Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8073, del 29-06-2017 (2017/4903)

RESOLUCIÓ de 16 de maig de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 11/16-EAE Barraques, 26/16-EAE Tavernes de la Valldigna i 34/16-EAE Nules.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8073

Data del DOGV
:   29-06-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/4903


Data del document
:   16-05-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 16 de maig de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 11/16-EAE Barraques, 26/16-EAE Tavernes de la Valldigna i 34/16-EAE Nules. [2017/4903]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 11/16-EAE Barraques, 26/16-EAE Tavernes de la Valldigna i 34/16-EAE Nules.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de la modificació puntual núm. 4 del PGOU.  
Promotor: Ajuntament de Barraques.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Localització: municipi de Barraques (Castelló).  
Expedient:11-16-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 23 de març de 2017, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 4 del Pla general d'ordenació urbana (PGOU) de Barraques, en els termes següents:  
  
En data 25 de gener de 2016, es va rebre en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, documentació relativa a la modificació puntual núm. 4 del Pla general d'ordenació urbana de Barraques (Castelló), als efectes d'avaluació ambiental estratègica.  
  
Documentació presentada  
La documentació rebuda el 25 de gener de 2016 consta d'esborrany de la modificació en format paper i en format digital (CD), i document inicial estratègic en format digital (CD). S'adjuntava un certificat de l'acord plenari de 21 de setembre de 2015 d'aprovació de la documentació de la modificació i la seua remissió a aquesta conselleria per a la tramitació de l'avaluació ambiental.  
Juntament amb la remissió de la documentació presentada per l'Ajuntament, el Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló informava (13.01.2016) sobre aquesta.  
El 4 de novembre de 2016, es va rebre una nova documentació conseqüència de requeriment d'esmena que consta d'esborrany de la modificació i document inicial estratègic en format paper i en format digital (CD).  
  
Planejament vigent  
El municipi de Barraques disposa de pla general aprovat definitivament per mitjà d'acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló de data 23 d'abril de 2007. Sobre aquest es va emetre una declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions, en data 23 de març de 2007 (N/ref. 168/9150-HFA).  
D'acord amb la documentació aportada, l'article 206 de la normativa urbanística del vigent pla general, relatiu al règim específic del sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal, en l'apartat A) d'especial protecció a les forests de la Generalitat Valenciana, a les forests consorciades, a les masses arbòries i la vegetació autòctona, té la redacció següent en els punts 1 i 4 que són objecte de la modificació:  
  
«1. És ús característic d'aqueixa categoria el manteniment del medi natural. És ús permés el de producció agropecuària tradicional en aquelles activitats que no comporten menyscabament de la qualitat del medi objecte de protecció i no necessiten el desmunt de terrenys i la tala d'arbratge. Es permetrà també la continuació de les explotacions agrícoles existents, però no es permetran rompudes i tala d'arbratge per a noves explotacions agrícoles.  
[?]  
4. Són usos prohibits els restants. En concret, queden prohibides les activitats extractives, els desmunts, abocaments i qualsevol altra activitat que comporte un deteriorament paisatgístic o ecològic. No es permeten les labors de desbrossament de la vegetació natural ni la tala d'arbres. Es prohibeixen les activitats esportives motoritzades realitzades camp a través. Es prohibeix la instal·lació de rètols publicitaris i de qualsevol anunci sobre cartell.»  
  
Imatge I - Plànol de qualificació del Pla general de Barraques. En verd, sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal.  
  
  
Objecte de la modificació  
L'àmbit de la modificació és el sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal, que comprén d'acord amb la normativa urbanística, article 185, b.1: forests propietat de la Generalitat Valenciana, forests consorciades, masses arbòries forestals i sòl no urbanitzable de protecció a les masses arbòries i vegetació autòctona.  
L'objecte de la modificació és canviar la redacció de l'article 206, en els punts 1 i 4, de les normes urbanístiques, pel que fa a desbrossament de vegetació i tala d'arbratge per a explotacions agrícoles existents.  
  
Els punts afectats per la modificació quedarien redactats de la manera següent:  
  
«1. És ús característic d'aqueixa categoria el manteniment del medi natural. És ús permés el de producció agropecuària tradicional en aquelles activitats que no comporten menyscabament de la qualitat del medi objecte de protecció i no necessiten el desmunt de terrenys. Es permetrà també la continuació de les explotacions agrícoles existents, així com les labors pròpies i necessàries d'aquestes, com ara labors de desbrossament i tala puntual d'arbratge, sempre que no impliquen un perjudici del valor paisatgístic agrari i forestal de la zona i disposen d'informes forestals i de Xarxa Natura favorables. No es permetran rompudes i tala d'arbratge per a noves explotacions agrícoles.  
[?]  
4. Són usos prohibits els restants. En concret, queden prohibides les activitats extractives, els desmunts, abocaments i qualsevol altra activitat que implique un deteriorament paisatgístic o ecològic. No es permeten les labors de desbrossament de la vegetació natural ni tala d'arbres, excepte per a les labors silvícoles i sempre amb un informe previ forestal favorable. Es prohibeixen les activitats esportives motoritzades realitzades camp a través. Es prohibeix la instal·lació de rètols publicitaris i de qualsevol anunci sobre cartell.»  
  
Justificació de la modificació  
El sòl no urbanitzable de protecció forestal i paisatgística comprén gran part del terme municipal, incloent-hi zones forestals, zones agrícoles i zones en mosaic agrícola i forestal. D'acord amb la documentació presentada, l'actual redacció de l'article 206 que afecta aquest tipus de sòl prohibeix, expressament i en tot cas, les rompudes i la tala d'arbratge, i les labors de desbrossament de la vegetació natural. Aquesta prohibició absoluta impedeix, per exemple, que es talen arbres, fins i tot els cultivats, en zones de producció agrícola o que es duguen a terme labors de «neteja de males herbes» en zones forestals com a mesura preventiva contra la propagació d'incendis.  
S'indica que l'Ajuntament de Barraques ha rebut en els últims anys diferents peticions en el sentit de permetre actuacions puntuals per a explotacions agrícoles que no ha pogut concedir conseqüència de la redacció del dit article.  
La nova redacció pretén permetre el desbrossament i la tala puntual d'arbratge per a la continuació de les explotacions agrícoles existents sense que comporte un perjudici per al valor paisatgístic agroforestal, així com les labors de desbrossament de la vegetació natural i la tala d'arbres per a labors silvícoles, i estableix la necessitat d'una sèrie d'informes favorables i manté la prohibició de rompudes i tala d'arbratge per a noves explotacions agrícoles. La seua finalitat és permetre continuar l'explotació de les zones agràries tradicionals i el bon manteniment de les zones forestals.  
  
Consultes realitzades.  
Per part de l'òrgan ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), la documentació aportada s'ha sotmés a consulta, en qualitat d'administracions públiques afectades:  
  
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
14.11.2016 22.11.2016 Servei de Vida Silvestre, Subdelegació del Medi Natural. Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Aigua i Desenvolupament Rural  
14.11.2016 14.12.2016 Servei d'Ordenació i Gestió Forestal. Subdelegació del Medi Natural. Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Aigua i Desenvolupament Rural  
14.11.2016 22.03.2017 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
 13.01.2016 Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló  
  
  
  
- Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló (13.01.2016): s'hi indica que aqueix servei no té objecció ni cap observació a realitzar, tret de les objeccions que puguen efectuar les administracions sectorials directament afectades (forestal, espais naturals i paisatge).  
  
- Servei d'Ordenació i Gestió forestal (14.12.2016): indiquen que el canvi de redacció permetrà efectuar actuacions i treballs silvícoles en les masses arborades, sobretot les de pinar, i en formacions vegetals de propietat particular i/o gestionades per la Generalitat Valenciana, a més que es puguen executar els plans, mesures i accions relacionades amb la prevenció d'incendis forestals. Però, tot això condicionat al fet que les actuacions sobre la vegetació forestal (arbratge i matoll) estan sotmeses en tot moment a la normativa sectorial vigent en matèria forestal.  
  
