Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 10174, del 16-12-2024 (2024/13418)

RESOLUCIÓ de 12 de desembre de 2024, de la Direcció General d’Innovació i Inclusió Educativa, per la qual s’aproven les instruccions d’organització i funcionament del programa d’acompanyament, motivació i reforç escolar personalitzat a l’alumnat més vulnerable educativament, dins del programa de cooperació territorial «PROA+ 24-28 (FSE+)» i es designen els centres docents de titularitat de la Generalitat participants en el programa.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   10566

Data del DOGV
:   16-12-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/13567

CVE
:   KEZT-H-7688-04537

Data del document
:   12-12-2024

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura, Universitats i Ocupació

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * organització de l'ensenyament
    * ensenyament
    * programa d'ensenyament
    * ensenyament públic

I

L’educació és un dret fonamental de totes les persones que s’ha de garantir en condicions d’igualtat en l’accés i d’equitat, així com orientar-se a afavorir l’èxit i el progrés de tot l’alumnat en el marc d’un sistema social inclusiu. En este sentit, les polítiques dels organismes internacionals en les últimes dècades han treballat clarament a favor del compromís per la qualitat i l’equitat de l’educació per a tot l’alumnat.

En este marc, la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, establix en el preàmbul que el sistema educatiu ha de centrar-se a millorar els resultats generals i les taxes de titulats en Educació Secundària Obligatòria, i a reduir l’abandó primerenc de l’educació i de la formació. A més, l’article 120 disposa que els centres, en l’exercici de la seua autonomia, poden adoptar experimentacions, innovacions pedagògiques, programes educatius, plans de treball, formes d’organització, normes de convivència o ampliació de calendari escolar o d’horari lectiu d’àrees o matèries, en els termes que establisquen les administracions educatives i dins de les possibilitats que permeta la normativa aplicable, inclosa la laboral, sense que, en cap cas, supose discriminació de cap tipus, ni s’imposen aportacions a les famílies ni exigències a les administracions educatives.

Així mateix, en l’article 80 establix que les administracions públiques desenrotllaran accions dirigides cap a les persones, grups, entorns socials i àmbits territorials que es troben en situació de vulnerabilitat socioeducativa i cultural amb l’objectiu d’eliminar les barreres que limiten el seu accés, presència, participació o aprenentatge, assegurant amb això els ajustos raonables en funció de les seues necessitats individuals i prestant el suport necessari per a fomentar el seu màxim desenrotllament educatiu i social, de manera que puguen accedir a una educació inclusiva, en igualtat de condicions amb els altres.

Cal esmentar també que l’article 122 de la mateixa llei orgànica, en el punt segon, possibilita que les administracions educatives puguen assignar majors dotacions de recursos a determinats centres públics o privats concertats, per raó dels projectes com el present programa o en atenció a les condicions de necessitat especial de la població que escolaritzen. Així mateix, esta assignació quedarà condicionada a la rendició de comptes i justificació de la utilització adequada dels recursos esmentats.

Amb este mateix esperit, la Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i l’adolescència, en el capítol VII del títol II, dedicat al dret a l’educació, disposa que la Generalitat ha de garantir a totes les xiquetes, els xiquets i adolescents de la Comunitat Valenciana, amb igualtat d’oportunitats, l’exercici ple del dret a l’educació, que comprén l’accés efectiu, la permanència i la promoció en un sistema educatiu equitatiu i inclusiu en tots els nivells.

Estos principis s’han concretat, al seu torn, en la normativa sectorial, tant estatal com autonòmica. Així, el Reial decret 157/2022, d’1 de març, pel qual s’establixen l’ordenació i les ensenyances mínimes de l’Educació Primària, assenyala en l’article 17.1 que l’escolarització de l’alumnat que presenta necessitats educatives especials s’ha de regir pels principis de normalització i inclusió i ha d’assegurar-ne la no-discriminació i la igualtat efectiva en l’accés i la permanència en el sistema educatiu, per a la qual cosa poden introduir-se mesures de flexibilització de les diferents etapes educatives, quan es considere necessari.

