Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6529, del 26-05-2011 (2011/5993)

ORDRE 5/2011, de 10 de maig, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual s'aprova la delimitació de la forest d'utilitat pública número 47 de la província d'Alacant, denominada Ombria de Mariola, sítia al terme municipal d'Agres i propietat de la Generalitat.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6529

Data del DOGV
:   26-05-2011

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2011/5993


Data del document
:   10-05-2011

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * Agres
    * muntanya de l'estat
    * muntanya
    * legislació

ORDRE 5/2011, de 10 de maig, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual s'aprova la delimitació de la forest d'utilitat pública número 47 de la província d'Alacant, denominada Ombria de Mariola, sítia al terme municipal d'Agres i propietat de la Generalitat. [2011/5993]  
En data 23 de febrer de 2009, el conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge va acordar l'inici de la delimitació de la forest d'utilitat pública número 47 de la província d'Alacant, denominada Ombria o Mariola i propietat de la Generalitat (DOCV número 5970, de 9 de març de 2009).  
Com a conseqüència d'això, la Direcció Territorial d'Alacant ha tramitat el corresponent expedient de delimitació, d'acord amb el que disposa la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de Forests; la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana; el seu reglament, de 16 de maig de 1995, i el Decret 485/1962, de 22 de febrer, del Reglament de Forests.  
En data 26 de gener de 2009 es publica en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV número 6192) el començament de les operacions de la segona fase de la delimitació.  
Vista la proposta de delimitació que eleva la Direcció Territorial, que inclou el canvi de la denominació oficial de la forest perquè s'adeqüe als antecedents històrics, l'informe favorable del Servei de Gestió Forestal, la proposta d'aprovació de la directora general de Gestió del Medi Natural i havent acreditat el compliment dels requisits i les formalitats legals per a la seua aprovació,  
  
ORDENE  
  
Primer  
Aprovar la delimitació de la forest d'utilitat pública número 47 de la província d'Alacant, denominada Ombria de Mariola, sítia al terme municipal d'Agres i pertanyent a la Generalitat, d'acord amb les actes, les coordenades UTM dels piquets i els plànols que figuren en l'expedient.  
La descripció resultant de la forest és la següent:  
  
Província: Alacant.  
Número del Catàleg de Forests d'Utilitat Pública: 47.  
Nom: Ombria de Mariola.  
Terme municipal: Agres.  
Partit judicial: Alcoi.  
Pertinença: Generalitat.  
Superfície pública: 678,3175 ha.  
Enclavaments: catorze, amb una superfície de 36,3816 ha.  
Superfície total: 714,6991 ha.  
Dades registrals: inscrita en el Registre de la Propietat de Cocentaina, en el tom 1163, llibre 71, de l'Ajuntament d'Agres, i consta en el foli 93, finca registral 5374, inscripció 1a.   
  
Límits:  
Nord: finques particulars síties al municipi d'Agres.  
Est: terme municipal de Muro de Alcoy.  
Sud: terme municipal de Cocentaina i Bocairent.  
Oest: terme municipal d'Alfafara.  
  
Enclavaments:  
Els enclavaments a, a', b, b', c, c', d, e f, g, h, i, j, k (parcel·la II) afronten pels seus quatre punts cardinals amb la forest.   
L'enclavament k (parcel·la I) limita pel nord, sud i est amb la forest, i per l'oest, amb la línia de terme d'Agres i Bocairent.  
  
