Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4568, del 19-08-2003 (2003/8834)

RESOLUCIÓ de15 de juliol de 2003 del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4568

Data del DOGV
:   19-08-2003

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2003/8834


Data del document
:   15-07-2003

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Alcalalí
    * vigilància del medi ambient
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de15 de juliol de 2003 del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2003/8834]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 482/01-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 15 de juliol de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 482/6625WQP
  
Promotor: Comunitat de Regants Alcalalí - Xaló
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Confederació Hidrogràfica del Xúquer
  
Objecte del projecte: Assut de presa en el riu Gorgos o Xaló, bassa i conduccions per a la Comunitat de Regants d'Alcalalí - Xaló
  
Localització: en el terme municipal d'Alcalalí (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
S'efectua una descripció del projecte d'acord amb la documentació presentada: projecte tècnic, estudi d'impacte ambiental i successives ampliacions presentades.
  
La Comunitat de Regants disposa d'un pou que no subministra aigua suficient o queda fora de servei a l'estiu o en períodes de sequera, per al reg de l'actual superfície regable de què disposa la Comunitat. En conseqüència, el projecte planteja aprofitar una part de l'aigua que porta el riu Xaló per a esmenar aquests problemes.
  
. Superfície regable: 101,8 ha (1.222 fanecades).
  
. Dotació bruta màxima per a cítrics per als sistemes de reg per degoteig: 4.963 m3/ha/any a la Marina Alta (segons el Pla Hidrològic, tal com indica la Confederació Hidrogràfica del Xúquer).
  
. Dèficit hídric mitjà anual del pou: 220.000 m3. De juliol a mitjans d'octubre. Estimat per la Comunitat de Regants.
  
. Volum màxim anual que la Comunitat de Regants es compromet a prendre del riu Xaló: 180.000 m3. Que podria augmentar-se en casos d'extrema sequera que amenace la pèrdua de l'arbratge.
  
. El riu Xaló porta importants cabals d'aigua uns pocs dies a l'any com a conseqüència de pluges torrencials. Volum anual total estimat: 22.924.075 m3. A l'abril se estima un cabal de 367.002 m3 concentrat en un dia i mig.
  
Amb aquest fi el projecte pretén la construcció d'un assut de presa d'aigües en el riu Gorgos o Xaló a la cota 97, conduint l'aigua des d'ell per gravetat per mitjà d'una conducció de fibrociment fins a un embassament en la marge esquerra del llit, i des d'aquest per mitjà d'una conducció d'impulsió es conduirà l'aigua fins a un depòsit existent d'1.500 m3 de capacitat, des del qual està organitzat l'actual reg per degoteig existent.
  
Obres que s'han de realitzar:
  
. Assut de presa d'aigües: de formigó en massa amb una altura màxima aproximada d'1,5 metres sobre el llit del riu i amplària total de 2 m, el qual quedarà enrasat en la major part de la longitud amb el llit actual del riu, de forma que a penes n'altera la secció.
  
S'executarà un sobreeixidor consistent en una canonada de PVC i 110 mm de diàmetre que travessarà l'assut en el punt més baix per a garantir un cabal ecològic quan el cabal del riu siga baix. Per a evitar curullaments disposarà d'una arqueta perimetral de secció semicircular al costat del cos de l'assut i protegint la canonada, de manera que la part inferior constituïsca una franja filtrant a base de blocs prefabricats de formigó, i per la banda superior es constituïsca una paret de formigó armat que li conferisca la resistència adequada. S'enrasarà amb la part superior de l'assut i s'instal·laran escalons en l'interior per a facilitar l'accés i poder assegurar el pas del cabal ecològic.
  
. Pou de presa circular envoltat de graves o escullera de forma que quede protegit enfront d'eventuals xocs de troncs. Es pujarà de cota sobre el nivell del sobreeixidor 30 cm per a garantir així la captació d'aigua per part d'aquest en les estacions més seques.
  