Es recorda que el tractament de tala de peus d'arbres o desbrossament de vegetació a realitzar en les vies pecuàries haurà de basar-se en allò que s'ha arreplegat en la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries, en la classificació aprovada de les vies pecuàries de Barraques, en la Instrucció de 13 de gener de 2012, de la Direcció General de Medi Natural, i en la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat.  
Respecte a les formacions de carrascars amb savina turífera (Junipero thuriferae-Quercetum rotundifoliae), presents en la zona amb exemplars de savina turífera i carrasca amb envergadures considerables i notable densitat, s'indica que es considera imprescindible disposar d'informe tècnic competent en Xarxa Natura 2000 perquè s'establisquen directrius de com actuar (podes, tallada) en aquest tipus de masses i taques tan específiques. La tallada d'exemplars de savina turífera i de carrasca, d'envergadura considerable i densitat notable, s'entén que es produeix una afecció regressiva i irreversible sobre una comunitat qualificada com a prioritària i que, per tant, pot produir repercussions negatives sobre Xarxa Natura 2000.  
- Servei de Vida Silvestre (22.11.2016): s'adjunta resolució en el sentit que la modificació no tindrà efectes apreciables sobre Xarxa Natura 2000 i no s'ha de sotmetre a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
Els informes rebuts es poden consultar en la pàgina web www.cma.gva.es/eae una vegada s'emeta aquest IATE.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (22.03.2017): s'informa que la modificació tindrà efectes positius per a la infraestructura verda i el paisatge en proporcionar un equilibri entre la necessitat d'executar labors per al manteniment del mosaic agroforestal que conforma aquest territori sense detriment de la protecció dels seus valors naturals.  
  
  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
La modificació afecta sòl no urbanitzable de protecció (SNUP) paisatgística i forestal, que comprén una àmplia superfície de tot el municipi. D'acord amb la informació disponible en el servei d'avaluació ambiental estratègica, aquest tipus de sòls comprén terrenys clarament forestals, però també altres de cultiu amb taques forestals, mosaics agroforestals.  
Tot l'àmbit del municipi està inclòs en l'espai de Xarxa Natura 2000, LIC de l'Alt Palància. Aquest LIC està constituït per una àrea muntanyosa corresponent als contraforts del massís de Javalambre i alberga importants masses de savinars mesclats amb pi negral i carrascars. Així mateix, destaquen els penyals i la vegetació ripària del llit de l'Alt Palància. Presenta una gran diversitat d'hàbitats i és de gran interés per als rapaços.  
Dels hàbitats i les espècies d'interés inclosos en el LIC, en el SNUP paisatgístic forestal es destaquen els hàbitats i les espècies següents:  
  
Hàbitats:  
- Carrascars: Junipero thuriferae-Quercetum rotundifoliae (codi 9340).  
- Rouredes: Violo wilkomnii-Quercetum faginae (codi 9240).  
- Matolls pulvinulars: Genisto hispanicae-Erinacetum anthyllidis (codi 4090).  
  
Espècies:  
- Arpellot cendrós (Circus pygargus). Vulnerable, annex I del catàleg valencià de fauna amenaçada.  
- La palometa donzella d'ones roges (Euphydryas aurinia). Directiva hàbitat, annex II i LESRPE (Llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial).  
- Dos xicotets ocells d'espais oberts:  
- Sit vulgar (Emberiza hortulana). LESRPE.  
- Terrer comú (Calandrella brachydactyla). LESRPE.  
  
Des del punt de vista forestal, una part important dels terrenys SNUP-paisatgística i forestal estan considerats com a terrenys forestals en el sistema d'informació geogràfica (SIG) d'aquesta conselleria i part d'aquests són terrenys forestals estratègics, que afecten terrenys de forests gestionats per la Generalitat Valenciana, part d'aquests d'utilitat pública.  
Des d'un punt de vista paisatgístic, es tracta d'una zona amb valors paisatgístics elevats en els quals es combinen relleus muntanyosos forestals amb zones agrícoles de secà en mosaic amb terrenys forestals.  
  
En relació amb les característiques de la modificació, aquesta no implica un canvi en el model territorial, ni canvis en la classificació ni en la qualificació del sòl. No es tracta d'activitats que requerisquen, en principi, avaluació d'impacte ambiental d'acord amb la legislació sectorial en la matèria.  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
La modificació implica modificar de manera puntual les limitacions d'ús d'un tipus de sòl, per a permetre l'exercici de l'activitat agrícola existent i la silvicultura forestal de manera respectuosa amb l'entorn. Es manté la prohibició de rompudes i tala d'arbratge per a noves explotacions agrícoles, i es permet el desbrossament i la tala d'arbratge amb finalitats silvícoles o, puntualment, per a la continuïtat d'explotacions agrícoles existents. A nivell de pla, es considera que no hi haurà efectes negatius significatius sobre les espècies i els hàbitats, pel fet que es condicionen aquestes actuacions a l'obtenció d'informes favorables forestals i de Xarxa Natura. De manera que, a nivell de projecte, els possibles efectes negatius es podran evitar per mitjà dels informes esmentats.  
  
Cal precisar que l'informe Xarxa Natura fa referència a l'avaluació de repercussions sobre Xarxa Natura 2000 regulat actualment per mitjà del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, i que exigeix almenys una valoració preliminar de repercussions i, depenent d'aquesta, una avaluació detallada de repercussions.  
No obstant això, es considera que cal fer-hi la precisió següent: d'una banda, els informes favorables forestal i de Xarxa Natura els han d'emetre els departaments de la Generalitat Valenciana competents en aqueixa matèria en cada moment. Actualment, el Servei de Gestió i Ordenació Forestal i el Servei de Vida Silvestre, respectivament. D'altra banda, l'informe de Xarxa Natura 2000 serà necessari, tant en les tales i desbrossaments puntuals per a explotacions agrícoles existents com per a les actuacions silvícoles, llevat que el departament competent no ho considere necessari, Servei de Vida Silvestre. Aquest informe de Xarxa Natura 2000 serà el que precisarà, si és el cas, les directrius de com actuar sol·licitades en l'informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal.  
Es considera necessari afegir en la redacció de la modificació la condició establida pel Servei d'Ordenació i Gestió Forestal respecte que s'ha de seguir el que estableix la normativa forestal sectorial.  
El SNUP de protecció paisatgística i forestal no es protegeix exclusivament pel seu valors Xarxa Natura 2000, sinó també pels seus valors paisatgístics. En aquest sentit, el manteniment d'illots forestals i marges forestals en zones de cultiu té un valor paisatgístic, i encara que poden ser acceptables ambientalment algunes tales o desbrossaments, ha de mantindre's aquest tipus de paisatge en el seu conjunt.  
En aquest sentit, respecte a les actuacions de tales i desbrossaments per a explotacions agrícoles existents, es considera suficient que en la normativa de l'article 206 s'indique que la tala serà puntual i que aquestes actuacions no hauran de comportar un perjudici del valor paisatgístic agrari i forestal de la zona, i serà competència, en conseqüència, de l'Ajuntament vigilar en la fase de projecte per la repercussió paisatgística d'aquestes actuacions, en el sentit indicat anteriorment, que haurà de reflectir-se en la redacció de l'article.  
En conseqüència, es considera que, a nivell de pla, no tindrà efectes negatius significatius si s'adopten les correccions abans indicades.  
  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. La dita directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental, de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Proposta d'acord  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre: informe ambiental i territorial estratègic favorable segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació a Castelló, d'acord amb la redacció proposada amb data d'entrada en aquesta conselleria de 4 de novembre de 2016 i reflectida en aquest informe. D'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, i tenint en compte les consultes realitzades i l'anàlisi efectuada, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la indicada modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar-ne la tramitació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste als condicionants següents:  
  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva de la modificació, se'n corregirà la redacció de la manera següent:  
1.1. Article 206.1. On diu: «Es permetrà també la continuació de les explotacions agrícoles existents, així com les labors pròpies i necessàries d'aquestes, com ara labors de desbrossament i tala puntual d'arbratge, sempre que no representen un perjudici del valor paisatgístic agrari i forestal de la zona i disposen d'informes forestals i de Xarxa Natura favorables».  
Ha de dir: «Es permetrà també la continuació de les explotacions agrícoles existents, així com les labors pròpies i necessàries d'aquestes, com ara labors de desbrossament i tala puntual d'arbratge, sempre que no representen un perjudici del valor paisatgístic agrari i forestal de la zona i disposen d'informes previs forestals i de Xarxa Natura 2000 favorables dels departaments de l'Administració de la Generalitat Valenciana competents en aqueixes matèries. Es considera important el manteniment d'illots forestals i marges forestals en zones de cultiu, i poden ser acceptable tales i desbrossaments sempre que siguen puntuals i es mantinga aquest tipus de paisatge agroforestal en el seu conjunt.»  
  