Descripció de límits:  
S'inicia el límit nord en el piquet 1, situat al barranc de Falces, per on discorre l'assagador del Barranc de Falces, a la partida de la Penya de l'Almarx, pròxima a una placa de caça col·locada en un anouer vell al municipi d'Agres. Des d'aquest piquet, el límit de la forest ix en direcció ENE per la línia del bancal fins al piquet 4, on comença la delimitació amb les parcel·les 12 i 13 del polígon 5, els titulars cadastrals de les quals són Daniel Climent Domínguez i Mª Pilar Beneito Reig, respectivament.  
Des del piquet 4 al piquet 5, la forest limita amb la parcel·la 22 del polígon 5, el titular cadastral de la qual és José Luis Bodí Galvis i discorre en direcció ENE per una zona d'abundant vegetació i de molt difícil accés. Des d'aquest últim piquet la forest comença la delimitació amb la parcel·la 23 del polígon 5, la titular cadastral de la qual és Consuelo Llin Olcina i discorre per la línia de bancal d'oliveres fins a arribar al piquet 8, situat al costat de dues alzines grans i una séquia de reg.  
Des del piquet 8 comença la delimitació amb el cultiu d'oliveres de la parcel·la 24 del polígon 5 la titular cadastral de la qual és Carmen Reig Francés Maravillas, a la partida de l'Almarx. El límit de la forest puja per la línia del bancal direcció SSE fins al piquet 9, situat al costat d'un grup d'alzines. Continua la forest pel límit de la parcel·la cultivada direcció E fins al piquet 11, que es materialitza amb un clau ja que es troba en terreny rocós. Aquest clau es troba a uns dos metres d'una alzina solitària, a la partida de Montblanc.  
A partir del piquet 11, el límit de la forest comença a limitar amb el cultiu d'oliveres de la parcel·la 40 del polígon 5, la qual es troba, segons el cadastre, en investigació, d'acord amb l'article 47 de la Llei 33/2003. El límit de la forest prossegueix en ascens per la línia del bancal en direcció SE fins al piquet 12, que es troba damunt d'un aflorament rocós. Des d'aquest piquet, la forest discorre pel límit de bancal de la parcel·la amb direcció NE fins a arribar al piquet 15, situat al costat d'una alzina i sobre un ribàs. Entre els piquets 15 i 16, la forest limita amb la parcel·la 41 del polígon 5, la qual es troba, segons el cadastre, en investigació, d'acord amb l'article 47 de la Llei 33/2003.  
  
