Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9913, del 12-08-2024 (2024/7670)

RESOLUCIÓ de 7 de juny de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la Modificació Puntual 36 del Pla General de Petrer. Expedient 79/0414-XZB.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9913

Data del DOGV
:   12-08-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/7670

CVE
:   DHMS-C-1767-0565

Data del document
:   07-06-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Petrer
    * impacte ambiental

D’acord amb l’article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  de l’informe ambiental i territorial estratègic,

RESOLC

Publicar en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  l’informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l’expedient 79/7758-INB Petrer (Alacant).

«Informe ambiental i territorial estratègic

Tràmit: Modificació puntual 36 del Pla general

Promotor: Ajuntament de Petrer

Autoritat substantiva: Comissió Territorial d’Urbanisme d’Alacant

Localització: Terme municipal de Petrer

Expedient: 079-2020–EAE

La Comissió d’Avaluació Ambiental, en la sessió realitzada el 17 de febrer de 2022, va adoptar el següent:

ACORD

Vista la proposta d’informe ambiental i territorial estratègic de la Modificació puntual n. 36 del Pla general de Petrer,en els termes següents:

A. Fonaments pels quals se sotmet a avaluació ambiental i territorial estratègica

L’avaluació ambiental estratègica és l’instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s’incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, i al dret autonòmic, mitjançant el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge (TRLOTUP), que establix (article 46) que seran objecte d’avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s’adopten o s’aproven per una administració pública i l’elaboració i l’aprovació dels quals estiga exigida per una disposició legal o reglamentària o per acord del Consell.

El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d’octubre, pel qual s’aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, establix en l’article 22 que els instruments d’ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental, d’acord amb el que preveu la legislació d’avaluació ambiental.

Segons el que estipula l’article 46.3 del TRLOTUP, l’òrgan ambiental i territorial ha de determinar, d’acord amb els criteris de l’annex VIII, el sotmetiment al procediment d’avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l’existència d’efectes significatius sobre el medi ambient i amb una consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es referixen els articles 48.*d*  i 53.1 del TRLOTUP. Igualment, segons el que estipula l’article 53.2 TRLOTUP, es pot determinar que la tramitació ha de fer-se simultàniament amb la del projecte amb la tramitació corresponent a la legislació d’impacte ambiental, i també pot emetre un informe ambiental en els casos en els quals es considere que el pla té efectes en el medi ambient i resulte inviable.

B. Document inicial estratègic

B.1. Documentació aportada

En data 19 de novembre de 2020, el Servei Territorial d’Urbanisme d’Alacant trasllada la sol·licitud d’inici de l’avaluació ambiental i territorial estratègica de la Modificació puntual n. 36 del Pla general de Petrer.

La sol·licitud d’inici s’acompanya de l’esborrany de la Modificació del pla i el document inicial estratègic amb els continguts de l’article 52 (procediment simplificat) del TRLOTUP. La documentació es presenta en format digital.

La documentació va acompanyada de plànols i incorpora la redacció dels articles de les normes urbanístiques que es modifiquen.

B.2. Model territorial vigent

B.2.1. Informació territorial

El municipi es troba en la comarca del Vinalopó Mitjà, en la província d’Alacant. Limita al nord amb Castalla i Sax; al sud amb Agost, Monforte del Cid i Novelda i a l’est amb Elda, amb el qual presenta una conurbació. Ocupa una extensió de 104,2 km2, i la seua població, en 2020, era de 34.241 habitants.

La part est del terme municipal és muntanyosa, on destaquen la serra del Maigmó, la serra del Sit o la serra del Cavall. En la zona est hi ha el riu Vinalopó i les principals vies de comunicació, entre les quals destaquen l’A-31 i la via del ferrocarril.

Quant a valors naturals, en el terme es localitza el Paratge Natural Municipal de l’Arenal de l’Almorxó i el LIC/ZEPA del Maigmó i Serres de la Foia de Castalla.

L’activitat econòmica principal és la industrial, destinada a la producció de calçat i marroquineria majoritàriament, i en menor mesura al sector agroalimentari i de la construcció.

