Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6382, del 22-10-2010 (2010/11467)

RESOLUCIÓ de 24 de setembre de 2010, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura i Esport, per la qual s'incoa l'expedient de declaració de Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Conjunt Històric, a favor d'Ares (Castelló) i s'obri un període d'informació pública.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6382

Data del DOGV
:   22-10-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/11258


Data del document
:   24-09-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 24 de setembre de 2010, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura i Esport, per la qual s'incoa l'expedient de declaració de Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Conjunt Històric, a favor d'Ares (Castelló) i s'obri un període d'informació pública. [2010/11228]
Vistos la sol·licitud d'incoació formulada per l'Ajuntament d'Ares, l'informe emés pels servicis tècnics d'esta direcció general i la resta d'antecedents que figuren en l'expedient, favorables a la declaració com a Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Conjunt Històric, d'Ares (Castelló).
Atés el que disposa l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, esta direcció general, en allò que és matèria de la seua competència, resol:
Primer
Incoar l'expedient per a la declaració de Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Conjunt Històric, a favor d'Ares (Castelló).
Segon
De conformitat amb el que disposa l'article 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, determinar els valors del Conjunt Històric que justifiquen la declaració com a Bé d'Interés Cultural, delimitar-lo, descriure el Conjunt i els immobles compresos que tenen per si mateixos la categoria de béns d'interés cultural, així com delimitar l'entorn de protecció d'estos últims, individualitzar els béns de rellevància local existents dins del seu perímetre, a l'efecte d'inscriure'ls separadament en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià, i fixar les normes de protecció del Conjunt Històric en l'articulat que es transcriu a continuació:
Normativa de protecció del Conjunt Històric
Conjunt històric:
Article 1. Règim general d'intervencions en el Conjunt Històric i excepcions
De conformitat amb el que disposa l'article 35 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, qualsevol intervenció requerirà abans de la concessió de la llicència municipal, si fóra preceptiva, i de l'inici en tot cas, l'autorització de la conselleria competent en matèria de cultura. Esta autorització s'ha d'emetre d'acord amb la normativa provisional establida en el present decret i, si no és procedent, conforme als criteris d'aplicació directa establits en els articles 38 i 39 de la llei esmentada.
Totes les intervencions requeriran per a l'autorització patrimonial la definició precisa de l'abast, amb la documentació tècnica que per la seua especificitat els corresponga, i amb la ubicació parcel·lària i el suport fotogràfic que permeta constatar la situació de partida i la seua transcendència patrimonial.
Este últim aspecte serà avaluat pel tècnic municipal, de l'informe motivat del qual l'Ajuntament podrà derivar la innecessarietat d'autorització prèvia en actuacions que se situen fora del present marc normatiu per falta de transcendència patrimonial, com seria el cas de les obres i instal·lacions dirigides a la correcta conservació, bon ús i habitabilitat interior dels immobles sense reconeixement individualitzat de Bé d'Interés Cultural o de Bé de Rellevància Local, i que, per plantejament, tècnica i abast, no posen en perill els valors de l'edifici en si mateix i/o en la contribució als valors generals de l'àmbit protegit, ni comporten, per tant, alteracions de la situació preexistent.
En estos casos, l'Ajuntament haurà de comunicar a la conselleria competent en matèria de cultura en el termini de 10 dies la concessió de la llicència municipal, adjuntant com a mínim l'informe tècnic que es menciona en el paràgraf anterior, un pla d'ubicació i el suport fotogràfic que permeta constatar la situació de partida i la seua falta de transcendència patrimonial.
Article 2. Obligatorietat de redactar el Pla Especial de Protecció
L'article anterior regirà transitòriament fins que no s'aprove el Pla Especial de Protecció preceptiu i obtinga la validació patrimonial, de conformitat amb l'article 34.2 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià.