A partir del piquet 16 comença a delimitar amb els cultius d'oliveres abandonades de la parcel·la 44 del polígon 5, el titular cadastral de la qual és Jesús Beneito Reig, a la partida de Montblanc. El límit de la forest prossegueix amb direcció SSE, en ascens fins al bancal superior on es troba el piquet 17, situat en una zona amb molta vegetació i de molt difícil accés. Des d'aquest piquet la forest avança pel final del bancal de la parcel·la anterior fins a aconseguir el piquet 19, situat al marge esquerre del barranc de Montblanc. A partir d'aquest piquet, comença el límit amb la parcel·la 45 del polígon 5, la titular cadastral de la qual és Teresa Pascual Reig. El límit de la forest creua el barranc de Montblanc i s'inicia el límit amb la parcel·la 46 del polígon 5, el titular cadastral de la qual és José Ramón Olcina Sempere.  
Ja al marge dret del barranc de Montblanc, se situa el piquet 20 al final del bancal superior d'oliveres de la parcel·la anterior. A partir d'aquest piquet i a uns 30 metres, direcció E, es troba el piquet 21 en una zona de molt de matoll, justament al límit del bancal de la parcel·la 75 del polígon 5, el titular cadastral de la qual és l'Ajuntament d'Agres. Des d'ací, el límit de la forest discorre en direcció ENE per l'aflorament rocós que coincideix amb el final del bancal, fins a aconseguir el piquet 23, materialitzat amb un clau sobre una veta de roca, a uns 5 metres d'una alzina solitària i al costat d'un gran esbarzerar. En aquest mateix punt, la forest també limita amb la parcel·la 66 del polígon 5, a la partida del Molí de Maton, i el titular cadastral de la qual és Juan Manuel Silvestre Reig.  
A partir del piquet 23 comença la delimitació amb el cultiu d'oliveres de la parcel·la 67 del polígon 5, a la partida del Molí de Maton, el titular cadastral de la qual és Juan José Francés Bodí. El límit de la forest creua un xicotet tàlveg i avança en direcció E fins a aconseguir el piquet 24. Entre els piquets 24 i 25, el límit de la forest avança per una senda i limita primer amb la parcel·la 67 del polígon 5 (parcel·la anterior) i després amb els cultius d'oliveres de la parcel·la 64 del polígon 5, la titular cadastral de les quals és Mª Isabel Antolí Bodi.  
Des del piquet 25, el límit de la forest comença la delimitació amb els cultius d'oliveres de la parcel·la 63 del polígon 5, el titular cadastral de la qual és Enrique Pons Tecles, a la partida del Molí de Maton, i avança en direcció NNE fins al piquet 26, situat al costat del camí del Convent.  
Quan arribem al piquet 26 i fins al piquet 28, el límit de la forest limita amb el camí del Convent, pel qual discorre l'assagador de Mariola. Des del piquet 29'al 35', el límit de la forest discorre pel vessant d'aigües de la lloma, en afrontament amb la parcel·la 106 del polígon 16, la titular cadastral de la qual és Teresa Bodí Pascual.  
Des del piquet 35'al 36 el límit de la forest creua el camí del Convent i, a partir d'aquest piquet fins al piquet 40, el límit de la forest limita amb la parcel·la 53 del polígon 4, propietat de Mª Carmen Cerdá Bodí.  
Des del piquet 40 fins al piquet 42, la forest limita amb el camí del Convent. A partir del piquet 42, el límit de la forest gira direcció S, comença a afrontar amb la parcel·la 52 del polígon 4, la titular cadastral de la qual és Esperanza Alcalá Lava, i a uns 23 metres en ascens, direcció S, se situa el piquet 43. Des d'aquest piquet la forest avança pel límit de cultius en direcció E, fins a arribar al piquet 46, situat en una zona de bosc de rebrot, pròxim a una olivera abandonada i un grup de pins jóvens, afegint el piquet 45-1.  
A partir del piquet 46, la forest comença a limitar amb la parcel·la 51 del polígon 4, que són terrenys d'Antonio Satorres Pascual. La forest avança pel final del bancal d'oliveres en direcció E fins a arribar al piquet 50, situat en una zona de bosc de rebrot. Des d'aquest piquet, la forest gira direcció N fins a arribar al camí del Convent, on es troba el piquet 51, que posa fi a la confrontació amb els terrenys d'Antonio Satorres Pascual.  
Des del piquet 51, la forest avança en ascens fins a arribar al límit de la forest amb els bancals de cultius en el piquet 53. A partir d'aquest punt, la forest discorre pel límit del bancal d'oliveres pertanyents a Vicenta Llin Pons fins a arribar al piquet 53-4, situat al costat del camí del Convent. La forest creua aquest camí i segueix el descens, el límit de la qual són els bancals de cultius fins a aconseguir el piquet 53-6, situat al costat del camí de baix. Finalitza ací la confrontació amb els terrenys de Vicenta Llin Pons.  
Entre els piquets 53-6 i 58, el límit de la forest confronta amb el camí d'accés al nucli urbà d'Agres. A partir d'aquest últim piquet, la forest limita amb terrenys de Mª Pilar Beneito Reig i puja uns 24 metres, direcció ESE, fins a aconseguir el camí del Convent, on es troba el piquet 59. Des d'aquest punt, la forest creua aquest camí i puja fins a arribar al cantó de l'últim bancal d'ametlers, al costat d'un peu de talús rocós de la forest i on es troba el piquet 60; la forest continua pel final dels bancals d'ametlers fins a aconseguir el piquet 62, situat al costat del camí, pròxim a un penyal rocós i al plafó informatiu del Parc Natural de la Serra de Mariola.  
Des del piquet 62 al 70, la forest limita amb el nucli urbà d'Agres, primer amb el refugi forestal Garrido (que es troba dins de la forest), a continuació, amb diversos patis posteriors de distintes edificacions i finalment, amb un parc infantil (que es troba dins de la forest). A continuació, entre els piquets 70 i 79, la forest limita amb l'escenari de pedra i amb el camí que va a la Mola, a la partida de l'Assut.  
  