1.2. Article 206.4. On diu: «No es permeten les labors de desbrossament de la vegetació natural ni tala d'arbres excepte per a les labors silvícoles i sempre amb un informe previ forestal favorable.»  
Ha de dir: «No es permeten les labors de desbrossament de la vegetació natural ni tala d'arbres excepte per a les labors silvícoles i sempre amb un informe previ forestal i de Xarxa Natura 2000 favorables dels departaments de l'Administració de la Generalitat Valenciana competents en aqueixes matèries.»  
1.3. S'afegirà a la redacció de l'article 206 que les actuacions sobre la vegetació forestal (arbratge i matoll) estan sotmeses en tot moment a la normativa sectorial vigent en matèria forestal.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'aprovació de la modificació en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Vist tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda emetre l'informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 4 del PGOU de Barraques, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i tinga els efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 28 de març de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de l'homologació i Pla de reforma interior del sector de sòl urbà industrial Teularet-1.  
Promotor: Ajuntament de Tavernes de la Valldigna.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Tavernes de la Valldigna i CTU de València.  
Localització: terme municipal de Tavernes de la Valldigna (València).  
Expedient: 26-16-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 23 de març de 2017, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de reforma interior del sector en sòl urbà industrial Teularet-1, amb homologació modificativa d'aquest sector de Tavernes de la Valldigna, en els termes següents:  
  
En data 3 de març de 2016 té entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, una sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental de l'expedient de Pla de reforma interior del sector en sòl urbà industrial Teularet-1, amb homologació modificativa d'aquest sector de Tavernes de la Valldigna (València), en els termes previstos en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
1. Documentació aportada  
El 3 de març de 2016, el Servei Territorial d'Urbanisme de València remet una còpia digital i en paper de l'expedient de Pla de reforma interior del sector en sòl urbà industrial Teularet-1, amb homologació modificativa d'aquest sector de Tavernes de la Valldigna (València), en què sol·licita l'inici del procediment d'avaluació ambiental d'aquest.  
  
La documentació presentada (en format paper i digital), de data de redacció de febrer de 2016, consta de:  
- Esborranys de l'homologació modificativa del PGOU de Tavernes de la Valldigna en l'àmbit del sector Teularet-1 del sòl urbà i del Pla de reforma interior PRI-1 que desenvoluparà el pla en aquest sector.  
  
- Document inicial estratègic.  
  
2. Model territorial vigent  
2.1. Informació territorial.  
El municipi de Tavernes de la Valldigna pertany a la comarca de la Safor, situada en el sector meridional de la província de València, dista 70 quilòmetres de la ciutat de València. Comprén una superfície de 49,2 km², i la seua població, l'1 de gener de 2016, és de 17.485 habitants (segons l'INE). Limita al nord amb Cullera i Favara, al nord-oest amb Favara i Alzira, a l'oest amb Benifairó de la Valldigna i al sud amb Xeraco.  
El municipi de Tavernes de la Valldigna està emmarcat per una àrea muntanyosa que representa topogràficament la terminació peninsular del Sistema Bètic. Forma un entorn muntanyós les vessants del qual alberguen un territori cobert d'hortes, principalment tarongers, marjals, fonts, ullals i pous, i constitueix una depressió transversal, oberta a la costa, de 8 km de longitud per 4 d'amplària. L'acció antròpica ha transformat l'orografia del terme municipal per mitjà de l'abancalament dels peus de muntanya i l'aterrament de la marjal que hi havia darrere del cordó dunar litoral per a la seua transformació en camps de cultiu.  
  
2.2. Planejament vigent.  
El planejament municipal vigent consisteix en pla general aprovat definitivament per acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València de 29 de juliol de 2004. Les normes urbanístiques d'aquest pla han sigut publicades en el BOP núm. 280 del dia 24 de novembre de 2004. El dit pla va ser avaluat ambientalment, i emesa la declaració d'impacte ambiental per Resolució de la directora general de Planificació i Gestió del Medi, en data 21 de maig de 2003, expedient 181-2002-AIA.  
El PGOU delimita com a sector de sòl urbà industrial l'àmbit denominat Teularet-1 i estableix la seua ordenació detallada i ús industrial-magatzems, que posteriorment, per mitjà de la modificació núm. 2 del PGOU, canvia a industrial-indústria normal, compatible amb la resta d'usos industrials i terciaris. El PGOU identificava el sector Teularet-1 amb la unitat d'execució UE-1 i determinava que hauria de ser objecte, en un futur, d'un pla de reforma interior.  
  
3. Descripció de la proposta  
3.1. Àmbit.  
El polígon industrial Teularet-1 es localitza a l'est del nucli urbà; està delimitat per la carretera CV-50 al sud; l'AP-7 a l'est; a l'oest, el traçat de la via pecuària carrerada de Benifairó al Portixol que el separa del sòl no urbanitzable comú zona Àrea-B, i al nord limita amb els terrenys del sector S-11 de sòl urbanitzable industrial denominat Teularet-2, l'ordenació estructural del qual es pretén modificar amb la modificació núm. 7 del PGOU, actualment en tramitació, i la Comissió d'Avaluació Ambiental ha emés document d'abast en data 17 de desembre de 2015 (exp. 15-2011-EAE).  
3.2. Antecedents.  
Segons s'indica en la documentació presentada: «la partida del Teularet va ser lloc d'emplaçament d'eres i xicotetes construccions on assecaven al sol i emmagatzemaven les collites. Pels antecedents d'ús i proximitat al nucli urbà, la partida va començar a ser destinació d'activitats de tractament industrial de la producció agrícola i, a continuació, d'activitat industrial pròpiament dita; a partir de l'últim terç del segle passat, i ja en els primers huitanta, estava ocupada quasi completament per edificació i presentava textures, formes i volums semblants als actuals.»  
L'edificabilitat, segons dades de la base del Cadastre, és de 52.456 m²; quasi la totalitat de les construccions que hi ha hui, estaven implantades en el moment de l'aprovació del PGOU. L'establiment de les construccions es va realitzar sense una planificació prèvia global de les infraestructures urbanes, i segons les normes viàries en cada moment vigents respecte a les servituds de la carretera CV-50.  
3.3. Objecte i justificació.  
Segons s'indica en la documentació presentada, els objectius plantejats són:  
- Adequar la delimitació del sector a la seua realitat física i administrativa i per a corregir determinades disfuncionalitats (construcció de dues rotondes en la CV-50 que afecten el sòl del sector).  
- Corregir el traçat viari de manera que siga possible clausurar els accessos directes a la carretera CV-50 de les parcel·les d'enfront d'aquesta.  
- Disposar un traçat alternatiu per a la via pecuària carrerada de Benifairó al Portixol, de manera que quede alliberada del trànsit d'automòbils i puga destinar-se al servei que li és propi, d'articulació de la infraestructura verda.  
- Adequar l'edificabilitat del sector a paràmetres habituals en el disseny de les zones industrials de l'entorn.  
- Millorar la integració paisatgística d'aquesta peça del teixit urbà del municipi.  
- Establir el marc tècnic per a la futura urbanització del sector, fins i tot identificant les estructures de connexió amb les xarxes primàries de serveis urbanístics en l'exterior.  
- Regular el disseny edilici i de la urbanització considerant-hi el risc i la perillositat d'inundació descrits en la planificació sectorial i, en tot cas, no incrementar-los.  
- Establir regles preventives provisionals davant del risc d'accidents en el transport de mercaderies perilloses a causa de la proximitat de l'AP-7, mentre es redacta la planificació sectorial d'àmbit municipal pròpia de la matèria.  
3.4. Alternatives.  
En la documentació presentada no s'exposa estudi d'alternatives com a tal, es dóna referència de la no-realització del PRI i, a continuació, s'exposa la proposta que el substancia. Als efectes de l'avaluació ambiental denominarem:  
Alternativa 0. Segons s'indica en la documentació presentada «l'alternativa immediata a la formació del PRI és renunciar-hi, per a passar a redactar successivament o simultàniament respectius projectes d'urbanització i de reparcel·lació, amb ajust de límits». No obstant això, es consideren insuficients els dits instruments per a fer front, com a mínim, a dues qüestions:  
- L'encaix de la via pecuària en l'ordenació, que en permeta la recuperació per a la destinació que li correspon.  
- El disseny d'una nova organització espacial que facilite l'accessibilitat rodada i la renovació d'activitats i ampliació del catàleg de les que puguen implantar-se.  
Alternativa 1. És la presentada en l'esborrany de l'homologació i el pla de reforma interior elaborat. Les modificacions proposades es concreten en les actuacions següents:  
- Ampliar la superfície del sector un 4,52 % (4.376,54 m²s), desplaçant el límit oest i ocupant sòl no urbanitzable comú de la zona Àrea-B, en la proporció estrictament necessària per a recuperar l'amplària legal de la via pecuària de 10 metres, i assegurar la continuïtat amb la resta del traçat exterior al sector, i destinar aquest espai, recuperat i incorporat al domini públic de la Generalitat, només a trànsits propis de les vies pecuàries i, en tot cas, de vianants i ciclistes.  
- L'obertura de nous vials: via de servei (paral·lela a la CV-50), via perimetral i vials transversals, capaços de millorar l'accessibilitat rodada de totes les parcel·les del polígon, i que podrà incrementar l'aprofitament real de les parcel·les.  
- Articular la implantació de serveis urbanístics d'abastiment d'aigua, energia i telecomunicacions (el polígon no té xarxa de clavegueram amb abocament final en estació depuradora). Tot això, amb vista a millorar la deteriorada percepció del conjunt.  
- Abordar el disseny de les vores de la urbanització per a millorar la integració paisatgística en l'entorn no urbanitzat, tenint en consideració l'alta visibilitat a què està exposat el sector.  
  
Abast de la proposta en relació a la situació prevista pel PGOU i la situació real consolidada:  
  
Sòl urbà Teularet-1 Superfície del sector IEB m²t/m²s EB m²t  
Condicions prèvies al PGOU 96.760,00 0,5628 52.456,00  
PGOU-2004 96.760,00 0,4592 44.438,00  
Proposta H i PRI 101.136,54 0,6317 63.893,14  
  
  
D'aquestes dades, es desprén que el PRI en tramitació proposa un increment de l'edificabilitat industrial del 43,78 % respecte de la permesa pel PGOU, i del 21,80 % respecte a la consolidada amb anterioritat a l'aprovació del PGOU. En la documentació presentada, es considera la discrepància entre l'edificabilitat preexistent i l'adoptada en el PGOU com un error material del pla.  
  
  
Proposta PRI  
  
  
4. Consultes realitzades.  
Per part d'aquesta direcció general, com a òrgan ambiental, i d'acord amb el que disposa l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació presentada s'ha sotmés a consulta a les administracions següents perquè, si ho consideren oportú, hi formulen suggeriments:  
  
Data de consulta Data d'informe Administració pública consultada  
- 09.08.2016 Direcció Territorial d'Habitatge, Obres Publiques i Vertebració del Territori.  
Servei Territorial d'Urbanisme de València. STU  
26.04.2016 14.03.2017 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Subdirecció General del Territori i Paisatge. PAISATGE  
26.04.2016 23.05.2016 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Subdirecció General del Territori i Paisatge. PATRICOVA  
26.04.2016 15.06.2016 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Subdirecció General de Mobilitat  
26.04.2016 06.09.2016 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Servei d'Ordenació i Gestió Forestal - Unitat de Vies Pecuàries  
  
  
Els informes rebuts es publiquen en la pàgina web www.agroambient.gva.es/eae on se'n podrà consultar el contingut integre  
  
5. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa de la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d I 51.1 de la LOTUP.  
5.1. Paisatge.  
De conformitat amb el que estableix l'article 6 de la Llei 5/2014, LOTUP, el paisatge s'integrarà en totes les polítiques sectorials que hi incidisquen i, en concret, en la planificació territorial i urbanística, i actuarà com a criteri condicionant en la implantació d'usos, activitats i infraestructures; la gestió i conservació d'espais naturals, i la conservació i valoració d'espais culturals.  
En el DIE es proposa, atesos la precarietat i el fraccionament de la urbanització existent, establir mesures d'integració paisatgística per a millorar la trobada de les vores del sector amb els entorns urbanitzat i no urbanitzat.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, en data 14 de març de 2017, informa que tenint en compte l'objecte i l'abast del pla proposat, es pot preveure que aquest tinga incidència en el paisatge; per això, resulta necessària l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística, d'acord amb l'article 35 de la LOTUP, que valore la incidència en la conformació del paisatge de l'àmbit de les determinacions pròpies de l'ordenació detallada (infraestructura verda urbana, ubicació de dotacions, regulació detallada d'usos, paràmetres d'edificació, alineacions, rasants, etc.) i adoptar mesures en relació amb aquestes.  
En tot cas, les mesures d'integració hauran d'incloure's en la documentació amb eficàcia normativa del pla, a fi de garantir-ne la implementació en la urbanització i consolidació del sector.  
Finalment, l'informe indica que «de conformitat amb l'article 44, correspondrà a aquesta conselleria informar sobre els instruments de paisatge quan l'aprovació del pla siga autonòmica.»  
5.2. Risc d'inundació. PATRICOVA.  
El 23 de maig de 2016, el Servei d'Ordenació del Territori informa que el DIE del PRI del sector de sòl urbà Teularet-1 està afectat per risc d'inundació segons les determinacions normatives del PATRICOVA, per la qual cosa de l'actuació proposada sí que es derivaran efectes significatius en el medi ambient en matèria de risc d'inundació.  
  
Concretament, la cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI) detalla, en l'àmbit, la corresponent al riu Vaca indicant-hi calats superiors als 2 metres per a l'avinguda de 500 anys, i, a més, el polígon està afectat per zona de flux preferent; aquesta situació s'agreuja per la presència de risc geomorfològic a causa de l'existència d'un barranc local situat al nord de l'àmbit.  
  
L'informe, en les seues consideracions finals, indica que «segons l'article 20 del PATRICOVA, en sòl urbà és l'Ajuntament qui ha de verificar la incidència de la perillositat d'inundació i prendre les mesures que crega oportunes».  
5.3. Vies pecuàries.  
El límit oest de l'àmbit del PRI sector Teularet-1 està definit pel traçat de la via pecuària carrerada de Benifairó al Portixol, d'amplària legal de 10 metres. El 6 de setembre de 2016, la Unitat de Vies Pecuàries del Servei Territorial de Medi Ambient informa que «l'ordenació proposada recupera, en l'àmbit de la seua actuació, la via pecuària carrerada de Benifairó al Portixol per als usos, tant pecuaris com compatibles, que la Llei 3/2014, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, atribueix a aquests itineraris pecuaris, per la qual cosa s'emet un informe favorable.»  
5.4. Zones humides.  
El terç est del polígon industrial està inclòs en la zona de protecció de la Zona Humida Marjal i Estany de la Ribera Sud del Xúquer inclosa en el catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana aprovat per Acord de 10 de setembre del Consell. Segons indica el STU de València en el seu informe de 9 d'agost de 2016, «quant a les afeccions que presenta el sector, haurà d'incloure entre estigues els zona de protecció de la Zona Humida Marjal i Estany de la Ribera Sud del Xúquer, així com la via pecuària.»  
5.5. Mobilitat.  
El 15 de juny de 2016, la Direcció d'Obres Publiques, Transports i Mobilitat Urbana informa que «analitzada la documentació s'emet un informe favorable atés que en la fitxa de gestió del sector Teularet-1 s'especifica el següent: es disposarà un vial de servei en la zona de protecció de la carretera CV-50, segons el pla núm. 12, i es clausuraran la totalitat dels accessos directes que hi ha a aquesta des de les parcel·les.»  
  
5.6. Urbanisme.  
El 9 d'agost de 2016, el Servei Territorial d'Urbanisme de València emet informe sobre la documentació presentada, i enumera una extensa sèrie de qüestions que, en fases posteriors de la tramitació, s'hauran de justificar. Afig en el seu informe que «no obstant això, atés que es tracta d'un sòl urbà ja previst pel pla general, i amb la justificació prèvia de les observacions realitzades, es considera que de les modificacions proposades no es derivaran efectes significatius sobre el medi ambient des de la visió de les competències urbanístiques d'aquest servei.»  
  
6. Consideracions jurídiques.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
7. Proposta d'acord.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3.a de la LOTUP, per als supòsits de modificacions menors de plans i programes, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat.  
Segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, l'homologació i el pla de reforma interior no estableix el marc per a projectes i altres activitats subjectes a avaluació d'impacte ambiental; no influeix en altres plans o programes; no té incidència en el model territorial vigent en el municipi, no afecta elements del patrimoni natural ni del patrimoni cultural; incideix únicament sobre un àmbit de sòl urbà pràcticament consolidat per l'edificació que comporta una xicoteta reclassificació de SNU comú al SU, i encara que està afectat per risc d'inundació, en tractar-se d'una actuació en sòl urbà, és l'Ajuntament qui ha de verificar la incidència de la perillositat d'inundació i prendre les mesures que crega oportunes.  
  
En principi, aquestes mesures han d'anar encaminades a no augmentar l'edificabilitat sinó tot al contrari, evitar la consolidació de les parcel·les pendents d'edificar i traslladar-ne l'edificabilitat a zones de menor perill. També ha d'evitar dotar el sector de grans vials que puguen generar perill per als vehicles aparcats, deixant l'actuació el més pareguda a l'estat actual, pel seu desfavorable emplaçament des del punt de vista del risc d'inundació. Finalment, l'Ajuntament ha d'informar sobre els propietaris de parcel·les i titulars de les dites activitats els condicions d'inundabilitat per si volen aplicar una política d'assegurances preventives.  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es resol emetre l'informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de reforma interior del sector en sòl urbà industrial Teularet-1, amb homologació modificativa d'aquest sector de Tavernes de la Valldigna (València), d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per considerar que no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar-ne la tramitació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que és complisquen les determinacions següents:  
  
Prèviament a la seua aprovació definitiva:  
1. L'Ajuntament haurà de verificar la incidència de la perillositat d'inundació i prendre les mesures que crega oportunes a fi de no incrementar la dita perillositat. Aquestes mesures s'hauran d'incorporar en la normativa urbanística del pla.  
En el cas que les mesures a adoptar incrementen la perillositat d'inundació, aquest informe ambiental i territorial estratègic s'haurà d'entendre com desfavorable, és a dir, ambientalment inviable.  
2. La parcel·la resultant corresponent amb la via pecuària, haurà de consignar-se en document públic a favor de la Generalitat Valenciana. Així mateix, es justificarà la connexió que garantisca la continuïtat de la via pecuària entre els trams d'aquesta inclosos en els dos sectors de sòl industrial: Teularet-1 i Teularet-2.  
3. Prèviament a la seua aprovació definitiva, s'obtindrà un pronunciament del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, respecte de l'estudi d'integració paisatgística a elaborar en la tramitació del pla.  
4. En la documentació a elaborar en les fases següents del procediment, s'haurà de tindre en compte i justificar les qüestions plantejades en l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de 9 d'agost de 2016.  
La documentació amb eficàcia normativa del pla haurà d'incloure les mesures d'integració paisatgística concretades en l'estudi d'integració realitzat.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li son propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'aprovació de l'homologació i pla parcial en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar-ne novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Vist tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre l'informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de reforma interior del sector en sòl urbà industrial Teularet-1, amb homologació modificativa d'aquest sector de Tavernes de la Valldigna (València), per considerar que no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i tinga els efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 28 de març de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Expedient: 34/8857-PCG.  
Títol: modificació del Pla especial de reforma interior i protecció del patrimoni, Mascarell i homologació de l'àmbit.  
Promotor: Ajuntament de Nules.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Localització: Nules (Castelló).  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 23 de març de 2017, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació del Pla especial de reforma interior i protecció del patrimoni, Mascarell i homologació de l'àmbit a Nules, en els termes següents:  
  
  
A) Documentació aportada.  
En data 7 d'abril de 2016 va tindre entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud de l'Ajuntament de Nules per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica, d'acord amb el que estableix la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), de la modificació del Pla especial de reforma interior i protecció del patrimoni, Mascarell i homologació de l'àmbit.  
La documentació remesa consta d'un exemplar en format paper i una còpia en format digital (CD) del document inicial estratègic de la modificació del Pla especial de reforma interior i protecció del patrimoni Mascarell, Nules i homologació de l'àmbit.  
Revisada per aquest servei la documentació aportada, es considera que està d'acord amb el que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
B) Planejament vigent.  
El planejament municipal vigent el constitueixen el Pla general de Nules, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 27 de febrer de 1992 i publicat en el BOP de 6 d'agost de 1992.  
  
El Pla general 1992 de Nules no compta amb avaluació ambiental.  
Actualment, està en tramitació la revisió del Pla general de Nules, i ha sigut emés per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental el document de referència amb data 16 d'octubre de 2009, i l'informe ambiental, per la Comissió d'Avaluació Ambiental en data 1 de desembre de 2016.  
La delimitació de l'àmbit de protecció del recinte murallat de Mascarell com a bé d'interés cultural, amb la categoria de monument, es va acollir al que estableix l'apartat 1 de la disposició transitòria primera de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, que va modificar la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. Així doncs, la delimitació queda arreplegada en el Decret 53/1998, de 21 d'abril, del Govern Valencià, pel qual es delimita l'entorn de protecció del recinte murallat de Mascarell.  
El Pla especial de reforma interior i protecció del patrimoni Mascarell va ser aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de 9 d'abril de 1997.  
El Pla general 1992 de Nules arreplega l'àmbit de protecció del recinte murallat de Mascarell i el classifica com a sòl no urbanitzable protegit Mascarell, amb una superfície de 35,33 ha (en realitat, la superfície és de 45,87 ha, tal com arreplega la revisió del Pla general de Nules).  
C) Modificació del Pla especial de reforma interior i protecció del patrimoni, Mascarell i homologació de l'àmbit: objecte i justificació.  
  
El vigent Pla general de Nules (1992) delimita una superfície d'unes 35,3 ha amb la classificació de sòl no urbanitzable protegit Mascarell (delimitació de l'àrea de respecte de Mascarell), que envolta el sòl urbà del nucli de Mascarell.  
El Pla d'ordenació del nucli Mascarell (pla 7-A), arreplegat en el vigent Pla general de Nules, concreta la delimitació, com a sistema general d'equipaments, d'una zona esportiva (denominada K) al nord i una zona d'aparcament (denominada J) al nord-oest, i afig, a més, l'ordenació de diverses zones verdes ubicades al nord (entre aquestes la denominada Calvari'Zona d'excavació arqueològica) i a l'oest del nucli de Mascarell, i una zona verda ubicada en l'interior del nucli de Mascarell.  
Tal com indica el DIE, han transcorregut quasi 20 anys des de l'aprovació del Pla especial de Mascarell i s'han observat, després d'aqueix període, noves necessitats que impliquen adaptar el dit document a les demandes socials que requereix Mascarell amb la determinació de nou sòl dotacional en el sòl no urbanitzable protegit, que consideren imprescindible per a fomentar el coneixement del recinte murallat, la implementació de determinacions del pla especial vigent per a possibilitar-ne l'execució, així com rectificar alguna determinació del pla vigent, que afecta el sòl urbà actual del nucli de Mascarell.  
  
La proposta de modificació del Pla especial de reforma interior i protecció del patrimoni, Mascarell i homologació de l'àmbit té com a objecte:  
- Revitalitzar turísticament l'entorn murallat de Mascarell, per a la qual cosa resulta necessari concretar i definir usos i dotacions/equipaments en alguns dels sòls, tant urbans com no urbanitzables protegits, que permeten la realització d'activitats culturals i esportives, i és possibilite, al mateix temps, disposar d'espais per a aparcament de vehicles, ja siguen de turistes com dels mateixos ciutadans de Mascarell, de tal manera que es reduïsca l'afecció en l'interior del recinte murallat.  
  
- Eliminar barreres visuals que impedeixen l'adequada contemplació del recinte murallat.  
Es justifica la necessitat d'aquesta modificació basant-se en les consideracions següents:  
- Evitar l'abandó gradual de la població i el tancament continuat de negocis o activitats que es desenvolupaven a Mascarell.  
- Possibilitar, tal com preveu el Pla especial de Mascarell, la recuperació del fossat perimetral de la muralla des del Portal de l'Horta, a l'est del recinte.  
- Revitalitzar l'entorn i promoure l'assistència de persones a la contemplació tant del recinte murallat com del mateix interior de Mascarell.  
  
- Rectificar alguna determinació del pla especial vigent que s'ha vist, probablement pel canvi de criteri, que no és del tot encertada per al manteniment del valor ambiental de l'interior del recinte murallat.  
  
D) Característiques de la modificació del Pla especial de reforma interior i protecció del patrimoni, Mascarell i homologació de l'àmbit.  
  
D.1. Descripció d'alternatives.  
En la documentació aportada es dóna a entendre que s'analitzen tres alternatives:  
- Alternativa 0: es correspon amb el manteniment de la situació actual. Es descarta perquè, segons indiquen en el DIE, no fa més que generar inconvenients. Reconeixen, d'una banda, l'eficàcia que el Pla especial ha representat per a la protecció de Mascarell, però també el fet que el dit pla especial no ha aconseguit revitalitzar l'activitat ni evitar l'abandó gradual de la població.  
- Alternativa 1: es correspon amb l'alternativa triada i desenvolupada en el DIE.  
- Alternativa 2: es refereixen a aquesta com una alternativa molt més ambiciosa que l'alternativa 1, que proposara una modificació més àmplia que abraçara més sòl. Es descarta perquè, segons s'indica en el DIE, atés el moment econòmic general, no pareix l'alternativa més adequada per no poder obtindre fons per a això. Aquesta alternativa 2 no es descriu en absolut.  
  
Descrivim, en primer lloc, l'alternativa 0 i després desenvoluparem la descripció de l'alternativa 1, que és la triada per la proposta de la modificació.  
D.1.1. Alternativa 0.  
En el planejament vigent es reserva una superfície de 35,33 ha de sòl que es correspon amb la delimitació de l'àmbit de protecció del recinte murallat de Mascarell.  
En l'àmbit de la modificació distingim el sòl urbà de Mascarell i el sòl no urbanitzable protegit Mascarell (que arreplega l'entorn de protecció).  
De la documentació aportada no pot distingir-se quina superfície correspon al sòl urbà de Mascarell i quina és la corresponent a l'entorn de protecció. Tan sols podem observar, en el Pla DIE 02. Estructura general i orgànica del PGOU de Nules, que el sòl no urbanitzable protegit Mascarell representa una superfície de 35,33 ha, sense conéixer si en aquesta superfície queda inclosa la del sòl urbà de Mascarell.  
  
En el mencionat pla s'arrepleguen els equipaments següents en l'àmbit de la modificació:  
  
  
- Sistema general d'equipament:  
- J: Aparcaments Mascarell.  
- K: Zona esportiva.  
- D: Centre sanitari.  
- Sistema general d'infraestructures i serveis:  
- Ñ: Depòsit d'aigua  
  
Imatge 1. Plànol DIE 02. Estructura general i orgànica del PGOU de Nules  
  
  
En el plànol DIE 03. Nucli. Zonificació i proteccions de PGOU de Nules pot observar-se com queda zonificat el sòl urbà de Mascarell.  
  
Imatge 2. Pla DIE 03. Nucli. Zonificació i proteccions de PGOU de Nules  
Pel que fa a les determinacions del Pla especial de reforma interior i protecció del patrimoni Mascarell, podem observar en el Pla DIE 05. Delimitació de l'àrea d'ordenació del PE de RI i protecció del patrimoni Mascarell, que s'arrepleguen dues noves superfícies de reserva en l'interior de l'àmbit de protecció: una per a l'àrea d'excavació arqueològica «Calvari» i una altra per a ubicació «nou cementeri» (en l'actualitat ja executat).  
En el pla especial mencionat s'estableixen distintes àrees d'actuació en l'entorn i nucli de Mascarell que queden arreplegades en el Pla DIE 09. Àrees d'intervenció del PE de RI i protecció del patrimoni Mascarell.  
Imatge 3. Pla DIE 09. Àrees d'intervenció del PE de RI i protecció del patrimoni Mascarell.  
  
D.2. Descripció de l'alternativa 2 triada.  
D.2.1. Àmbit de l'actuació. Delimitació.  
La modificació d'usos i dotacions/equipaments proposada afecta una superfície global de 61.263,57 m², segons es desprén de la documentació aportada (en la dita documentació, entenem que per error, s'indiquen 60.924,34 m²), d'aquests:  
- 60.735,57 m² afecten sòl no urbanitzable protegit de l'entorn de protecció, que es distribueixen al nord, a l'est i al sud del recinte murallat de Mascarell, envoltant-lo a manera de cinturó.  
- 528 m² afecten sòl urbà localitzat en l'interior del recinte murallat.  
  
D.2.2. Necessitats detectades. Canvis d'usos proposats.  
La modificació del Pla especial pretén:  
a) En el sòl urbà del nucli de Mascarell:  
Es proposa modificar la zona verda de 528 m² VA prevista en el Pla especial de reforma interior i protecció del patrimoni de Mascarell i en el mateix Pla general de Nules perquè passe a ser residencial (ZUR-RE: zona urbanística de Mascarell), amb les mateixes característiques edificatòries que la resta de l'illa en què se situa.  
b) En sòl no urbanitzable protegit:  
Es proposa la creació de sòls dotacionals/equipaments. La documentació aportada suggereix la necessitat dels espais següents:  
- Sòl per a destinar-lo a infraestructura-servei urbà QI: s'indica que es fa necessari disposar d'una zona d'aparcament (CA) per a la fira anual medieval de Mascarell, per al mercat setmanal municipal de Mascarell que és pretén autoritzar, així com una zona d'aparcament més específica per als propis residents (tancada i amb mesures de seguretat), amb possibilitat de compatibilitzar el seu ús amb l'esportiu-recreatiu (QD). Amb aquest fi, es generen dues grans àrees:  
- Una bossa de sòl al nord (13.877,84 m²). En l'actualitat ja s'utilitza per a la fira anual medieval. S'afig la possibilitat de fer un mercat municipal setmanal a Mascarell.  
Aquesta bossa de sòl permet suprimir les actuals pistes esportives existents al costat del recinte murallat, en la zona nord, al costat del Portal de València, per a destinar-los a zona verda tal com està previst en el pla especial vigent i que manté la present modificació.  
- Una bossa de sòl al sud (19.949,46 m²). Ús principal d'aparcament. S'afig una xicoteta zona verda (869,98 m²) considerada com a àrea de joc.  
Per a la zona d'aparcament reservada per als residents de Mascarell, es proposa la utilització de l'aparcament actualment existent a l'oest del nucli.  
- Sòl per a permetre la recuperació del fossat al costat del Portal de l'Horta, a l'est del recinte. Per a allunyar l'actual camí perimetral de la zona est es proposa la creació d'una ronda viària que connecte, a manera de circumval·lació, el viari existent al nord, amb el del sud (senda mitjana). Es permet, a més, amb aquesta proposta, donar continuïtat al carril bici existent amb la creació de nou traçat al costat del el viari previst. Amb aquest sòl s'habilita:  
- La superfície viària necessària que la proposta qualifica com a zona verda, xarxa viària CV, amb 12.428,78 m².  
- Superfície per a zona verda VJ entre el recinte murallat est i el nou viari de circumval·lació, amb una superfície global de 12.362,36 m² (7.969,89 m² al nord i 4.392,47 m² al sud del Portal de l'Horta).  
  
En la imatge següent, es pot veure quina és la proposta de la modificació del Pla especial:  
Imatge 4. Proposta de qualificació de sòl de la modificació del Pla especial  
(Plànol DIE 14)  
Amb tot això, la modificació del Pla especial implica la modificació d'usos inicialment previstos, de la manera següent:  
  
  
D.3. Desenvolupament previsible del pla o programes.  
En la proposta es descriu quina seria la previsió del desenvolupament d'aquesta modificació indicant-hi:  
- Respecte a la zona verda VA de 528 m² el seu canvi a ús residencial seria immediat, atés que actualment la dita superfície és propietat privada.  
- Respecte a la zona verda VJ i viari de circumval·lació CV, es considera que el seu desenvolupament seria immediat ja que es considera la recuperació del fossat perimetral est en el mateix pla especial, i no és possible la dita recuperació sense haver executat, prèviament, el nou vial.  
- Respecte a les bosses de sòl amb destinació QI infraestructura-servei urbà, amb ús compatible aparcament CA i compatible amb zona esportiva QD, s'indica:  
- Respecte de la bossa ubicada més al nord, l'Ajuntament està en conversacions amb la propietat per a ser adquirit pel mateix ajuntament.  
  
- Respecte a la bossa ubicada al sud, s'han iniciat conversacions entre l'Ajuntament i alguns propietaris del sòl.  
  
D.4. Efectes previsibles sobre el medi ambient  
En el DIE s'indica:  
- L'execució de la modificació proposada del Pla especial, previsiblement, comportarà una millora de les condicions ambientals puntuals de la zona.  
- No es preveu cap incidència significativa sobre el medi ambient, atés el grau d'antropització de l'àmbit i tenint en compte que la modificació introdueix millores en els usos ja establits, incrementant zones verdes i possibilitant usos dotacionals amb major superfície i amb escassa edificabilitat.  
- No tindrà cap incidència significativa sobre el canvi climàtic les determinacions derivades de la modificació del Pla especial de reforma interior i protecció del patrimoni, Mascarell, Nules, en no variar-se la classificació del sòl.  
  
D.5. Relació amb altres instruments de planejament supramunicipal.  
  
En el DIE s'indica que la modificació que es proposa al Pla especial no interfereix en l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana ni té incidència en altres instruments de planificació territorial o sectorial (entre altres, sobre el domini públic ferroviari viari).  
  
E) Consultes.  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les següents administracions públiques afectades.  
  
Administració pública consultada Consulta Informe  
1 SERVEI TERRITORIAL DE MEDI AMBIENT CASTELLÓ 16/05/16 6/07/16  
2 SERVEI TERRITORIAL D'URBANISME CASTELLÓ 21/12/16 2/01/17  
3 CONSELLERIA D'HABITATGE - SDG D'ORDENACIÓ DEL TERRITORI I PAISATGE - Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge 16/05/16 11/01/17  
4 CONSELLERIA D'EDUCACIÓ - ST DE CULTURA I ESPORTS 16/05/16 10/06/16  
5 CONSELLERIA D'EDUCACIÓ - SDG DE PATRIMONI CULTURAL I MUSEUS 16/05/16   
6 SDG DE MEDI NATURAL - Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits 13/05/16   
7 CONSELLERIA D'HABITATGE - SDG DE MOBILITAT 16/05/16 1/07/16  
  
  
F) Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, d'acord amb la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d I 51.1 de la LOTUP.   
L'àmbit de les actuacions proposades per la modificació del Pla especial de reforma interior i protecció del patrimoni, Mascarell i homologació de l'àmbit afecta:  
- El sòl no urbanitzable protegit Mascarell del vigent Pla general de Nules (1992), que arreplega la delimitació de l'entorn de protecció del recinte murallat de Mascarell (Decret 53/1998, de 21 d'abril, del Govern Valencià), al voltant del nucli urbà de Mascarell.  
- El sòl urbà del vigent Pla general de Nules (1992), que inclou zones d'equipament i dotacions, a més, del nucli urbà de Mascarell.  
  
En el planejament vigent, per al dit àmbit de protecció, amb una superfície teòrica de 35,33 ha (45,87 ha, segons s'arreplega en la revisió del Pla general de Nules), ja s'arrepleguen usos dotacionals en l'entorn de protecció. En concret, es delimita, en el pla, «classificació de sòl», el sòl urbà del nucli de Mascarell, i en el pla, «estructura general i orgànica», s'ordena, dins del sòl urbà, com a sistema general d'equipament, una zona d'aparcament Mascarell (designada per la lletra J), una zona esportiva Mascarell (designada per la lletra K) i un centre sanitari (designat per la lletra D). A més, s'arreplega com a sistema general d'infraestructura i serveis una zona de depòsit aigua (designada amb la lletra Ñ).  
Actualment, l'entorn de protecció del recinte murallat queda ocupat, en la gran majoria, per parcel·les agrícoles destinades a camps de tarongers, excepte en l'extrem oest, on està la zona més degradada i antropitzada, en la qual s'observa:  
- Al nord-oest, un solar abandonat, que al seu dia va correspondre a una antiga fàbrica de taulells, amb les soleres i fonamentacions que queden encara a la vista. Actualment, aquesta zona s'utilitza com a pàrquing en moments puntuals com és la fira medieval de Mascarell. Aquesta zona és on es proposa un sòl dotacional QI amb usos compatibles d'aparcament i zona esportiva i recreativa, amb possibilitat de realitzar un mercat municipal setmanal.  
- Al sud-oest, s'observa l'existència de naus industrials, en activitat, que fins i tot han ocupat, com a zona d'arreplegues, l'àrea de zona verda que s¡arreplega en l'ordenació detallada del sòl urbà de Mascarell.  
  
- A l'oest del nucli de Mascarell s'observa:  
- Al costat del Portal de València, d'entrada a Mascarell, s'observa l'ocupació per pistes esportives de la zona que el pla especial vigent destina a zona verda.  
- L'actual zona d'aparcament.  
  
Tot l'àmbit de l'entorn de protecció, com quasi tot el terme de Nules, queda ubicat en la denominada àrea d'influència antròpica del PORN Serra d'Espadà, i no està afectat per risc d'inundació, ni constitueix sòl forestal.  
Respecte a les afeccions sectorials, cal indicar que el DIE arreplega el fet que part de l'entorn de protecció delimitat en el pla especial vigent queda afectat per les zones de domini públic i protecció del sistema ferroviari, corresponents a la línia fèrria València-Barcelona.  
  
Respecte d'això, el DIE indica que les modificacions que s'introdueixen al Pla especial no tenen afecció al domini públic ferroviari en situar-se aquestes modificacions a més de 70 metres de la zona de protecció. No obstant això, en els plànols aportats no es grafien les zones de domini i protecció de la xarxa ferroviària.  
La Subdirecció General de Mobilitat rep informe favorable en data 1 de juliol de 2016, en el qual es posa de manifest que la proposta no afecta la infraestructura de carril bici CR-1805. No obstant això, s'incideix en la necessitat d'actualitzar la cartografia, per a arreplegar adequadament la carretera CV-18.  
El Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, en el seu informe rebut en data 2 de gener de 2017, indica que, en afectar una determinació de l'ordenació estructural, l'aprovació definitiva serà autonòmica.  
  
El Servei Territorial de Cultura i Esport de Castelló remet un informe, rebut en data 10 de juny de 2016, en el qual s'indica que, ateses les característiques de les modificacions preteses, no es veu cap inconvenient per a la seua aprovació.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge remet un informe, rebut en data 11 de gener de 2017, en què posa de manifest, en primer lloc, que en la documentació aportada no hi ha instrument específic que valore la incidència en el paisatge ni referència a aquesta.  
  
Tenint en compte l'objecte i l'abast del pla proposat, el mencionat informe indica que es pot preveure que sí que tinga incidència en el paisatge, ja que la nova regulació modificarà el caràcter del paisatge i la percepció del monument i la seua implantació en el territori. Entre altres consideracions, pel que fa a les propostes realitzades s'indica:  
- Pareix apropiat recuperar la zona verda del sòl urbà de Mascarell per a la seua qualificació com a residencial.  
- Pel que fa als espais dotacionals QI:  
- En l'ubicat al nord pot resultar interessant la recuperació dels terrenys que van ser ocupats per la fàbrica de ceràmica, sempre que es realitzara com una actuació unitària i ordenada que incloguera, també, les edificacions contigües, i es realitzara amb criteris d'integració paisatgística.  
- L'ubicat al sud no sembla, a priori, ni necessari ni adequat paisatgísticament.  
- Pel que fa a la zona verda i el viari que constitueixen les actuacions tendents a la disponibilitat de l'espai necessari per a la materialització d'una previsió del PERIPP vigent, com és la recuperació del fossat, s'indica que hauran de justificar adequadament l'espai ocupat i concretar el seu tractament formal.  
  
Conclou l'informe:  
- L'aprovació definitiva de l'instrument que es proposa correspon a la Generalitat.  
- Es considera l'estudi d'integració paisatgística com a instrument més adequat que, tenint en compte les condicions generals i particulars exposades en l'informe, permeta valorar la integració de l'actuació proposada amb els valors del BIC i el seu entorn.  
  
Vistes les propostes que arreplega la modificació del Pla especial, des d'un punt de vista ambiental, caldria distingir entre les dues propostes principals que es pretenen:  
A) Actuació en sòl urbà:  
La modificació de la zona verda de 528 m² de l'interior del recinte murallat perquè passe a ser sòl residencial no representa una afecció ambiental significativa, atés l'àmbit urbà en què es produeix, si bé hauran de seguir-se els criteris que sobre això establisca l'administració competent en matèria de patrimoni cultural valencià en relació amb la integració en l'entorn urbà i la morfologia dels habitatges existents, així com les determinacions que sobre això s'incloguen, si és el cas, en l'estudi d'integració paisatgística.  
  
B) Actuació en sòl no urbanitzable protegit (SNUP):  
Amb independència de la procedència dels usos proposats en el SNUP, respecte a les propostes d'incorporar nous espais dotacionals i equipaments en l'àmbit de protecció del recinte murallat, atés que tenen com a objectiu afavorir i facilitar la contemplació del recinte murallat, així com millorar les condicions de vida dels ciutadans de Mascarell, es consideren acceptables, encara que han de ser analitzades les principals afeccions ambientals derivades de l'afecció visual sobre el monument (recinte murallat) i el seu entorn, l'afecció acústica derivada de l'atracció de sorolls procedents del trànsit en les proximitats de l'entorn urbà, l'ocupació de sòls i canvi d'usos actuals, que poden comportar, entre altres efectes, el segellament de sòl agrícola, l'increment d'escolament superficial, a més, del canvi morfològic en la unitat paisatgística (com pot ser l'ús inadequat de plantacions i arbratges).  
  
Aquest aspecte mereix, almenys, dues anàlisis: la relativa a la magnitud de les superfícies i la corresponent a la ubicació de les noves àrees dotacionals i equipaments.  
Respecte a la magnitud superficial, cal indicar que, en global, els 60.735,57 m² de sòl no urbanitzable protegit que resultarien afectats per la proposta de modificació del Pla especial, representen un percentatge del 13,24 % respecte a la superfície de protecció (458.734 m²). Els 60.735,57 m² afectats en SNUP es distribueixen de la manera següent:  
  
  
Ús dotacional/equipament Superfície (m²) % s/458.734 m²  
Dotacional QI (aparcament, zona esportiva) 33.777,30 7,36 %  
Viari CV 12.882,74 2,81 %  
Zona verda VJ - Àrea jocs VA 13.232,34 2,88 %  
Domini públic hidràulic barranc Patronet 843,19 0,18  
Sòl no urbanitzable protegit afectat 60.735,57 13,24 %  
  
  
De la superfície global (60.735,57 m²), correspondrien a sòl segellat els relatius a l'ús dotacional QI i viari CV, és a dir, uns 40.009,64 m² (el 77,40 % dels 60.735,57 m²).  
Tenint en consideració que l'actual sòl urbà de Mascarell arriba a una superfície aproximada de 50.800 m², la proposta de modificació implica l'ampliació de sòl segellat respecte de l'existent, en concret, el 92,5 % del sòl urbà actual.  
La incorporació de sòls dotacionals i equipaments (pàrquing, zones verdes i vials que poden resultar necessaris (encara que no es justifiquen amb detall en el document inicial estratègic) on actualment hi ha camps de cultius, produeix la mateixa afecció ambiental sobre el recurs sòl i sobre el canvi climàtic, amb independència de la seua ubicació, siga aquesta al costat del recinte murallat, siga en qualsevol altra ubicació en sòl no urbanitzable amb ús agrícola. La diferència fonamental radica en l'impacte que les dites activitats i el sòl segellat que representen puga produir sobre el BIC i el seu entorn.  
El document inicial estratègic no realitza cap estudi que justifique la localització d'aquestes dotacions i equipaments, mes enllà d'indicar la necessitat de la seua proximitat al nucli urbà de Mascarell.  
Es considera encertada la proposta de destinar l'actual zona d'aparcament, ubicada a l'oest del nucli de Mascarell, per a l'ús exclusiu dels veïns, proporcionant-los una zona per a l'estacionament dels seus vehicles que reunisca, a més de la proximitat, les condicions de seguretat que es consideren adequades.  
En relació amb les zones dotacionals QI compatibles amb usos de pàrquing i esportius, atenent els informes rebuts, cal indicar que, entre els criteris generals per a la seua implantació i compatibilitat amb l'entorn i els usos existents, han de considerar-se els següents:  
- No s'ha de recórrer a la conformació de plataformes que comporten el segellament general del sòl. Ha de considerar-se, amb aquest fi, la utilització de materials que compatibilitzen la seua funció estructural amb l'ecològica, de tal manera que permeten la permeabilitat del sòl, l'arreplega d'escolaments i la configuració de zones enjardinades, amb plantacions autòctones, proveïdes de reg.  
- La configuració d'aquestes zones dotacionals han d'ajustar-se a les determinacions que s'extraguen de l'estudi d'integració paisatgística.  
  
Basant-se en els criteris generals, podem establir les consideracions següents a les actuacions en el sòl no urbanitzable protegit:  
- Pot considerar-se ambientalment viable la ubicació de la zona dotacional QI (A) ubicada al nord-oest (en el solar de l'antiga fàbrica), sempre que les actuacions puguen permetre la retirada dels sòls segellats existents.  
- Respecte a la zona dotacional proposada QI (B) al sud-oest del nucli de Mascarell, encara que el document inicial estratègic no justifica les dimensions necessàries ni la idoneïtat de la seua ubicació, haurà d'analitzar-se en l'estudi d'integració paisatgística la salvaguarda del recurs visual i paisatgístic del recinte murallat, i es configurarà un espai que minimitze l'impacte que poguera derivar-se sobre el recinte murallat del nucli de Mascarell.  
- Respecte a les actuacions tendents a la disponibilitat de l'espai necessari per a la recuperació del fossat al costat del recinte murallat, en la zona est del Portal de l'Horta, cal indicar:  
- Caldrà ajustar-se al requeriment establit en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de justificar adequadament l'espai ocupat i concretar-ne el tractament formal.  
- Es valora, no obstant això, de forma positiva, l'execució d'un carril bici al costat del nou viari de circumval·lació proposat, que afavoreix els recorreguts no motoritzats, la mobilitat en aquest àmbit i la seua connexió amb els itineraris de carril bici existents al costat de la CV-1805.  
  
G) Consideracions jurídiques.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. La dita directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic, mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental, de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
H) Proposta d'acord.  
Analitzada la proposta de modificació del Pla especial de reforma interior i protecció del patrimoni, Mascarell i homologació de l'àmbit, cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del Pla general.  
Per això, segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la dita llei, que la proposta de modificació del Pla especial de reforma interior i protecció del patrimoni, Mascarell i homologació de l'àmbit no té incidència en el model territorial del dit municipi, no produeix increment significatiu en el consum de recursos; no comporta afecció sobre elements del patrimoni natural i, atés que s'han tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada es suficient per a determinar que la proposta de la modificació del Pla especial de reforma interior i protecció del patrimoni, Mascarell i homologació de l'àmbit» no presentarà efectes significatius sobre el medi ambient, tenint en compte les determinacions que més avant s'assenyalen.  
D'acord amb allò que s'ha exposat es resol emetre l'informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació del Pla especial de reforma interior i protecció del patrimoni, Mascarell i homologació de l'àmbit, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la modificació del pla d'acord amb la seua normativa sectorial, amb el compliment de les determinacions següents:  
1. El document definitiu de la modificació del Pla especial de reforma interior i protecció del patrimoni, Mascarell i homologació de l'àmbit haurà de redactar-se incloent-hi, entre altres, la documentació següent:  
1.1. Elaborar un estudi d'integració paisatgística que arreplegue les determinacions establides en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, rebut en data 11 de gener de 2017.  
1.2. Arreplegar en la documentació normativa de la modificació del Pla especial que per a les dues zones qualificades com a QI infraestructura-servei urbà compatible amb zona d'aparcament (CA) i amb ús esportivorecreatiu (QD), les plataformes es conformaran amb materials que, compatibilitzant la seua funció estructural i funcional amb l'ecològica, no impliquen un segellament general del sòl i permeten la permeabilitat, l'arreplega d'escolaments i la configuració de zones enjardinades, amb plantacions autòctones i proveïdes de reg.  
1.3. S'actualitzarà la cartografia utilitzada, tal com indica l'informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat, rebut en data 1 de juliol de 2016, en especial, arreplegant la carretera CV-18. A més, es grafiaran les limitacions sectorials presents en l'àmbit. Es concretaran i actualitzaran, comparativament, les magnituds superficials dels sòls classificats i qualificats afectats per la proposta de modificació (situació actual i proposta).  
2. Amb caràcter previ a l'aprovació definitiva, s'haurà d'aportar:  
3. Informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge a l'Estudi d'Integració Paisatgística i arreplegar, si és el cas, les determinacions que s'hi indiquen.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació de la «Modificació del Pla especial de reforma interior i protecció del patrimoni, Mascarell i homologació de l'àmbit» en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat, als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Vist tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre l'informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la «Modificació del Pla especial de reforma interior i protecció del patrimoni, Mascarell i homologació de l'àmbit», per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i tinga els efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels terminis precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 28 de març de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 16 de maig de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.