. Conducció d'ompliment: 677,5 metres de longitud i 500 mm de diàmetre, soterrada i que en l'últim tram fa necessari, per a aprofitar tots els avantatges de l'entrada pel fons, la realització de rases de 4 metres de profunditat. Es continuarà camí de llast inicial de 3,5 m i després entre el canyar s'obrirà camí de 2,5 m (150 m de longitud), per en l'últim tram discórrer per terreny agrícola.
  
. Bassa d'emmagatzemament: el peu del talús es recularà 10 m respecte a la coronació del talús del llit, i en conseqüència la capacitat inicial de 58.841 m3 es veurà reduïda en 8.000 m3. Es construirà amb materials procedents de l'excavació, sent els talussos interiors i exteriors 3H:2V. La cota mitjana del fons serà de 90 i l'altura màxima del dic de 7 metres en l'interior, en l'exterior l'altura variarà entre 5 i 3 metres. La coronació tindrà una amplària de 3 metres. En el talús interior es disposarà una capa drenant de graveta lligada amb betum sobre geotèxtil impermeabilitzat amb betum. La impermeabilització s'efectuarà per mitjà de geomembrana de polietilé.
  
La bassa disposarà de xarxa de drenatge, conducció de servei i conducció de desguàs i ompliment i canonades de desguàs i drenatge amb el riu.
  
En l'exterior la zona confrontant amb el riu es protegirà amb escullera lligant-la amb formigó amb gruix variable de 0,8 m - 0,5 m.
  
. Conducció d'impulsió soterrada amb una longitud total de 789 metres de 250 mm de diàmetre. S'excavarà una rasa d'un metre d'ample. S'executarà per mitjà de maquinària de dimensions reduïdes i actuant des d'ambdues parts del pas natural generat per la salzeda, sense afectar-la.
  
. línia aèria de mitja tensió que partirà d'una existent per a entroncar amb el futur centre de transformació a la intempèrie que donarà servei a l'estació de bombament de la Comunitat de Regants. Constarà de quatre suports amb una longitud total de 173 metres i discorrerà entre camps de cultiu.
  
Tramitació administrativa i resum dels informes rebuts
  
Per part de la Direcció General de Modernització d'Estructures Agràries de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació es va remetre el projecte referit amb el corresponent estudi d'impacte ambiental; així mateix es va remetre certificat de l'Ajuntament d'Alcalalí indicant que s'havia efectuat la informació pública per mitjà d'anunci en el BOP núm. 75 de 31 de març del 2001 i que no s'hi havien presentat al·legacions o reclamacions.
  
S'han efectuat consultes als organismes següents:
  
. Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
. Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Medi Ambient.
  
. Servei de Prevenció i Planificació de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques: informa que els riscos sísmics i d'inundacions han sigut considerats, i s'han proposat solucions, a priori, adequades.
  
Amb data 19 d'agost del 2002 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer va remetre documentació per a l'informe de la concessió d'aigua del riu Xaló per la Comunitat de Regants.
  
Amb data 21 de desembre del 2001 es va sol·licitar al promotor ampliar l'estudi d'impacte ambiental en una sèrie de punts relatius a les característiques de les obres i la repercussió en el medi, com també mesures correctores relatives a la fauna i flora. Amb data 13 de febrer del 2002 el promotor va remetre l'ampliació sol·licitada.
  
Amb data 2 de setembre del 2002 es va sol·licitar nova ampliació de l'estudi d'impacte ambiental relativa a les necessitats hídriques, disseny i posició de l'assut i la seua repercussió en la vegetació de ribera, i igualment respecte al traçat i la ubicació de conduccions d'ompliment, impulsió i bassa. Amb data 20 de desembre del 2002 es va remetre resposta d'ampliació en què es precisaven els punts següents:
  
. canvi en el disseny de l'assut i pou de presa.
  
. el traçat de conducció d'ompliment s'ajustarà al marge esquerre del llit.
  
. les canonades de desguàs i drenatge, com també la conducció d'impulsió afectaran només el canyar i igualment els talussos de l'embassament.
  
. s'estudien diferents alternatives d'ubicació de l'assut, decantant-se per la inicialment proposada que es considera en conjunt millor ambientalment.
  
. respecte a les necessitats hídriques s'aporta escrit de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer relatiu a la concessió d'aigües del riu Xaló per al reg, que indica el següent: la concessió d'aigües sol·licitada del riu Xaló per al reg (ref. 97-CR-0043) no és incompatible amb el Pla Hidrològic de la Conca del Xúquer aprovat per RD 1664/1998 de 24 de juliol (BOE d'11/08/98). El peticionari disposa d'una inscripció provisional de 235.200 m3/any d'un pou per al reg de 49 hectàrees, no obstant això en la visita d'inspecció el 1994 es va observar un augment de la superfície regable a 100 ha la qual cosa va donar lloc a un nou expedient de concessió.
  
Es pretén substituir la font de subministrament actual (pou) per mitjà de l'aprofitament de les aigües superficials procedents del riu Xaló per mitjà de la concessió d'un volum màxim anual de 876.000 m3/any per al reg de 101,87 ha Aquesta concessió comportaria no sols la consolidació de la superfície actualment en reg, sinó un increment de dotació respecte a la que tindria registrada.
  
La situació al riu Xaló pot permetre una determinada redotació, tant més quan la bassa inclosa en el projecte possibilita l'aprofitament d'excedents hivernals no utilitzats, però no per damunt dels objectius fixats en el pla. D'acord amb el que ha previst el Pla per als sistemes de reg per degoteig per a cítrics a la Marina Alta, la superfície de regadiu prevista tindria un volum màxim anual de l'ordre de 510.000 m3/any al qual convindria fixar la concessió. Aquest volum correspon a la totalitat del subministrament, tant si l'aprofitament ho és en la totalitat de les aigües procedents del riu Xaló, com si aquestes són complementàries a les subterrànies inscrites, per la qual cosa caldrà revisar la situació administrativa de l'aprofitament de què actualment se subministren, a fi que no hi haja duplicitat de cabals. El pla en l'article 43 indica per a les noves concessions l'exigència d'instal·lació de dispositius d'aforament que permeten el control del cabal i volum realment utilitzat.
  
Amb data 5 de febrer del 2003 es va sol·licitar ampliació de l'estudi d'impacte ambiental en relació amb el dèficit hídric del pou utilitzat i reubicació de l'embassament per a permetre flexibilitat al llit, la qual cosa a més podria permetre la modificació del traçat de conduccions d'impulsió i de desguàs.
  
Amb data 18 de febrer del 2003 es va remetre l'ampliació sol·licitada indicant el següent:
  
. El dèficit hídric anual mitjà en el pou que actualment utilitza la Comunitat de Regants és de 220.000 m3, i afecta les dates de juliol a mitjans d'octubre. Això no obstant, la Comunitat de Regants tenint en compte els interessos ambientals assumeix el compromís de restringir el consum del llit fins a 180.000 m3 anuals, si bé aquesta quantitat caldria considerar-la amb alguna flexibilitat en anys d'extrema sequera que amenaçara no ja la pèrdua de la collita, sinó de l'arbratge, en els quals podria augmentar-se a criteri tècnic.
  
. Reculada del peu del talús de l'embassament a una distància de 10 m respecte a la coronació del talús del llit.
  
. Respecte al traçat del desguàs de fons, del de drenatge i la canonada d'impulsió no és convenient la modificació ja que el seu desplaçament suposaria excavar una rasa excessivament prop del peu del talús de l'embassament la qual cosa implicaria reduir les condicions de seguretat de la bassa.
  
Afeccions legals
  
S'efectua presa d'aigua d'un llit i obres que afecten el domini públic hidràulic i a la zona de policia d'aquest.
  
El tram afectat per les actuacions es troba inclòs dins del lloc d'interés comunitari (LIC) Riu Gorgos proposat pel Govern Valencià per a formar part de la Xarxa Natura 2000 a l'empara de la Directiva Hàbitats 92/43/CEE.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
L'estudi d'impacte ambiental destaca com a elements que principalment es podran veure afectats els següents: sòl, processos erosius, aigua, llit del riu, flora i fauna. S'indica que en la zona no hi ha jaciments arqueològics registrats, ni altres elements del patrimoni que puguen veure's afectats.
  
La descripció realitzada d'alguns elements del medi és superficial, en especial de fauna i flora. No obstant això, en ampliacions posteriors de l'estudi millora la descripció.
  
El Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental, efectuades diverses visites a la zona i amb la informació disponible, realitza les consideracions següents:
  
El tram del llit afectat per les obres es troba inclòs dins del Lloc d'Interés Comunitari (LIC) Riu Gorgos, que pretén la preservació dels hàbitats fluvials i de la vegetació ripària. Dins del LIC apareixen magnífics exemples de vegetació de ribera associada a rius de cabal discontinu.
  
El riu Xaló travessa una vall àmplia sobre materials margosos triàsics i quaternaris al·luvials descrivint nombrosos meandres. Aquests terrenys estan ocupats majoritàriament per cultius de secà (ametllers i vinya) i en una xicoteta proporció per cítrics. La vegetació de ribera està constituïda al llarg de la zona d'actuació per les formacions següents: canyars (Arundo donax), baladrars (Nerium oleander), tamarigars (Tamarix gallica) i salzedes. En alguns punts queden retalls d'omedes (Ulmus minor) i alberedes, sent abundants els esbarzerars (Rubus ulmifolius) de substitució.
  
En la zona d'actuació són de destacar les salzedes de Salix eleagnos subsp. angustifolia (sarja) i les de Salix atrocinerea (sarja negra); aquestes últimes presenten un port elevat (3-4,5 m d'altura).
  
En els marges fora del llit s'observen pinars densos de port elevat (Pinus halepensis) sobre herbassars o màquia amb coscoll (Quercus coccifera) i aladern (Rhamnus alaternus) i lianes com la sarsa (Smilax aspera) i la rogeta (Rubia peregrina). En les zones de major humitat hi ha formacions de murta (Myrtus communis).
  
En les visites efectuades, juliol i març, el riu portava un cabal baix o molt baix. Es tracta d'un riu que porta aigua una part de l'any destacable, sent el nivell baix o molt baix, i en determinats períodes no presenta cabal, però sempre queden bassals i tolles amb aigua.
  
En la visita es va poder comprovar la presència de bagres (Squalius pyrenaicus) i de cranc roig americà (Procamburus clarki).
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
De l'estudi es pot destacar la identificació i valoració d'impactes següent:
  
. sòl: el qualifica com sever. El localitza fonamentalment en la zona de l'embassament.
  
. flora: el qualifica de sever. El localitza fonamentalment en la zona de l'assut.
  
. fauna: el qualifica de temporal i moderat, fonamentalment per emissió de sorolls.
  
. aigua: el qualifica de compatible, per la racionalització d'usos que comportarà.
  
El Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental realitza les consideracions següents:
  
L'impacte sobre la vegetació es considera sever per la qualitat de les formacions que poden veure's afectades. Això no obstant, està localitzat espacialment i poden adoptar-se mesures que es creuen eficaces per a reduir-ho.
  
Des d'un punt de vista estrictament de l'afecció a la vegetació es considera més adequada una posició de l'assut aigües avall de la proposta en el projecte, no obstant això, tenint en compte que això suposaria elevar l'altura de l'assut (fins a 3 m) i dificultar-ne la construcció, en ser el caixer del llit més baix, la qual cosa repercutiria en un impacte paisatgístic major, es considera que pot acceptar-se la posició proposada tenint en compte que poden adoptar-se mesures eficaces per a reduir-lo. Aquesta posició de l'assut afectarà puntualment una salzeda de Salix eleagnos subsp. angustifolia amb algun exemplar de Salix atrocinerea.
  
El traçat de la conducció d'impulsió discorreria entre una salzeda de Salix atrocinerea valuosa, però es considera admissible en existir una senda que la travesa, i es poden adoptar mesures per a no afectar-la. La conducció de desguàs discorre pròxima a aquesta salzeda però es poden adoptar mesures per a evitar-ne l'afecció.
  
L'impacte sobre la fauna es considera de moderat a sever, però amb possibilitat d'adoptar mesures correctores eficaces. L'assut pot constituir una barrera per a la fauna aquàtica, però pot millorar-se el disseny per a facilitar el pas d'amfibis, rèptils, etc., i respecte als peixos, cal tenir en compte que les bagres estan adaptades a viure en basses i tolles i poden traslladar-se al llarg del llit en les crescudes, que superaran l'assut.
  
Atés el valor de les formacions vegetals en la zona i malgrat que aquestes tenen una capacitat de recuperació bona, hi ha alguna incertesa respecte a la repercussió de les actuacions sobre aquestes i en conseqüència convé intentar variar tan poc com siga possible les condicions existents.
  
En aquest sentit s'ha dissenyat un sobreeixidor i una posició de l'entrada de l'aigua al pou de presa per damunt d'aquest de forma que, d'una banda, reduïsca o impedisca la formació d'una làmina d'aigua aigües amunt de l'assut, i per una altra permeta que, quan el riu porte cabal i aquest siga molt baix, no es puguen realitzar aprofitaments d'aigua. El disseny projectat s'ha calculat tenint en compte les necessitats hídriques per a un tram de llit aigües baix de l'assut de 80 metres d'ample i 1 km de longitud que hipotèticament estiguera cultivat de cítrics.
  
Fins i tot tenint en compte la dificultat que comporta aquest tipus d'estimacions, la realitzada no és adequada, ja que només ha tingut en compte un tram d'1 km del llit, amb les necessitats de cítrics i no de vegetació de ribera tipus salzedes i sense considerar la necessitat de formació de tolles i bassals. Es considera més adequat que es prenguen com a referència els models utilitzats per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a determinar cabals ecològics en llits permanents adaptant-los a un curs estacional com aquest.
  
L'aprofitament de l'aigua previst és per a pal·liar el dèficit hídric del pou actualment utilitzat, havent-se reduït considerablement la quantitat d'aigua que inicialment es pretenia prendre del riu. Aquesta aigua s'ha d'utilitzar per al reg de la superfície actualment en regadiu, i s'ha de tenir en compte que els augments de superfície de regadiu poden arribar, per l'augment del consum del recurs aigua, a incidir negativament sobre les comunitats de ribera del riu Xaló, a més de comportar un canvi paisatgístic important.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
De l'estudi i les seues ampliacions es destaquen les següents mesures correctores: hidrosembra en talussos de la bassa, escullera en el talús tocant al llit, disposició de sobreeixidor i elevació del pou de presa per a permetre cabal ecològic, reposició de les espècies vegetals afectades, reposició del terreny una vegada soterrada la canonada, en l'encreuament del riu per la canonada d'impulsió s'utilitzarà maquinària de xicotetes dimensions, reculada de la base del talús de l'embassament 10 m respecte a la coronació del talús del llit i restringir la presa d'aigua del riu a 180.000 m3, anuals, admetent alguna flexibilitat en moments d'extrema sequera.
  
El Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental realitza les consideracions següents:
  
Es considera necessari afegir mesures preventives i correctores a les ja establides en l'estudi i les successives ampliacions, com desenvolupar aquestes, per a garantir que l'afecció a la vegetació i fauna es redueix el màxim possible: en especial en la posició de l'assut i el seu entorn, com també en determinats trams de les conduccions d'impulsió, desguàs i rempliment, revegetació de zones afectades, disseny de sobreeixidor i distància entre aquest i l'entrada d'aigua en pou de presa, característiques de la línia elèctrica en estar aquesta pròxima a un punt d'aigua, característiques de l'embassament en relació amb la fauna, limitació del volum d'aigua que es prendrà del llit i elements de control i regulació, ubicació de zones de recollida de materials i de maquinària, destinació de residus, etc.
  
Es considera necessari que hi haja una supervisió i assessorament per part de la guarderia forestal i dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria en totes les mesures relacionades amb l'afecció a la vegetació i fauna (replantejament de traçats de conduccions i la resta d'infraestructures per a reduir l'afecció a la vegetació i exemplars valuosos, mesures per a la fauna, etc.).
  