B.2.2. Planejament vigent

El planejament municipal vigent consistix en un pla general aprovat definitivament per la Comissió Territorial d’Urbanisme el 28 de novembre de 1997 i el 30 de gener de 1998. (BOP 18/05/1998). D’este pla, el 2 d’octubre de 1997 se’n va emetre una declaració d’impacte ambiental (expedient 105/3003 UGV).

B.3 Descripció de la proposta del pla

A més de l’alternativa 0, del planejament vigent, únicament es presenta l’alternativa 1 triada.

L’objecte de la modificació de pla és triple:

1) Determinar les situacions en les quals les edificacions es consideren fora d’ordenació i precisar les obres que poden escometre’s en cada cas.

Es pretén donar més seguretat jurídica a les edificacions existents determinant les que es troben fora d’ordenació i les actuacions que es permetrien.

En l’actualitat, el pla regula este règim en els articles 1.6.2 (indica quan una edificació es considera fora d’ordenació) i 2.11 (definix els tipus d’obra) de les seues normes urbanístiques, però l’aplicació pràctica des de la seua vigència ha donat lloc a problemes d’interpretació.

Per tant, es canvia la redacció de l’article 1.6 per a introduir els conceptes de fora d’ordenació substantiva, fora d’ordenació relativa i fora d’ordenació subjecta a una declaració de situació individualitzada de minimització d’impacte territorial.

Els tipus d’obres que es descriuen en l’article 2.11 són:

\* Obres d’intervenció (manteniment, rehabilitació, restauració, condicionament, eliminació)

\* Obres de conservació (manteniment, consolidació)

\* Obres de reestructuració (reestructuració total, reestructuració parcial)

\* Obres exteriors

\* Obres de rehabilitació (actualització, millora estructural)

\* Obres d’ampliació (d’habitabilitat, d’obra nova)

\* Obres de minimització d’impactes (concretar, en cada categoria del sòl no urbanitzable les actuacions d’edificació que estarien permeses en les edificacions ja existents).

En general, es permet fer obres de conservació i actualització, i en algunes categories de l’SNU comú es permeten les obres exteriors, de millora estructural o de manteniment.

3) Regular en el sòl no urbanitzable (SNU) aspectes relatius a les reculades, la necessitat d’elaborar estudis d’impacte ambiental per a la implantació de determinats usos, la superfície màxima dels usos, la definició de les xarxes de subministrament i concretar quan és necessari l’informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.

El règim del sòl no urbanitzable es regula en els articles 6.9 a 6.18 de les NU:

Article 6.9: Condicions generals per a totes les categories de l’SNU.

Article 6.10: SNU d’especial protecció ecologicopaisatgística (EPEP)

Article 6.11: SNU d’especial protecció paisatgística (EPPA)

Article 6.12: SNU d’especial protecció de caràcter rural tradicional (EPRT)

Article 6.13: SNU d’especial protecció d’activitats agrícoles (EPAA)

Article 6.14: SNU d’especial protecció de rambles i llits (EPRL)

Article 6.15: SNU d’especial protecció pel seu interés arqueològic (EPIA)

Article 6.16: SNU comú tipus A-B (NUCA/NUCB)

Article 6.17: SNU comú tipus C-D (NUCC/NUCD)

Article 6.18: SNU comú tipus E (NUCE)

En estos articles s’introduïxen canvis puntuals sobre les matèries esmentades.

B.4 Efectes previsibles sobre el medi ambient (extrets de la documentació aportada)

No es fa un diagnòstic específic de la situació actual del medi, sinó que es remet a l’estudi d’impacte ambiental que acompanyava al Pla general. S’indica que no hi ha hagut modificacions de caràcter territorial que incidisquen en la modificació proposada.

Els efectes es consideren positius perquè s’aclarirà la situació de les edificacions existents. Per això, la documentació considera que no cal senyalitzar mesures compensatòries o de seguiment.

