractives de terres al llit del riu Magre i al marge d'aquest, com també donar-los un tractament adequat i diferenciat.  
- Definir el sòl on està prevista l'ampliació del cementeri.  
- Justificar la no-inclusió del barranc de Covatelles i l'Estepar en el SNUP llits.  
- Especificar en quina situació administrativa es troba la variant de la carretera CV-50.  
- Afecció al PORN de l'Albufera.  
En data 04 de desembre de 2006 és rebuda en aquest Servei resposta per part del promotor amb el document: Addenda a l'estudi d'impacte ambiental tramitat per a l'aprovació del Pla general de Carlet, emés al novembre de 2006, en el qual es contesta, fil per randa, al requeriment anteriorment citat.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els següents informes sol·licitats durant la tramitació del Pla general:  
1. Informe de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA (SEASA) com a empresa que gestiona el servei d'aigua potable de Carlet, de data 25 de gener de 2006, sobre la possibilitat de proveïment d'aigua en relació a la previsió de l'augment de població que preveu el nou PGOU de Carlet, el qual conclou que: «... en les condicions actuals dels sistemes es podria cobrir la demanda de fins a 13.800 m³/dia tenint en compte que els sondejos haurien de funcionar les 24 hores del dia i que 11.000 m³/dia serien coberts pels pous del Pi de la Cabra i 2.800 m³/dia serien coberts pel pou de la urbanització Ausias March.», «- des de SEASA, es recomana continuar invertint en la renovació de la xarxa d'aigua potable per a millorar rendiments i disminuir per tant la quantitat d'aigua que s'ha d'introduir a la xarxa.»  
2. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de data 19 d'abril de 2005, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Carlet per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla general d'ordenació urbana del municipi de Carlet, el qual conclou que «Aquesta Entitat de Sanejament informa de la viabilitat del tractament en l'EDAR de Carlet de les aigües residuals generades pel desenvolupament del PGOU de Carlet (València) sempre que es complisca amb els condicionants següents:...». Entre els quals cal destacar el tercer: «...3. Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, hauran d'executar-se les actuacions d'ampliació i millora de la planta previstes a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.»  
3. Certificat de la Diputació Provincial de València, de data 26 de juliol de 2005, sobre la capacitat de tractament de planta de tractament de residus sòlids urbans de Guadassuar, en el qual es conclou que «la capacitat de tractament de la planta de Guadassuar gira al voltant de 150.000 tones anuals».  
4. Informe del Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori de València, de data 9 de novembre de 2006, sobre l'estudi del paisatge del PGOU del terme municipal de Carlet (València), el qual conclou el següent:  
«...S'emet informe favorable, condicionat a la presentació d'un text refós que s'ajuste a la documentació de l'article 44 del Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana amb els aspectes enunciats en els apartats corresponents d'aquest informe. Així, doncs, i de conformitat amb l'article 60 i la disposició transitòria 1ª es podrà elaborar com a document independent el Catàleg de paisatge i el sistema d'espais oberts si l'Ajuntament ho considera oportú, i establir un termini màxim per a l'elaboració d'aquest.»   
5. Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de València, de data 14 d'agost de 2006, sobre el projecte de PGOU de Carlet (València), el qual indica que:  
- No resulta afectat cap dels espais proposats per a la inclusió d'aquests en la xarxa Natura 2000.  
- No afecta directament cap dels espais naturals protegits de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, actualment existents a la Comunitat Valenciana.  
- Que el projecte es troba en l'àmbit d'aplicació del PORN de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera (DOGV núm. 2516, de 26.05.1995).  
- Que d'acord amb l'article 5 de la Llei 4/1989, i l'article 35 de la Llei 11/1994 de la Comunitat Valenciana, «els plans d'ordenació dels recursos hauran de ser obligatoris i executius en tot el que afecte la conservació, protecció o millora de la flora, la fauna, els ecosistemes, el paisatge o els recursos naturals», i prevaldre «sobre qualssevol altres instruments d'ordenació territorial o física».  
L'informe proposa:  
1. «Que se cite expressament la inclusió i afecció de la part oriental del terme municipal en l'àmbit d'aplicació del Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de la conca hidrogràfica de l'Albufera.  
2. Que hauran de tenir-se en compte en el Pla general totes les disposicions incloses en el PORN, ja que en cas de contradicció la norma que ha d'aplicar-se és sempre la continguda en el PORN. Aquesta indicació és especialment sensible pel que fa al règim d'avaluació d'impacte ambiental, residus, ús i gestió de l'aigua, conservació d'aigües subterrànies i qualitat i depuració d'aigües residuals.  
3. Que haurà d'incloure's expressament en el planejament que, d'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2423, de 09.01.1995), es consideren protegides, amb caràcter general, totes les coves, avencs i la resta de cavitats subterrànies situats al territori de la Comunitat Valenciana, i es prohibeix tota alteració o destrucció de les característiques físiques d'aquests, com també l'extracció no autoritzada de qualsevol classe de materials naturals o artificials del seu interior i la introducció de rebutjos i objectes de qualsevol tipus que puguen alterar les condicions d'equilibri ecològic existents. En cas de descobriment fortuït d'alguna cova, haurà de procedir-se d'acord amb el procediment previst en el Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Catàleg de coves de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 5261, de 18.05.2006)».  
Finalment l'informe conclou: «... informar favorablement el projecte de referència, condicionat a la presa en consideració dels aspectes exposats».  
6. Informe del Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General d'Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge de València, de data 2 d'abril de 2007, en relació amb l'estudi d'inundabilidad del Polígon Industrial Cooperativa i Massalet a Carlet (València), el qual informa del següent:  
1. «Vist l'estudi d'inundabilitat del Polígon d'Industrial Cooperativa i Massalet, enviat el 27 de desembre de 2006 a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per al seu informe previ i havent transcorregut el termini per a la seua emissió sense haver-lo rebut, s'assenyala el següent:  
- L'actuació es troba afectada per la zona d'inundació VC29: con del riu Magre, classificada de nivell 6 en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
- S'indica l'obligatorietat, imposada per l'organisme de conca, d'emprar els cabals d'escolament que s'han d'introduir en l'estudi hidràulic: 900 m³/s i 1660 m³/s per als períodes de retorn de 100 i 500 anys respectivament.  