Assenyala també que les administracions educatives han d’establir els procediments oportuns quan siga necessari fer adaptacions que s’aparten significativament dels criteris d’avaluació i els continguts del currículum, a fi de donar resposta a l’alumnat amb necessitats educatives especials que les necessiten.

En sentit anàleg, el Reial decret 217/2022, de 29 de març, pel qual s’establixen l’ordenació i les ensenyances mínimes d’Educació Secundària Obligatòria, determina en l’article 20 que l’escolarització de l’alumnat que presenta necessitats educatives especials s’ha de regir pels principis de normalització i inclusió i ha d’assegurar-ne la no-discriminació i la igualtat efectiva en l’accés i la permanència en el sistema educatiu. Les administracions educatives han d’establir les condicions d’accessibilitat i disseny universal i els recursos de suport, humans i materials que afavorisquen l’accés en el currículum de l’alumnat amb necessitats educatives especials, i adaptar els instruments, i si és el cas, els temps i suports que asseguren una correcta avaluació d’este alumnat.

Així mateix, el Reial decret 243/2022, de 5 d’abril, pel qual s’establixen l’ordenació i les ensenyances mínimes del Batxillerat, determina en l’article 25.1 que correspon a les administracions educatives disposar els mitjans necessaris perquè els i les alumnes que requerisquen una atenció diferent de l’ordinària puguen aconseguir els objectius establits per a l’etapa i adquirir les competències corresponents. L’atenció a este alumnat s’ha de regir pels principis de normalització i inclusió.

El Reial decret 659/2023, de 18 de juliol, pel qual es desplega l’ordenació del Sistema de Formació Professional, establix en l’article 15.1 que les administracions responsables de cada oferta han de fomentar l’equitat i la inclusió, la igualtat d’oportunitats i la no-discriminació en la Formació Professional al llarg de la vida laboral, adoptant les mesures de flexibilització i les alternatives metodològiques d’accessibilitat al currículum, d’adaptació temporal i disseny universal que siguen necessàries per a aconseguir que qualsevol persona puga accedir a una formació professional de qualitat al llarg de la seua vida laboral en igualtat d’oportunitats en tots i cada un dels graus previstos en el Sistema de Formació Professional.

La concreció de la normativa anterior es va fer a la Comunitat Valenciana per mitjà de diverses disposicions. En este sentit, el Decret 106/2022, de 5 d’agost, del Consell, d’ordenació i currículum de l’etapa d’Educació Primària, disposa en l’article 25.10 que quant a l’atenció a l’alumnat amb necessitats educatives especials, a l’alumnat amb dificultats específiques d’aprenentatge, a l’alumnat amb integració tardana en el sistema educatiu valencià, a l’alumnat en situació de vulnerabilitat socioeducativa i cultural, a l’alumnat d’altes capacitats, a la identificació, valoració i intervenció de necessitats específiques de suport educatiu de tot l’alumnat i en el pla d’actuació personalitzat, cal complir el que disposa la norma que regula l’organització de la resposta educativa per a la inclusió de l’alumnat en els centres sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià.

El Decret 107/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’establix l’ordenació i el currículum de l’Educació Secundària Obligatòria, disposa en l’article 29.1 que tenint en compte els principis d’educació comuna i d’atenció a la diversitat als quals es referix l’article 5.4 del decret esmentat, cal disposar els mitjans necessaris per a respondre a les necessitats educatives concretes de l’alumnat, considerant les seues circumstàncies i els seus diferents ritmes d’aprenentatge.

D’altra banda, el Decret 108/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’establixen l’ordenació i el currículum de Batxillerat, disposa en l’article 31.3 que els centres educatius que impartixen ensenyances de Batxillerat han de fer les adaptacions pertinents i facilitar les mesures i els suports necessaris, d’acord amb la normativa vigent, perquè l’alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu puga cursar estos estudis.

