Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9824, del 09-04-2024 (2024/2563)

RESOLUCIÓ de 24 de gener de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 16 del Pla general d'Ontinyent. Expedient 040/5678-FIO.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9824

Data del DOGV
:   09-04-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/2563


Data del document
:   24-01-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 24 de gener de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 16 del Pla general d'Ontinyent. Expedient 040/3552-LFO. [2024/2563]  
De conformitat amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 040/4450-XNX Ontinyent.  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: Modificació puntual núm. 16 del Pla general d'Ontinyent  
  
Tràmit: Avaluació ambiental estratègica de la modificació del Pla  
  
Promotor: Ajuntament d'Ontinyent  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme  
Localització: Ontinyent  
Núm. d'expedient: 040/6905-BJG  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet la modificació a avaluació ambiental estratègica.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic, mitjançant el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (TRLOTUP), que establix (article 46) que seran objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les modificacions d'estos, que s'adopten o s'aproven per una administració pública i l'elaboració i l'aprovació dels quals estiga exigida per una disposició legal o reglamentària o per acord del Consell.  
  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, establix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
En la LOTUP s'establix (art. 46) que són objecte d'esta avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i els programes, així com les seues modificacions, que adopte i aprove una administració pública i l'elaboració i l'aprovació dels quals les exigisca una disposició legal o reglamentària o un acord del Consell, complint els supòsits de l'apartat 1 d'este article.  
Segons el que estipula l'article 46.3 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o un programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits que s'hi preveuen i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 50.  
  
B. Document inicial estratègic  
B.1. Documentació aportada  
En data 14 d'abril de 2020, va tindre entrada des de la plataforma tàctica al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la modificació puntual núm. 16 del Pla general d'Ontinyent motivada per la necessitat d'autoritzar noves condicions d'implantació de l'ús hoteler de l'allotjament rural i restauració en edificacions existents de caràcter residencial legalment implantades, en una zona delimitada i limitada de sòl no urbanitzable, en la qual l'ús denominat Th0.1 del Pla general ja està permés i és compatible.  
La documentació remesa en suport informàtic consistix en:  
-Esborrany del pla.  
-Document inicial estratègic.  
-Plànols.  
El 18 de maig de 2020 es notifica l'obertura de l'expedient a l'Ajuntament d'Ontinyent (exp. 040/1561-LXY).  
B.2. Informació territorial  
El municipi d'Ontinyent, situat a la comarca de la Vall d'Albaida, a la província de València, té una població de 35.534 habitants (segons l'IVE a 1 de gener de 2016). La superfície del terme municipal és de 125,43 km². Se situa a una altitud de 353 msnm i a una distància de 84,4 km de València.  
Limita amb els termes municipals de Fontanars dels Alforins a l'oest; Moixent, Vallada i Aielo de Malferit al nord; Agullent a l'est, i Banyeres de la Mariola, Bocairent i Alfafara al sud.  
El terme està flanquejat per dues serralades: al nord, la Solana, i al sud, l'Ombria. Ambdues tanquen una àmplia vall central que s'obri cap a l'est, en la qual s'han desenvolupat les activitats urbanístiques, industrials i agrícoles. L'ocupació urbanística s'estén, a més del mateix nucli urbà, en un conjunt bastant extens de segones residències disseminades i amb una densitat elevada.  
  
 B.3. Planejament vigent i antecedents  
Planejament vigent  
El planejament urbanístic d'Ontinyent, en vigor, es definix a través del Pla general d'Ontinyent, que va ser aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València mitjançant acord de l'1 de desembre de 2006 i publicat en el DOGV en data 17 de maig de 2007.  
El Pla general d'ordenació urbana d'Ontinyent va ser avaluat ambientalment, mitjançant declaració d'impacte ambiental acceptable amb condicionants de data 28 de novembre de 2005 (exp. 77/8682-ODW).  
  
L'ús hoteler Tho.1 està permés en el pla general vigent en determinades zones del sòl no urbanitzable mitjançant la tramitació d'una declaració d'interés comunitari.  
Les condicions que fixen específicament les normes urbanístiques per a eixe ús Tho.1 en les categories d'SNU en les quals està permés són:  
Estes superfícies de parcel·la mínima són molt superiors a la parcel·la mínima que la legislació urbanística vigent, LOTUP, fixa per als establiments d'allotjament turístic i restauració en el seu article 197.f, en el qual s'establix una parcel·la mínima de 5.000 m².  
El tractament del Pla general és bastant més restrictiu respecte a la parcel·la mínima per a l'ús Tho.1 que el que fixa la TRLOTUP. Estes altes superfícies de parcel·la mínima es van fixar en el Pla general a fi de disminuir la possibilitat de noves construccions en el sòl no urbanitzable i preservar-ne l'estat actual. Però en el moment de l'aprovació del Pla general, en les normes urbanístiques no es va distingir entre l'autorització genèrica de l'ús hoteler en SNU mitjançant noves construccions i l'autorització de l'ús hoteler mitjançant la reutilització o recuperació del patrimoni arquitectònic tradicional existent.  
La TRLOTUP distingix entre estes dos situacions i permet que quan la implantació de l'ús s'escometa mitjançant la recuperació del patrimoni arquitectònic tradicional, igual que quan siga d'interés per al desenvolupament turístic rural, puga eximir-se del requisit de distància mínima i de parcel·la mínima.  
El Pla general reconeix de manera genèrica que l'ús hoteler és d'interés per a potenciar el desenvolupament del turisme local en el sòl no urbanitzable, igual que el manteniment i la recuperació del patrimoni arquitectònic tradicional, la qual cosa permet l'exempció del requisit de parcel·la i distància mínima, com s'ha vist.  
  
Antecedents  
Abans de la presentació d'esta modificació, en data 5 de novembre de 2018, l'Ajuntament d'Ontinyent remet a la llavors Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració Territorial documentació per a l'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica d'una modificació puntual del Pla general dels articles 1.54 i 1.56 de les normes urbanístiques respecte a l'ús hoteler THo.1 en sòl no urbanitzable.  
  
En data 27.11.2018 es rep a l'Ajuntament d'Ontinyent notificació de la Subdirecció General d'Avaluació que demana completar la documentació, al mateix temps que es comunica que s'ha obert expedient d'avaluació ambiental amb la referència exp. 065/5939-PLU.  
  
