Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8212, del 15-01-2018 (2017/11535)

RESOLUCIÓ de 17 d'octubre de 2017, de la Direcció General del Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 43/17-EAE Borriana i 54/16-EAE Benirredrà.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8212

Data del DOGV
:   15-01-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/11376


Data del document
:   17-10-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Benirredrà
    * Borriana
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 17 d'octubre de 2017, de la Direcció General del Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 43/17-EAE Borriana i 54/16-EAE Benirredrà. [2017/11505]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'Informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 43/17-EAE Borriana i 54/16-EAE Benirredrà.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic.  
Tràmit: avaluació ambienta de la modificació puntual núm. 40 del Pla general.  
Promotor: Ajuntament de Borriana.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Localització: Borriana (Castelló).  
Expedient: 43/1414-ARV.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 28 de setembre de 2017, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 40 del Pla general de Borriana, en els termes següents:  
  
A) Documentació aportada  
En data 6 de juliol de 2017 es va registrar l'entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud de l'Ajuntament de Borriana, remesa pel Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 40 del Pla general de Borriana.  
La sol·licitud s'acompanya del document inicial estratègic (DIE) i de l'esborrany de la modificació. La documentació aportada, en format paper i digital, és conforme amb el que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP)  
  
B) Planejament vigent  
El Pla general de Borriana es va aprovar definitivament mitjançant una resolució del conseller d'Obres Públiques de la Generalitat Valenciana de data 21 d'abril de 1995. L'acord d'aprovació es va publicar en el BOP de 30 de maig de 1995 i les normes urbanístiques en el BOP de 3 de juny del mateix any (BOP 30.05.1995 i 03.06.1995).  
El Pla general de Borriana va ser objecte d'avaluació ambiental (expedient 6/6935-UEN) i es va emetre declaració d'impacte ambiental en data 10 d'abril de 1995, amb condicionants.  
El Pla especial de creació de reserva de sòl per a l'escorxador comarcal, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, en sessió de 2 de desembre de 1997, establia la reserva de sòl per a la implantació d'un escorxador comarcal i la regulació en la parcel·la objecte d'aquesta modificació, on actualment es troba en funcionament l'escorxador de la Plana, del qual és titular el Consorci, ubicat a la part esquerra de la CV-185, punt quilomètric PK 2+850.  
  
L'homologació global del Pla general de Borriana a la Llei 6/1994 reguladora de l'activitat urbanística (LRAU), va ser aprovada definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló en la sessió de 12 de desembre de 2003, i aquesta homologació constitueix el planejament vigent del municipi.  
El Pla general no està adaptat ni homologat a les previsions de la LOTUP.  
La parcel·la on s'ubica l'escorxador comarcal de la Plana està subjecta a les determinacions del Pla especial de creació de reserva de sòl per a l'escorxador comarcal (aprovat per CTU el 02.12.1997) i a les del Pla general d'ordenació urbana vigent i la seua homologació (12.12.2003).  
D'acord amb aquest planejament vigent, aquesta parcel·la:  
Està qualificada de sòl dotacional d'infraestructura de servei urbà (PID) i, tenint-ne en compte l'ús, s'arreplega en la categoria de serveis urbans de caràcter supramunicipal GRS (sp). Aquest dotacional queda inclòs dins de la xarxa primària d'infraestructures bàsiques, serveis i equipaments públics.  
Es troba inclosa dins del sector de sòl urbanitzable no detallat industrial/terciari denominat Parc Empresarial (NPI- 4) SUR-I-2. Aquest sector no disposa de programació.  
  
C) Modificació puntual núm. 40 del Pla general de Borriana: objectiu i justificació  
D'acord amb com s'arreplega en la documentació aportada, actualment l'escorxador comarcal de la Plana, del qual és titular el Consorci, està ubicat a la parcel·la cadastral 4230945IH1833O5372TI, a la part esquerra de la carretera CV-185, aproximadament en el punt quilomètric Pk 2+850. Està en funcionament i disposa de la llicència municipal per a l'exercici de l'activitat així com de la llicència per a la depuració de les aigües residuals.  
En l'actualitat, el servei d'escorxador no el presta directament el Consorci, mitjançant gestió directa, sinó que ho fa a través d'un contractista, l'empresa Complejo Cárnico la Plana, SL, mitjançant contracte administratiu de gestió de serveis públics (concessió del servei), segons Decret núm. 16/13, de Presidència del Consorci, de data 14 d'octubre de 2013.  
L'objectiu de la modificació puntual és canviar el règim jurídic dels terrenys de l'escorxador comarcal perquè passen de sòl dotacional públic d'infraestructura servei urbà (PID) a reserva dotacional privada d'infraestructura servei urbà (PQI), i que mantinga l'ús de serveis urbans de caràcter supramunicipal GRS (sp). Tot això com a pas previ a desafectar tant els terrenys com les instal·lacions de l'escorxador comarcal perquè passen a ser bé patrimonial, de manera que es puga propiciar la prestació del servei en règim d'explotació privada.  
  
La problemàtica que incideix sobre la gestió del servei d'escorxador afecta:  
Necessitats de finançament per a atendre la substitució i sanejament de cobertes i dependències de l'edifici, substitució d'equips i maquinària per a finalitzar el període de vida útil després de l'ús.  
Resultats d'explotació que, afectats per la disminució en la demanda dels serveis prestats, incideixen directament en l'equilibri econòmic de l'explotació, i poden generar la finalització anticipada del contracte vigent amb el concessionari.  
Considerant els problemes de gestió exposats, el Consorci justifica la proposta de modificació basant-se en els punts següents:  
Amb l'entrada en vigor de la Llei 27/2013, de 27 de desembre, de racionalització i sostenibilitat de l'administració local, les entitats locals queden sense competències pròpies sobre l'activitat d'escorxador, i no s'inclou, conseqüentment, l'activitat mencionada entre els serveis obligatoris que cal prestar.  
Cal promoure un canvi del model d'explotació i exercici de l'activitat d'escorxador, acudint a fórmules privades, que permeten:  
  
Millor encaixament jurídic amb la Llei 27/2013.  
Mantindre en funcionament l'escorxador i garantir així els serveis locals que presta.  
Cobrir els costos de manteniment, els de caràcter financer i, si escau, els d'amortització de l'edifici i instal·lacions, de manera que s'evite l'abandó de la indústria, l'espoli o la pèrdua patrimonial d'aquesta.  
El canvi de model d'explotació es desenvoluparia formalment mitjançant contracte d'arrendament d'indústria o d'instal·lació, en les diferents alternatives.  
  
D) Característiques de la modificació núm. 40 del PG de Borriana  
D.1. Àmbit de la modificació  
L'àmbit territorial de la modificació es correspon amb la parcel·la on s'ubica l'escorxador comarcal de la Plana, del qual és titular el Consorci, amb referència cadastral 0868124KL8054V0920MR, i es localitza a la part esquerra de la carretera CV-185, punt quilomètric PK 2+850.  
Segons s'indica en el DIE, la superfície afectada per la modificació puntual seria d'aproximadament 56.000 m².  
La parcel·la està inclosa dins del sector de sòl urbanitzable no detallat industrial/terciari denominat Parc Empresarial (NPI- 4) SUR-I-2. Aquest sector no disposa de programació.  
La parcel·la es troba urbanitzada amb vials en el perímetre de l'edificació nova. Així mateix, es troba degudament aïllada mitjançant tancament en límits de parcel·la. Hi ha tres accessos a la parcel·la, dos d'aquests per a l'ús de l'escorxador i el tercer destinat a la zona d'ocupació industrial (actualment sense ús).  
La parcel·la disposa dels serveis següents:  
Xarxa d'aigua sanitària de 30 m³/h amb aljub de 100 m³ i grup de pressió.  
Centre de transformació de 1.250 kW (900 kW, actualment) que dóna servei a l'escorxador.  
Planta depuradora d'aigües residuals amb capacitat per a 480 m³/dia. Les necessitats actuals de l'escorxador s'estimen en 100 m³/dia.  
Instal·lació de gas propà amb depòsit de 20 t.  
  
D.2. Condicions urbanístiques de la modificació  
La modificació puntual qualifica els terrenys de l'escorxador comarcal de la Plana de reserva dotacional privada d'infraestructura servei urbà (PQI), i manté l'ús de serveis urbans de caràcter supramunicipal GRS (sp).  
Tal com s'indica en la proposta:  
1. No es modificaria la qualificació dels terrenys, que es mantindrien com a sòl dotacional de xarxa primària destinat a equipaments, en concret a infraestructura servei urbà.  
2. No es modificaria l'ús dels terrenys que continuarien estant destinats a la prestació del servei d'escorxador. L'activitat continuaria sent exactament la mateixa.  
3. No es modificarien les condicions urbanístiques de construcció dels terrenys, que continuarien sent les definides en el planejament vigent, i no es produeix en cap cas un augment d'aprofitament.  
  
4. Els terrenys passarien de ser reserva dotacional pública a reserva dotacional privada, per a permetre un canvi en el model de gestió mantenint l'ús i el servei d'escorxador.  
Pel que fa al planejament vigent, mitjançant l'aprovació de la modificació puntual proposada, es veuria afectat el següent:  
La memòria del PGOU no patiria cap modificació, ja que els articles d'aquesta que fan referència a la zona objecte d'aquesta modificació puntual (art.6.54, 6.55 i 6.57) només defineixen l'ús i no el tipus de dotació. Com l'ús no es modifica, tampoc ho fan els articles esmentats.  
  
Dels plans del PGOU, només es veurien afectats els plans B1. Ordenació estructural i xarxa primària i C3. Qualificació del sòl. En els dos, la modificació consistiria en el fet que on actualment posa PID (GSR.sp) passaria a posar PQI (GSR-sp).  
S'actualitza així la nomenclatura de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (segons l'annex IV. Estàndards urbanístics i normalització de determinacions urbanístiques), al mateix temps que mitjançant l'asterisc (\*) s'indica que la reserva dotacional passa a ser privada.  
  
D.3. Efectes previsibles de la modificació sobre el medi ambient  
  
El DIE indica que, «tant per les condicions físiques de la zona, ja urbanitzada i construïda, com per la naturalesa de la modificació plantejada que no implica canvis de qualificació, ni d'ús ni de condicions urbanístiques», tant el medi ambient de la zona com els elements estratègics del territori no es poden veure afectats negativament.  
  
E) Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les següents administracions públiques afectades.  
Administració pública consultada Consulta Informe  
Serv. Territorial d'Urbanisme Castelló 21.07.2017  
Cons. Habitatge- Sdg. Ordenació Territori i Paisatge - Serv. Ordenació del Territori (PATRICOVA) 26.07.2017 27.09.2017  
Cons. Habitatge - Sdg. Ordenació Territori i Paisatge - Serv. Infraestructura Verda i Paisatge (paisatge) 26.07.2017   
Cons. Habitatge - Sdg. Mobilitat 26.07.2017   
  
  
  
A) Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que estableix l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
La modificació proposada afecta una superfície aproximada de 56.000 m² de sòl dotacional públic de la xarxa primària per a equipaments d'infraestructura servei urbà, inclòs en el sòl urbanitzable no detallat industrial/terciari denominat Parc empresarial (NPI- 4) SUR-I-2, sense programació, del vigent planejament de Borriana que compta amb declaració d'impacte ambiental de data 10 d'abril de 1995.  
  
Amb la modificació, el sòl passa de dotacional públic a dotacional privat, i manté el seu caràcter de xarxa primària, sense canvi d'ús, que continua sent el denominat GSR (sp) de serveis urbans de caràcter supramunicipal, en concret, es manté l'ús d'escorxador.  
L'àmbit, ja antropitzat, està urbanitzat, sense afectar espais protegits o pertanyents a la Xarxa Natura 2000 ni a sòl forestal.  
  
Queda afectat per risc geomorfològic d'inundació en tota la superfície, derivat del llit del riu Anna, segons la cartografia del PATRICOVA.  
  
El límit est de la parcel·la que ocupa l'escorxador comarcal de la Plana queda delimitat per la carretera local CV-185 Vila-real - Borriana, de titularitat de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. En els plans d'ordenació vigents, com en els de la proposta, es grafia la zona de protecció de la carretera mencionada, amb una amplària de 50 metres des de la vora exterior de la calçada que es classifiquen com a sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures i dominis públics SNU-PD. La zona de protecció afecta part de la superfície de la parcel·la de l'escorxador comarcal. La Llei 6/1991, de carreteres de la Comunitat Valenciana, estableix en l'article 33 les limitacions d'usos per a les zones de protecció de les carreteres, i indica que «en les zones de protecció no es poden efectuar obres ni es permeten més usos que aquells que siguen compatibles amb la seguretat viària, amb l'autorització prèvia, en tot cas, de l'administració titular de la via. No s'admet en aquesta zona la nova construcció de cap edificació».  
  
El Servei d'Ordenació del Territori rep un informe, en data 27 de setembre de 2017, en matèria de risc d'inundació, en el qual s'indica que, una vegada analitzades les cartografies d'inundabilitat, s'observa que el mapa de perillositat d'inundació del PATRICOVA arreplega que la parcel·la de l'escorxador està afectada per perillositat geomorfològica, però que aquesta zona també està analitzada en la cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI), i s'observa que la parcel·la de l'escorxador no està afectada per perillositat d'inundació. En aplicació de l'article 10.3 de la normativa del PATRICOVA, la cartografia del SNCZI, desenvolupada a una escala més gran i més precisió, preval sobre la del PATRICOVA. En conseqüència, la parcel·la no està afectada per perillositat d'inundació.  
D'altra banda, indica que el contingut de la modificació (canvi de dotació pública a dotació privada) no té cap incidència en matèria de risc d'inundació, per la qual cosa, de l'ordenació proposada se suposa que no es poden derivar efectes significatius en matèria de risc d'inundació. Per tot això, l'informe conclou que la modificació núm. 40 del Pla general de Borriana no està afectada per risc d'inundació i que és compatible amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.  
El Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, en l'informe rebut en data 21 de juliol de 2017, posa de manifest els criteris pels quals entén que és legalment possible una modificació del planejament urbanístic del municipi de Borriana dirigida a qualificar de dotacional privada l'actual dotació pública de xarxa primària de l'escorxador comarcal, a través d'una modificació puntual del Pla general, considerant que la modificació mencionada pot prosseguir pel procediment ambiental simplificat.  
Atés que l'objectiu últim de la modificació és de caràcter jurídic, amb el propòsit de canviar el caràcter demanial (domini públic) dels sòls ocupats per l'escorxador comarcal de la Plana a bé patrimonial, mitjançant un procés de desafectació que permeta posteriorment una gestió i explotació privada d'aquests, cal entendre que els efectes sobre el medi ambient no es modifiquen respecte a la situació prèvia a l'aprovació, si és el cas, de la proposta de modificació puntual del Pla general.  
  
Ja que l'ús a què es destina el sòl es manté, és a dir, es continua mantenint el servei d'escorxador, encara que en règim d'explotació privada, cal estimar que no es poden produir efectes significatius sobre el medi ambient derivats de la modificació puntual proposada.  
  
En la proposta s'indica que la incidència derivada de l'aprovació de la modificació puntual sobre els documents de planejament només incideix, o reflecteix, sobre els plans B1. Ordenació estructural i xarxa primària i C3. Qualificació del sòl, en els quals queda grafiada la nova nomenclatura del sòl, que de conformitat amb la LOTUP, passarien a denominar-se PQI (GSR-sp), quan actualment posa PID (GSR.sp).  
  
Pel que fa a això cal efectuar l'observació següent. Una vegada consultat en la web de l'ajuntament el text refós (actualitzat el desembre de 2016) de les normes urbanístiques del Pla general de Borriana, s'observa que en l'article 47, Divisió en dotacions públiques, del capítol 10, Normes específiques per a dotacions, del títol II, Normes particulars de l'edificació i usos del sòl, la nomenclatura utilitzada per a la qualificació de les diverses dotacions públiques, és conforme amb la que estableix l'article 126 del ROGTU. En la relació que s'arreplega en el reglament esmentat, està la denominació ID per a referir-se a les dotacions públiques d'infraestructura servei públic.  
En l'annex IV de la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), es proposa la nomenclatura PQI per a referir-se a la reserva de sòl dotacional de la xarxa primària d'ús privat. Encara que no és una qüestió que incidisca sobre l'afecció al medi ambient, es podria estimar convenient, que aprofitant aquesta proposta de modificació puntual, s'analitze la idoneïtat d'introduir la nova nomenclatura (actualitzada a la LOTUP) en l'article 47 de les normes urbanístiques, donada als terrenys de l'escorxador comarcal de la Plana, és a dir, arreplegar la denominació PQI, per a la infraestructura servei urbà privat.  
  
  
B) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
  
C) Proposta d'acord  
Després d'analitzar la proposta de modificació puntual núm. 40 del Pla general de Borriana, cal considerar que l'actuació mencionada quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP perquè considera que es tracta d'una petita modificació del Pla general.  
  
Per això, segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i considerant, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la llei mencionada, que la proposta de modificació puntual núm. 40 del Pla general de Borriana no té incidència significativa en el model territorial d'aquest municipi, ja que només implica un canvi jurídic del règim del sòl, no suposa increment en el consum de recursos, no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural i cultural i, havent tingut en compte les consultes efectuades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta de la modificació puntual núm. 40 del Pla general de Borriana no pot presentar efectes significatius sobre el medi ambient tenint en compte les determinacions que més avant s'assenyalen.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 40 del Pla general de Borriana, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, corresponent continuar la tramitació de la modificació del pla d'acord amb la normativa sectorial, amb el compliment de les determinacions següents:  
1. Incorporar en l'article 47 de les normes urbanístiques del Pla general de Borriana la denominació PQI per a referir-se a la infraestructura servei urbà privat, dels sòls de l'escorxador comarcal La Plana, de conformitat amb la nomenclatura proposada en la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
2. Amb caràcter previ a l'aprovació de la modificació puntual núm. 40 del Pla general de Borriana s'ha de sol·licitar informe de la Subdirecció General de Mobilitat en relació a les limitacions d'usos en la zona de protecció de la carretera CV-185, i s'incorporaran, si escau, les consideracions que s'efectuen.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perd la vigència i cessa en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació de la modificació puntual núm. 40 del Pla general de Borriana en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor ha d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificat de la proposta.  
ANNEX  
Àmbit d'actuació - Modificació puntual núm. 40 PG Borriana  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'Informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa larticle 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
En vista de tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 40 del Pla general de Borriana, perquè considera que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Cal notificar els interessats que contra la present resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; cosa que no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que estimen pertinents en el seu dret.  
Cosa que se us notifica per al vostre coneixement i als efectes oportuns.  
Així mateix, se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, d'acord amb l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 4 d'octubre de 2017.- El secretari de La Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic.  
Tràmit: avaluació ambiental de la modificació puntual núm. 6 de les normes subsidiàries de planejament de Benirredrà.  
Promotor: Ajuntament de Benirredrà.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Localització: terme municipal de Benirredrà.  
Expedient: 54-2016-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió celebrada el 28 de setembre de 2017, va adoptar l'acord següent: vista la proposta de l'Informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 6 de les normes subsidiàries de planejament (NNSS) de Benirredrà, ampliació del cementeri municipal, en els termes següents:  
El 14 de juny de 2016 es va registrar l'entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental de la modificació puntual núm. 6 de les normes subsidiàries de planejament (NNSS) de Benirredrà: ampliació cementeri municipal, remesa per l'Ajuntament del municipi mencionat.  
  
  
1. Documentació presentada  
La sol·licitud d'inici ve acompanyada de l'esborrany de la modificació i del document inicial estratègic, en format paper i en CD, amb el contingut previst en els apartats 1 i 2 de l'article 50 de la LOTUP, perquè l'òrgan promotor considera que resulta d'aplicació el procediment simplificat. S'adjunta també certificat de l'acord plenari de data 1 de juny de 2016 relatiu a l'inici de la tramitació de la modificació de planejament.  
El 2 de setembre de 2016 es va registrar l'entrada de l'estudi hidrogeològic en resposta al requeriment efectuat per la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de 8 de juliol de 2016.  
  
2. Planejament vigent  
El planejament vigent en el municipi són les normes subsidiàries de planejament aprovades definitivament el 30 de desembre de 1985 per la Comissió Provincial d'Urbanisme (BOP 17.02.1986), que no van ser objecte d'avaluació ambiental i que han sigut modificades puntualment en 5 ocasions.  
  
3. Objectiu, característiques, justificació i futur desenvolupament de la proposta (modificació puntual)  
Benirredrà disposa en l'actualitat d'un cementeri municipal situat a l'oest del nucli urbà. Els terrenys en què es localitza confinen amb un camí en sòl no urbanitzable agrícola al sud, amb una via d'accés al cementeri a l'est i amb un parc públic en sòl no urbanitzable al nord i oest. La superfície del cementeri, qualificada per a aquest ús, és de 1090 m².  
En la documentació s'indica que al llarg de 20 anys s'han construït allí diversos blocs de nínxols per a atendre les necessitats del municipi i en l'actualitat la capacitat s'està esgotant (33 nínxols lliures). Si es manté la tendència de defuncions dels últims anys, s'espera el seu esgotament en 2 o 3 anys. A més s'assenyala que tres blocs de nínxols es troben en estat avançat de deteriorament o en ruïna i la reconstrucció per part de l'Ajuntament suposa també una pèrdua d'unitats de soterrament, atés que els nous nínxols projectats tindran dimensions més grans d'acord amb la normativa actual.  
  
El planejament vigent no va delimitar una zona de reserva per a futures ampliacions i per això l'Ajuntament considera necessària aquesta modificació, que té per objectiu que una porció de sòl nova contigua al cementeri que hi ha pel nord, de 542 m² de superfície, siga qualificada de sòl dotacional públic equipaments (infraestructura - serveis urbans) destinat a cementeri.  
Al seu torn, fa alguns anys es va efectuar una ampliació xicoteta (162 m²) en la part oest del cementeri per a construir nous nínxols, sense que la qualificació d'aquest sòl (parc públic en sòl no urbanitzable) fóra modificada.  
La modificació puntual núm. 6 té, per tant, un doble objectiu: regularitzar la situació creada amb l'ampliació del cementeri efectuada en la part oest, i disposar de suficient sòl adequadament qualificat per a cobrir la demanda de soterrament dels pròxims anys. La part executada a l'oest i la reserva per a futura ampliació al nord afecten conjuntament 704 m² de sòl no urbanitzable amb qualificació de parc públic en el planejament vigent.  
A més, «per a compensar el canvi de classificació i qualificació» que la modificació comportarà, es proposa destinar a parc públic una porció de la parcel·la 26a del polígon 1 (de 822 m²) qualificada de sòl no urbanitzable comú en el planejament vigent. S'assenyala que aquests terrenys són prolongació del sòl qualificat de parc públic, se situen pròxims al parc de la coveta i fora de les zones de protecció de la carretera N-332.  
En el document s'exposen les tres alternatives considerades:  
  
Alternativa 0. Manteniment del planejament vigent, sense ampliar el sòl dotacional destinat a cementeri.  
S'assenyala com a conseqüència l'esgotament de la capacitat d'aquesta infraestructura en dos o tres anys, considerant el ritme de les últimes defuncions ocasionades (mitjana últims anys 12,8) i la reducció d'unitats de soterrament que comporta la reconstrucció necessària dels tres blocs de nínxols deteriorats.  
  
  
Ordenació vigent aportada  
Alternativa 1. Requalificació de nou sòl dotacional públic per a cementeri a l'oest del nucli urbà, allunyat de la infraestructura existent, en sòl no urbanitzable. No s'especifica si en SNU comú o en SNU de protecció agrícola.  
Es descarta per ser una solució econòmica, tècnica i mediambientalment poc sostenible, ja que, d'una banda, l'Ajuntament no té disponibilitat per a fer front al cost d'adquisició dels terrenys i, d'altra banda, emplaçar aquesta reserva aïllada del cementeri existent comporta necessitats més grans superficials per a conformar accessos, neteges i altres espais addicionals per al manteniment de les noves instal·lacions.  
  
  
Alternativa 2. Correspon a la solució proposada, que permetrà ampliar el cementeri existent cap al nord.  
Es considera la solució més sostenible des del punt de vista econòmic, tècnic i ambiental, per ser l'Ajuntament propietari dels terrenys (tant els de l'ampliació com els proposats per a parc públic), el consum de sòl menor i la solució tècnica més senzilla, atés que aprofitar accessos, magatzems, neteges, serveis i instal·lacions auxiliars existents, infraestructures bàsiques (aigua, energia, sanejament), etc., permet reduir, a més de la superfície d'ampliació a l'estrictament necessària, l'entitat de la intervenció futura.  
L'elecció de la zona nord del cementeri per a efectuar l'ampliació, es fonamenta en les limitacions següents: la topografia i característiques del terreny existent a l'oest (rocós), l'adequació de la qual podria generar danys en les estructures actuals de la part vella del cementeri; la presència de sòl de protecció agrícola al sud i la proximitat del nucli urbà consolidat (amb ús industrial) a l'est. S'assenyala també que l'extensió queda condicionada per la presència del nucli urbà, amb habitatges unifamiliars, que requereix que es mantinga una distància de 50 m de separació. Es fa referència a l'aplicació de l'article 44 del Decret 39/2005 que regula les pràctiques de policia sanitària mortuòria en la CV.  
  
La proposta comporta la modificació dels plans de qualificació i classificació (plans 2 i 3). S'indica que no es modifiquen les normes de planejament i que no s'aporten aquestes.  
Ordenació proposada  
- Futur desenvolupament.  
S'indica que els terrenys afectats són municipals i la modificació permet, després de la tramitació dels projectes oportuns i l'execució de les instal·lacions en un curt mitjà termini (3-4 anys), disposar de superfície suficient per a atendre la demanda de soterrament dels pròxims 20 anys.  
  
- Situació del territori i del medi ambient abans de l'aplicació del pla en l'àmbit afectat.  
En el document s'indica que el sòl afectat per l'ampliació del cementeri proposada constitueix una zona d'esplai per als veïns de la població. Està cobert per un manto de gespa, hi ha algunes espècies vegetals d'escassa consideració i uns quants arbres (tres palmeres datileres, una araucària i tres pins blancs).  
S'indica que les úniques instal·lacions que alberga són el cementeri municipal i que prop de la zona d'ampliació proposada es troben disponibles tots els serveis bàsics d'infraestructures (abastiment d'aigua, energia, sanejament i pluvials).  
  
- Efectes previsibles sobre el medi ambient, elements estratègics del territori i canvi climàtic.  
S'indica que amb el desenvolupament de l'actuació, que comporta retirar la vegetació existent, no s'esperen afeccions sobre espècies vegetals d'interés.  
Donada l'entitat de la modificació, no es preveuen efectes significatius sobre el clima, la geologia o la geomorfologia, ni sobre el canvi climàtic; tampoc sobre l'explotació dels recursos hídrics de la zona ni sobre la fauna existent.  
En relació amb l'afectació a les aigües subterrànies, es conclou en l'estudi hidrogeològic que l'ampliació del cementeri en l'àmbit proposat no es considera un risc potencial.  
No es preveu que hi puga haver incidència sobre recursos paisatgístics i es considera que l'afecció sobre el paisatge serà lleu: en relació amb el cementeri, la superfície afectada és escassa, suposa l'ampliació d'una construcció existent i es pretén mantindre la tipologia d'aquesta (altures, aspectes cromàtics?) sense alterar la topografia existent.  
En fase d'explotació els efectes es consideren insignificants, sent un poc més destacables durant la construcció, per la presència d'elements antròpics i la transformació del sòl (eliminació d'una zona del parc i execució de l'ampliació). Els efectes en la qualitat de l'aire (formació de pols) i els relatius al soroll queden limitats a la fase de construcció.  
  
Els efectes sobre la qualitat de vida de la població es preveuen com a positius. D'una banda, la reducció de parc públic es compensa amb una requalificació de superfície més gran i, d'altra banda, la construcció del cementeri pot repercutir en l'economia local amb creació d'ocupació.  
No s'especifiquen característiques, situació actual ni regulació dels terrenys que es proposa requalificar com a parc públic (sòl no urbanitzable, segons el document), tampoc les actuacions de condicionament que, si és el cas, puguen requerir per al seu possible ús futur.  
  
- Mesures  
Per a previndre, reduir i compensar els possibles efectes derivats de la futura ampliació del cementeri, s'assenyalen les mesures següents: per a no distorsionar l'espai públic adjacent, cal adaptar-se a les rasants i a les alineacions de la construcció existent, així com a l'altura, volumetria, colors i textures; cal trasplantar a una ubicació adequada les espècies afectades i disposar lluminàries de baixa contaminació lumínica que complisquen els objectius d'estalvi energètic.  
L'òrgan promotor, a través dels òrgans tècnics corresponents, s'ha d'encarregar de vigilar el compliment del pla, fer el seguiment de les mesures introduïdes i detectar possibles efectes no previstos.  
  
  
- Incardinació  
En la documentació s'assenyala que, encara que afecta l'ordenació estructural, es tracta d'una modificació xicoteta que comporta una requalificació d'escassa entitat, sense reclassificació, que no comporta variació fonamental en les propostes, directrius i estratègies del model territorial, que estableix l'ús del sòl en l'àmbit municipal d'una zona d'extensió reduïda, que no afecta espais Xarxa Natura 2000 i que no es tracta d'un instrument que comporte l'autorització futura d'un projecte sotmés a avaluació d'impacte ambiental.  
  
4. Consultes efectuades  
Per part de la direcció general competent en avaluació ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada, en la condició d'administracions públiques afectades, s'ha sotmés a consulta a:  
  
  
Consulta Informe Administració consultada  
21.07.2016 14.07.2017 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
Direcció Territorial d'Habitatge, OP i Vertebració del Territori  
Servei Territorial d'Urbanisme  
21.07.2016 10.04.2017  
04.08.2016 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
Servei d'Ordenació del Territori (PATRICOVA)  
21.07.2016 €22.09.2017 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
Subdirecció General de Medi Natural (forestal, vies pecuàries, biodiver.)  
Servei de Vida Silvestre  
Servei d'Ordenació i Gestió   
Forestal (forestal, vies pecuàries)  
21.07.2016 23.11.2016 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport  
Direcció General de Patrimoni  
21.07.2016 € Conselleria d'Agricultura, Medi   
Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
Direcció General de Prevenció   
d'Incendis Forestals  
Servei de Prevenció   
d'Incendis Forestals  
21.07.2016 11.08.2016 Presidència de la Generalitat  
Subdirecció General d'Emergències  
16.09.2016 24.10.2016 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
16.09.2016 25.10.2016 Conselleria de Sanitat Universal i Salut Públiques  
Direcció General de Salut Pública  
  
  
  
Nota: Els informes emesos es publiquen, en la pàgina web www.agroambient.gva.es/eae una vegada s'emeta aquest Informe ambiental i territorial estratègic  
  
  
5. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient (i altres afeccions legals)  
D'acord amb el que estableix l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial ha de determinar, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa de la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
En l'àmbit de l'actuació no es localitzen espais naturals protegits ni espais de la Xarxa Natura 2000.  
  
- Sòl forestal  
Part de l'àmbit que es proposa requalificar de parc públic és sòl forestal estratègic en el PATFOR.  
Tenint en compte el que establix l'article 8 del PATFOR en el procediment d'aprovació de l'instrument, és preceptiu l'informe previ en matèria forestal (per afectar la classificació i/o qualificació de terrenys forestals), que tenen caràcter vinculant en tot el referit a terrenys forestals estratègics.  
- Vies pecuàries.  
Per la zona que es proposa requalificar per a dur a terme l'ampliació del cementeri discorre la colada del Camí de Perdició.  
Segons la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries, (estatal) aquestes són béns de domini públic de les comunitats autònomes, la continuïtat de les quals ha d'estar garantida i l'amplària legal que de les quals s'ha de respectar. Les vies pecuàries a la Comunitat Valenciana, a més, estan regulades per la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
En l'informe de 22 de setembre de 2017, de la secció forestal s'assenyala que la via pecuària Camí de la Perdició es veu afectada. La modificació plantejada no podrà comprometre el traçat, amplària i la resta de característiques físiques de la colada, segons la classificació aprovada (Ordre ministerial de 18.11.1974).  
  
- Paisatge  
De conformitat amb la LOTUP, el paisatge s'ha d'integrar en la planificació territorial i urbanística mitjançant la incorporació en els seus plans i projectes de condicionants, criteris o instruments de paisatge en funció de l'abast de les determinacions i del paisatge afectat.  
El 10 d'abril de 2017 el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge informa, tenint en compte la grandària, situació i característiques de l'actuació i les consideracions que es preveuen en la documentació presentada, que no s'observen conseqüències sobre el paisatge ni la seua percepció.  
  
- Riscos naturals i induïts.  
Inundabilitat  
El Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, estableix restriccions per a la implantació de certs usos en el sòl afectat per risc d'inundació.  
  
El 4 d'agost de 2016 el Servei d'Ordenació del Territori informa que l'actuació proposada no està afectada per risc d'inundació.  
  
Risc sísmic  
La Direcció General de l'Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències remet un informe l'11 d'agost de 2016 en què s'assenyala que el municipi de Benirredrà té una acceleració sísmica de 0,07 g., per la qual cosa s'han d'assumir les mesures establides a aquest efecte en la NCSR-02.  
Recorda també que, segons estableix el Pla especial davant del risc sísmic (Decret 44/2011, de 29 d'abril, del Consell), el municipi té una intensitat sísmica de 8.0 (EMS) per un període de retorn de 500 anys, per la qual cosa l'Ajuntament ha d'elaborar un Pla d'actuació municipal enfront d'aquest risc.  
Risc d'incendi forestal  
Part dels terrenys requalificats, i els contigus, tenen caràcter forestal. Per aquest motiu, tal com s'assenyala en l'informe de l'11 d'agost de 2016 de la Direcció General de l'Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències, s'han d'aplicar totes les mesures establides en el DB SI 5 del CTE, assumir en la interfície urbana-forestal el que preveu l'article 32 del PATFOR i complir amb el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que cal observar en l'execució d'obres i treballs que s'efectuen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
- Hidrologia  
El 24 d'octubre de 2016, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, tenint en compte les conclusions de l'estudi hidrogeològic presentat i la inexistència de llits públics en l'àmbit de l'actuació, informa que l'actuació que es pretén dur a terme no suposa efectes significatius sobre el medi ambient en l'àmbit de les seues competències.  
  
- Salut pública  
En l'informe de 25 d'octubre de 2016, en matèria de Salut Pública, s'assenyala que l'ampliació del cementeri està subjecta als mateixos requisits d'emplaçament exigits als de nova construcció, per la qual cosa s'han de tindre en compte les consideracions establides en el Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat pel qual es regulen les practiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la CV, modificat pel Decret 195/2009, de 30 d'octubre.  
  
- Infraestructures lineals. Carreteres  
Per la part oest del terme discorre, entre altres, la N-332, via de titularitat estatal.  
Segons l'ordenació proposada (pla 3: classificació usos del sòl) l'àmbit proposat en el document per a ser requalificat com a parc públic queda pròxim a l'àmbit de protecció viària de la carretera indicada.  
  
El traçat de la línia de protecció carretera i autopista previst en els plans d'informació aportats (Classificació segons modificació puntual núm. 4) difereix del que s'ha considerat en els plans d'ordenació i l'àmbit proposat per a la seua reclassificació com a parc públic quedaria dins de la franja de protecció viària.  
  
- Risc per transport mercaderies perilloses  
El Pla especial davant del risc d'accidents en el transport de mercaderies perilloses per carretera i ferrocarril (Decret 49/2011, de 6 de maig, del Govern Valencià) considera que l'N-332 i l'AP-7 són vies de circulació preferent per a aquestes mercaderies.  
El cementeri i la zona d'ampliació proposada (també la part oest del sòl urbà de Benirredrà) queden dins de la zona d'especial exposició d'aquestes vies (franges de 500m) i es consideren el municipi afectat per nivell de risc elevat d'accident per transport de mercaderies perilloses.  
La Direcció General de l'Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències informa l'11 d'agost de 2016 que aquest risc no suposa un impediment per al desenvolupament de l'actuació proposada.  
  
  
- Patrimoni cultural.  
En l'entorn de l'àmbit es localitza, al sud, l'accés a l'ermita de Sant Antoni (i Santa Bàrbara) a Gandia, al nord, la cova del Puntal del Gat i, a l'est, el nucli històric (amb consideració d'àrea de vigilància arqueològica, AVA).  
El 23 de novembre de 2016 la Direcció General de Patrimoni informa que de la proposta presentada no es poden derivar efectes significatius per al patrimoni cultural en cap de les manifestacions. Recorda, no obstant això, l'obligació de l'Ajuntament de redactar el corresponent Catàleg, tal com estableix l'LPCV.  
  
- Aspectes urbanístics.  
El Servei Territorial d'Urbanisme informa el 14 de juliol de 2017 que la proposta afecta les determinacions de l'ordenació estructural i que d'aquesta no es poden derivar efectes significatius en el medi ambient, en l'àmbit de les seues competències.  
Assenyala, no obstant això, la necessitat de tindre en compte els articles 44, 45 i 47 del Decret 39/2005, justificar l'article 24 i l'apartat 3 de l'annex IV.III de la LOTUP (en relació amb les condicions funcionals i dimensionals de les zones verdes públiques), preveure el sistema de gestió urbanística inclòs en el document, incloure informe o memòria de sostenibilitat econòmica (article 22.4 del Reial decret legislatiu 7/2015), considerar el Decret 74/2016 (sobre referenciació cartogràfica i els formats de presentació), així com requerir el dictamen previ del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana (per afectar zona verda, article 55.7 de la LOTUP).  
  
Valoració general de la proposta  
Benirredrà és un municipi xicotet de la comarca de la Safor de 1.596 habitants (dades SSH 0189). El terme té 39 ha de superfície i queda rodejat pel de Gandia, i està conurbat el seu nucli urbà (localitzat a la part est del terme) amb el del municipi que el rodeja.  
A l'oest del terme es localitzen els contraforts de la serra Falconera, que arriben pràcticament fins la zona urbana, de la qual les separa el cementeri existent.  
  
Resum superfícies:  
  
Superfície cementeri construït:  
Sup. cementeri amb qualificació adequada  
Sup. ampliació executada (no qualificat) 1.252 m²  
1090 m²  
162 m²  
Superfície reserva d'ampliació futura 542 m²  
S. de parc públic requalificada per a cementeri 704 m²  
  
  
S. d'SNU comú requalificada per a parc públic 822 m²  
  
  
  
A. Ordenació zona cementeri  
1. Ordenació proposada zona cementeri  
Segons la documentació, la superfície per a l'ampliació prevista en l'alternativa proposada (542 m²) permet atendre les necessitats de soterrament per als pròxims 20 anys.  
S'assenyala que l'extensió de l'ampliació queda condicionada per la presència del nucli urbà, amb habitatges unifamiliars, que requereix que es mantinga una distància de separació de 50 metres (es fa referència a l'aplicació de l'article 44 del Decret 39/2005 que regula les pràctiques de policia sanitària mortuòria en la CV); la limitació no correspon a la redacció vigent de l'article 44.  
El cementeri existent queda separat per menys de 15 m de les construccions més pròximes (construccions industrials) i l'extrem nord-est, a partir del qual es proposa l'ampliació, està a menys de 20 metres. Per tant, part de l'àmbit proposat per a l'ampliació no resulta compatible amb l'ordenació existent en l'illa situada a l'est del cementeri, ja que no permet garantir un perímetre de protecció de 25 metres, qualificat de dotacional i lliure de construccions segons estableix el Decret 39/2005 en l'article 42 per a nous emplaçaments i (per remissió de l'article 44) per a les ampliacions.  
2. Consideració de la via pecuària  
La colada del Camí de Perdició, que discorre prop del cementeri (a l'est i nord), no està documentada en la proposta, a l'efecte de comprovar que la proposta d'ampliació respecta el seu traçat, superfície, amplària legal?, per la qual cosa s'ha de grafiar en els plans d'ordenació i obtindre un informe del servei competent en matèria de vies pecuàries.  
  
  
B. Àmbit parc públic  
1. Discrepàncies zones de protecció viària i sobre classificació i qualificació  
Considerant el traçat de la línia de protecció carretera i autopista previst en els plans d'informació aportats (classificació segons modificació puntual núm. 4), que difereix del previst en els plans d'ordenació proposats, l'àmbit que es pretén requalificar com a parc públic quedaria dins de l'àmbit d'afecció viària de la N-332 i, en conseqüència, subjecte a la regulació estatal en matèria de carreteres, per la qual cosa s'ha d'obtindre informe de la Direcció General de Carreteres (Ministeri de Foment).  
En els plans d'ordenació s'aprecien alteracions en la classificació i qualificació del sòl (en relació amb els plans de planejament vigent aportats) que excedeixen de la modificació puntual plantejada i del seu objectiu, que s'han d'esmenar.  
Una vegada efectuada l'anàlisi tècnica de la documentació presentada i el seu objectiu, vistos els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el sistema d'informació territorial d'aquesta conselleria i a la vista dels criteris establits en l'annex VIII de la LOTUP, es considera que la proposta de modificació puntual núm. 6, de les normes subsidiàries de planejament de Benirredrà, no altera el model territorial i no suposa afecció sobre el consum de recursos, ni sobre el patrimoni natural ni cultural.  
  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
7. Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51 de la LOTUP, perquè es considera, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que la modificació puntual avaluada no influeix en altres plans o programes, no té incidència en el model territorial vigent en el municipi, no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural ni cultural ni sobre el paisatge. Així mateix, tenint en compte les consultes realitzades, es pot concloure que es tracta d'una modificació xicoteta de pla de les previstes en l'article 46.3.a i el procediment d'avaluació ambiental simplificat és suficient per a determinar que la modificació proposada no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre un informe favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 6 de les normes subsidiàries de planejament de Benirredrà, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta d'acord amb la normativa sectorial, però s'han de complir les determinacions següents:  
  
1. L'ordenació que es definisca per a l'ampliació i la de la zona urbana pròxima han de ser compatibles i garantir almenys entorn de la zona d'ampliació del cementeri un perímetre de 25 metres lliures de construccions.  
2. En l'ordenació que es propose ha de quedar prevista la via pecuària que discorre prop del cementeri, ha de quedar justificada la compatibilitat de la proposta amb aquesta, i s'ha d'obtindre l'informe favorable en matèria de vies pecuàries del servei competent (S. d'Ordenació i Gestió Forestal).  
3. S'han d'esmenar les discrepàncies entre plans (plans d'ordenació vs. plans de planejament vigent) fora de l'àmbit de modificació, reflectir correctament els àmbits de protecció/afecció viària i sol·licitar informe favorable de l'administració estatal competent en carreteres.  
  
4. S'ha d'atendre a les qüestions assenyalades en l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de 14 de juliol de 2017.  
5. La construcció s'ha d'efectuar tenint en compte la norma de construcció sismoresistent (NCSR-02).  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'Informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
En vista de tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 6 de les normes subsidiàries de planejament de Benirredrà, perquè considera que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Cal notificar als interessats que contra aquesta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; cosa que no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que estimen pertinents en el seu dret.  
Cosa que se us notifica per al vostre coneixement i als efectes oportuns.  
  
Així mateix, se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, d'acord amb l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 4 d'octubre de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 17 d'octubre de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.