En desplegament d’estes previsions, l’Orde 19/2023, de 29 de juny, de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen els procediments derivats del Decret 107/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’establixen l’ordenació i el currículum d’Educació Secundària Obligatòria, i del Decret 108/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’establixen l’ordenació i el currículum de Batxillerat, així com l’organització i el funcionament del Batxillerat nocturn i a distància a la Comunitat Valenciana, té per objecte arreplegar i matisar els aspectes relacionats amb l’avaluació en els nivells educatius esmentats, així com concretar alguns procediments administratius que són necessaris per al desplegament i aplicació dels decrets que establixen el currículum de les diferents ensenyances.

Així mateix, en aplicació del dret fonamental a l’educació i des dels principis de qualitat, igualtat d’oportunitats, equitat i accessibilitat universal, tenint com a marc l’educació inclusiva, amb la finalitat de garantir l’accés, la participació, permanència i progrés de tot l’alumnat, i de regular el procés de detecció de les barreres a la inclusió, la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats en l’àmbit educatiu, l’Orde 20/2019, de 30 d’abril, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l’organització de la resposta educativa per a la inclusió de l’alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià, establix en la disposició addicional sèptima que la conselleria competent en matèria d’educació ha de proveir els mitjans personals, materials, econòmics i organitzatius per a donar resposta a les necessitats dels centres que, per les seues característiques o pels projectes que duen a terme, tinguen un caràcter singular.

II

El Consell Europeu va aprovar en 2020 l’instrument financer denominat Next Generation EU, que inclou com a element central un mecanisme per a la recuperació i la resiliència (MRR) la finalitat del qual és donar suport a la inversió i les reformes en els estats membres per a aconseguir una recuperació sostenible i resilient, alhora que es promouen les prioritats ecològiques i digitals de la Unió.

El Pla de recuperació, transformació i resiliència esdevé un dels referents bàsics per a la planificació i el desplegament de les actuacions que escometria el Ministeri d’Educació i Formació Professional. Este pla permetria implementar un conjunt d’accions que contribuirien de manera eficaç a promoure l’impuls de l’educació i el coneixement, la formació contínua i el desenrotllament de capacitats.

Dins de les polítiques palanca del Pla de recuperació, concretament en la palanca VII, referida a l’educació i el coneixement, la formació contínua i el desenrotllament de capacitats, s’hi va incloure el Component 21: Modernització i digitalització del sistema educatiu, inclosa l’Educació primerenca de 0 a 3 anys, en el marc del qual, el Ministeri d’Educació i Formació Professional va desplegar el programa de cooperació territorial per a l’orientació, avanç i enriquiment educatiu en centres d’especial complexitat educativa (programa «PROA+»).

Este programa, el desenrotllament del qual va comprendre els anys 2021-2024, responia a la necessitat de millorar l’èxit escolar i garantir la permanència de l’alumnat en aquells centres sostinguts amb fons públics en els quals es concentrava un percentatge elevat de jóvens en clara situació de vulnerabilitat socioeducativa. L’objectiu general del programa «PROA+» era posar en marxa un mecanisme d’ajuda per a l’enfortiment dels centres finançats amb fons públics que afronten una major complexitat educativa, a través de les administracions educatives competents, per a donar suport a les actuacions d’eixos centres durant el període 2021-2024. Estes actuacions havien de servir per a canviar la cultura del centre a través de la generació d’expectatives positives per a tot l’alumnat, processos d’ensenyança-aprenentatge que generen satisfacció en tots els actors implicats, i la potenciació d’un clima inclusiu en el centre; tot això, de manera gradual i sostenible, per a encaminar-ho cap a l’èxit escolar de tot l’alumnat, que constituïx el seu objectiu últim.