A partir del piquet 79, que es troba al costat del camí que va a la Mola sobre un mur de maçoneria, la forest comença a confrontar amb la parcel·la 1 del polígon 4, la titular cadastral de la qual és Mª Josefa Cerdá Pascual, i puja uns 22 metres en direcció SSE fins a aconseguir el piquet 80, que es troba en l'últim bancal, sobre un muret de pedra, prop d'un grup de xiprers i davall d'un aflorament rocós. Des d'aquest piquet fins al 83, la forest avança pel límit de bancal seguint la corba de nivell. Arribats a aquest punt, la forest baixa direcció NE fins a arribar al piquet 84, a la vora del camí de la Mola al costat d'un albarzer i un xiprer, al costat d'un mur de maçoneria que canalitza les aigües que abaixen del barranc cap a un tub de formigó, i ací finalitza la delimitació amb aquesta parcel·la. Des d'aquest últim piquet al 86, la forest limita de nou amb el camí que va a la Mola.  
Des del piquet 86, situat al costat de la rampa d'accés que puja al bancal d'oliveres de la parcel·la 2 del polígon 4, la titular cadastral de la qual és Concepción Pascual Martí, el límit de la forest gira a la dreta i puja en direcció SSE fins a arribar al piquet 87, que es troba en l'últim bancal, al final d'una senda, al costat d'un aflorament rocós i pròxim a un conjunt de xiprers. Des d'aquest punt, el límit de la forest discorre pel marge que defineix el peu del talús de la forest i el final del bancal, fins a arribar al piquet 90-1, situat al peu del talús de la forest. Entre els piquets 90-1 i 90-5, el límit de la forest puja pels bancals d'oliveres de la parcel·la anterior definint un entrant quadrangular en la forest. A partir del piquet 90-5, la forest avança amb direcció ESE uns 11,5 metres i serà en aquest punt quan s'acaba la delimitació amb la parcel·la anterior per a començar la confrontació amb la parcel·la 4 del polígon 4, el titular cadastral de la qual és Jaime Calatayud Cots.  
Des del piquet 90-5, la forest limita amb aquesta parcel·la i avança pel peu del talús de la forest fins a arribar al piquet 94, situat al costat d'un aflorament rocós, al peu del talús de la forest i pròxima a un tàlveg xicotet.  
A partir del piquet 94, la forest comença a afrontar amb terrenys de Josefa Botella Seguí i descendeix gradualment, prenent sempre com a límit la línia que marca el final de bancal, fins a arribar al piquet 98, ubicat al costat d'unes roques de grans dimensions, al costat d'un pal de llum i un puntal de formigó que marca el final de la finca. Des d'aquest piquet, la forest gira bruscament fins a adoptar direcció S, i deixa a l'esquerra la denominada Cova dels Pilars i puja per una zona abrupta fins a aconseguir el piquet 99.  
Des del piquet 99 al 101, la forest continua pujant per zona abrupta i porta com a límit la línia que marca el final de bancal dels terrenys de Josefa Botella Seguí. A partir del piquet 101, la forest segueix la corba de nivell fins a arribar al piquet 103, situat sobre un muret de pedra, al costat d'un ginebre i a uns tres metres d'una pedra singular. La forest segueix el seu recorregut, creua el barranc de la Segona Jordana fins al piquet 104. Des d'aquest punt, el límit de la forest discorre amb direcció NNO en descens, fins a arribar a un molló de pedres amb una placa de caça on es troba el piquet 106.  
A partir del piquet 106, el límit de la forest gira a la dreta direcció NE, recorre el peu d'un talús de pedra que marca el final del bancal d'oliveres dels terrenys de Josefa Botella i deixa a l'esquerra la Caseta de Don Facundo fins a arribar al piquet 116, el qual es troba al marge esquerre del barranc d'Algemesí, pròxim a un talús de pedra, a uns metres d'una alzina i pròxim a la font d'Algemesí.  
A continuació, des del piquet 116 la forest discorre seguint un muret de pedra que marca la línia del bancal d'oliveres de la parcel·la 13 del polígon 4, la titular cadastral de la qual és Esperanza Alcalá Lava, fins a arribar al piquet 120, que es troba al costat dos xiprers i un pi pinyoner.  
Des del piquet 120 al 121 la forest limita amb la parcel·la 14 del polígon 4, el titular cadastral de la qual és Enrique Pons Tecles. A continuació, des del piquet 121 la forest comença la confrontació amb la parcel·la 15 del polígon 4, la titular cadastral de la qual és Carmen Cerdá Cots, gira adoptant la direcció SSE i puja fins a arribar al piquet 122. A partir d'aquest punt, el límit de la forest va seguint aproximadament la mateixa corba de nivell fins a enllaçar amb el piquet 123.  
Des del piquet 123, la forest limita amb la parcel·la 56 del polígon 4, la titular cadastral de la qual és Isabel Tecles Bodí i va seguint aproximadament la mateixa corba de nivell fins al 125-1, situat al costat d'una alzina i un aflorament rocós.   
Des del piquet 125-1, la forest limita amb la parcel·la 17 del polígon 4, la titular cadastral de la qual és Consuelo Navarro Pascual, descendeix gradualment fins a arribar al piquet 128 el qual es materialitza amb un clau sobre un aflorament rocós i al costat d'una alzina jove. En aquest piquet comença la confrontació amb la parcel·la 18 del polígon 4, el titular cadastral de la qual és José Francés Ballester, fins a arribar al piquet 129.  
Entre els piquets 129 i 131 la forest limita amb el Camí de la Mola. Des del piquet 131, situat a la part exterior de la corba del camí de la Mola i al costat d'una pedra gran, fins al piquet 134 la forest limita amb les parcel·les 53, 51 i 49, els titulars cadastral de les quals són Rosario Cots Cots, Francisco Belda Tomás i Etelvina Tomás Olcina, respectivament, creua el barranc del Secant i arriba a un camí, davall d'una alzina i pròxima a una rampa.  
Des dels piquets 134 i 141 la forest limita amb les parcel·les 57 i 21 del polígon 4, la titular cadastral de les quals és María Bodí Vaño, prenent com a límit la línia que marca el final del bancal cultivat.  
Entre els piquets 141 i 142 la forest limita amb un camí. A partir del piquet 142, la forest comença la confrontació amb el cultiu d'oliveres de la parcel·la 22 polígon 4 a la partida del Secanet i el titular cadastral de la qual és José Pons Tecles, puja en direcció S fins a l'últim bancal d'aquesta parcel·la fins al piquet 143, situat al costat d'un muret de pedra, i queda a l'oest la bassa de reg i al sud un aflorament rocós amb líquens blancs. La forest avança en direcció E en línia recta fins al piquet 144 pròxim a una alzina. A partir d'aquest piquet, la forest descendeix uns 26 metres fins a finalitzar la confrontació amb la parcel·la anterior i iniciar la confrontació amb la parcel·la 24 del polígon 4 a la partida del Secanet, el titular cadastral de la qual és Rafael Olcina Pascual.  
A partir del piquet 145, que es troba entre dues pedres de grans dimensions al costat d'un alzinar, comença la confrontació amb la parcel·la 25 del polígon 4, el titular cadastral de la qual és Jorge Juan Miquel Calatayud i altres, fins al piquet 146.  
Des del piquet 146, la forest limita amb la parcel·la 26 del polígon 4, el titular cadastral de la qual és Luis Tobías Lerga Gonzálbez, segueix aproximadament la corba de nivell, portant sempre pròxim i per la dreta una senda, fins al piquet 148 que es troba pròxim a una alzina i al costat d'una pedra singular.  
Des del piquet 148, la forest limita amb la parcel·la 29 del polígon 4, el titular cadastral de la qual és Vicente Ramón Reig Francés, i avança en confrontació per una senda, fins a aconseguir el piquet 150, situat sobre un muret de pedra que delimita la senda una vegada passat el barranc.  
A continuació la forest continua la confrontació, des del piquet 150 al 154, amb la parcel·la 30 del polígon 4, el titular cadastral de la qual és el Sr. Luis Tobías Lerga Gonzálbez, i prenent com a límit una senda.  
Des del piquet 154, situat al costat d'un molló de pedres, pròxim a un xiprer xicotet i al costat d'una vareta blanca metàl·lica, la forest limita amb la parcel·la 31 del polígon 4, el titular cadastral de la qual és Enrique Pons Tecles, fins al piquet 155. A continuació, la forest comença la confrontació, des del piquet 155 al 160, amb la parcel·la 32 del polígon 4, els titulars cadastrals de la qual són els hereus d'Enrique Tecles Ferri, que defineix un entrant en la forest.  