Article 3. Béns de rellevància local
El règim d'intervencions en els béns seleccionats en el present decret per al reconeixement explícit i individualitzat com a béns de rellevància local garantirà la protecció integral dels seus valors, de conformitat amb el que establix l'article 50 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. Això sense perjuí de l'obligació municipal d'adaptar el contingut del seu Catàleg de Béns i Espais Protegits a l'efecte d'incloure estos immobles amb la tipificació expressa de béns de rellevància local i d'oferir-los protecció d'acord amb els valors detectats. Resultarà d'aplicació a les actuacions que es realitzen en béns immobles de rellevància local el que disposen els articles 35.4 i 50.6 de la 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
Article 4. Preservació de la silueta paisatgística i de la imatge arquitectònica
Totes les actuacions que puguen tindre incidència sobre la correcta percepció i la dignitat en la contemplació de l'escena o paisatge urbà dels monuments, l'entorn i el conjunt en general, com seria el cas de l'afecció dels espais lliures per actuacions de reurbanització, enjardinament o plantació d'arbres, provisió de mobiliari urbà, assignació d'ús i ocupacions de la via pública, etc., o com podria ser-ho també l'afecció de la imatge arquitectònica de les edificacions per tractament de color, implantació de rètols, marquesines, tendals, instal·lacions vistes, antenes, etc., o qualsevol altra d'un tipus i unes conseqüències similars, hauran de sotmetre's a l'autorització de la conselleria competent en matèria de cultura, que resoldrà d'acord amb les determinacions de la llei i els criteris de percepció i dignitat abans esmentats.
Queda proscrita la introducció d'anuncis o publicitat exterior que, en qualsevol de les seues accepcions, irrompa en la dita escena urbana, excepte la d'activitats culturals o esdeveniments festius que, de manera ocasional, reversible i durant un temps limitat, sol·licite i obtinga autorització expressa.
Article 5. Criteris d'intervenció
1. Es mantindran les pautes de la parcel·lació històrica de l'entorn.
2. Es mantindran les alineacions històriques de l'edificació conservades fins a l'actualitat. Es prohibixen les reculades i els patis a la façana.
3. Els edificis tradicionals de l'entorn, pel seu alt valor ambiental i testimonial d'una arquitectura i tipologia que caracteritzen l'entorn, hauran de mantindre les façanes visibles des de la via pública, preservant-ne i restaurant-ne els caràcters originaris.
4. L'alçària reguladora definida pel Reglament de Zones d'Ordenació Urbanística de la Comunitat Valenciana serà la mateixa de l'edifici actualment existent en els edificis anteriors a 1940. En la resta d'edificis el nombre de plantes permeses és de tres altures (planta baixa més dos); queden prohibits els semisoterranis (cota de paviment de planta baixa igual o inferior a 5 cm respecte de la cota de la vorera). Els edificis que superen este nombre de plantes es regiran pel règim de fora d'ordenació. A este efecte, en els casos que concloga la seua vida útil, es pretenguen obres de reforma de transcendència equiparable a la reedificació, una remodelació amb eliminació de les plantes superiors, o una substitució voluntària dels immobles, s'aplicaran les ordenances de protecció d'esta normativa. Tot això sense perjuí de la possible aplicació a estos immobles de l'article 21 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
5. L'alçària de cornisa màxima és de 9,5 m per a tres plantes, de 6,5 m per a dos plantes i de 4 m per a una planta. En el cas que les parcel·les tinguen un rasant distint, es podrà construir l'alçària corresponent a cada carrer fins a la meitat de la profunditat d'aquelles.
6. Les cobertes, d'acord amb la tipologia de la zona, s'han d'atindre a l'article 38 del Projecte de Delimitació de Sòl Urbà aprovat definitivament en 1988, esmentat abans, i el pendent màxim no pot superar el 40%.
7. Les noves edificacions o les remodelacions de les no tradicionals s'han d'adequar estèticament a la tipologia i als acabats tradicionals d'Ares, d'acord amb l'article 36 del Projecte de Delimitació de Sòl abans esmentat, i la façana ha d'atendre les disposicions següents:
- Ràfols d'acord amb l'article 39 del Projecte de Delimitació de Sòl esmentat.
- Impostes, motlures, marcs, cèrcols, acabaments ornamentals i tots altres elements compositius amb una longitud màxima de volada de 15 cm.
- Buits de façana de proporció vertical, amb la possible excepció de plantes baixes o cambres, segons la tipologia compositiva del municipi.
- Balcons de barana metàl·lica o de fusta amb una amplària màxima de volada de 40 cm, 15 cm de caire i una longitud màxima d'1,80 m. Es prohibixen els miradors.
- Els tancaments han de ser de fusta a les façanes que cauen a la via pública i queden prohibides les persianes d'acord amb l'article 43 del Projecte de Delimitació de Sòl Urbà.
- Els materials de les façanes han d'atendre al que disposen els articles 40 i 41 del Projecte de Delimitació de Sòl esmentat.
8. L'ús permés en esta zona és el residencial. S'admeten els usos següents, sempre que se'n mostre la compatibilitat amb les arquitectures tradicionals de la zona:
a) Magatzems
b) Locals industrials ubicats en planta baixa
c) Locals d'oficina
d) Ús comercial o de servicis
e) Centres culturals i docents
Monuments:
Article 6. Monuments
S'ha d'atindre al que disposa la secció segona, «Règim dels béns immobles d'interés cultural», del capítol III, títol II de la Llei 4/1998 d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, aplicable a la categoria de Monument.
Els usos permesos són tots aquells compatibles amb la posada en valor i el gaudi patrimonial del Bé i que contribuïsquen a la consecució dels dits fins. L'autorització particularitzada d'ús s'ha de regir pel que disposa l'article 18 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
Entorns de monuments:
Article 7. Entorns de monuments
De conformitat amb el que disposa l'article 35 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, en els entorns dels monuments -encara que estiguen dotats d'una planificació patrimonialment validada- qualsevol actuació requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura, excepte en els casos excepcionals previstos en l'article 1 de la present normativa, que també serà aplicable en estos àmbits.
Els edificis i espais urbans situats en els entorns dels monuments s'han d'atindre al que disposen els articles 3, 4 i 5 d'esta normativa.
Disposicions generals:
Article 8. Patrimoni arqueològic
En qualsevol intervenció que afecte el subsòl s'haurà d'aplicar el règim tutelar establit en l'article 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, per a la salvaguarda del patrimoni arqueològic.
Article 9. Actuacions il·legals
La contravenció del que preveu la present normativa determinarà la il·legalitat de l'actuació amb la consegüent restitució dels valors afectats si és el cas i la responsabilitat dels seus causants en els termes establits en l'article 37 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
Tercer
En compliment d'allò preceptuat en l'article 27.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, notificar esta resolució a l'Ajuntament d'Ares i als altres interessats, i fer-los saber que, de conformitat amb el que establixen els articles 35 i 36, en relació amb el 27.4, de la llei esmentada, la realització de qualsevol intervenció en el Conjunt Històric haurà de ser autoritzada preceptivament per esta direcció general abans de fer-la i d'atorgar-li la llicència municipal, si esta fóra preceptiva.
Quart
La present incoació, d'acord amb el que establix l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, determina la suspensió de l'atorgament de llicències municipals de parcel·lació, urbanització, construcció, demolició, activitat i qualsevol acte d'edificació i ús del sòl que afecten l'immoble i el seu entorn de protecció, així com de les dites actuacions quan siguen dutes a terme directament per les entitats locals. Queden igualment suspesos els efectes de les ja atorgades, suspensió els efectes de la qual, d'acord amb la limitació temporal establida en l'incís segon de l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, es resoldran després de la declaració.
No obstant això, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià podrà autoritzar les actuacions mencionades quan considere que, en aplicació de les normes de protecció determinades per la present resolució, no perjudiquen manifestament els valors del Bé que motiven la incoació, així com les obres que per causa major o per interés general s'hagueren de realitzar inajornablement, segons que disposa l'incís primer de l'article esmentat.
Cinqué
Que, en compliment d'allò disposat en l'article 27.3 de la llei, es notifique la present resolució al Registre General de Béns d'Interés Cultural dependent de l'administració de l'Estat per a l'anotació preventiva i al Registre de la Propietat amb la mateixa finalitat.
Sisé
D'acord amb el que es preveu en l'article 86 de la Llei de Procediment Administratiu i en l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, obrir un període d'informació pública, a fi que totes les persones que estiguen interessades puguen examinar l'expedient durant el termini d'un mes, a partir de la publicació de la present resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana. L'expedient estarà a disposició de les persones interessades en la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, Servici de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental, de la Conselleria de Cultura i Esport, carrer Colom, número 66, de València.
Sèptim
Que la present resolució amb els seus annexos es publique en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i en el Butlletí Oficial de l'Estat.
València, 24 de setembre de 2010.- La directora general de Patrimoni Cultural Valencià: Paz Olmos Peris.
ANNEX I
Dades sobre el bé objecte de la declaració
Valors patrimonials del conjunt:
La penya circular on se situa el castell constituïx l'origen de la població d'Ares. Del castell, es conserven uns quants trams de muralla, restes de torrasses i una torre de guaita. També es conserva una torrassa que defén una interessant gruta, excavada en roca viva en la segona plataforma, que travessa de part a part la fortalesa. L'entrada principal de la gruta és a l'oest i per ací s'accedix a una sala d'uns 10 metres d'ample per 15 metres de llarg i 4 metres d'alçària. A partir d'esta sala, la cova va estretint-se fins a l'eixida est. La longitud de la cova és de 43 metres. També en la base de la plataforma superior i en la seua part est hi ha una cova de dimensions reduïdes.
Al poble s'observen d'altres restes de muralles, moltes incorporades a l'estructura urbana de la població, entre les quals destaca el Portalet, amb arc de mig punt, i d'altres amb arc apuntat del segle XIII.
Al costat de la penya s'alça l'ingent volum de l'església barroca que dóna lloc a la plaça de l'Església. En esta plaça de proporció quadrada es troba també l'Ajuntament medieval, que al seu torn cau a la plaça Major, a manera d'articulació entre les dos places i comunicació entre ambdós a través de la Llotja, situada a la planta baixa.
Estes dos places se situen en l'únic punt pla del Conjunt, entre les dos elevacions i els dos vessants descendents. La població es disposa majoritàriament cap al sud en carrers paral·lels entre si que es despleguen segons les corbes de nivell a manera d'amfiteatre. L'accés al Conjunt des de la carretera es fa a través d'una d'estes vies, que desemboca directament a la plaça Major, i el carrer principal, paral·lela a este, se situa en un nivell inferior i es dirigix a la plaça de l'Església, que tanca este carrer amb una magnífica perspectiva.
Entorn del castell hi ha un camí al qual donen edificis tant d'ús residencial com agrícola. Este camí en la part nord conserva dos arcs corresponents a l'entrada a este recinte fortificat.
Ares posseïx edificis que conformen la seua silueta, com el castell i l'església, o que constituïxen el centre de la seua estructura urbana, com l'Ajuntament i la Llotja medievals, entre d'altres, i que estan protegits individualment com a béns d'interés cultural o béns de rellevància local.
Al seu torn, Ares destaca per la particularitat de la seua topografia, que dóna origen a una estructura urbana singular. Esta, amb el seu caseriu de factura popular, que mereix ser protegit, constituïx un punt visible des de molts punts de la comarca, s'erigix en un de les fites paisatgístiques de més interés i pintoresquisme de la província de Castelló i de la Comunitat Valenciana, que ha de ser preservada i protegida com a Bé d'Interés Cultural amb la categoria de Conjunt Històric.
ANNEX II
Béns d'interés cultural compresos dins del perímetre
delimitat del conjunt històric i delimitació
dels seus entorns de protecció
a) El castell d'Ares es troba protegit des de la promulgació del Decret de 22 d'abril de 1949 i figura en l'Inventari de Protecció del Patrimoni Cultural Europeu, secció de monuments d'arquitectura militar, de 1968, com a edifici de tipologia «castell medieval (CA)» i com a «ciutat amb recinte emmurallat medieval (RM)». Posseïx el número d'identificació J-V-03-1229665 en el Registre General de Béns d'Interés Cultural del Ministeri de Cultura.
Es va procedir a la delimitació de l'entorn de protecció del castell d'Ares i a l'establiment de normativa protectora amb l'Orde de la Conselleria de Cultura i Esport de 6 de juny de 2008 (DOGV 23.07.2008).
b) Línia delimitadora:
- Origen: Intersecció entre el límit sud del barranc de la Canaleta i el límit sud de la via pecuària núm. 29 Assagador de la Masada, punt A.
- Sentit: Antihorari.
- Línia delimitadora: Des de l'origen, la línia continua cap al nord incorporant la via pecuària núm. 29, gira a l'oest pel límit nord de les parcel·les 125, 129, 131 i 132, i incorpora les 134, 135 i 334 del polígon cadastral núm. 31. Gira al nord i, incloent les illes cadastrals del sòl urbà, continua per les façanes de les parcel·les 01 i 02 de l'illa 33889, 05 i 06 de la 32616, 01 de la 32266, 01 de la 32323 i 06 i 07 de la 32886. La línia continua al nord per la posterior de l'illa 32255 i incorpora el camí Vell d'Ares, fins a girar al sud i incorporar el barranc de la Canaleta fins al punt d'origen.
ANNEX III
Béns de rellevància local existents dins
del perímetre delimitat del conjunt històric
Relació de les edificacions més destacades del nucli històric d'Ares considerades com a béns de rellevància local que han de ser inscrits en la secció 2ª de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià amb la categoria de monuments d'interés local (article 46 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià). No se'ls delimita l'entorn de protecció perquè estan inclosos dins del perímetre delimitat del Conjunt Històric i els resulta d'aplicació com a mínim el règim tutelar establit per al Conjunt:
- Ajuntament i Llotja: Edifici gòtic amb llotja de pòrtics apuntats que posa en comunicació les dos places, Major i de l'Església. Segons Lara, la Llotja va ser alçada en 1295. En 1318 s'hi construïx damunt la sala capitular de la Comanda d'Ares, pertanyent a l'orde del Temple. Es destruïx en 1706 i en 1786 s'hi reedifica el nou ajuntament, moment en què s'obri la porta de comunicació amb la plaça Major. En 1985-1986, a l'ala sud es fa una reforma interior per a habilitar-la com a habitatge i consulta. Des del final del segle XIII està documentat l'ús comercial amb un mercat setmanal, i com a carnisseria en el segle xix.
La Llotja ocupa part de la planta baixa de l'actual edifici consistorial i la sala es troba damunt de la Llotja. Disposa de dos façanes: al sud amb arcs, a l'est amb un i al nord amb el portal d'entrada a la vila. Posseïx un espai reenfonsat respecte del carrer de forma rectangular i dimensions aproximades de 13 m x 6 m. La façana principal presenta arcs ogivals amb centre a 1/3, de 3,80 m de llum i 3,70 m de fletxa. L'alçària total de la planta baixa és de 4,80 m. La testera disposa d'un altre arc ogival semblant als dos anteriors. El parament que cau enfront de la façana principal presenta un portal de llinda de factura relativament recent que dóna accés a la planta alta, també porta i finestra de l'antiga presó.
Posseïx la categoria de Bé de Rellevància Local pel ministeri directe de la llei, en virtut de l'atribució legal de la disposició addicional cinquena de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
- Església parroquial de l'Assumpció: Edifici barroc bastit sobre una primitiva església gòtica. En 1625 s'hi van fer ampliacions, i en 1707 va ser minada i assolada per les tropes de Felip V.
La planta es fa en 1717, i en 1722 Pere Gonell examina les obres. En 1724 es fan els capítols de la façana i en 1732 s'examina l'obra abans de cobrir-la, la qual és aprovada per José Alonso Simó i Antoni Nadal. En 1735 es col·loca la porta i en 1736 es fa la capella de la Comunió.
És un temple de tres naus, amb altes pilastres de capitells compostos; té un creuer amb una cúpula sobre petxines no visible a l'exterior i capella major. La façana és de perfil mixtilini, coronada amb capitells i esferes; presenta una portada que es distribuïx en tres cossos: l'inferior amb grans columnes, dos salomòniques de capitell compost i les altres del mateix orde i fust llis, que suporten l'entaulament mogut sobre alts pedestals.
El segon cos repetix el mateix esquema que l'inferior, però totes les columnes són salomòniques amb retropilastres d'orde toscà. Sobre estes, hi ha una finestra flanquejada per columnes d'orde compost i frontó circular. Del seu excel·lent tresor d'orfebreria van desaparéixer una creu processional gòtica morellana de 1430-50, un plat petitori de punxó morellà de 1430, una creu processional de 1462, atribuïda a Gaspar Santalínea, i una creu d'altar, gòtica, del segle XV. Només es conserva un calze sobredaurat, punxó de Morella, del segle XVI.
Posseïx la categoria de Bé de Rellevància Local pel ministeri directe de la llei, en virtut de l'atribució legal de la disposició addicional cinquena de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
- La Bassa: Depòsit d'aigua enderrocat des dels fonaments fa pocs anys, del qual es conserva l'aljub voltat i el pou situat a la plaça del seu nom.
- La Cova: Forat que travessa la mola rocosa del castell de part a part. S'ha adequat com a museu segons un projecte de fa poc.
- La casa abadia (parcel·la 01, illa cadastral núm. 33375).
- Les creus medievals de l'antic calvari, desaparegut fa pocs anys, així com la reixa.
ANNEX IV
Delimitació literal
a) Justificació de la delimitació:
El criteri per a delimitar l'àmbit del Conjunt Històric d'Ares ha sigut la inclusió de totes les parcel·les i espais públics pertanyents al nucli urbà històric. En este s'inclou la gran roca on se situa el castell, que forma part de la silueta tradicional d'Ares.
b) Definició literal de la delimitació:
- Origen: Cruïlla entre l'eix del carrer Jaume Vives i la prolongació de la posterior de la parcel·la 17 de l'illa cadastral 32730, punt A.
- Sentit: Horari.
- Línia delimitadora: Des de l'origen, punt A, la delimitació seguix al nord i recorre les posteriors de les parcel·les 17, 18 i 24 de l'illa 32747 i les de les parcel·les 04 i 05 de l'illa 32344. Creua el carrer i envolta les illes 32463, 32471, 33171 i 33114. Seguix per l'eix del carrer Nevat envoltant l'illa 33695 i continua pel límit oest de la parcel·la 334 del polígon cadastral núm. 31. Seguix per les mitgeres que donen al sòl urbà de les parcel·les 135, 136, 96, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109 i 85 del mateix polígon cadastral. Creua el carrer Peguesa i seguix per les mitgeres oest de les parcel·les 14, 15, 03 i 02 de l'illa cadastral núm. 31198. Creua el carrer de les Eres i envolta l'illa núm. 32502. Seguix per la mitgera est de la parcel·la 04 de l'illa núm. 31269 i gira a l'oest fins al punt d'origen.
ANNEX V / ANEXO V
Delimitació gràfica / Delimitación gráfica