III

Finalitzada l’etapa inicial del programa, el Ministeri d’Educació, Formació Professional i Esports advoca per la continuïtat d’este donant prioritat als centres educatius que han participat en «PROA+» 2021-2024, perquè entén que la transformació que el programa pretén requerix un termini superior per a donar continuïtat a les línies de treball implementades. Així, el Ministeri d’Educació, Formació Professional i Esports i la Comunitat Valenciana han subscrit un nou acord per a desplegar el Programa de cooperació territorial per a l’orientació, avanç i enriquiment educatiu «PROA+» (FSE+) finançat pel Fons Social Europeu Plus. En este sentit, l’Acord de la Conferència Sectorial d’Educació de 30 de juliol de 2024, pel qual s’aprova la proposta de distribució territorial i els criteris de repartiment dels crèdits gestionats per comunitats autònomes destinats al Programa de cooperació territorial per a l’orientació, avanç i enriquiment educatiu en centres d’especial complexitat educativa (programa «PROA+», Fons Social Europeu+), en l’exercici pressupostari 2024, per import de 025.359.183,00 euros, publicat per Resolució de 5 de setembre de 2024, de la Secretaria d’Estat d’Educació; autoritza per a la Comunitat Valenciana un import d’87.540.816,00 euros.

El programa «PROA+» (FSE+) manté l’objectiu general d’oferir atenció especialitzada a l’alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu, per mitjà de la posada en marxa d’un mecanisme d’ajuda, articulat mitjançant contractes programa entre els centres educatius i les administracions educatives, que té per objecte l’enfortiment dels centres finançats amb fons públics que afronten una major complexitat educativa per a donar suport a les actuacions d’eixos centres. Estes actuacions, com ja s’ha assenyalat, han de servir per a canviar la cultura del centre a través de la generació d’expectatives positives per a tot l’alumnat, processos d’ensenyança-aprenentatge que generen satisfacció en tots els actors implicats, i la potenciació d’un clima inclusiu en el centre; tot això, de manera gradual i sostenible, per a encaminar-ho cap a l’èxit escolar de tot l’alumnat, que constituïx el seu objectiu últim.

D’esta manera, el programa s’estructura entorn de cinc línies estratègiques d’actuació, inspirades pels principis pedagògics de «PROA+», sobre les quals els centres hauran de focalitzar les seues activitats palanca en el pla de millora. Així, s’arreplega un catàleg d’activitats palanca, iniciatives que implementa un centre d’educació per a dinamitzar un procés de transformació global, en relació amb l’adequació del projecte educatiu de centre, amb l’impuls a les competències docents i orientadores necessàries, amb l’acompanyament, motivació i reforç escolar personalitzat per a l’alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu, i amb l’impuls a la implicació i a la col·laboració de les famílies i de l’entorn comunitari.

En conseqüència, en el marc de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, i del Decret 17/2024, de 12 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries i les seues atribucions, i en atribució de les competències que atribuïxen l’article 90 del Decret 81/2024, de 12 de juliol, del Consell, pel qual s’establix l’estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, i l’article 11 del Decret 166/2024, de 12 de novembre, del Consell, d’aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d’Educació, Cultura, Universitats i Ocupació,

RESOLC

*Apartat únic*

Aprovar les instruccions d’organització i funcionament del programa d’acompanyament, motivació i reforç escolar personalitzat a l’alumnat més vulnerable educativament, dins del programa de cooperació territorial «PROA+ 24-28 (FSE+)», establir els seus principis pedagògics, objectius i actuacions i designar els centres docents de titularitat de la Generalitat participants en el programa, d’acord amb els documents que figuren com a annexos I, II i III.

Contra esta resolució, que no posa fi la via administrativa, es podrà interposar un recurs d’alçada davant de la Secretaria Autonòmica d’Educació, en el termini d’un mes comptat a partir de l’endemà de la publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, de conformitat amb el que disposen els articles 121 i següents de la Llei 39/2015, d’1 d’octubre, del procediment administratiu comú de les administracions pública.

  

València, 12 de desembre de 2024

María del Rosario Escrig Llinares

Directora general d’Innovació i Inclusió Educativa

Esta disposició conté annexos. Consulteu-ne la versió en PDF.