Al llarg de l'any 2019 se celebren reunions amb els tècnics del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, per a tractar d'ajustar la proposta de la modificació a un àmbit idoni.  
Amb data 25.11.2019 es rep a l'Ajuntament d'Ontinyent un advertiment de caducitat de la subdirectora d'Avaluació Ambiental per paralització de l'expedient per causes imputables a l'interessat.  
Amb tot això, del resultat dels tràmits i les gestions anteriors l'Ajuntament d'Ontinyent decidix elaborar una nova proposta d'esborrany de la modificació juntament amb el corresponent document inicial estratègic.  
B.4. Objectiu i justificació de la modificació  
La TRLOTUP preveu la possibilitat que bé per la reutilització i recuperació del patrimoni arquitectònic tradicional o per ser d'interés per al desenvolupament del turisme local, puga eximir del requisit de distància mínima i parcel·la mínima l'autorització de l'ús d'allotjament rural en sòl no urbanitzable.  
D'acord amb esta regulació, es considera d'interés per al desenvolupament del turisme local d'Ontinyent poder autoritzar este ús en una zona de sòl no urbanitzable adequada per a albergar-lo que dista menys de 5 km del nucli urbà, en edificacions existents amb arquitectura tradicional, de manera que puguen albergar nous usos i es potencie el manteniment, la reutilització i la recuperació del patrimoni arquitectònic tradicional en una zona d'interés per al desenvolupament turístic local.  
Àmbit i parcel·les afectades  
Es delimita un àmbit que es considera d'interés per a potenciar el desenvolupament del turisme local. Està situat al sud-oest del nucli urbà i pròxim a este. Limita per l'est amb sòl urbanitzable residencial previst en el Pla general actualment sense desenvolupar. Els seus límits són:  
Al nord, la via pecuària carrerada-assagador de la Font Freda  
- A l'oest, la via pecuària carrerada-assagador de la Font Freda i el sector SD-28.  
- A l'est, les carreteres CV-660 (límit amb sòl urbanitzable) i la CV-81.  
- Al sud, la CV-655.  
En este àmbit, el Pla general ordena les següents classificacions de sòl:  
-Sòl urbanitzable. Sector SD-25 i sector SD-27 (en part, al nord de la CV-655)  
-Sòl no urbanitzable de protecció de llits.  
-Sòl no urbanitzable comú zona B.  
-Sòl no urbanitzable de protecció agrícola paisatgística.  
La modificació únicament afecta el sòl no urbanitzable comú B i el sòl no urbanitzable de protecció agrícola paisatgística, només en els que el Pla general ja preveu l'ús hoteler Tho.1 com a permés i compatible amb els objectius de la classificació del sòl en eixes zonificacions.  
  
  
En este àmbit, es troben elements d'interés natural, ambiental i paisatgístic que fan l'entorn adequat i idoni per al turisme interior i rural:  
  
- Pou Clar. A l'extrem sud es troba el Pou Clar, el paratge fluvial més important del municipi que alberga importants valors naturals i paisatgístics. Naixement del riu Clariano.  
+ Este paratge està molt pròxim, a uns 500 metres, a l'inici de la senda PR V-121 que arriba al nucli urbà de Bocairent en menys d'una hora. Des del «Pou dels Cavalls», en la part més baixa del paratge, podem prendre unes escales que ens portaran a la pineda de Galindo, un paratge per a esplai ciutadà.  
-Riu Clariano. El riu Clariano naix al Pou Clar. I allí mateix, i en els seus primers metres,  
-Configura una sèrie de pous excavats per l'aigua sobre roca calcària que conformen un paisatge ben singular de formes arredonides i de tranquil·les làmines d'aigua.   
-Senda de l'Alba. Ruta que des de la ronda oest permet d'accedir, a través de camins i del marge del riu Clariano, al Pou Clar.  
-Barranc de l'Àguila. Travessa la part oest de l'àmbit delimitat fins a connectar amb el riu Clariano.  
-Pou L'Olleta, racó natural al costat del riu Clariano. S'hi pot arribar seguint el llit del riu des del Pou Clar.  
La zona disposa d'una parcel·lació en la qual la majoria de les parcel·les compta amb una superfície inferior a 5.000 m² i compta amb un alt nivell d'edificació.  
Els sòls afectats es troben classificats com a SNU comú B (573.563,72 m²) i SNU de protecció agrícola paisatgística (968.243,60 m²), inclosos en l'àmbit de la modificació. Estos sòls suposen 1.541.807,32 m² de superfície.  
No obstant això, la nova autorització de l'ús hoteler que planteja la modificació podrà concedir-se únicament a parcel·les que complisquen totes les següents condicions:  
-Superfície igual o major de 5.000 m².  
-Habitatges existents lícitament edificats.  
-Habitatges edificats amb arquitectura tradicional, tal com es definix en la mateixa modificació.  
S'entén, a l'efecte de la proposta, com a habitatges lícitament edificats, d'acord amb la legislació vigent, els habitatges amb llicència i/o edificacions aïllades en sòl no urbanitzable, construïts amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei 19/1975, que mantinguen l'ús i les característiques tipològiques que tenien a l'entrada en vigor de la llei esmentada i no es troben en situació legal de ruïna urbanística.  
La gran majoria de les parcel·les incloses en l'àmbit són de superfície inferior a 5.000 m², i n'hi ha únicament 52 amb superfície superior a 5.000 m², d'estes, 18 sense edificació. D'acord amb la documentació municipal i els registres oficials disponibles, la taula següent conté relació, sense caràcter exhaustiu, de parcel·les amb superfície superior a 5.000 m² en les quals hi ha habitatges lícitament edificats, amb una superfície total lleugerament superior a dos-cents mil metres quadrats, 202.059,00 m².  
  
Nombre Polígon Parcel·la Superfície parcel·la Superf. constr.  
1 16 654 7.548 318  
2 16 352 21.862 250  
3 16 474 6.515 466  
4 16 438 8.758 445  
5 16 526 6.580 433  
6 16 424 69.344 416/177/254  
7 17 30 72.626 097  
8 17 155 66.337 481  
9 17 22 19.139 235  
10 17 72 7.284 218  
11 17 59 86.715 911  
12 17 54 9.616 634  
13 17 36 4.280 304  
14 17 57 6.734 458  
 201.959 m²   
  
  
La superfície de l'SNU en què està permés actualment l'ús hoteler Tho.1 (sòl no urbanitzable comú i sòl no urbanitzable protegit en diverses categories) és d'un total de 4.488,94 ha. Per tant, la possible relació de parcel·les afectades abasta el 0,45 % del sòl no urbanitzable, en el qual ja està permés l'ús hoteler Tho.1  
Justificació  
La modificació delimita un àmbit on es considera que l'ús d'allotjament rural és d'interés per al desenvolupament del turisme local i rural per posseir l'àmbit característiques i valors ambientals i naturals adequats per a això i a fi de potenciar el manteniment, la reutilització i la recuperació del patrimoni arquitectònic tradicional en eixe àmbit.  
  