C) Consultes

Per part de la Direcció General de Medi Natural i d’Avaluació Ambiental, la documentació aportada s’ha sotmés a consulta a les administracions afectades següents:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Consulta* | *Informe* | *Administració Pública consultada* |
|  | 03.11.20 | Servici Territorial d’Urbanisme. |
| 29.10.21 | 15.12.21 | DG Política Territorial i Paisatge. Servei d’Infraestructura Verda i Paisatge. |

  

Nota: Els informes rebuts es poden consultar en la pàgina web

<http://www.agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica>una vegada s’emeta este pronunciament.

D. Factors ambientals i afectacions legals

Com ja s’ha indicat, la documentació no descriu la situació actual del medi, sinó que es remet a l’estudi d’impacte ambiental del Pla general, el qual no s’ha aportat. Per això s’ha revisat la cartografia disponible en el Sistema d’Informació Territorial de la Generalitat Valenciana i els informes rebuts, i s’han observat les afeccions següents:

– Urbanisme.

El 3 de novembre de 2020, el Servei Territorial d’Urbanisme d’Alacant emet un informe en què assenyala que l’aprovació definitiva serà autonòmica perquè afecta determinacions de l’ordenació estructural. L’òrgan ambiental també és l’autonòmic, ja que no s’emmarca en cap dels casos de l’article 49.2 TRLOTUP.

A més, fa una sèrie de consideracions perquè siguen tingudes en compte en la redacció definitiva de l’articulat, les quals es resumixen a continuació:

– Article 1.6: Com que la LOTUP definix els conceptes «fora d’ordenació» i «no plenament compatible amb les determinacions del pla», així com les actuacions permeses en cada un d’estos casos, no resulta procedent que el pla definisca conceptes nous com «fora d’ordenació substantiva», «fora d’ordenació relativa», «fora d’ordenació subjecta a declaració de minimització d’impactes» o «dins de l’ordenació amb alguns paràmetres que no s’ajusten al planejament».

«... en cap cas es poden incloure en el règim de fora d’ordenació les construccions erigides sense llicència o amb llicència sense ajustar-se a les seues determinacions, ja que les construccions mencionades no es troben fora d’ordenació, basada en la premissa d’acreditació de la legalitat, sinó que es tracta d’infraccions i han de tractar-se com a tals encara que haja transcorregut el període de legalització.»

«... tota referència a edificacions existents en la normativa proposada ha d’especificar si estes edificacions estan legalment implantades o poden considerar-se legals ajustades al planejament o subjectes al règim de fora d’ordenació, o si per contra són constitutives d’una infracció urbanística.»

«... en la definició d’usos permesos sobre construccions existents, s’ha d’especificar que la implantació d’usos en edificacions existents només pot autoritzar-se si estes edificacions estan implantades legalment».

«... no sols són obres il·legals les que no tenen llicència, sinó les que en tenen però s’han executat sense ajustar-se a les seues previsions, independentment de la data de construcció, de la classe de sòl sobre la qual se situen i de l’ús que tinguen.»

«Quant a la definició de «fora de l’ordenació subjecta a una declaració de situació individualitzada de minimització d’impacte territorial», cal assenyalar, que, de la lectura de l’article 211 de la LOTUP, es desprén que s’estan mesclant dos règims jurídics diferents; la minimització d’impactes és un règim que té la finalitat de legalitzar vivendes implantades al marge dels processos d’urbanització i edificació que complisquen determinats requisits establits per la llei mencionada, mentres que el règim de fora d’ordenació es basa en la legalitat de les edificacions erigides amb anterioritat a l’aprovació del pla i que resulten incompatibles amb les seues determinacions.»

– Article 2.11: «tenint en compte les limitacions quant a les actuacions permeses per la llei (reforma, millora i canvis objectius d’activitat que no accentuen la inadequació al pla), no es permeten en cap concepte ampliacions en edificacions que no s’ajusten als paràmetres regulats pel planejament».