Visitada la zona, s'ha pogut comprovar que hi ha una gran superfície en secà en la zona qualificada com regable, havent d'utilitzar-se l'aigua per al reg de l'actual superfície en regadiu, i les transformacions de secà a regadiu que es duguen a terme i que es troben incloses en la vigent legislació d'impacte ambiental s'hauran de sotmetre a avaluació de l'impacte ambiental.
  
És necessari precisar el programa de vigilància ambiental per a poder comprovar si el grau d'afecció és el previst i hi ha desviacions i és necessari adoptar mesures addicionals, i a més per a poder comprovar el grau de compliment de tot el que estableix.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.
  
L'article cinquè del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
El Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, al sol efecte ambiental, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte d'assut de presa d'aigua en el riu Gorgos o Xaló, bassa i conduccions per a la Comunitat de regants d'Alcalalí - Xaló siti en el terme municipal d'Alcalalí (Alacant), el promotor del qual és la Comunitat de Regants referida, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, sempre que es duga a terme d'acord amb el que indica l'estudi i posteriors ampliacions d'aquest com també els condicionants de l'apartat segon.
  
Segon
  
Condicionants per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:
  
1. L'assut disposarà de sobreeixidor situat en la part més baixa del llit del riu per la qual discórrega l'aigua, i l'entrada d'aigua al pou de presa se situarà per damunt del sobreeixidor. El diàmetre del sobreeixidor i diferència de cota entre aquest i l'entrada d'aigua al pou de presa deuen redissenyar-se tenint en compte el model utilitzat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a determinar el cabal ecològic de llits permanents, adaptant-se a les circumstàncies estacionals d'aquest llit. Prèviament a l'inici de les obres haurà d'aportar-se a aquesta Direcció General les modificacions de disseny en funció d'aquesta condició.
  
2. S'establiran elements de control del cabal i volum extret del llit, com també comportes per a la regulació de les extraccions.
  
3. Per a facilitar el pas de fauna aquàtica (amfibis, rèptils, etc.) en la zona en què l'assut s'eleva uns pocs centímetres sobre el llit, es disposarà un tram xicotet en què se suavitzarà el pendent dels talusos de l'assut en aquests dos costats i la seua superfície haurà de ser prou rugosa (pedra d'escullera, etc.).
  
4. Per a reduir l'afecció a la vegetació:
  
4.1. S'accepta la posició de l'assut proposada, no obstant això, la ubicació precisa, com també la del pou de presa, eixida de conducció d'ompliment i accés de la maquinària al llit hauran de minimitzar l'afecció a la vegetació de ribera, en especial a les salzedes i exemplars de major port. No hauran d'afectar-se els exemplars de Salix atrocinerea (sarja negra) de major envergadura.
  
4.2. En el traçat precís de la conducció d'ompliment es discorrerà pel marge esquerre del riu afectant el canyar existent i reduint al mínim l'afecció a exemplars de salzes, baladres i tarais. No es podrà afectar exemplars de Salix atrocinerea (sarja negra) de major port i tampoc l'omeda residual existent, desviant la traça el que siga imprescindible, si cal.
  
4.3. La conducció d'impulsió per a creuar el llit discorrerà aprofitant la senda existent, sense afectar la salzeda de Salix atrocinerea (sarja negra) per a això s'utilitzarà maquinària de xicotetes dimensions. Iguals condicions s'estableixen per a la conducció de desguàs i els accessos al llit.
  
4.4. Prèviament a l'inici de les obres, en el replantejament d'aquestes, es delimitaran els exemplars i les formacions vegetals que no podran veure's afectats.
  
4.5. Tots aquests treballs hauran de ser supervisats i amb l'assessorament de la guarderia forestal i els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria.
  
5. El peu dels talussos exteriors de l'embassament tocant al llit es recularà 10 metres des de la coronació del talús del riu.
  
6. El volum màxim anual que es podrà prendre del riu no serà superior a 180.000 m3. Tenint en compte els resultats del programa de vigilància ambiental aquest límit podrà superar-se si es justifica i s'obté el vistiplau d'aquesta Direcció General.
  
7. Aquest volum màxim anual permés del riu es descomptarà del volum que s'ha d'extraure del pou utilitzat, perquè no hi haja duplicitat d'aprofitaments, tenint en compte en aquests dos casos que l'aigua s'haurà d'utilitzar per al reg de l'actual superfície en regadiu. Les transformacions de secà a regadiu que es duguen a terme i que es troben dins dels supòsits inclosos en la vigent legislació d'impacte ambiental s'hauran de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental.
  
8. Hauran de revegetar-se totes aquelles zones del llit que es vegen afectades per les obres (entorn de l'assut, marges del llit en el traçat de conducció, marges pròxims a conduccions de drenatge i desguàs, etc.), com també el marge de 10 metres entre el talús de l'embassament i del riu.
  
Recomanacions:
  
. Espècies de ribera per a talussos i llit del riu: Salix atrocinerea, Salix eleagnos subsp. angustifolia, Tamarix gallica i Nerium oleander .
  
. Espècies que s'han de plantar en el marge de 10 metres entre peu de talús de l'embassament i coronació de talús del riu: Celtis australis (llidoner), Populus alba (àlber), Crataegus monogyna (arç albar), Myrtus communis, Pistacia lentiscus, Rhamnus alaternus, Quercus rotundifolia, Pinus halepensis, Rosmarinus officinalis, Smilax aspera, Rubia peregrina. Separant-les prou per a no comprometre les estructures existents. També s'usaran en els talussos de l'embassament excepte aquelles que puguen comprometre l'estructura.
  
. La plantació de les espècies de ribera es realitzarà per mitjà d'estaques obtingudes de les espècies presentes en el propi llit.
  
. Per a aconseguir que les plantacions prosperen serà necessari en alguns casos dur a terme tales periòdiques del canyar.
  
9. Característiques de l'embassament:
  
9.1. L'escullera que es col·locarà en els talussos que donen al llit es refarà amb terra per a permetre el creixement i plantació de vegetació entre els buits.
  
9.2. El tanca perimetral haurà de permetre el pas d'amfibis i xicotets mamífers que puguen quedar atrapats, i la superfície interior de l'embassament disposarà al llarg de tota ella amb suficient freqüència i amplitud de zones rugoses que permeten eixir a la fauna que puga quedar atrapada (xarxa tipus pescador).
  
10. En relació amb la línia elèctrica, es procedirà a l'aïllament dels conductors en almenys 1 metre a un costat i a l'altre dels aïlladors, i hauran d'aïllar-se també tots els ponts d'unió entre els elements en tensió dels suports i també del transformador a la intempèrie. S'instal·laran elements salvaocells tipus ocellet en els tres conductors en nombre suficient.
  
11. En relació amb el compliment dels condicionants de la present declaració relatius a la repercussió sobre fauna i vegetació i revegetació se supervisarà per la guarderia forestal i serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria, demanant també assessorament.
  
12. Les zones de recollida de materials i parc de maquinària s'ubicaran fora del llit, en camps de cultiu o marges de camí.
  
13. Els materials sobrants de les obres i que no puguen reutilitzar-se en aquests (farciment de rases, formació talussos embassament, etc.) es retiraran a un abocador controlat.
  
14. Es desenvoluparà un programa de vigilància ambiental que permeta comprovar el grau de compliment de les mesures correctores, els condicionants de la present declaració i allò que s'ha projectat, com també determinar si el grau d'afecció és el previst i hi ha desviacions i és necessari adoptar mesures addicionals.
  
En aquest sentit haurà d'efectuar-se un seguiment de l'evolució de la vegetació i fauna, aigües dalt i baix de l'assut i resta d'actuacions, per al que haurà d'estudiar-se, com a blanc, la situació d'aquestes prèvia a les obres. El seguiment també es realitzarà de la revegetació i del volum d'aigua extreta del llit i períodes, i cabal del riu al llarg de l'any.
  
Aquest programa haurà de dur-se a terme per professionals competents en les matèries referides, i presentar un informe anual davant d'aquesta Direcció General per a poder determinar si és convenient establir alguna mesura addicional o realitzar alguna modificació.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no hi cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.