La modificació no pretén autoritzar este ús en zones on el Pla general no l'haguera considerat compatible amb la zonificació que va efectuar. Per això, l'àmbit abasta sòls en els quals l'ús hoteler ja està permés pel Pla general.  
En este àmbit, en el qual sí que es considera adequada l'existència de l'ús hoteler que pot contribuir a promoure el turisme local, no és convenient incrementar el nombre d'edificacions existents, respecte a les previsions que va fer el Pla general. Per eixe motiu, l'autorització de l'ús hoteler que proposa la modificació afectarà únicament edificacions existents.   
D'acord amb la regulació de l'article 197.1.f.1r i l'interés municipal, l'autorització es limitarà a edificacions amb arquitectura tradicional, tal com es definix en la present modificació, per a procurar-ne el manteniment, la reutilització i la recuperació.  
Amb la modificació no es pretén que es puga legalitzar edificacions en situació irregular. La nova regulació de l'ús Tho.1 únicament serà possible en edificacions lícitament edificades, la qual cosa permetrà aportar-hi noves possibilitats d'ús que, mitjançant xicotetes transformacions, puguen albergar els usos hotelers del Tho.1.  
Com a parcel·la mínima per a les noves autoritzacions, s'adopten 5.000 m², parcel·la mínima fixada per la TRLOTUP, amb la intenció que no es produïsca una implantació d'instal·lacions hoteleres que supose una densificació excessiva en la zona d'allotjaments rurals.  
La modificació proposada permetrà la reutilització i recuperació de patrimoni arquitectònic tradicional de xicotetes unitats residencials, actualment algunes sense ús, per a potenciar així el turisme interior mitjançant l'allotjament rural en contacte amb la naturalesa i el paisatge. Este ús s'entén plenament compatible amb la protecció agrícola i paisatgística del sòl no urbanitzable, tal com s'ha regulat en diversos documents urbanístics i plans d'acció territorials.  
En l'àmbit rural d'Ontinyent, s'han edificat històricament unitats residencials com ara masies i cases de camp. Estes edificacions solen ser de 2 plantes o 2 plantes i cambra que posteriorment ha sigut transformada, en alguns casos, a una tercera planta residencial.  
La construcció es realitza amb materials tradicionals, amb murs de fàbrica o maçoneria, arrebossats amb pintura a la calç o en colors clars. Hi ha un clar predomini del massís davant del buit en els plànols de façanes i coberta inclinada de teula a dos o més aiguavessos.  
B.5 Alternatives proposades i selecció.  
Dins del document inicial estratègic es planteja l'alternativa 0, és a dir, no aprovar les modificacions i el manteniment, per tant, de la regulació i la normativa vigent, i mantindre la problemàtica i els inconvenients que es detallen en l'esborrany de la modificació proposada, o bé les alternatives descrites en este esborrany i que s'assenyalen a continuació:  
  
Alternativa 0  
La no aprovació de la modificació i el manteniment, per tant, de la regulació i la normativa vigent. Això suposarà que edificacions existents d'ús residencial en l'entorn delimitat no disposarien d'una possibilitat d'ús i aprofitament del patrimoni tradicional ja edificat, ni es podrà escometre noves instal·lacions hoteleres en un entorn adequat per al desenvolupament del turisme local rural.  
En habitatges en esta situació, sense ús residencial actualment, per no poder destinar-se a altres usos com l'hoteler, podria produir-se'n la deterioració i l'abandó.  
Suposa el manteniment de la problemàtica urbanística actual i la limitació d'un ús a les edificacions existents que pot ajudar a la revitalització i recuperació del patrimoni arquitectònic en parcel·les sense ús actual.  
  
Alternativa 1  
Consistix en la proposta de l'esborrany de la modificació. Esta alternativa permet la implantació de l'ús Tho.1 en edificacions existents de caràcter residencial lícitament edificades en parcel·les d'almenys 5.000 m², en l'àmbit delimitat en la modificació, en zones de sòl no urbanitzable en les quals ja està permés eixe ús, i el Pla general el considera compatible amb els objectius de la classificació del sòl. D'esta manera, xicotetes unitats de caràcter residencials existents, lícitament edificades, poden trobar una possibilitat en el nou ús permés en estes, la qual cosa permet reutilitzar i recuperar l'arquitectura tradicional.  
  
Està justificada la modificació en l'interés per potenciar el desenvolupament turístic local, ja que les mateixes normes urbanístiques vigents del Pla general consideren, en el seu article 1.56, que l'ús hoteler Tho.1 pot potenciar el turisme d'interior, i en la intenció d'augmentar les possibilitats d'utilització i manteniment de les edificacions existents i el patrimoni arquitectònic en el sòl no urbanitzable. Es tracta d'un àmbit delimitat i menor del sòl no urbanitzable que afecta únicament l'1,54 % de la superfície del sòl no urbanitzable.  
No s'autoritza l'ús en noves zones, per la qual cosa la nova regulació de l'ús Tho.1 es produïx únicament en les zones en les quals actualment ja està permés. La modificació no pretén legalitzar edificacions en situació irregular, per la qual cosa la nova regulació de l'ús Tho.1 únicament serà possible en edificacions sobre les quals no hi haja la possibilitat d'acordar mesures de restauració de la legalitat urbanística.  
  
Es pretén, en definitiva, donar noves possibilitats d'ús a les edificacions existents que, mitjançant xicotetes transformacions, puguen albergar els usos hotelers del Tho.1. Per això, es limita la nova regulació a edificacions existents de caràcter residencial lícitament edificades, la qual cosa permetrà la recuperació i l'aprofitament de patrimoni arquitectònic de xicotetes unitats residencials actualment sense ús, per a potenciar el turisme interior en l'àmbit de la modificació, mitjançant l'allotjament rural disseminat en el territori en contacte amb la naturalesa i el paisatge.  
  
Alternativa 2  
Consistix a permetre l'ús Tho.1 en l'àmbit delimitat en SNU sense limitació de parcel·la mínima i sense limitar-lo a edificacions existents. Esta alternativa produiria un efecte negatiu d'incrementar en excés el nombre d'instal·lacions hoteleres amb una superfície de parcel·la en alguns casos escassa en el medi rural. Addicionalment, es produiria un increment d'edificacions en el sòl no urbanitzable respecte a les condicions actuals del Pla general.  
Suposaria que es podria incrementar el nombre d'edificacions destinades a l'ús hoteler, la qual cosa podria alterar l'equilibri previst en el Pla d'edificacions en el sòl no urbanitzable i el caràcter del paisatge actual a causa del possible increment d'edificacions.  
De l'anàlisi de totes les alternatives, a fi de no alterar el caràcter del paisatge actual mitjançant noves edificacions originades per la modificació, i no generar un excés d'instal·lacions hoteleres de xicoteta grandària, es descarta l'alternativa 2 i s'opta per l'alternativa 1. Així, la modificació no generarà noves edificacions en sòl no urbanitzable, perquè la nova regulació de l'ús Tho.1 es limita a edificacions existents.  
  
L'alternativa 1, al contrari, no alterarà el caràcter del paisatge actual, ja que esta alternativa 1 no generarà noves edificacions en sòl no urbanitzable, perquè el nou ús autoritzat es limita a edificacions existents. La regulació prevista en l'alternativa 1 també ajudarà al manteniment del teixit parcel·lari, i a l'estructura parcel·lària agrària actual, ja que permetrà un nou ús en edificacions existents sense necessitat d'agrupar o alterar l'estructura parcel·lària. Això contribuirà, sens dubte, a la conservació del caràcter del paisatge actual del territori.  
  
Per tots els motius anteriors, solucionar la problemàtica actual i no generar noves edificacions en sòl no urbanitzable, es descarten l'alternativa 0 i 2 i s'opta per l'alternativa 1.  
  
B.6. Proposta modificació documents normatius  
D'acord amb la proposta de modificació, esta no suposa canvi ni nova classificació de sòl. La modificació afecta l'ordenació del sòl no urbanitzable, únicament quant a condicions per a la implantació de l'ús hoteler Tho.1 en edificacions residencials existents lícitament edificades en la zona delimitada en la mateixa modificació. La modificació, a efectes normatius, consistix en un nou pla d'ordenació i un nou article en les normes urbanístiques del Pla general.  
  
- Pla d'ordenació. Delimitant l'àmbit d'aplicació de la normativa.  
+ Nou article 1.52 bis, en les normes urbanístiques del Pla general, en la secció 1a, disposicions comunes a tot el sòl no urbanitzable, del capítol 7é, sòl no urbanitzable, que regula les condicions d'autorització de l'ús hoteler en l'àmbit delimitat en la modificació:  
  
Article 1.52 bis. Condicions de l'ús hoteler Tho.1 d'allotjament rural i restauració en edificacions existents en l'àmbit delimitat en la modificació núm. 16 del Pla general.  
1. En l'àmbit delimitat en la modificació núm. 16 del Pla general, en edificacions existents de caràcter residencial lícitament edificades, s'autoritza l'ús hoteler Tho.1 d'allotjament rural i restauració i s'eximix de la distància mínima de 5 km des del seu emplaçament a sòl vacant amb qualificació apta per a albergar eixos usos amb les següents condicions:  
  
A. La parcel·la haurà de ser d'almenys 5.000 m² de perímetre ininterromput amb les característiques que determina l'article 197.2 de la LOTUP.  
B. L'actuació ha de suposar la reutilització o recuperació de patrimoni arquitectònic tradicional en el medi rural.  
C. L'edificabilitat autoritzada en cada parcel·la i la resta de paràmetres urbanístics seran els existents en la data d'aprovació de la modificació núm. 16 del Pla general, i es permetrà una ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda, d'acord amb el que es preveu en els articles 201.3 i 202.5 de la LOTUP.  
D. La capacitat màxima en estes edificacions de les activitats d'allotjament es limita a 16 places.   
E. En estos casos s'admetran com a usos complementaris aquells necessaris i vinculats a l'ús hoteler exigits per la legislació sectorial, com ara menjador, saló, bar-cafeteria, amb un dimensionament proporcionat al nombre de places.  
2. En tots els casos seran a càrrec de l'actuació totes les infraestructures d'aigua potable, sanejament, depuració d'aigües residuals i recollida i gestió de residus. Serà preferent l'abocament i la depuració mitjançant escomesa a xarxa pública.  
3. A l'efecte d'este article, es considera arquitectura tradicional en l'àmbit delimitat en la modificació 16 les edificacions d'habitatges que tinguen les següents característiques.   
- Edificació d'una a tres plantes.   
- Murs de fàbrica o maçoneria, amb terminació amb arrebossat de materials tradicionals amb pintura a la calç o en colors clars.   
- Predomini del massís davant del buit en les façanes.   
- Coberta inclinada de teula en la seua major part.  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
D'entrada, l'àmbit que es planteja (ampliat perquè la proposta es reduïx a 14 parcel·les) se situa en sòl no urbanitzable, en gran part (a l'est) com a sòl no urbanitzable de protecció agrològica paisatgística, així com sòl no urbanitzable de protecció de llits, coincident amb el riu Clariano, així com amb el barranc de l'Àguila, i la resta de l'àmbit queda classificat com a sòl no urbanitzable comú. Esta consideració, a priori, exigix una anàlisi sobre els possibles efectes significatius de l'actuació proposada, més encara pel nivell de protecció imposat d'una banda pel mateix planejament vigent sobre la base dels valors que s'hi determinen, i de l'altra per la presència d'elements naturals que deriven riscos que s'han de tindre en compte.  
De manera general, a l'efecte de l'ocupació del terreny, el SIOSE establix la presència d'un mosaic irregular fragmentat pels llits esmentats, de pasturatge i cultius herbacis, secà (sobretot olivar), edificacions aïllades de caràcter unifamiliar, així com els accessos a estes des de la xarxa viària i de camins existent.  
El llit del riu Clariano, en l'àmbit proposat, forma part del paratge natural municipal «Serra de l'Ombria-Pou Clar» aprovat mitjançant Acord de 26 de juny de 2007, per la qual cosa constituïx un espai natural protegit, l'afecció del qual haurà d'estudiar-se per la proposta presentada.  
Des del punt de vista forestal, el PATFOR determina la consideració com a forestal estratègic del bosc de ribera en el llit del Clariano, que és afectat per alguna de les parcel·les proposades. De la mateixa manera, en l'àmbit es localitzen diferents arbres monumentals catalogats que hauran de considerar-se.  
Dos vies pecuàries recorren en algun tram l'àmbit proposat: pel nord, la via pecuària «Assagador de Caputxins o del Fanal» (amb amplària legal entre 8 i 2 m) i la via pecuària «Carrerada-Assagador de la Frontera» que discorre per la part W, amb una amplària legal de 37,5 m.   
Respecte a la consideració del medi físic, els terrenys presenten una erosió potencial que varia des de molt alta (>100 Tn/Ha./any) en el llit i zona sud, fins a moderada (15-40 Tn/Ha/any) en la zona oest i baixa (7-15 Tn/Ha/any) en la zona est. D'altra banda, quant a l'erosió actual, oscil·la entre alta (40-100 Tn/Ha./any) en el llit i zona sud, a baixa (7-15 Tn/Ha/any) en la zona oest i molt baixa (0-7 Tn/Ha/any) en la zona est. Hi ha risc per lliscaments i despreniments de nivell mitjà-baix tant en el llit com en la part nord i central de l'àmbit. La fisiografia oscil·la entre un terreny ondulat a l'N alternant amb vessants moderats i acusats en algun moment tant en el llit com al sud. Litològicament, prevalen els cudols, les graves, les arenes i les argiles a l'oest, mentre que en la part est i el llit el terreny és fonamentalment de tipus margós.  
  