«... el mer transcurs del termini de quinze anys no comportarà la legalització de les obres i construccions executades sense complir la legalitat urbanística i, en conseqüència, mentres persistisca la vulneració de l’ordenació urbanística, no podran dur-se a terme obres de reforma, ampliació o consolidació de les construccions il·legals»

«Resulta convenient ajustar la classificació de les obres d’edificació a l’establida en la Llei 3.2004 d’ordenació i foment de la qualitat de l’edificació, a fi de simplificar les definicions, ja que en la classificació proposada hi ha discrepàncies entre les definicions dels tipus d’obres i la nomenclatura proposada...»

– Articles 6.9 a 6.18: La normativa proposada conté usos en l’SNU no permesos pel TRLTUP.

– Paisatge.

De conformitat amb el que establix l’article 6 de la TRLOTUP, el paisatge s’integrarà en totes les polítiques sectorials que incidisquen en este i, concretament, en la planificació territorial i urbanística, i serà un criteri condicionant en la implantació d’usos, activitats i infraestructures, en la gestió i la conservació d’espais naturals, i en la conservació i la valoració d’espais culturals.

L’informe del Servei d’Infraestructura Verda i Paisatge assenyala que, en vista de l’abast de la modificació, no cal adoptar mesures paisatgístiques addicionals o elaborar un instrument de paisatge.

– Espais naturals.

+ Quasi tot el municipi es troba inclòs en el Paisatge Protegit de la Serra del Maigmó i Serra del Sit, declarat per mitjà del Decret 25/2007, de 23 de febrer, del Consell.

+ Amb l’Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, es va aprovar el Catàleg de zones humides. En el límit nord-oest del terme hi ha el pantà d’Elda amb una extensió de 49,55 ha.

+ Arenal de l’Almorxó: Paratge natural municipal declarat per l’Acord de 8 de febrer de 2002, del Govern Valencià.

– Xarxa Natura 2000

+ LIC i ZEPA Maigmó i Serres de la Foia de Castalla  delimitada per l’Acord de 5 de juny de 2009, del Consell.

+ LIC Arenal de Petrer i microreserva, declarada per l’Orde de 6 de novembre de 2000.

E) Valoració ambiental d’acord amb els criteris de l’annex VIII del TRLOTUP

1. Per les característiques dels plans i els programes:

– Quant a la nova redacció dels articles 1.6.2 i 2.11 de les Normes urbanístiques (NU), el Servei Territorial d’Urbanisme d’Alacant ha elaborat un informe exhaustiu en el qual assenyala els aspectes que s’han d’esmenar perquè siguen concordes amb la legislació vigent. Una vegada corregits en els termes assenyalats en este informe, no es preveu que genere efectes significatius sobre el medi ambient.

– S’ha introduït en les NU el tema de la minimització d’impacte territorial de les vivendes de manera individualitzada, però s’ha de tindre en compte que prèviament cal determinar si hi ha grups de vivendes que requerisquen esta minimització igualment. Amb independència d’això, el Servei Territorial d’Urbanisme ja ha manifestat que és un règim jurídic diferent del de «fora d’ordenació», raó per la qual hauria de tindre el seu propi articulat en les NU.

– Així mateix, s’ha de tindre en compte que les diferents qualificacions existents en l’SNU del planejament vigent (i el contingut normatiu del qual es troba en els articles 6.9 a 6.18 NU) van ser aprovades en els anys 1997-1998 i que des de llavors s’han aprovat noves normes o plans d’acció territorial que posen en qüestió que es troben correctament delimitats en l’actualitat.

Igualment, des de l’aprovació del Pla general s’han delimitat nous espais naturals protegits que haurien de ser introduïts en la planificació i zonificació (un paisatge protegit, una zona humida, una microreserva, etc.).

– A continuació, s’analitzen els canvis introduïts en els articles de les NU relatius a les diferents qualificacions de l’SNU:

\* Article 6.9: No s’hi fan observacions.