- Concreta a una escala major el risc establit pel PATRICOVA, en assumir-se la delimitació establida en la Cartografia del projecte LINDE (realitzat a escala 1:2.000); i la cartografia vectorial de l'Institut Cartogràfic Valencià a escala 1:10.000, la qual cosa permet verificar amb més precisió la incidència d'aquesta amb el planejament.  
- L'estudi conclou que no hi ha risc d'inundació per a un període de retorn de T=100 anys, però sí n'hi ha per a un període de retorn de 500 anys, aconseguint una alçària de làmina d'aigua de 35 centímetres, i que per a solucionar aquest problema es proposa una mesura correctora que consisteix a elevar 1,25 metres el marge esquerre del riu, entre els PK 600 i 1.200.  
2. Vist que l'estudi d'inundabilitat està subscrit per un tècnic competent, tal com ho avala el corresponent visat del col·legi professional (article 16.2 Normativa del PATRICOVA), per la qual cosa cal suposar que els resultats de la modelització i les conclusions a què s'arriba són correctes.  
3. Vist que després de l'aplicació del model amb la mesura correctora, s'observa que no es produeix inundació al marge esquerre, però sí que s'inunda al marge dret del riu Magre, anàlisi que l'estudi no preveu i que es considera necessari per a determinar si es produeix un increment significatiu del risc d'inundació i quina mesura pot afectar els usos implantats en aquesta zona.  
4. Vist que els estudis d'inundabilidad per a la concreció del risc d'inundació i la documentació mínima exigible a un estudi d'inundabilitat d'una zona han d'assumir plenament els principis normatius establits pel pla segons el que estableixen els articles 13, 16 i 17.  
Conclusions:  
Vist el contingut de l'estudi d'inundabilitat del Polígon Industrial Cooperativa i Massalet, a Carlet, es considera que no és procedent l'aprovació d'aquest pel fet de no estimar prou complides les previsions del PATRICOVA.  
Per tot l'anteriorment exposat, el tècnic redactor de l'estudi d'inundabilitat haurà de preveure aquest en els termes següents:  
a) Haurà d'aportar els plànols de risc al marge dret del riu Magre corresponents a la situació actual i futura, després de l'actuació consistent a elevar 1,25 metres al marge esquerre del riu entre els PK 600 i 1.200.  
b) Ha d'analitzar-se la incidència que aquesta actuació pot tenir sobre l'àrea afectada i justificar que no es produeix un increment significatiu del risc d'inundació en els termes establits en l'article 13 de la normativa.»  
Afeccions legals  
1. Espais naturals protegits   
El terme municipal de Carlet es troba en l'àmbit d'aplicació del Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de la conca hidrogràfica de l'Albufera (DOGV núm. 2516, de 26.05.1995), si bé no està inclòs dins de l'àmbit d'aplicació del Pla rector d'ús i gestió, ja que es troba fora del perímetre exterior del mateix parc natural.  
Haurà d'atendre's a l'esmentat Decret 96/1995, com també a la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2423, de 09.01.1995, i a les diverses normes sectorials que hi són d'aplicació.  
2. Camins ramaders   
Hi ha en l'àmbit del terme municipal 7 camins ramaders classificats:  
- Assagador Reial de Castella, amplària legal 75 m  
- Assagador de l'Estepar, amplària legal 20 m  
- Assagador d'Alberic, amplària legal 20 m  
- Assagador de la Creu Negra, amplària legal 20 m  
- Assagador del Molí de Dalt, amplària legal 10 m  
- Assagador del riu Sec, amplària legal 10 m  
- Assagador de la Sénia, amplària legal 10 m  
Hauran de ser respectades en tot el traçat l'amplària d'aquests d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders i la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
3. PGOF de la CV   
Després de consultar la cartografia temàtica del PGOF de la Comunitat Valenciana, es localitzen 3 àrees importants classificades com a sòl forestal:  
- A l'extrem oest del terme municipal.  
- Una franja a un costat i a l'altre del llit del riu Magre i limítrof amb el nucli urbà de Carlet  
- En l'extrem nord-est del terme municipal localitzada entre el canal Xúquer-Túria i una extensa urbanització a l'est.  
El PGOU classifica com a SNUPF aquells sòls del terme municipal de Carlet que, malgrat l'antropització que presenten o les afeccions que han patit, ofereixen un valor natural actual o potencial de caràcter ecològic, paisatgístic i forestal, que és mereixedor de la conservació, gestió i millora d'aquests.  
Per a aquests sòls haurà d'atendre's a la normativa de desenvolupament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, i en especial el Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana.  
4. Rambles i llits   
Al terme municipal de Carlet es troben els llits o barrancs següents que cal considerar:  
- Riu Magre  
- Riu Sec  
- Rambla de la Parra o del Pi de la Cabra  
- Barranc de l'Aigua  
- Barranc de la Mangada  
- Barranc de Malla  
- Barranc de Covatelles  
- Barranc de l'Estepar.  
Hauran d'entendre's subjectes al que disposa el Reial decret legislatiu 1/01, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües i el Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/85, de 2 d'agost, d'aigües.  
5. PATRICOVA  
Després de revisar la cartografia temàtica del Pla d'acció territorial de prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), s'observa que el terme municipal de Carlet està afectat per riscs d'inundació de graus 1 i 6 en algunes zones. A la vista del projecte:  
- Es reclassifiquen 3 zones de SNU amb risc d'inundació nivell 6, els sectors Cooperativa i Massalet com a industrials i SUR-3 com a residencial.  
- Es pretenen programar unes quantes zones de sòl urbanitzable no detallat amb risc d'inundació nivell 6; part dels sectors SUD-2 com a residencial i dels sectors Massalet, Piscina i Fornals, com a industrial.  
- Part del parc previst al costat del sector TER-2 Villarrubia, es troba afectat per risc d'inundació nivell 1.  
Per a totes aquestes zones s'haurà d'atendre al que disposa la normativa del PATRICOVA.  
6. Incendis  
El municipi de Carlet té delimitades diverses zones incendiades en diferents anys per a les quals és d'aplicació la normativa corresponent sobre la no-possibilitat de reclassificació o requalificació.  
Haurà d'atendre's per a aquestes zones al que disposa la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana i la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable; com també altres normatives que hi són d'aplicació.  
7. Infraestructures de transport  
Al municipi de Carlet hi ha les xarxes viàries estatals i autonòmiques següents:  
Carreteres de l'estat: CN-340 autovia A6  
Carreteres de Comunitat Valenciana, xarxa bàsica: carretera Tavernes de la Valldigna-Llíria CV-50  
Carreteres provincials: carretera de la Creu Negra CV-524  
carretera de Benimodo CV-546  
En projecte: variant de la CV-50  
Haurà d'atendre's a la normativa pel que fa a limitació d'usos i el domini públic, servitud i afecció, a la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generailtat Valenciana, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també a la Llei 25/1988, de 29 de juliol, de carreteres de l'estat; com també els reglaments que les regulen.  
Al municipi de Carlet hi ha les següents xarxes ferroviàries autonòmiques de Ferrocarrils de la Generalitat:  
Línia de Bétera a Vilanova de Castelló, amb estació a Carlet i baixador a la urbanització Ausiàs March  
Haurà d'atendre's a la normativa pel que fa a limitació d'usos i el domini públic, servitud i afecció, a la Llei 16/1987, de 30 de juliol, d'ordenació dels transports terrestres, com també a la resta de legislació que hi és d'aplicació.  
8. Jaciments arqueològics   
En l'estudi d'impacte ambiental es cartografien en el plànol C.4 els béns amb protecció de jaciments arqueològics. Aquests béns catalogats són:  
- La Font Blanca. Y.1. Localitzat al camí de la Font Blanca i la rambla de la Parra  
- El Pedregalet. Y.2. Localitzat entre l'ermita de Sant Bernat i la CV-50.  
- Els Fornals Y.3. Localitzat a la partida Fornals, a la vora del terme municipal de l'Alcudia.  
- Alqueria Y.4. Localitzat al nucli antic.  
Haurà d'atendre's al que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
1. El municipi de Carlet forma part de la comarca de la Ribera Alta de la província de València a la Comunitat Valenciana. El terme municipal de Carlet limita al nord amb Catadau i Alfarp, al sud amb Benimodo i l'Alcúdia, a l'est amb Alginet, Guadassuar i l'Alcúdia i a l'oest amb Tous.  
La ciutat de Carlet es troba estratègicament situada a l'inici de la Vall dels Alcalans, just on el riu Magre entra en la gran plana al·luvial de la Ribera. Ha crescut al marge dret del riu Magre com a nucli residencial i al marge esquerre com a nucli industrial.  
La ubicació de Carlet en la conca hidrogràfica dels rius Magre i Xúquer condiciona significativament l'orografia del terreny. La seua existència permet en l'actualitat que més del 90% de la superfície cultivable siga de regadiu, i s'hi haja generat activitat agrícola bàsica per al desenvolupament econòmic local.  
2. El clima de Carlet és temperat, i presenta les característiques típiques que corresponen a la plana litoral valenciana a què pertany. Presenta estius calorosos i hiverns suaus. El nivell de precipitació és inferior a resta de la plana litoral de les riberes del Xúquer en debilitar-se la influència del mar. La distribució de les pluges presenten un màxim molt acusat a la tardor (octubre-novembre) i un altre menor a la primavera, amb un estiu molt sec.  
3. El sistema hidràulic de la zona d'estudi està dominat pel curs del riu Xúquer. El desnivell del riu en aquesta zona és ràpid i tant açò com la facilitat de trobar bones tancades en el seu curs, han sigut motius perquè aquest tram del Xúquer haja sigut objecte d'un aprofitament hidràulic molt intens, tant per a producció d'energia elèctrica, com per a regularització del seu cabal amb vista a un aprofitament integral en els regadius de les zones baixes.  
Un altre important curs d'aigua és el riu Magre, amb una superfície de 1.543,7 km², en el seu curs principal amb una longitud de 125,9 km, travessa el municipi de Carlet de nord-oest a sud-est, en la part nord-est. El riu porta un cabal important a l'hivern, i encara que en l'estiatge aquest disminueix molt considerablement, les seues aigües són objecte d'una explotació molt intensa i desviada en multitud de séquies, fertilitzant les zones de Montroi, Llombai i Carlet.  
S'estableix en els articles 2 i 6 del Text refós de la llei d'aigües, que pertanyen al domini públic hidràulic els llits de corrents naturals, ja siguen contínues o discontínues. Aquests llits es troben protegits per una franja lateral de 5 metres d'amplària, que constitueix la zona de servitud, i per una faixa lateral de 100 metres d'amplària, que conforma la zona de policia. Això també és d'aplicació per a la resta de llits presents al terme municipal de Carlet, els quals es mencionen en l'apartat 4 del títol: Afeccions legals, d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Per això, l'esmentada zona de servitud s'ha de mantenir expedita, i queda supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com s'estableix en l'article 9 del Reglament de domini públic hidràulic (RD 849/1986).  
4. L'activitat humana ha substituït les antigues vegetacions naturals sorgides com a conseqüència del clima i del substrat natural per comunitats nitròfiles i camps de cítrics, deixant una estreta franja on sobreviuen alguns exemplars representants de la vegetació potencial.   
Destaca la vegetació de caràcter edafològic present al llit i vessants del riu Magre i els barrancs adjacents d'aquest. L'activitat humana ha transformat el llit natural en zones de cultiu caracteritzades per vegetació formada per comunitats nitròfiles i camps de cítrics, deixant un estreta franja on sobreviuen alguns exemplars representants de la vegetació potencial (xop, esbarzer, canyís...)  
A causa de l'abundància de cultius de cítrics al municipi de Carlet, un tipus de vegetació arvense molt estesa i característica és la que s'observa a la primavera en aquests camps (predominen l'agret). En l'etapa tardorenca primaveral, abunden els blets, malves i en l'etapa estival el predomini està representada per serrets, amarants, i mills de gall.  
A les zones de forest litoral que hi ha al municipi de Carlet, predomina la vegetació potencial que correspon a carrascars amb llentiscle i margalló associats.  
5. Dins de l'apartat de la fauna val la pena ressaltar diversos fets:  
- A les zones urbanes és fàcil esperar la presència d'espècies com ara la rata comuna, rata negra i ratolí comú. En les zones perifèriques del nucli urbà, també s'observa la rata penada comuna, el dragó comú i rosat i la sargantana ibèrica.   
- L'avifauna està dominada per passeriformes i estornells, encara que puntualment es pot trobar l'oroneta cuablanca i l'oroneta.  
- Entre les colobres destaquen quatre tipus: serp verda, blanca, de collar i d'aigua. És comuna la presència de sargantanes cua-roja i cuallarga.  
- Entre els amfibis es troben exemplars de gripau comú, gripau corredor, tòtil, gripauet i la granota verda.  
6. Es disposa d'informe, de data 25 de gener de 2006, de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA (SEASA), sobre el proveïment d'aigua potable i la disposició de recursos hídrics per a proveir els increments que generen les actuacions proposades en el PGOU del municipi de Carlet.  
L'informe conclou que en les condicions actuals dels sistemes es podria cobrir la demanda de fins a 13.800 m³/dia tenint en compte que els sondejos haurien de funcionar les 24 hores del dia i que 11.000 m³/dia serien coberts pels pous del Pi de la Cabra i 2.800 m³/dia serien coberts pel pou de la urbanització Ausiàs March.   
La mercantil SEASA recomana continuar invertint en la renovació de la xarxa d'aigua potable per a millorar rendiments i disminuir per tant la quantitat d'aigua que s'ha d'introduir a la xarxa. Per això, l'estudi d'impacte ambiental haurà d'incorporar aquestes recomanacions i realitzar un programa per a desenvolupar aquestes millores.  
L'estudi d'impacte ambiental explicita que només quan es desenvolupen tots i cada un dels sectors, i encara més, quan estiga feta tota l'edificabilitat permesa es requerirà un cabal de 12.150 m³/dia. Quan arribe aquest moment l'Ajuntament haurà de tenir resoltes les millores proposades per la mercantil SEASA, a més de posar en marxa tots els mitjans possibles per a promoure l'estalvi del recurs aigua al municipi.  
Es proposa, doncs, l'explotació al màxim de la seua capacitat dels pous indicats per a cobrir tota l'edificabilitat proposada. D'altra banda, en l'addenda a l'estudi d'impacte ambiental es diu que «l'informe de l'organisme de conca no ha sigut emés, no per la insuficiència dels recursos necessaris, sinó perquè no és definitiva en via administrativa la concessió de l'aprofitament que es disposa...». A més, a això s'uneix que el municipi de Carlet es troba en l'àmbit del PORN de la conca hidrogràfica de l'Albufera, i hauran de tenir-se en compte en el Pla general totes les disposicions incloses en el PORN respecte al règim d'avaluació d'impacte ambiental, residus, ús i gestió de l'aigua, conservació d'aigües subterrànies i qualitat i depuració d'aigües residuals.   
Per tot això, des d'aquest Servei s'estima necessari per a la justificació de la disponibilitat de recursos hídrics obtenir l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'acord amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, a més de tenir resolt l'expedient de la concessió de l'aprofitament dels pous implicats.  
7. Per al tractament d'aigües residuals es presenta informe de l'entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de data 19 d'abril de 2005, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Carlet per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla general d'ordenació urbana del municipi de Carlet. L'esmentat informe conclou amb la viabilitat del tractament condicionat que s'ha de complir amb diversos aspectes tècnics. Dels condicionants, el 3r conclou que hauran d'executar-se les actuacions d'ampliació i millora de la planta previstes a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.  
Cal destacar que en el II Pla director de sanejament d'aigües de la Comunitat Valenciana es preveuen actuacions d'ampliació i millora. S'haurà d'obtenir informació sobre el fet que s'augmentarà la capacitat de la planta i amb això es permetrà la recepció i tractament de majors cabals dels actuals.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, al marge de la capacitat disponible de l'EDAR que actualment no s'utilitza, el PGOU preveu que cada sector i cada programa obtinga com a condició indispensable per al seu desenvolupament l'informe previ de connexió de la xarxa de sanejament a l'EDAR i que a càrrec del programa s'aporte el cànon que es fixe per aquesta connexió la qual es computarà com a cost en el compte de liquidació provisional de la reparcel·lació i es pagarà a l'EPSAR per a la seua destinació a les instal·lacions de depuració.  
Per tant, abans de l'execució de qualsevol sector s'haurà d'obtenir la conformitat de l'entitat gestora dels residus generats i acreditat la suficiència de les instal·lacions de depuració de les aigües residuals. Aquest i la resta de condicionants de l'informe seran exigibles en el moment de la gestió dels sectors projectats.  
S'ha de garantir en els futurs desenvolupaments urbanístics un bon sistema de sanejament, com també millorar les condicions dels actuals nuclis residencials extensius mancats en aquest moment de l'esmentada infraestructura.  
8. Per a la recollida i gestió dels residus sòlids urbans, es presenta certificat de la Diputació Provincial de València, de data 26 de juliol de 2005, sobre la capacitat de tractament de planta de tractament de residus sòlids urbans de Guadassuar, en el qual es conclou que la capacitat de tractament de la planta de Guadassuar oscil·la al voltant de 150.000 tones anuals.  
Es desconeix quina és la quantitat estimada pel projecte de PGOU de Carlet i no queda especificat si la capacitat de 150.000 t/any és suficient o no per a tractar l'esmentada quantitat.  
En l'addenda de l'estudi d'impacte ambiental s'especifica que el pla zonal aprovat per Ordre de 29 d'octubre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge, aprovat en desenvolupament del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, inclou el municipi de Carlet en la zona XI, i dins d'aquesta l'àrea de gestió 1 on es disposa de terrenys aptes per a la construcció d'una infraestructura d'eliminació de residus mitjançant dipòsit controlat en abocador, i queda garantit així el principi d'autosuficiència, el de qui contamina paga, i el de proximitat.  
Per tant, atés que no s'especifica en la documentació aportada la quantitat aproximada de RSU que generaran les actuacions projectades i que en l'actualitat no hi ha les infraestructures projectades en el Pla zonal integral de residus de la Comunitat Valenciana, no es pot avaluar la suficiència o insuficiència de la planta de Guadassuar per a rebre i gestionar els residus que s'hi generaran.  
Per tot això, abans de l'execució de qualsevol sector s'haurà de tenir resolta l'execució de les previsions del Pla zonal de residus en la zona que inclou el municipi de Carlet. Aquesta responsabilitat recau en el Consorci de l'Àrea de Gestió 1 del Pla zonal de residus, per tant s'haurà d'obtenir el certificat o l'informe del Consorci de l'Àrea de Gestió 1 del Pla zonal de residus que justifique la capacitat per a gestionar els increments de RSU que es generaran en el PGOU de Carlet.  
9. L'ocupació del sòl del marge esquerre del riu Magre passaria a ser una superfície urbanitzada, cosa que implica la pavimentació i asfaltat de la majoria del sòl, la qual cosa comportarà una pèrdua de la permeabilitat del terreny i una disminució de la humitat del sòl. Això serà perjudicial tant per a les zones que s'inclouen en els sectors com per a les adjacents, ja que el riu Magre rebrà major aigua d'escolament en l'època de pluja, tot això agreujat pel pendent pronunciat del terreny.  
D'altra banda, en cas de projectar-se per a l'eliminació de les aigües pluvials dels sectors del marge dret del riu Magre l'evacuació al llit del riu Magre, s'haurà d'obtenir l'autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament a l'actuació, per a l'abocament de les aigües pluvials (article 9 del Reglament de domini públic hidràulic, RD 849/1986).  
10. Gran part de les actuacions que es preveuen en el PGOU de Carlet es veuen afectades per risc d'inundació segons la cartografia i la normativa d'aplicació del Pla d'acció territorial de prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
El promotor presenta estudi d'inundabilidad dels sectors industrials Cooperativa i Massalet, a Carlet, sobre el qual hi ha informe del Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General d'Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge de València, de data 2 d'abril de 2007, el qual conclou amb la no-aprovació de l'esmentat estudi d'inundabilidad pel fet de no estimar prou complides les previsions del PATRICOVA, i recomana diversos aspectes tècnics que hauran de complementar-se.  
No es presenta estudi d'inundabilidad dels altres sectors de sòl afectats pel risc d'inundació. Per a aquests sectors, es determina el següent:  
- Segons l'article 22 del PATRICOVA, el sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació. A la vista del projecte, les zones que es reclassifiquen de sòl no urbanitzable afectades per risc d'inundació són: sectors industrials Cooperativa i Massalet (nivell 6), part del sector residencial Sur-3 (nivell 6) i la reserva de sòl de patrimoni municipal a la vora del Polígon Industrial Ciutat de Carlet (nivell 3 i 6).  
Per tant, aquests sectors hauran de conservar la seua classificació actual.  
- L'article 23 del PATRICOVA tracta de les limitacions en sòl urbanitzable no detallat afectats per risc d'inundació. En aquests casos haurà de realitzar-se un estudi d'inundabilitat específic abans de la programació del sòl. A la vista del projecte, els sectors d'aquest tipus de sòl afectats pel risc d'inundació són: part dels sectors industrials Piscina, Fornals i Massalet, part dels sectors residencials Sur-2 i Sur-3, i el parc limítrof amb el sector Sur-2, tots afectats per risc nivell 6.  
Per tant, aquests sectors hauran de seguir amb la seua classificació actual com a sòl no urbanitzable no programat, i cal resoldre el problema d'inundabilitat abans de la seua programació. Per a això, es considera oportú, des d'aquest Servei, establir l'obligatorietat d'obtenir la DIA per a l'aprovació dels programes dels esmentats sectors.  
- L'article 24 del PATRICOVA es refereix als sòls urbans o urbanitzables amb programa aprovat afectats per risc d'inundació. En aquest cas estaria part del parc previst a la vora del sector TER-2 Villarrubia, afectat per risc d'inundació nivell 1. No obstant això, en l'addenda a l'estudi d'impacte ambiental presentada, es corregeix aquesta afecció ja que s'ha optat per traslladar l'emplaçament d'aquest parc urbà a una nova zona a la vora d'un equipament municipal en procés de restauració i recuperació, deixant aquest sòl com a sòl no urbanitzable comú (no DIC).  
11. Segons la documentació presentada, respecte a l'estratègia de creixement plantejada, Carlet té actualment un poc més de 14.000 habitants i 4.025 habitatges. El projecte del Pla general proposa 4.938 habitatges més que comportaria multiplicar per 2 la capacitat actual del municipi.   
Segons l'estudi d'impacte ambiental, el municipi s'estén fins a aconseguir la integració dels barris aïllats que, com indica el mateix l'estudi d'impacte ambiental, es troben en una situació de deteriorament i requereixen una restauració. Tot això es pretén aconseguir amb els sectors residencials Horta, Daia, Vidre-2, Villarrubia 1 i amb els sectors d'ús terciari Villarrubia 2 i 3. Amb això també es pretén obtenir una xarxa d'infraestructures que s'integraran en la xarxa primària, aconseguint així desviar el trànsit ràpid i pesant del municipi.  
Per a la programació i desenvolupament d'aquests sectors, segons l'informe del Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori de València, de data 9 de novembre de 2006, a fi de complir amb els objectius de qualitat paisatgística, de conformitat amb els articles 31 i 29 de la LOTPP, s'haurà de programar el sòl urbanitzable de manera tal que es dote el nucli d'una vora urbana oest homogènia i definida, tenir cura del perfil resultant i preservar la singularitat de l'ermita de Sant Bernat com a element aïllat en un entorn agrícola d'alt valor paisatgístic, i emplenar l'espai intersticial entre el barri de Villarrubia i el nucli urbà. Com també, completar i millorar la qualitat de la resta de les vores de l'actual nucli urbà.  
D'altra banda, segons l'estudi d'impacte ambiental presentat, el creixement del sòl industrial no té una altra finalitat que la de satisfer la demanda de nou sòl amb els beneficis inherents derivats de la creació de nous serveis, infraestructures i llocs de treball.  
Respecte als habitatges de segona residència, vist el planejament del municipi, el terç oest del terme municipal està ocupat per nombrosos habitatges aïllats de segona residència intercalats amb zones de cultiu i xicotetes àrees de pineda, que segons l'estudi d'impacte ambiental no tenen serveis urbans (depuració d'aigües residuals, recollida de RSU...) i se situen en una àrea caracteritzada per tenir un risc de contaminació d'aigües subterrànies o vulnerabilitat d'aqüífers nivell 4 o alta en molts dels casos.   
Per a solucionar aquest problema, l'estudi d'impacte ambiental (addenda) per a aquest tipus d'habitatges aïllats proposa la creació d'una xarxa de clavegueram per barris amb evacuació a EDAR al servei exclusiu de cada barri, com també l'adopció de solucions mixtes com ara mancomunar la gestió de barris accessibles entre ells, establir gestions individualitzades per a barris de difícil connexió i depuració individualitzada amb abocament zero en aquells casos en què les unitats d'habitatge es localitzen inconnexes a cap barri i siga un habitatge aïllat de difícil o costosa connexió.   
Haurà de solucionar el sanejament dels habitatges de segona residència amb l'ocupació de sistemes d'oxidació total, i prohibir l'ús de fosses sèptiques i pous cecs, ateses les característiques de vulnerabilitat del sòl.  
Per als habitatges aïllats situats a l'est del terme municipal s'haurà d'atendre també al que disposa el PORN de la Conca Hidrogràfica del Xúquer sobre la qualitat i depuració de les aigües residuals (article 5.4). Segons l'estudi d'impacte ambiental, la urbanització Ausiàs March disposa de tots els serveis urbanístics (fins i tot depuració), amb un grau d'urbanització adequat. El Pla general haurà d'incorporar informació detallada de l'ampliació del sector i en concret haurà de justificar les infraestructures de serveis presents i proposades per a l'esmentada finalitat.  
D'altra banda, segons l'informe del Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori de València, de data 9 de novembre de 2006, a fi de complir amb els objectius de qualitat paisatgística, de conformitat amb els articles 31 i 29 de la LOTPP, s'haurà d'impedir l'expansió de les agrupacions d'edificacions aïllades situades en les cotes més baixes dels primers contraforts muntanyosos de la serra de Cavalló. Amb aquesta finalitat, s'hauran de grafiar les zones de sòl no urbanitzable on està exclos aquest tipus d'edificació, com també la limitació específica d'ocupació del territori en la unitat de paisatge de la zona residencial d'ús dispers segons el que preveu l'article 18.e de la Llei 10/2004, del sòl no urbanitzable.  
12. El sòl forestal present en la zona de sòl urbanitzable no detallat de la urbanització Ausiàs March, al nord-est del terme municipal de Carlet i limítrof amb el terme municipal d'Alginet, haurà de classificar-se com a sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal i paisatgística (SNUPF), i ajustar-se així al PGOF.  
Les zones incendiades seran delimitades en el Text refós del Pla general on s'incorporaran com a sòl no urbanitzable d'especial protecció d'incendis.  
13. Respecte al paisatge, hi ha informe favorable del Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori de València, de data 9 de novembre de 2006, sobre l'estudi del paisatge del PGOU del terme municipal de Carlet (València), condicionat a la presentació d'un text refós que s'ajuste a la documentació de l'article 44 del Decret 120/2006 pel qual s'aprova el Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana amb els aspectes enunciats en els apartats corresponents de l'esmentat informe. Així, doncs, i de conformitat amb l'article 60 i disposició transitòria 1ª es podrà elaborar com a document independent el catàleg de paisatge i el sistema d'espais oberts, si l'Ajuntament ho considera oportú establint un termini màxim per a l'elaboració d'aquests.  
14. Carlet està travessat per diverses línies elèctriques d'alta tensió i conté una estació elèctrica. En aquest sentit la línia més delicada seria la que travessa el sector residencial Ausiàs March-3 i els industrials Massalet i Piscina, i que passa prop del residencial Sur-3.  
L'estudi d'impacte ambiental (addenda) a aquest respecte, considera que l'afecció als sectors Massalet, Piscina i Sur-3 és tangencial.   
No obstant això, l'afecció més important està determinada per la línia d'alta tensió que travessa el sector Ausiàs March-3. S'haurà d'atendre a la legislació de línies elèctriques aèries d'alta tensió (Decret 3151/68), respecte a les zones de protecció i servitud per a l'edificació. També, s'haurà de considerar la valoració d'alternatives tècniques que desenvolupen una ordenació detallada que amplie les distàncies mínimes contingudes i solucione millor la integració o trasllat d'aquestes.  
15. En la documentació aportada es presenta un catàleg en el qual es cataloguen els jaciments arqueològics que hi ha en l'inventari general de jaciments arqueològics de la Comunitat Valenciana de la Direcció General del Patrimoni Historicoartístic.   
No obstant això, no es presenta l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
4. A l'efecte del compliment de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient, el pla es considera inclòs en el supòsit establit en la disposició transitòria primera, apartat 2, de l'esmentada llei, atés que el primer acte preparatori formal es va formular el 15 d'octubre de 2002.  
En la tramitació del procediment d'avaluació ambiental s'han seguit les actuacions previstes en l'article 7 de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, i s'ha inclòs el sotmetiment del pla a informació pública per un termini mínim de 45 dies, d'acord amb el que disposa l'article 10.1.b) de l'esmentada Llei.  
Ha d'advertir-se igualment que el contingut documental de l'estudi d'impacte ambiental sotmés a informació pública no sols comprén tots els punts requerits per l'article 8 de la Llei 9/2006 als denominats informes de sostenibilitat, sinó que fins i tot es deté a valorar-los amb major amplitud i profunditat que l'exigida en l'esmentat precepte, per la qual cosa ha de concloure's que durant el període transitori d'adaptació de procediments a les exigències de la nova llei, l'estudi d'impacte ambiental de referència compleix idèntica comesa al dels informes de sostenibilitat ambiental, i han de tramitar-se la resta d'actuacions d'acord amb les previsions de la Llei 9/2006, de 28 d'abril.  
Per tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'exclouen d'aquesta declaració d'impacte ambiental els sectors afectats per risc d'inundació: Cooperativa, Massalet, Piscina, Fornals, Sur-2, Sur-3 i parc limítrof amb Sur-2, en estimar que no queden complides les exigències establides en el Pla d'acció territorial de prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
   
Els esmentats sectors seran objecte d'una resolució complementària d'aquesta Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient, una vegada obtingut l'informe favorable, relatiu a l'estudi d'inundabilidad, del Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General d'Ordenació del Territori d'aquesta Conselleria.  
Segon   
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la resta de sectors del projecte de Pla general d'ordenació urbana del municipi de Carlet, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Tercer  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. De conformitat amb article 21 del PATRICOVA s'ha de classificar com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, hidràulica o de llits, els sòls que presenten un risc alt 1 d'inundació, excepte aquelles zones que estiguen classificades com a sòl urbà, que continuaran mantenint aquesta consideració.   
El planejament ha de recollir els usos prohibits, permesos i compatibles en aquest tipus de sòl, i ressaltar, de conformitat amb l'article 22.1 del PATRICOVA, que els sòls afectats per risc d'inundació 1 no podran ser objecte de reclassificació.  
2. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
S'ha de recollir en el planejament la classificació de sòl no urbanitzable de protecció arqueològica amb el qual s'establirà una reserva de sòl concreta per als jaciments arqueològics. A més, les normes urbanístiques hauran de recollir les mesures protectores adequades que garantisquen la bona conservació dels esmentats jaciments.  
3. S'ha de recollir en la documentació del planejament la normativa de protecció del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera, aprovat per Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià.  
S'ha d'atendre al que disposa el PORN de l'Albufera en els termes que s'indica en l'informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de València, de data 14 d'agost de 2006.  
Per això, i tenint en compte que el PGOU de Carlet proposa l'explotació al màxim de la capacitat dels pous indicats per a cobrir tota l'edificabilitat proposada, i d'acord amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, prèviament a l'aprovació definitiva del pla general s'ha d'acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, mitjançant informe favorable de l'organisme de conca competent, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos previstos en l'ordenació del Pla general, segons les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos que hi haja legalment implantats.  
4. S'ha d'establir un ordre per al desenvolupament dels diversos sectors de sòl no urbanitzable, a fi de garantir un esgotament total d'aquest tipus de sòl, abans de considerar l'opció de reclassificació d'un sòl no urbanitzable.  
5. El desenvolupament dels sòls urbanitzables, amb ordenació detallada o sense, ha de quedar supeditat a:  
- La creació de les infraestructures necessàries i adequades de sanejament en cada una de les zones de disseminats que en l'actualitat no en tenen.  
- Han d'executar-se les actuacions d'ampliació i millora de l'EDAR previstes a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.  
- La disponibilitat de recursos hídrics per a atendre la demanda de cada un dels sectors.  
6. L'Ajuntament de Carlet ha de vetlar perquè les indústries que no puguen connectar-se a la xarxa de clavegueram municipal -i per tant aboquen a llit públic- disposen d'un sistema de tractament d'aigües residuals individual apropiat i la preceptiva autorització per a l'abocament d'aigües residuals i pluvials que, si és el cas, atorga la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
7. Serà obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o habitatges familiars aïllats, no connectats a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i es prohibeix l'ús de fosses sèptiques i pous cecs.  
8. Al sòl no urbanitzable de protecció agrícola només ha d'estar permés l'habitatge unifamiliar si està lligat a cultiu i constitueix el primer habitatge del titular de l'explotació agrícola.  
9. S'han d'incloure en el Catàleg de béns i espais protegits els elements naturals que segons l'estudi d'impacte ambiental mereixen una especial atenció per constituir fites singulars; els arbres, pel seu gran port, edat, estat de conservació o singularitat han de gaudir d'algun tipus de protecció.  
No obstant això, pel fet de no disposar del Catàleg de béns i espais protegits no es tenen elements de judici suficients, i es deixa la decisió respecte a aquest punt a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge corresponent.  
10. Els camins ramaders han de ser identificats pel nom i amplària legal en les normes urbanístiques, com també considerats com a sòl no urbanitzable protegit per la legislació sectorial.  
S'ha de respectar el seu traçat i amplària, i extraure's de la superfície de sòls urbanitzables que els afecten. No computaran a l'efecte de càlcul i aplicació d'estàndards urbanístics, per la qual cosa s'han de grafiar correctament en la part gràfica de la documentació.  
11. Per al sòl no urbanitzable de protecció de llits, les normes urbanístiques han de preveure la necessitat d'obtenir informe previ de l'organisme de conca corresponent per a qualsevol construcció que es vulga realitzar dins dels 100 metres de policia, com també per a qualsevol modificació que afecte el domini públic hidràulic, de conformitat amb l'informe emés en data de 3 de novembre de 2004 per l'Àrea de Gestió del Domini Públic Hidràulic pertanyent a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
12. En els futurs desenvolupaments en què es pretenga realitzar l'abocament d'aigües pluvials o depurades a llit públic, s'haurà de disposar de l'autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'abocament a llit públic de la nova xarxa separativa d'aigües pluvials, als punts d'abocament que s'establisquen.  
13. El sòl forestal que hi ha a la zona de sòl urbanitzable no detallat de la urbanització Ausiàs March-3 ha de classificar-se com a sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal i paisatgística (SNUPF), i ajustar-se així al PGOF.  
14. Les àrees de terrenys forestals afectats per incendis d'acord amb la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable, es recolliran en el planejament com a sòl no urbanitzable de protecció forestal d'incendis per a garantir, segons l'article 59.1 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana, que els esmentats terrenys no puguen classificar-se o reclassificar-se com a urbà o urbanitzable, ni se'n minoren les proteccions.  
D'altra banda, de conformitat amb l'article 24 de la Llei 3/1993, s'ha d'estudiar la possibilitat de classificar els terrenys afectats per incendis forestal, o almenys aquells que actualment presenten indicis de regeneració, com a zones d'actuació urgent ZAU, amb la finalitat de conservar-los i afavorir-ne la restauració.  
15. S'ha de considerar l'opció de soterrar la línia d'alta que travessa el sector Ausiàs March-3, i si de cas hi manca s'haurà d'establir una franja de protecció en què quedarà limitada la plantació d'arbres i prohibit qualsevol tipus d'edificació, de conformitat amb l'article 162.3, del Reial decret 1955/2000, d'1 de desembre, pel qual es regulen les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions d'energia elèctrica.  
Aquesta reserva de sòl s'ha de classificar com a sòl no urbanitzable de protecció elèctrica. Les normes urbanístiques han de recollir la prohibició d'edificar, com també totes aquelles mesures destinades a millorar la seguretat dels habitatges que hi ha enfront de l'esmentada línia elèctrica.  
Així mateix, les fitxes de planejament dels sectors afectats per la línia elèctrica han de contenir la condició que els plans parcials que desenvolupen els esmentats sectors tinguen en compte l'afecció que comporta la presència de l'esmentada línia elèctrica, pel que fa a limitació de determinats usos i construccions davall d'aquesta.  
16. S'ha d'incorporar al planejament l'estudi acústic corresponent, de conformitat amb l'article 25 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
17. D'acord amb l'informe del Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori de València, de data 9 de novembre de 2006, sobre l'estudi del paisatge del PGOU del terme municipal de Carlet (València), ha de presentar, un any després de l'aprovació definitiva, un text refós del paisatge que s'ajuste a la documentació de l'article 44 del Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana amb els aspectes enunciats en els apartats corresponents de l'esmentat informe.   
De conformitat amb l'article 60 i la disposició transitòria 1ª del Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana es podrà elaborar com a document independent el Catàleg de paisatge i el sistema d'espais oberts.  
18. S'ha d'adjuntar un projecte de regeneració de riberes i llits dels diversos barrancs que hi ha al municipi i del riu Magre, com també, de recuperació de boscos, en el qual s'ha de recollir una llista amb les diverses espècies vegetals que s'han d'utilitzar en l'enjardinament de les totes zones verdes, tant naturals com urbanes, i optar sempre per espècies autòctones i amb sistemes radiculars no agressius.  
19. Tota la normativa específica d'ordenació de zones industrials, totes les mesures preventives i correctores proposades i pressupostades i els condicionants exposats hauran de ser recollits per la normativa urbanística del Pla general, tant en allò referent al plantejament en si mateix, com en allò corresponent a les respectives fases d'execució i funcionament.  
Quart  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Cinqué  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Resolució complementària  
Vist l'expedient 72/4431-HQT sobre el projecte de Pla general d'ordenació urbana de Carlet, promogut pel mateix Ajuntament de Carlet.  
Amb motiu de la declaració d'impacte ambiental (d'ara endavant, DIA) emesa en data 19 d'abril de 2007 per aquesta Direcció General de Gestió del Medi Natural sobre l'esmentat expedient, l'Ajuntament de Carlet envia una còpia compulsada de la resolució de la directora general d'Ordenació Territorial emesa en data 13 de març de 2008.  
Vist el punt primer de l'esmentada DIA que exclou els sectors afectades per risc d'inundació: Cooperativa, Massalet, Piscina, Fornals, Sud-2, Sud-3 i parc limítrof amb Sud-2, en estimar que no queden complides les exigències establides en el Pla d'acció territorial de prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), i seran objecte d'una resolució complementària d'aquesta Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient, una vegada obtingut l'informe favorable, relatiu a l'estudi d'inundabilitat, del Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General d'Ordenació del Territori d'aquesta Conselleria.  
Vista la Resolució de la Direcció General d'Ordenació Territorial, de data 13 de març de 2008, en la qual aprova l'estudi d'inundabilitat per al desenvolupament del Pla general d'ordenació urbana de Carlet en considerar-se suficientment complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), remesa a aquest servei per l'Ajuntament de Carlet el 4 d'abril de 2008.  
Per tot l'exposat anteriorment, resolc:  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, els sectors Cooperativa, Massalet, Fornals, Sud-2, Sud-3 i parc limítrof amb Sud-2, del projecte de Pla general d'ordenació urbana del municipi de Carlet, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en el punt tercer de la DIA emesa en data 19 d'abril de 2007.  
Segon  
D'acord amb la Resolució de la Direcció General d'Ordenació Territorial, de data 13 de març de 2008, en la qual aprova l'estudi d'inundabilidad per al desenvolupament del Pla general d'ordenació urbana de Carlet, amb caràcter general, prèviament al desenvolupament urbanístic dels nous sectors inclosos en el Pla general es redactaran els corresponents estudis d'inundabilitat. Pel que fa als sectors Devesa, Villarrubia, Daia, Sud i l'Horta, situats a les proximitats de la zona afectada per risc d'inundació del barranc de Benimodo, hauran de contrastar-se els resultats obtinguts en els corresponents estudis d'inundabilitat amb els resultats del PATRICOVA en l'esmentat àmbit.  
L'Ajuntament de Carlet, com a administració competent per a l'aprovació dels projectes d'urbanització, haurà de vigilar el correcte dimensionat i execució de les mesures correctores proposades en l'estudi d'inundabilitat (murs verticals de formigó armat de 665 metres de longitud pel marge esquerre) de manera que no afecte tercers aliens al sector, i haurà de rescabalar-los dels danys que es produïsquen a conseqüència de la gestió de les actuacions.  
En el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic o la zona de policia haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (Text refós de la llei d'aigües i disposicions que el despleguen), igualment s'haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, com també si es preveu que es realitzen captacions d'aigua superficial o subterrània.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que s'estimen pertinents en defensa del seu dret.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta resolució.   
La qual cosa us notifique perquè en prengueu coneixement i a l'efecte oportú.  
València, 28 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Resolució complementària  
Vist l'expedient 72/1575-ENR sobre el projecte de Pla general d'ordenació urbana de Carlet, promogut per l'Ajuntament de Carlet.  
Amb motiu de la Resolució complementària a la DIA, emesa en data 19 d'abril de 2007 per aquesta Direcció General de Gestió del Medi Natural sobre l'esmentat expedient, us indiquem que en el punt primer de la vostra part resolutiva es va ometre, per mer error d'escriptura, el sector Piscina.  
Per tot l'exposat anteriorment, resolc:  
Primer  
Es modifica el punt primer de la Resolució complementària a la Declaració d'Impacte Ambiental de data 27 de setembre de 2006, per aquesta Direcció General, emesa el 28 d'abril de 2008, de manera que queda de la manera següent:  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, els sectors Cooperativa, Piscina, Massalet, Fornals, Sud-2, Sud-3 i parc limítrof amb Sud-2, del projecte de Pla general d'ordenació urbana del municipi de Carlet, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en el punt tercer de la DIA emesa en data 19 d'abril de 2007.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present resolució.   
La qual cosa us notifiquem perquè en prengueu coneixement i a l'efecte oportú.  
València, 30 d'octubre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.