Es determina amb tot una capacitat d'ús del sòl moderada en general, que arriba a ser molt baixa en l'àmbit del llit.  
Respecte al risc d'inundació, d'acord amb la cartografia del visor GVA, el llit del riu Clariano i les seues riberes estan afectats per risc d'inundació associat a perillositat nivell 1 i geomorfològica, per la qual cosa ha de ser considerat davant la possible afecció a alguna de les parcel·les considerades en l'àmbit.  
Dins de l'àmbit més al sud, on es troben recollides les parcel·les 12, 13 i 14, es troba una pedrera, de la qual no es té referència en la pàgina web del cadastre miner, per la qual cosa haurà de tindre's en compte, sobretot quant a la compatibilitat amb els usos existents i, sobretot, amb els proposats.  
Pel que fa al viari, l'àmbit proposat té com a límit els següents eixos viaris:  
- CV-81, xarxa autonòmica, limita a l'est en la part sud de l'àmbit.  
- CV-665, xarxa provincial (Diputació de València), limita al sud.  
- CV-660, xarxa local de titularitat autonòmica, limita a l'est en la part nord de l'àmbit.  
- CV-668, xarxa local el titular de la qual és la Diputació de València, limita al nord.  
  
D. Consultes realitzades  
Per part de la direcció general competent, com a òrgan ambiental, s'ha enviat el document inicial estratègic, conforme al que es disposa en l'art. 53 del TRLOTUP, a fi de definir el contingut de l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE), a les següents administracions perquè, si ho estimen oportú, formulen suggeriments a este:  
  
  
Consulta Informe Administració consultada  
15.05.20 14.04.20 Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
Direcció Territorial de València. Servei d'Urbanisme.  
15.05.20 29.09.21 Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
D. G. de Política Territorial S. d'Infraestructura Verda i Paisatge  
15.05.20 21.09.21 Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
D. G. de Política Territorial Serveis d'Ordenació del Territori. PATRICOVA  
15.05.20 Cons. Agricultura, Des. Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
D.G. Medi Natural. Servei d'Ordenació i Gestió Forestal.  
15.05.20 09.06.20 Cons. Agricultura, Des. Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
D.G. Medi Natural. Servei de Gestió d'Esp. Nat. Protegits  
15.10.20 08.09.20 Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat. Subdirecció General de Mobilitat Servei de Planificació.  
15.10.20 04.09.20 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
  
  
Nota: Els informes rebuts es publicaran en el web https://agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica juntament amb el document ambiental corresponent.  
  
E. Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Analitzat el document inicial estratègic i els informes rebuts, s'efectua la valoració dels possibles efectes de la present modificació puntual núm. 16 del Pla general d'Ontinyent, seguint els criteris de l'annex VIII del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
  
Així, tenint en consideració les característiques de la modificació, per esta es pretén autoritzar noves condicions d'implantació de l'ús hoteler d'allotjament rural i restauració en edificacions existents de caràcter residencial legalment implantades, en una zona delimitada i limitada del sòl no urbanitzable en la qual l'ús denominat Tho.1 en el Pla general ja està permés i és compatible.  
Dit això, en els informes rebuts s'observen les consideracions següents, tant de tipus legal com ambiental, que descrivim a continuació:  
  
Urbanisme  
El Servei Territorial d'Urbanisme, en l'ofici de remissió de la documentació a l'òrgan ambiental signat el 14 d'abril de 2020, conclou que, vist el contingut del pla proposat, en esta fase de la tramitació, i en relació amb el tràmit ambiental, este Servei Territorial d'Urbanisme de València no té cap objecció que efectuar.  
  
Infraestructura verda i paisatge  
D'acord amb l'informe, de data 29 de setembre de 2019, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, analitzada la documentació, s'informa que, malgrat tindre incidència sobre el paisatge, no s'incorporen noves edificacions ni es modifiquen les condicions de les existents, ni ocupació de parcel·la, ni cap altre paràmetre amb incidència en el paisatge. En tot cas, es tindran en compte, entre altres, les següents qüestions:  
- Es mantindrà i conservarà la vegetació forestal existent en les vores de les parcel·les, i es preservarà en el seu estat natural la cobertura vegetal per a mantindre el caràcter de la unitat de paisatge en la qual s'inserix i respectar una franja de transició amb el medi. La plantació d'elements vegetals es farà seguint els patrons de la zona circumdant.  
  
- Amb caràcter general, es prioritzarà la conservació de les zones lliures de les parcel·les en el seu estat natural, i es conservarà la vegetació existent i es restringirà el traçat de vials i aparcaments a les superfícies necessàries per al funcionament de l'activitat. Quant al tractament de les superfícies destinades a aparcament, així com els accessos a cada parcel·la, es projectaran amb paviments blans i s'evitarà, en tot cas, el segellament o el formigó.  
- Les intervencions permeses en les edificacions es faran respectant la imatge de conjunt, minimitzant les afeccions sobre el mitjà. En tot cas, s'executaran acabats exteriors (façanes, fusteries i cobertes) a base de materials, colors i textures concordes amb les tipologies de l'entorn, així com una composició de façanes que garantisca un resultat homogeni.  
Qualsevol modificació en el tancat de les parcel·les haurà de respectar les condicions de traçat, altura i materialitat de l'original.  
- En relació amb la il·luminació en la zona d'actuació, s'evitarà l'excés per sobredimensionament o mala orientació, la interferència amb la vegetació i l'excés de protagonisme de les lluminàries.  
Espais naturals protegits  
El Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits emet informe de data 9 de juny de 2020 en el qual determina que l'àmbit que afecta el riu Clariano es troba dins del paratge natural municipal «Serra de l'Ombria-Pou Clar».  
En l'art. 13 «Abocaments» de la normativa d'este pla es prohibix l'abocament sense depurar, directe o indirecte, la qual cosa està d'acord amb l'art. 1.52 bis de la proposta presentada «Condicions per a l'ús hoteler Tho.1 d'allotjament rural i restauració en edificacions existents», que establix que seran a càrrec dels titulars de l'actuació les infraestructures d'aigua potable, sanejament, depuració d'aigües residuals i gestió de residus, amb preferència de l'abocament i la depuració mitjançant escomesa a xarxa pública.  
Per tant, establix que la proposta de modificació puntual no serà susceptible de provocar efectes negatius en el paratge natural municipal, si gestiona els seus abocaments a través de la xarxa pública o mitjançant les autoritzacions i instal·lacions que siguen procedents.  
  
Ordenació i gestió forestal  
D'acord amb la cartografia del visor GVA, el llit del riu Clariano i del barranc de l'Àguila, així com algunes de les parcel·les adjacents on se situa alguna de les edificacions objecte de la modificació puntual, afecten terreny forestal estratègic d'acord amb el PATFOR, per la qual cosa, abans de l'aprovació definitiva, haurà de sotmetre's a informe del servei competent a fi de confirmar la no afecció a este sòl forestal estratègic.  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
D'acord amb l'informe de data 4 de setembre de 2020, de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, analitzada la documentació, s'informa, entre altres coses que s'ha de tindre en compte, sobre les següents qüestions:  
+ Afecció al domini públic hidràulic  
-Pel que fa a l'afecció, les zones de servitud i policia, dins de l'àmbit proposat, queden dins de la zona de policia les parcel·les 1, 2, 2, 4, 7, 8, 10, 11, 12 i 13 de les catorze parcel·les previstes, per la qual cosa qualsevol ús o actuació haurà de subjectar-se a les autoritzacions i determinacions reglamentàries per part de l'organisme de conca.   
  
-Quant als abocaments al DPH, s'establix que, en els casos que no hi haja connexió a la xarxa pública, els abocaments hauran de comptar amb la preceptiva autorització de l'organisme de conca.  
+ Viabilitat de l'activitat i incidència en el règim de corrents:  
-En la zona corresponent al barranc d'Ontinyent (riu Clariano), l'àmbit no afecta ni la zona de flux preferent ni la de l'avinguda de T=500 anys.  
-No obstant això, per al veí barranc de l'Àguila, no hi ha dades d'inundabilitat ni de l'SNZI ni de PATRICOVA, i l'informe recorda que en la zona de flux preferent dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables davant de les avingudes ni activitats que suposen reducció de la capacitat de desguàs en la zona de flux preferent.  
\* En el cas de la proposta de modificació, atés que es tracta d'un sòl rural, s'estarà subjecte a les determinacions que per a esta zona s'establisquen per a la zona de flux preferent i inundable per a T=500 anys d'acord amb el Reglament de domini públic hidràulic.  
+ Disponibilitat de recursos hídrics:  
-Segons l'informe, en la documentació presentada no s'establix el volum de l'increment de demanda generat per la modificació, per la qual cosa s'hi indiquen les qüestions sobre este tema que han de ser previstes en la proposta per a l'aprovació.  
Risc d'inundació (PATRICOVA)  
D'acord amb l'informe de data 21 de setembre de 2021, del servei de gestió territorial competent en anàlisi del risc d'inundació, es conclou que l'àmbit es troba afectat puntualment per perillositat d'inundació, però és compatible amb les determinacions normatives del PATRICOVA, tenint en compte el compliment de les següents consideracions finals:  
-El planejament proposat és una modificació puntual que autoritzarà l'ús hoteler ja definit en el Pla general, en un àmbit restringit a les edificacions existents.  
-Les afeccions es produïxen en una superfície reduïda i les construccions considerades en la modificació no es localitzen en zones de perillositat d'inundació. Es recomana evitar l'ocupació en les àrees on la cartografia del PATRICOVA determine risc d'inundació.  
  
-S'haurà de tindre en compte les consideracions recollides en l'art. 26 de la normativa del PATRICOVA, específicament les referides a comptar amb una assegurança específica i comptar amb un pla d'emergència.  
Planificació de carreteres - GVA  
Realitzat un estudi de la proposta de modificació per part del Servei de Planificació de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, s'emet informe de data 8 de setembre de 2020, i estudiada la seua relació amb altres expedients previs relacionats, es determina la compatibilitat de la proposta, d'acord amb les següents conclusions:  
  
- Pel que fa als accessos i les connexions amb la xarxa de carreteres de titularitat autonòmica, en cap cas es poden crear accessos nous i part dels accessos existents són inadequats amb problemes de seguretat viària i falta de visibilitat.   
+ En tots els casos, seran a càrrec de l'actuació les obres necessàries (fins i tot redacció de projectes, obtenció de terrenys, etc.) per a l'adequació de l'accés d'acord amb l'Ordre FOM/273/2016, de 19 de febrer, per la qual s'aprova la Norma 3.1-IC Traçat.  
- S'haurà de definir la zona de protecció de carreteres en el pla d'ordenació i en l'article de les normes urbanístiques.  
- Respecte a l'afecció a la carretera CV-655 de titularitat de la Diputació de València, correspon a esta administració emetre l'informe corresponent.  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius  
La proposta de modificació partix d'un antecedent previ (exp. 65/2018.EAE) que va proposar la generalització de la reducció de parcel·la mínima per a ús terciari Tho.1 en el sòl no urbanitzable a través de la proposta de modificació del pla general que afectava els art. 1.54 i 1.56. Encara que no va ser objecte d'avaluació ambiental, durant el procediment ja va quedar de manifest que la reducció del condicionant de parcel·la mínima incidia sobre la problemàtica al terme municipal d'Ontinyent associada a la proliferació d'habitatge aïllat en sòl no urbanitzable (objecte de minimització en altres expedients en curs), així com a l'afecció a valors naturals, paisatgístics i territorials, i per tant determinava la necessitat de delimitar qualsevol modificació sobre els usos previstos en SNU (sobretot en SNU de protecció), a fi de no provocar un efecte significatiu per la implantació generalitzada d'instal·lacions terciàries en SNU.  
Així, la present modificació delimita l'àmbit no ja a unes zones concretes, que queden referides com a espais d'afecció, sinó a parcel·les perfectament identificades on se situen les edificacions aïllades per a les quals es pretén canviar l'ús. Per a això hauran de tindre's en compte, previ a l'anàlisi mediambiental (i en relació amb este) tres aspectes significatius:  
1. Compliment del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, pel que fa als següents aspectes:  
  
-D'acord amb l'art. 210.f referent a l'ús excepcional i la seua ordenació en SNU d'activitats terciàries i de serveis, s'indica que quan la implantació dels esmentats usos siga d'interés per al desenvolupament turístic rural o puga escometre's mitjançant la recuperació del patrimoni arquitectònic radicat en el medi rural, podrà exceptuar-se el requisit de distància mínima de cinc quilòmetres a sòl vacant amb qualificació apta per a estos usos, així com el de parcel·la mínima de mitja hectàrea, amb informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria de turisme.  
  
-Tot això sense perjudici del compliment de la resta de les directrius de l'article, com per exemple que per a qualsevol ús i aprofitament s'exigirà una previsió suficient del proveïment d'aigua potable i una completa evacuació, recollida i depuració dels residus i les aigües residuals. Estes previsions constaran en els documents tècnics preceptius per a obtindre les corresponents autoritzacions i es farà menció expressa de la seua execució en el corresponent certificat final d'obra o instal·lació. El cost que poguera implicar l'extensió de les xarxes d'estos o altres serveis serà a càrrec de la part promotora.  
  
2. Com s'ha assenyalat, ha de comptar amb l'informe favorable referent a l'interés per al desenvolupament turístic local, així com de la recuperació de l'arquitectura tradicional, aspecte últim de gran importància que ha de definir perfectament els habitatges sobre els quals recaiga la consideració del nou ús permés tal com recull tant la modificació presentada com el TRLOTUP:  
- En la proposta presentada, s'assenyala que en l'àmbit rural d'Ontinyent s'han edificat històricament unitats residencials com ara masies i cases de camp. Estes edificacions solen ser de 2 plantes o 2 plantes i cambra que posteriorment ha sigut transformada, en alguns casos, a una tercera planta residencial.  
La construcció es realitza amb materials tradicionals, amb murs de fàbrica o maçoneria, arrebossats amb pintura a la calç o en colors clars. Hi ha un clar predomini del massís davant del buit en els plànols de façanes i coberta inclinada de teula a dos o més aiguavessos.  
- Tot açò ha de ser complementari i incorporar-se a la normativa d'acord amb la definició que per a l'arquitectura tradicional incorpora l'art. 219 TRLOTUP:  
- 1. La reutilització d'arquitectura tradicional per a la implantació d'allotjament turístic rural, cellers, almàsseres i establiments de restauració o assimilats en habitatge rural o construcció agrària o industrial legalment edificada està exempta de declaració d'interés comunitari, però subjecta a informe vinculant de les conselleries competents en matèria de turisme, urbanisme, agricultura i carreteres, si és el cas, així com a llicència municipal. Les sol·licituds efectuades a l'empara d'este precepte podran comportar una ampliació de fins a un vint per cent de l'edificació legalment construïda.  
[…]  
- 3. A l'efecte d'este text refós, s'entén per arquitectura tradicional el resultat de la utilització de materials i tècniques constructives característiques de la zona en què se situa, sempre que siga adequat a les necessitats funcionals per a les quals es va construir. Les sol·licituds realitzades a l'empara d'este precepte podran comportar una ampliació d'un 20 % de l'edificació legalment construïda.  
  
3. En última instància, ha d'establir-se de manera molt determinada que (atés el problema ja exposat de l'habitatge disseminat pel sòl rural d'Ontinyent) la consideració relativa al nou ús terciari que es pretén implantar ha de fer-se sobre edificacions existents de caràcter residencial legalment implantades.  
- A este efecte, la proposta de la modificació establix com a habitatges lícitament edificats, d'acord amb la legislació vigent, els habitatges amb llicència i/o edificacions aïllades en sòl no urbanitzable, construïts amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei 19/1975, que mantinguen l'ús i les característiques tipològiques que tenien a l'entrada en vigor de la llei esmentada i no es troben en situació legal de ruïna urbanística.  
  
- Per tant, a este efecte, no ens trobem (ni hauria de considerar-se a futur) en un ús susceptible de ser implantat en habitatges subjectes a minimització d'impacte territorial (únicament per a ús residencial) i que no complisquen la condició de considerar-se arquitectura tradicional.   
  
En este sentit, i entrant ja en l'anàlisi ambiental, la proposta s'emmarca en un àmbit condicionat absolutament per la presència del llit del riu Clariano, que en l'àmbit en qüestió, a més, forma part del paratge natural municipal «Serra de l'Ombria-Pou Clar» que inclou tant el llit del Clariano com el tributari barranc de l'Àguila. D'acord amb l'informe del servei competent, mantenint-se el compliment de la normativa del paratge (associada a subministrament d'aigua potable, abocament d'aigües residuals i gestió de residus), no es determinaran efectes significatius.   
En tot cas, la presència del llit, sobretot a l'efecte d'afecció al domini públic i consideració d'usos en zones de servitud i policia, sí que és una qüestió que cal tindre en compte, atés que, com assenyala l'informe de l'organisme de conca, deu de les catorze parcel·les amb edificacions d'ús residencial, susceptibles de modificar-lo a terciari segons la proposta presentada, presenten algun tipus d'afecció per trobar-se totalment (parcel·les 1, 4 i 7) o parcialment dins de la zona de policia, motiu pel qual qualsevol modificació respecte a l'ús, la infraestructura o l'edificació en estes ha de ser objecte d'informe per part de l'organisme de conca. En cap cas s'afecta la zona de flux preferent ni l'avinguda de període de retorn T=500 anys.  
Respecte al risc d'inundabilitat, de la cartografia del visor GVA es determina que la perillositat nivell 1 i geomorfològica se circumscriu pràcticament a l'àmbit del llit, sense afectar les parcel·les i, en tot cas, les edificacions on es pretén instaurar l'ús terciari. L'informe del servei competent en matèria de risc d'inundació establix les consideracions que s'han d'establir per al compliment de la normativa del PATRICOVA.  
L'informe de l'organisme de conca incidix en les mateixes qüestions referides al llit del riu Clariano i assenyala que, respecte al barranc de l'Àguila, no es disposa de dades ni del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI) ni del PATRICOVA, per la qual cosa, a falta d'un estudi específic, s'haurà de sol·licitar informe a l'òrgan competent en matèria de risc d'inundació abans de l'aprovació definitiva de la modificació del pla a fi de verificar la no afecció.  
Pel que fa a la incidència paisatgística, com indica l'informe del servei competent, l'actuació plantejada tindrà incidència en el paisatge, per situar-se part de l'àmbit de la modificació sobre un SNU de protecció agrícola i paisatgística, caracteritzat pel seu caràcter rural, amb una xarxa de camins que connecta diferents parcel·les amb edificacions aïllades. Així mateix, en l'àrea adjacent hi ha elements d'interés natural, ambiental i paisatgístic, paratges naturals municipals, així com terreny catalogat com a forestal estratègic pel PATFOR.  
No obstant això, la modificació proposada no permet la construcció de noves edificacions, per la qual cosa no es produirà un increment de les edificacions existents en SNU. D'igual manera, no es modifiquen les seues condicions, ni l'ocupació de parcel·la, ni cap altre paràmetre amb incidència en el paisatge.  
Quant a la planificació viària, d'acord amb l'informe del servei competent, s'haurà de definir la zona de protecció de carreteres tant en les carreteres de titularitat autonòmica com provincial, ja siga en els plans d'ordenació com en la normativa, a fi de determinar la no afecció i els usos que hagueren de ser autoritzables per al manteniment de la integritat en estes zones (parcel·les 1, 6 i 7).   
Així mateix, la generació d'instal·lacions de terciari en SNU no haurà de provocar una execució de noves xarxes d'accés que produïsquen la fragmentació d'este, ni millora d'infraestructures que assimilen l'ordenació a un sòl urbanitzable. D'acord amb l'informe, s'hauran de considerar els accessos i les connexions a la xarxa de carreteres, i no es podran crear accessos nous i s'hauran de modificar els existents, que actualment són inadequats per problemes de seguretat viària i falta de visibilitat, per la qual cosa, en tots els casos, les actuacions necessàries per a l'adequació hauran de fer-se d'acord amb la normativa vigent. Finalment, d'acord amb el que assenyala l'informe, s'haurà de recaptar un informe sobre este tema per a la CV-655, de titularitat de la Diputació de València.  
Quant a la modificació de l'art. 1.52 bis proposat, s'haurà d'adequar a l'articulat del recent TRLOTUP, i s'haurà d'incorporar a este article tant la referència a la consideració de legalitat dels habitatges que poden ser sotmesos al règim (vist en el present informe) com la consideració del que s'entén per arquitectura tradicional (tant d'acord amb la proposta, ja inclòs, com d'acord amb la LOTUP).   
  
G. Valoració ambiental d'acord amb els criteris de l'annex VIII del TRLOTUP.  
Segons establix l'article 46 de la TRLOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a les quals es referix l'art. 53 del TRLOTUP.   
1. Per les característiques dels plans i programes:  
- La modificació del planejament no constituïx marc de projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, ja que afecta edificacions ja existents, ni influïx en altres plans o programes, ja que, únicament per a les edificacions que complisquen les condicions de legalitat i arquitectura tradicional, els eximix del condicionant de distància a sòl vacant i superfície mínima..  
- No presenta a priori, complint amb les determinacions que s'incorporaran en el present informe, problemes ambientals significatius. A més, contribuïx a promoure el desenvolupament sostenible, ja que la possibilitat del desenvolupament de l'ús en SNU recuperant l'arquitectura tradicional i dinamitzant l'economia en la zona s'adequa al planejament proposat, dins del respecte als valors ambientals i a la seguretat davant de riscos naturals, per a complir amb les directrius exposades.  
  
- Quant a consum de recursos (subministraments d'aigua, energia, xarxa de sanejament i accessos), considerant que es troba dins de l'admés dins del planejament vigent, únicament es requerirà justificar que efectivament la xarxa existent s'utilitza bé o es determinen els mitjans legalment establits per a subministrament d'aigua potable, sanejament i depuració d'aigües residuals o gestió de residus.  
- La incidència en el model territorial és pràcticament nul·la i s'ajusta a les determinacions del pla, i està sempre subjecte al canvi d'ús en la zona proposada, sense generalitzar a l'SNU, la qual cosa podria agreujar la problemàtica ja existent d'habitatge disseminat.  
2. Per les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
-En l'entorn perfectament delimitat i els usos previstos en el pla general, es preveu que la magnitud i l'abast dels possibles efectes a causa de l'excepció de distància a sòl vacant i superfície mínima per a les parcel·les incloses siguen reduïts.  
-No es preveuen riscos per a la salut humana o el medi ambient de la modificació del planejament.  
-El valor i la vulnerabilitat de l'àrea probablement afectada no afecta, d'acord amb els informes rebuts i complint les directrius exposades en l'informe, espais naturals ni patrimoni paisatgístic, tenint en compte que l'ús està previst en el planejament vigent i es referix a edificacions ja existents (no incrementa el segellament del sòl), amb les superfícies delimitades i cenyint-se a l'àmbit proposat.   
  
En vista de la documentació presentada, de conformitat amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (TRLOTUP), considera:  
Que de la Modificació puntual núm. 6 del Pla general i Pla parcial del sector industrial les Clotes d'Albaida no es deriven problemes ambientals significatius, segons s'extrau de les dades i cartografia disponibles, i específicament des dels aspectes objecte d'estudi, tal com s'ha informat i ateses les directrius exposades.  
Així doncs, es pot determinar, respecte de la modificació puntual núm. 16 del Pla general d'Ontinyent, que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
H. Proposta d'acord  
Atenent el que establix l'article 53.2.b del TRLOTUP, i com que la modificació puntual avaluada no té efectes significatius en el medi ambient i el territorial i se sotmet al procediment simplificat d'avaluació:  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 16 del Pla general d'Ontinyent, d'acord amb els criteris de l'annex VIII del TRLOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspondrà continuar la tramitació d'esta modificació conforme a la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que descriu la documentació presentada, així com al que s'establix en la legislació vigent, en els informes emesos sobre este tema, amb el compliment de les següents determinacions:  
  
- S'incorporarà a l'article proposat 1.52 bis de les NU la definició recollida en la proposta respecte als habitatges lícitament edificats, d'acord amb la legislació vigent, com aquells amb llicència i/o edificacions aïllades en SNU, construïts amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei 19/1975, que mantinguen l'ús i les característiques tipològiques que tenien a l'entrada en vigor de la llei esmentada i no es troben en la situació legal de ruïna urbanística.  
- Es determinarà en la proposta, per a l'àmbit i les parcel·les que afecten sòl no urbanitzable de protecció, no sols que s'ajusten a la superfície mínima legalment establida, sinó que els valors que van determinar la protecció d'aquells sòls no es veuen afectats per la modificació.   
  
- En matèria paisatgística, s'incorporaran les directrius exposades en l'informe de servei d'infraestructura verda i paisatge.  
- S'obtindrà informe favorable de l'organisme de conca respecte als usos terciaris i hotelers (fins i tot increment de superfície), així com les activitats proposades dins de la zona de policia del llit del Clariano i barranc de l'Àguila.  
- Es justificarà la demanda d'aigua potable prevista i el seu origen d'acord amb la normativa vigent. Així mateix, s'obtindrà informe favorable referent a l'organisme de conca previ a l'aprovació definitiva.  
  
- S'atendran les determinacions de l'informe del Servei de Gestió Territorial respecte al compliment de la normativa de PATRICOVA a fi de considerar compatible la proposta.  
- El Servei d'Ordenació i Gestió Forestal emetrà informe abans de l'aprovació definitiva sobre la compatibilitat de la proposta amb el sòl forestal estratègic adjacent a l'àmbit proposat.  
- Es definiran en els plans d'ordenació i en la normativa urbanística del pla les zones de protecció de carreteres i els usos que puguen afectar-la, amb informe favorable tant dels òrgans competents a escala autonòmica com provincial.   
Tal com establix l'article 53.7 del TRLOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació de la modificació puntual núm. 16 del Pla general d'Ontinyent en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En este cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent   
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es referix l'article 53.2.b del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).   
En vista de tot el que antecedix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual número 16 del Pla general d'Ontinyent, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.   
Notificar als interessats que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; cosa que no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.   
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.   
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons el que autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 17 de octubre de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 24 de gener de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.