\* Article 6.10: S’eliminarà el paràgraf que remet a l’article 1.6. («En vivendes existents no catalogades es permeten les obres en els edificis de conservació i actualització d’acord amb la seua situació urbanística definida en l’article 1.6»)

\* Article 6.11: S’eliminarà el paràgraf que remet a l’article 1.6. (ídem anterior)

\* Article 6.12: S’eliminarà el paràgraf que remet a l’article 1.6. (ídem anterior)

\* Article 6.13: S’eliminarà el paràgraf que remet a l’article 1.6. (ídem anterior)

\* Article 6.14: No s’hi fan observacions.

\* Article 6.15: No s’hi plantegen canvis.

\* Article 6.16: Les obres d’actualització no estan permeses, per tant, s’eliminaran. Les obres exteriors han de limitar-se a la conservació i el manteniment. S’eliminaran els conceptes introduïts per l’article 2.11.

\* Article 6.17: S’eliminaran els conceptes introduïts per l’article 2.11.

\* Article 6.18: Les obres d’actualització no estan permeses, per tant, s’eliminaran.

G) Proposta d’acord

Segons establix l’article 53 TRLOTUP, d’acord amb els criteris de l’annex VIII d’esta llei i en vista de l’anàlisi feta en l’apartat anterior i dels informes rebuts, es pot concloure que la modificació del pla proposada no té efectes significatius negatius sobre el medi ambient i el territori, sempre que es facen certs canvis en la proposta; l’avaluació ambiental estratègica es pot resoldre pel procediment simplificat.

D’acord amb el que s’ha exposat, es resol:

Emetre un informe ambiental i territorial estratègic FAVORABLE en el procediment simplificat d’avaluació ambiental i territorial estratègica de la Modificació puntual n. 36 del Pla general de Petrer, l’objecte del qual serà el que descriu la documentació remesa, d’acord amb els criteris de l’annex VIII del TRLOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, sempre que prèviament a l’aprovació definitiva es complisquen els condicionants descrits a continuació, i correspon continuar la tramitació de la modificació del pla segons la normativa sectorial.

1) La redacció dels articles 1.6 i 2.11 de les Normes urbanístiques (NU) s’haurà de modificar en el sentit manifestat pel Servei Territorial d’Urbanisme d’Alacant en l’informe del 3 de novembre de 2021.

2) En els articles 6.10, 6.11, 6.12 i 6.13 s’eliminarà el paràgraf que remet a l’article 1.6. («En vivendes existents no catalogades es permeten les obres en els edificis de conservació i actualització d’acord amb la seua situació urbanística definida en l’article 1.6»)

3) En els articles 6.16, 6.17 i 6.18 s’eliminaran els tipus d’obres introduïts per l’article 2.11 (actualització, obres exteriors...)

Segons establix l’article 53.7 del TRLOTUP, l’informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i deixarà de tindre els efectes propis si, una vegada publicat en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s’ha aprovat la revisió del pla en el termini màxim de quatre anys des que es va publicar. En este cas, el promotor ha d’iniciar novament el procediment d’avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.

Òrgan competent

La Comissió d’Avaluació Ambiental és l’òrgan competent per a emetre l’informe ambiental i territorial estratègic a què es referix l’article 53.2.*b*  del Decret legislatiu 1.2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, d’acord amb el que disposa l’article 3.2 del Decret 230.2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s’aprova el Reglament de l’òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d’avaluació ambiental estratègica (plans i programes).

En vista de tot el que s’ha exposat, la Comissió d’Avaluació Ambiental acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d’avaluació ambiental i territorial estratègica de la Modificació puntual n. 36 del Pla general de Petrer, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s’inclouen en l’informe esmentat.

Notificar als interessats que, contra esta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no s’hi pot interposar cap recurs, fet que no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que es consideren pertinents en el seu dret.

Tot açò es notifica perquè se’n prenga coneixement i als efectes oportuns.

Tot açò se certifica amb anterioritat a l’aprovació de l’acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se’n deriven, tal com ho autoritza l’article 18.2 de la Llei 40.2015, d’1 d’octubre, de règim jurídic del sector públic.

València, 18 de febrer de 2022.– El secretari de la Comissió d’Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»

  

València, 7 de juny de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental