Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6862, del 14-09-2012 (2012/8441)

RESOLUCIÓ de 5 de juliol de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Titaguas, Carlet i Catadau. Expedient número 223/3058 JYD i 149/1176 OFG.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6862

Data del DOGV
:   14-09-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/8441


Data del document
:   05-07-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Titaguas
    * Carlet
    * Catadau
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 5 de juliol de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Titaguas, Carlet i Catadau. Expedient número 223/2241 IHJ i 149/0851 IJO. [2012/8441]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 223/7840 XGG Titaguas i 149/3170 FXK Carlet-Catadau.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 223/2294-DOG.  
Títol: Ampliació d'explotació avícola d'engreixament.  
Promotor: Hermanos Rubio, SC.   
Autoritat substantiva: Ajuntament de Titaguas.  
Localització: polígon 509, parcel·les 706 i 707, paratge Tañadilla, terme municipal de Titaguas (València).  
Descripció del Projecte  
Es pretén ampliar una explotació avícola d'engreix ja existent. Per a això es construirà una segona nau per a la cria intensiva de manera que se'n doblarà la capacitat productiva. Les parcel·les objecte de l'actuació són parcel·les agrícoles dedicades a labor de secà. Comprenen una superfície total de 18.095 m². Actualment hi ha una nau, amb sitges d'emmagatzematge de pinso, depòsit de gas i caseta on se situa un grup electrogen i un depòsit d'aigua. La superfície de la nau existent és de 1.525,8 m² i d'altura màxima 4,5 m.  
La nau objecte de l'ampliació ocuparà una superfície de 1.546,16 m², es construirà a més un local identificat com a oficina-control en què es trobaran tots els dispositius de control elèctric i electrònic de la nau de cria. La capacitat de l'explotació després de l'ampliació s'establix en 60.000 places per a pollastres de carn (broilers).  
El procés productiu consistix en la recepció d'animals amb un dia de vida que són engreixats fins a aconseguir una massa entre 2 i 2,5 kg, moment en què són portats a l'escorxador. El cicle d'engreix dura entre 42 i 45 dies. La cria es fa sobre jaç (borumballa o palla) que ha de mantindre's amb un grau d'humitat idònia (a l'entorn del 60%).   
L'abastiment d'aigua es realitza a través de la xarxa d'abastiment municipal. El consum anual s'ha estimat en 504 m³. Es disposa de connexió amb la xarxa d'abastiment elèctric, i dins de la parcel·la es compta amb un centre de transformació. L'energia serà usada en el sistema d'il·luminació i ventilació així com per als sistemes automàtics d'alimentació i beguda. Es disposa, a més a més, d'un depòsit aeri de GLP per a l'abastiment de propà usat en el sistema de calefacció. Cada nau comptarà amb sitges d'emmagatzematge de pinso.  
  
La gallinassa serà retirada per un gestor autoritzat, no obstant això, es comptarà amb un femer per a l'emmagatzematge temporal. S'emprarà en les ocasions en què no es puga coordinar el buidatge de la nau per a la neteja amb la retirada per part de l'empresa contractada. La producció anual de fem serà de 840 t; esta producció s'ha estimat comptant que es podran realitzar 7 cicles d'engreix anuals. Les aigües sanitàries seran emmagatzemades en una fossa impermeable i posteriorment traslladades a la depuradora municipal.  
La distància al nucli urbà de Titaguas és de 1.250 m. L'accés a l'explotació es fa a través d'un camí veïnal asfaltat.  
Tramitació administrativa  
Informació pública i remissió de l'expedient.  
En data 10 de juliol de 2008, es remet des de l'ajuntament de Titaguas una còpia del projecte, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu.  
La informació pública s'ha realitzat amb la publicació en el BOP de València núm. 121 de data 22 de maig de 2008, mitjançant un edicte de l'alcaldia i amb la notificació als veïns de les parcel·les limítrofes. No s'hi van presentar al·legacions.   
L'expedient administratiu inclou, a més, l'informe tècnic municipal, l'informe del cap local de sanitat i l'informe de compatibilitat urbanística.  
Consultes realitzades  
Amb data 19 de gener de 2009, es remet consulta a l'Àrea d'Espais Naturals. En data 5 de febrer de 2009 l'Àrea d'espais naturals remet un informe en què s'indica que el projecte està afectat territorialment pel projecte d'Acord del Consell d'ampliació de la xarxa ZEPA de la Comunitat Valenciana, el qual preveu designar com a nova ZEPA la denominada Alt Túria-Serra del Negrete.   
Per això s'establixen una sèrie de consideracions generals referents als sistemes d'il·luminació, tanca i l'apantallament del perímetre de l'explotació, sobre el control de residus i sobre les mesures higièniques que s'adoptaren.   
Afeccions legals  
Segons les normes subsidiàries municipals, l'emplaçament on es pretén l'ampliació de l'activitat es classifica com a Sòl No Urbanitzable Comú, i s'hi permeten les instal·lacions agropecuàries.   
En la realització de qualsevol tipus de treball tant en la fase de construcció com en la fase de funcionament s'ha de complir el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
El municipi de Titaguas no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
Els principals elements ambientals susceptibles de ser afectats per l'exercici de l'activitat són: sòl (per contaminació per lixiviació o percolació de lixiviats del fem), atmosfera (per emissions de gasos susceptibles d'alterar la qualitat de l'aire, per increment del nivell sonor i l'emissió de partícules sòlides), aigua (per la utilització de recursos i per contaminació associada als residus generats en l'explotació), paisatge (per moviment de terres i introducció d'elements estranys). La identificació i valoració dels impactes s'ha realitzat a partir de matrius causa-efecte.   
L'explotació se situa pròxima a un tossal ocupat per vegetació forestal. Esta elevació està inclosa com a forest d'utilitat pública denominada Caídas del río Turia (codificació V058). La parcel·la concreta on s'ubica l'explotació queda fora dels límits de la forest esmentada i és una parcel·la agrícola dedicada al cultiu de cereal i vinya de secà. La qualificació del sòl és de sòl no urbanitzable comú.   
  
A l'oest de la parcel·la discorre un barranc identificat en la cartografia com a barranc Raga. Este llit es localitza a una distància superior als 100 m. L'explotació es troba a una cota superior a la del barranc pròxim i, per tant, s'haurà d'assegurar l'adequada protecció de la zona destinada a l'arreplega temporal de la gallinassa per a evitar el possible arrossegament de residus per escolament.   
L'erosió actual i potencial està valorada com a molt baixa. En la fase de construcció es minimitzaran els moviments de terra que es duguen a terme i es reutilitzarà la terra vegetal extreta. En tot cas, el preparat final haurà d'incloure el tractament de tots els talussos generats de manera que se n'assegure l'estabilitat.   
El projecte no afecta cap via pecuària. El traçat més pròxim es troba a l'est de la parcel·la denominada Cordel de Aras de los Olmos a Domeño, l'amplària legal del qual és de 37,5 m.  
Tot el terme municipal de Titaguas es trobaria inclòs dins de la zona d'ampliació de la xarxa de ZEPA de la Comunitat Valenciana, concretament es trobaria en l'àmbit de la ZEPA Alt Túria-Serra del Negrete. Amb l'objectiu de minimitzar l'impacte sobre la fauna existent hom fa una sèrie de consideracions.   
- Respecte a l'enllumenat, els punts d'il·luminació exterior han d'instal·lar-se de baixa altura i amb la llum dirigida cap al sòl i amb una òptica que cree uns cons d'il·luminació com més aguts siga possible.  
- Per a evitar la col·lisió d'aus que puguen eixir de la vegetació en direcció a la tanca existent, l'apantallament vegetal s'ha de dissenyar de tal manera que s'evite que la vegetació arbustiva quede en contacte amb la tanca.  
- Entre les espècies a emprar per a la pantalla se citen espècies autòctones presents als voltants de la parcel·la com són: Pistacia lentiscus, Myrtus communis, Olea sylvestri, Quercus ilex o Q. Coccifera.  
  
- Els programes de desratització i desinsectació que es duguen a terme han de limitar-se a les naus de l'explotació.   
- Tots els residus han d'estar emmagatzemats de forma adequada d'acord amb la seua naturalesa i perillositat.   
Per a la protecció del paisatge s'ha proposat la plantació d'una barrera vegetal composta exclusivament per Cupresus sempervivens. Si atenem la zona en què s'ubica l'explotació, l'apantallament haurà de realitzar-se amb espècies autòctones més ben adaptades a les condicions de la zona. Cal emprar espècies com les indicades anteriorment. Cal fer-ne una combinació de diverses, triant-les en funció del port i frondositat.  
La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers està valorada com a baixa. S'indica que la solera de la nau així com la de la zona d'arreplega de residus serà impermeable. En el cas de la zona d'emmagatzematge de gallinassa, haurà d'estar dimensionada d'acord amb les necessitats de l'explotació, comptarà amb parets d'altura suficient per a contindre la gallinassa i haurà d'estar ubicada en una zona protegida dels vents dominants per a evitar la dispersió d'olors. Comptarà amb un sistema per a canalitzar els lixiviats fins a un pouet que s'haurà de dimensionar d'acord amb les necessitats.   
Les aigües sanitàries seran emmagatzemades en una fossa impermeable fins al seu transport fins a la depuradora municipal. Els residus veterinaris seran entregats a un gestor autoritzat.   
L'estudi valora el projecte globalment de compatible, ja que la majoria dels impactes s'han valorat com a compatibles i moderats de baixa importància.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, de manera prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I apartat 1.h.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
A la vista de tot això anterior, formule la present declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'apliquen, el projecte d'ampliació de l'explotació avícola de pollastres de carn que se situa en les parcel·les 706 i 707 del polígon 509, en el terme municipal de Titaguas (València), promogut per Hermanos Rubio, SC, sempre que el projecte es faça d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació.  
  
  
Segon  
1. La barrera vegetal proposada ha d'estar composta per espècies autòctones. Se'n proposen entre altres: Pistacia lentiscus, Myrtus communis, Olea sylvestri, Quercus ilex o Q. Coccifera. Les diferents espècies han de triar-se en funció de l'altura i frondositat.   
Per a evitar la col·lisió d'aus que puguen eixir de la vegetació en direcció a la tanca existent, l'apantallament vegetal s'ha de dissenyar de tal manera que s'evite que la vegetació arbustiva quede en contacte amb la tanca.  
Juntament amb el primer informe en compliment de vigilància ambiental ha d'aportar-se documentació descriptiva. S'han d'indicar les espècies emprades, la distribució i les pràctiques que es duran a terme per a garantir el seu desenrotllament i manteniment.  
2. El femer haurà de ser impermeable i estanc. Ha de tindre parets d'altura suficient per a contindre la gallinassa i preferiblement cobert. Per al control de lixiviats s'ha de comptar amb un sistema de canalització i d'un pouet per a emmagatzemar-los. Es dimensionaran d'acord amb les necessitats de l'explotació.   
Juntament amb el primer informe que es presente, en compliment del programa de vigilància ambiental, s'ha de presentar una memòria tècnica en què se'n descriguen les característiques.   
3. Tots els talussos que es generen han de ser adequadament tractats per a assegurar-ne l'estabilitat.   
4. En el cas d'instal·lar-se sistemes d'il·luminació exterior a les naus, hauran de ser de baixa altura i amb la llum dirigida cap al sòl i amb una òptica que cree uns cons d'il·luminació com més aguts siga possible.  
5. L'aigua de neteja de les naus no pot ser abocada sense un tractament previ que en garantisca la innocuïtat sobre el medi receptor.   
6. Els programes de desratització i desinsectació que es duguen a terme han de limitar-se a les naus de l'explotació.   
7. Tots els residus han d'estar ben emmagatzemats d'acord amb la seua naturalesa i perillositat. S'ha de comunicar qualsevol variació que es produïsca en la destinació de la gallinassa generada en l'explotació.   
  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
9. Ha de disposar-se de l'informe favorable de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport que ha de ser presentat davant de l'òrgan substantiu.  
10. El programa de vigilància ambiental ha d'incorporar els condicionants establits en la present declaració.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 5 de març de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno»  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 149/07-AIA.  
Promotor: Graveras del Río Magro, SL.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial. Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació.  
Objecte del projecte: explotació de graves i arenes. Secció A) Graveres del Magre núm. 1.039.  
Localització: Catadau. Parcel·les 129, 130, 132, 133, 134, 135, 136, 151, 152, 252, 254, 255, 295, 339 del polígon 2.  
Carlet: parcel·les 26, 27, 28-a, 28-b, 191, 31, 169 del polígon 18. Parcel·les 84, 89, 7, 10, 13, 14 del polígon 19. Parcel·les 143, 144, 146, 149, 150, 151, 152, 153, 156, 161, 162, 163, 16, 165, 274, 276, 277, 278, 279, 284, 285, 291, 296, 324 del polígon 20. Parcel·les 43, 44 del polígon 18. Parcel·les 83, 486, 500 del polígon 19. Parcel·les 32, 33, 34, 36, 37, 39,119 del polígon 33. Parcel·les 1, 2, 3, 4, 5, 6, 93 del polígon 34.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.   
  
L'objecte del projecte és l'ampliació d'una extracció de graves i arenes tramitada com a recurs de la Secció A per la Llei de Mines en diverses parcel·les dels termes municipals de Carlet i Catadau (València) situades al costat del llit del riu Magre.  
Els materials són extrets per mitjans mecànics i carregats directament als camions que els transporten a la planta de formigó situada al costat de l'explotació en terme municipal de Carlet. El tractament en planta consistix a classificar els àrids extrets per mitjà d'aigua a pressió. De la llavada s'obtenen materials per a la fabricació de formigó i estèrils (arenes i argiles) que són depositats juntament amb l'aigua de la llavada en una bassa d'assecatge i que posteriorment seran utilitzats per a la restauració dels buits miners.   
La superfície total afectada per les tasques d'explotació i restauració ascendix a 47,2 hectàrees. L'ampliació proposada permetrà l'explotació i restauració de noves parcel·les així com la restauració de buits ja explotats anteriorment.  
El volum de material que s'ha d'extraure s'ha estimat en 1.418.257 m³, dels quals s'estima que un 20% correspon a l'estèril i la resta al material vendible. S'ha estimat una vida útil d'explotació de vora 9 anys.  
El mètode d'explotació serà el d'extracció a cel obert per mitjà d'arrancada mecànica i es realitzarà per mitjà de bancs de 7 m d'altura i 45º d'inclinació.  
La restauració es durà a terme de forma simultània, rebaixant les altures i pendents dels talussos d'explotació i omplint els buits miners per mitjà de l'aportació d'estèrils procedents de la llavada dels materials extrets en l'explotació.  
Segons l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer l'empresa disposa d'un pou autoritzat que li permet dur a terme l'activitat i ampliar l'explotació d'acord al projecte tramitat.  
  
El projecte ha dividit en 8 zones el total de la superfície objecte de la present DIA i ha establit 5 fases de treball.   
Fase A:   
- Explotació i restauració Zona 1. Es rebaixaren talussos residuals existents deixant bancs de 5 m d'altura, 30º d'inclinació i bermes intermèdies de 3 m d'amplària. La plaça de pedrera s'anivellarà i se li donarà una doble pendent de l'1% que anirà des de la cota 58 msnm en el NW de l'explotació fins a 52 msnm en el SE.  
- Restauració Zona 5. Es procedirà a l'abancalament i assolament de les parets dels buits situats més al sud de l'explotació (5a, 5b, 5c) fins a constituir una topografia final de restauració en la Zona 5 constituïda per dos bancs de 5 m d'altura màxima, 30º d'inclinació de talús i dos bermes intermèdies de 4 m, i la la base dels buits quedarà a una cota mitjana de 47 msnm.  
Fase B:   
- Explotació Zona 2 (2a i 2b). Parcel·les situades en el marge esquerre del riu Magre. Es tracta de camps de cultiu que seran explotats rebaixant la cota actual 4 m i deixant un únic banc d'explotació amb una inclinació de 45º. L'aigua acumulada en els buits en època de pluges serà bombada fins que se'n faça la restauració.  
- Restauració Zona 6. Es remodelarà la geomorfologia del buit actual rebaixant els pendents dels talussos entre 5 i 20º d'inclinació respecte a l'horitzontal, seguit de l'escampada i condicionament de terra de cobertora i revegetació amb espècies de ribera. Alguns dels talussos que constituïxen les parets del buit es deixaran verticals ja que constituïxen llocs de refugi i nidificació per a la fauna avícola.  
Fase C:  
- Explotació Zona 3 (3a i 3b), al sud de la Zona 1, en el marge dret del riu. Són parcel·les pegades a la zona set i, per tant, l'explotació es durà a terme en bancs de 7 m d'altura i 45º d'inclinació, que seran estesos en arribar als límits de la pedrera per mitjà d'escapçaments deixant bancs de 5 m d'altura i 30º d'inclinació. Les places de pedrera seran dotades amb una lleu inclinació cap al buit miner limítrof de la zona 7.  
  
- Restauració Zona 2. Es procedirà a reomplir els buits miners per mitjà de l'aportació dels estèrils de la Zona 6. Es restituirà la cota original i es reimplantaran els cultius de cítrics.  
- Restauració Zona 7. S'anivellarà la superfície d'este antic buit per mitjà de l'anivellació de la base en dos plataformes situades a una cota mitjana de 54 i 45 msnm. Se suavitzaran els talussos deixant bancs de 5m, 30º i bermes intermèdies de 4 m. Posteriorment s'aportarà terra vegetal i es revegetarà amb espècies de bosc de ribera.  
Fase D:  
- Explotació Zona 4. Situada al sud de la Zona 3 i pegada a la Zona 8. Actualment són parcel·les dedicades al cultiu de regadiu. L'explotació es farà des de l'oest cap a l'est on es troben els buits de la zona 8. Els bancs finals de restauració tindran altura de 3 m i 30º respecte a l'horitzontal.  
- Revegetació Zona 3. Es revegetaran els talussos finals de la zona 3.  
- Restauració Zona 8. Zona actual d'explotació i naus. S'anivellaran les superfícies explotades donant lloc a una plataforma a cota 52 msnm, bancs de 5 m d'altura, 30º de talús i bermes intermèdies de 4 m que aniran descendint fins una zona on s'embassa l'aigua situada a 25 msnm. Les superfícies resultants es revegetaran amb espècies de boscos de ribera, així com espècies palustres a la vora de la bassa.   
  
Es restituirà el tram final de l'assagador del Molí de Dalt a través d'esta Zona 8 de manera que es permeta connectar-lo amb la Canyada Reial que discorre pel llit del riu Magre.  
Les instal·lacions de fàbrica i planta de tractament es mantindran per a futures ampliacions.  
Fase E:  
- Revegetació Zona 4. Escampada de terra vegetal i plantació d'espècies de bosc de ribera.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
En juliol de 2007, el Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València, va traslladar l'expedient d'ampliació de la pedrera denominada Gravera del Magre núm. 1.039, en els termes municipals de Catadau i Carlet (València).  
La documentació tècnica consta de projecte d'explotació, projecte de restauració i estudi d'impacte ambiental i document de síntesi. S'adjunten a més, informe favorable de Patrimoni Cultural Valencià i informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Així mateix, es comunica que l'anunci de l'esmentada sol·licitud va ser publicat en el BOP núm. 5520, del 25 de maig de 2007, i que transcorregut el termini de 30 dies hàbils no s'hi van presentar al·legacions.  
A l'abril de 2008, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita, a través del Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, l'ampliació de la documentació per a incorporar mesures correctores que garantisquen l'efectivitat de la restauració, minimitzen els impactes derivats del projecte tramitat i de la situació actual en què es troba la zona avaluada pel projecte.  
Al juliol de 2008, el Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet estudi d'impacte ambiental i pla de restauració (maig 2008), del total de l'àrea afectada per l'explotació.   
2. Informes sectorials.  
Informe Confederació Hidrogràfica del Xúquer (8 març de 2007).   
- Afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia.   
Tal com s'establix en els articles 2 i 6 del text refós de la Llei d'Aigües, pertanyen al Domini Públic Hidràulic els llits de corrents naturals, ja siguen continus o discontinus. Estos llits es troben protegits per una faixa lateral de 5 m d'amplària, que constituïx la zona de servitud, i per una faixa lateral de 100 m d'amplària, que conforma la zona de policia.  
La mencionada zona de servitud s'ha de mantindre expedita, i queda supeditada a l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com establix l'article 9 del Reglament del Domini Públic Hidràulic, (RD 849/1986).   
De l'anàlisi de l'entorn de la zona d'actuació, definida per les parcel·les especificades en la documentació aportada, s'observa que la zona de policia del riu Magre resulta afectada per l'actuació plantejada.  
  
Actualment, esta ampliació de l'activitat ja existent en la zona està sotmesa a tràmit d'autorització per part de l'organisme de conca.  
  
Respecte als residus líquids que es pogueren generar, queda prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es compte amb l'autorització prèvia administrativa (article 100 del text refós de la Llei d'Aigües).  
- Incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
Respecte a la incidència en el règim de corrents, segons la informació facilitada, no n'hi ha ja que l'actuació no generarà cap tipus d'escolament. La zona no apareix com a inundable segons el PATRICOVA. Tampoc hi ha risc respecte a l'afecció a tercers.  
- Disponibilitat de recursos hídrics  
Volum. Segons la documentació aportada, el volum estimat per la societat peticionària és d'aproximadament 1.740 m³/any durant la vida de l'explotació. Se'n definix l'ús com a industrial i s'empra en el reg de pistes de circulació i plaça de maniobres, per a sedimentació de pols en suspensió i també per a regadiu, en l'etapa inicial d'arrelament de la plantació autòctona no productiva prevista per a la recuperació vegetativa.   
Cal destacar que no es produïx un increment del consum d'aigua respecte a l'actual i que és el mateix que es du a terme en l'actual zona d'explotació, per la qual cosa únicament es traslladarà el consum a la zona d'ampliació.  
Origen. L'aigua serà aportada per mitjà de camions cisterna amb origen en un pou que l'empresa posseïx en propietat, amb referència 1988IP4711 inscrit en la Secció C del Registre d'Aigües, d'acord amb següent resum de característiques:   
Termini pel qual s'atorga: 50 anys. Volum màxim anual: 315.000 m³/any. Ús: industrial. Tipus indústria: Gravera.  
a) Informe de la Direcció General Patrimoni Cultural Valencià i Museus (febrer 2007).  
Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
Afeccions Legals  
1. Derivades d'elements naturals i culturals  
- Domini públic hidràulic. Les parcel·les afectades per l'ampliació es troben fora de la Zona de domini públic hidràulic, si bé, part de les Zones 1 i 2 d'explotació, així com els buits miners antics a restaurar es troben en la zona de Policia.  
- Vies pecuàries. Paral·lela al límit NE de la Zona 4 d'explotació discorre el traçat de l'assagador del Molí de Dalt que en el seu tram final es troba tallat pels antics buits miners.  
Per l'interior del llit del riu Magre discorre la Canyada Reial de Castella, amb una amplària legal de 75 m.   
- Espais naturals protegits. En l'àrea d'explotació-restauració projectada no hi ha cap espai natural protegit, ni es troba sobre zona humida, microreserva ni cap àrea declarada com a LIC o ZEPA.  
  
- Muntanya d'utilitat pública. El llit del riu Magre es troba catalogat com a forest d'utilitat pública gestionada per esta conselleria.  
  
- Patrimoni cultural valencià. Tal com s'indica en l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, els treballs projectats no afecten el patrimoni cultural valencià.  
- PGOU. Els sòls que ocupen les parcel·les a explotar en el municipi de Carlet es troben qualificats com a sòl no urbanitzable comú mentres que els de Catadau estan qualificats com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
2. Derivades d'infraestructures  
- Línies elèctriques. En el centre de la Zona 2 d'explotació hi ha una torre de subministrament elèctric.  
- Vies de comunicació. Els camions que transporten el material circularan per camins agrícoles.   
- Xarxa de reg. La zona d'estudi està solcada per una intensa xarxa de séquies de reg i entre les Zones 1 i 3 d'explotació discorre el Canal Xúquer-Túria.  
- Nuclis de població. Carlet es troba a uns 1.400 m cap al S-SE i Catadau a uns 1.800 cap al N-NW.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.   
L'accés a la planta d'àrids i formigó es realitza des de l'autovia València-Alacant, eixida Alginet-Carlet. Arribats a Carlet es pren el camí dels Molins, situat a la vora dreta del riu Magre, que, després de recórrer-lo uns 1.500 m en direcció NW, conduïx a les instal·lacions del promotor i des d'ací seguint el llit del riu Magre s'arriba a la zona d'explotació.   
L'àmbit d'estudi del projecte es correspon amb una vall agrícola, pràcticament plana travessada pel llit del riu Magre en direcció NW-SE i dedicat al cultiu de cítrics en la seua gran majoria. Sobre les terrasses quaternàries més pròximes al riu s'ha desenrotllat, des de fa anys, una important activitat extractiva. Esta activitat ha deixat nombrosos buits excavats sense restaurar de grans mides i desnivell, que suposen, a més d'un impacte paisatgístic i una pèrdua d'ús del sòl, un perill per als vianants i un possible focus per a l'aparició d'abocadors il·legals.  
  
El llit del riu Magre roman sec la major part de l'any. Açò és degut al fet que aigües amunt de la zona a explotar hi ha un assut de contenció que regula la circulació de l'aigua.   
Tota l'àrea està solcada per una xarxa de séquies de reg, que s'abastixen del canal Xúquer-Túria, que discorre entre les zones 1 i la resta de les zones a explotar.   
El clima de la zona és purament mediterrani caracteritzat per unes temperatures elevades en els mesos d'estiu i un descens a l'entrada de la tardor i les mínimes en els mesos de gener i febrer. Quant a les precipitacions els valors màxims es produïxen en el mes d'octubre relacionats amb la denominada «gota freda» mentres que els mínims s'arrepleguen al juliol i agost.   
La tendència general dels vents varia al llarg de l'any. Els vents del W, NW són predominants a l'hivern i tardor mentres que a la primavera i estiu dominen els de component E i SE, a conseqüència de les brises marines.  
Des del punt de vista geològic, el substrat a explotar es correspon amb graves, arenes i llims fluvials i al·luvials quaternaris de permeabilitat variable, mitjana/alta. Es tracta de graves calcàries amb una grandària de gra entre 5 i 10 cm amb arena calcària, dolomítica i silícia. Presenten llentilles de llims argilosos i arenes llimoses de colors grisos a ocres. Els materials estan poc compactats, es disposen horitzontalment i donen lloc a estratificació encreuada i formes de canal a causa de l'ambient fluvial de sedimentació. Les terrasses quaternàries ocupen grans extensions però tenen escassa potència.  
Des del punt de vista hidrogeològic la zona estudiada es troba sobre l'aqüífer detrític multicapa denominat Sistema Aqüífer núm. 51 Plana de València. L'aqüífer superior, sobre el qual ens trobem té una potència mitjana de 100 i 200 m i està format per l'alternança de materials detrítics quaternaris intercalats en una matriu argilosa. El nivell piezomètric de l'aqüífer superior es troba al voltant dels 25 msnm.segons sondejos pròxims. La infiltració es dóna a partir de les aigües de pluja i la direcció del flux subterrani en la zona és NW-SE.  
  
Els sòls presents en la zona pertanyen a la unitat denominada fluvisòls calcaris. Són sòls jóvens, poc evolucionats, que es desenrotllen a partir de depòsits de materials fluvials i al·luvials recents.  
  
La vegetació present en la zona varia de les terrasses cultivades, als talussos i antigues plataformes excavades, a la vegetació del llit del riu Magre. En el tram de llit que ens ocupa no es presenta cap bosc de ribera amb port arbori, només apareixen grups de tamarits, canyes i baladres mentres que en els buits miners abandonats la vegetació herbàcia i arbustiva és la que abunda.  
La fauna que apareix va associada al tipus de vegetació, i varia de les zones agrícoles a les del llit. A més de la vegetació, la presència de làmines d'aigua naturals o artificials lligades al llit del riu afavorixen la presència de nombrosos i variats grups d'aus.   
2. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.  
Els impactes que es deriven del projecte tramitat són fonamentalment: eliminació de sòl i coberta vegetal, desplaçament de la fauna, increment dels processos erosius, increment de trànsit rodat, deteriorament de camins i parcel·les limítrofes, desviació de camins i séquies, increment de pols, gasos i soroll, acumulació de pols en vegetació de ribera i cultius, canvi d'usos del sòl, alteració de la geomorfologia, generació d'estèrils i llots procedents de la llavada de l'àrid, possible contaminació de les aigües superficials i subterrànies, possibles abocaments incontrolats i deteriorament del paisatge.  
Les mesures correctores propostes per a minimitzar estos possibles impactes són: mantindre en òptimes condicions el sòl retirat, mantindre distàncies (10 m) entre les parcel·les a explotar i les finques i camins veïnals, manteniment de camins, limitar la velocitat de camions, transport de material en camions amb caixa tapada, regs antipols, desviació de camins veïnals i séquies, tancar perimetralment les parcel·les explotades, instal·lar pantalles visuals, mantindre la distància amb la torre elèctrica, senyalització d'actuacions, llava-rodes a l'eixida de les zones d'explotació, utilitzar estèrils per a la restauració dels buits miners, mantindre la maquinària en bon estat, manipular la maquinària en tallers, gestionar adequadament els residus generats en l'explotació i en planta.   
D'altra banda, l'ampliació de la superfície a explotar permetrà la integració dels antics buits miners al conjunt de la restauració. El desdoblament dels actuals talussos juntament amb l'aportació de material estèril en els buits i el disseny d'un sistema de drenatge permetrà remodelar la superfície explotada rebaixant talussos i pendents. Sobre esta superfície s'aportarà el sòl fèrtil i es revegetarà amb cultius i vegetació de ribera, segons la zona. Totes estes mesures permetran minimitzar els processos erosius i integrar geomorfològicament i paisatgísticament l'explotació a l'entorn.  
En algun dels buits existents es planteja conservar la verticalitat d'algun dels talussos ja que constituïxen llocs de refugi i nidificació per a l'avifauna. En altres zones humides es col·locaran troncs vells a manera d'abeuradors.  
En la Zona 2, les parcel·les excavades seran restaurades per mitjà de l'aportació de material estèril, se'n restituirà la cota inicial i després d'aportar sòl vegetal, s'hi tornarà a plantar cítrics.  
Es procedirà a la restitució del tram final de l'assagador del Molí de Dalt que discorre paral·lel al límit NE de la Zona 4 d'explotació, i se'n permetrà la connexió amb la Canyada Reial, que discorre pel llit del riu Magre.  
Quant a la revegetació de les parcel·les, segons la zona es plantarà vegetació de bosc de ribera, vegetació palustre o bé cítrics (Zona 2). En els talussos, bermes i plataformes de restauració a més d'una sembra d'herbàcies de ràpid creixement, es realitzarà una plantació a portell d'espècies arbustives i arbòries amb una densitat de 2.500 unitats per hectàrea. Les espècies triades són: Nerium oleander (baladre), Tamarix gallica (tamarit), Rubus ulmifolius (esbarzer), Arundo donax (canya), Populus nigra (xop), Populus alba (àlber) i Fraxinus angustifolia (fleix).   
Posteriorment, es realitzaran labors de manteniment i reposició de faltes fins que se n'assegure la capacitat de supervivència i l'estabilització del terreny (2 anys).  
Finalment, el projecte dissenya un pla de vigilància ambiental que té com a objecte garantir el compliment de les mesures correctores proposades en el projecte i que es durà a terme al llarg de la vida de l'explotació, durant la restauració i posteriorment durant 2 anys més per a garantir l'arrelament de la vegetació. Per a això, es proposa un seguiment i control de les labors d'explotació, control de la qualitat de les aigües superficials, control de la qualitat atmosfèrica, control sobre el medi biòtic i control de l'eficàcia del procés de revegetació.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que s'apliquen.  
  
3. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana  
  
A la vista de tot això anterior, i basant-se en les competències que tinc legalment atribuïdes formule la present declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'apliquen, el projecte d'ampliació de l'explotació, secció A) denominada Gravera del Magre núm. 1.039 en els termes municipals de Carlet i Catadau (València), promogut per Graveras del Río Magro, SL, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada (maig 2008) i els condicionants establits en l'apartat següent, així com les modificacions introduïdes per estos.  
  
Segon  
1. Els camins d'accés es mantindran en òptimes condicions al llarg de tota la vida del projecte. En cas de danys, l'empresa promotora serà la responsable de la reparació. Es col·locaran senyals indicatius del trànsit de camions i se'n limitarà la velocitat.  
2. Respectar distàncies de seguretat entre l'explotació i els límits de camins, parcel·les limítrofes i séquies. L'empresa promotora serà la responsable de reparar qualsevol dany ocasionat.  
3. Els camions que transporten àrids hauran de transitar amb la caixa tapada per una lona. El conjunt de l'àrea objecte del projecte es mantindrà en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.  
  
4. Els estèrils procedents de la llavada del material extret, es depositaran en basses per a assecar-los. Podran ser utilitzats per a reomplir les parcel·les explotades sempre que el contingut d'humitat siga inferior al 70%.  
5. Qualsevol obra a realitzar sobre l'assagador del Molí de Dalt o la Canyada Reial ha de disposar de l'autorització dels servicis territorials d'esta conselleria.  
6. Haurà de garantir-se la continuïtat de totes les séquies afectades per l'explotació. Qualsevol desviació o alteració d'eixes instal·lacions haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, el qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.  
7. Per a dur a terme els treballs d'explotació-restauració dins de la zona de policia, l'empresa promotora ha d'obtindre una autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, tal com establix l'article 9 del Reglament Públic Hidràulic.  
8. El promotor queda obligat a presentar davant del Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en doble exemplar, que arreplegue el balanç i l'estat actual de l'activitat, respecte als volums extrets i aprofitats, els reompliments efectuats i l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració-estudi d'impacte ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, així com qualsevol possible incidència sorgida durant l'aplicació de les mesures. El servici esmentat remetrà una de les còpies a esta direcció general.  
  
  
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra esta resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 9 de març de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno».  
  
València, de 5 de juliol de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.