Entre el piquet 160 i 164 es manté la confrontació amb les parcel·les 58 i 59 del polígon 4, el titular cadastral de les quals és Ramiro Reig Pascual.  
Des del piquet 164 al 166, la forest limita amb el camí de la Mola. A partir del piquet 166, situat al costat del camí de la Mola en terreny de bosc de rebrot, comença la confrontació amb la parcel·la 33 del polígon 4, la titular cadastral de la qual és Carmen Pons Santamaría, fins al piquet 168, col·locat al capdamunt del talús del bancal, al costat d'una pedra i en zona de bosc de rebrot.  
Entre els piquets 168 i 170, la forest limita amb la parcel·la 35 del polígon 4, partida de l'Estret, que, segons el cadastre, està en investigació d'acord amb l'article 47 de la Llei 33/2003.  
Entre els piquets 170 i 173 es manté la confrontació amb el camí de la Mola. Des del piquet 173, comença la confrontació amb la parcel·la 38 del polígon 4, el titular cadastral de la qual és Juan Tudela Beneyto, i la forest puja direcció S fins al piquet 174. A partir d'ací, el límit de la forest discorre en direcció ENE per terreny de bosc de rebrot, seguint la línia de bancal que coincideix amb la delimitació entre la zona cultivada i la massa forestal; continua així fins al piquet 178 situat al marge dret del camí de l'Estret just en la primera corba que gira a l'esquerra una vegada passada la caseta de Vil·la Pilar.  
A continuació, des del piquet 178 al 180, la forest comença a afrontar amb la parcel·la 2 del polígon 8 del municipi de Muro de Alcoy, el titular cadastral de la qual és Mark Finbarr Murphy.  
El piquet 180 posa fi al límit nord de la forest i inicia el límit est. Entre els piquets 180 i 183, el límit de la forest coincideix amb la sèrie de mollons descrita en els treballs topogràfics dels itineraris de línies de terme d'Agres amb Muro de Alcoy de l'any 1898 de l'Institut Geogràfic i Estadístic. En aquest tram, la forest limita amb la parcel·la 29 del polígon 8 de Muro de Alcoy el titular cadastral de la qual és la Societat Esportiva de Caça la Primitiva.  
El piquet 183, que coincideix amb el molló trifini (Muro-Cocentaina-Agres), posa fi al límit est de la forest i inicia el límit sud. Des d'aquest piquet fins al 186', el límit de la forest coincideix amb la sèrie de mollons descrita en els treballs topogràfics dels itineraris de línies de terme d'Agres amb Cocentaina de l'any 1898 de l'Institut Geogràfic i Estadístic. En aquest tram, el límit de la forest limita amb les parcel·les 1 del polígon 1 i la parcel·la 1 del polígon 26 de Cocentaina, el titular cadastral de les quals és Pascual Botella Fenollar.  
A continuació, el límit de la forest queda definit per la línia que va des del piquet 186'al 195', des del piquet 212 al 220 i des del M1, M2 fins al 237. En aquest tram, la forest limita amb les parcel·les 6 i 7 del polígon 5 d'Agres, el titular cadastral de les quals és Peter Wren.  
Entre el piquet 237 i el 238, que coincideix amb el molló trifini (Agres-Cocentaina-Bocairent), la forest limita amb la parcel·la 2 del polígon 25 de Cocentaina, el titular cadastral de la qual és Pascual Botella Fenollar. L'assagador Real de la Foia Ampla penetra al terme d'Agres per aquest molló trifini, i porta com a eix del seu recorregut la línia divisòria d'Agres i Concentaina, deixant a l'esquerra el paratge de la Foia Ampla.  
A continuació, des del piquet 238 (molló trifini) al 241, la forest limita amb la parcel·la 11 del polígon 9 de Bocairent, el titular cadastral de la qual és Teófilo Lázaro Lobo. Al llarg d'aquest tram, el límit de la forest coincideix amb els mollons descrits als itineraris de les línies de terme d'Agres amb Bocairent de l'any 1899 de l'Institut Geogràfic i Estadístic.  
Des del piquet 241 al 243, la forest limita amb la parcel·la 10 del polígon 9, a la partida del Racó del Cirer, el titular cadastral de la qual és Teófilo Lázaro Lobo. Igual que en el cas anterior, el límit de la forest coincideix amb els mollons descrits en els itineraris de les línies de terme d'Agres amb Bocairent de l'any 1899 de l'Institut Geogràfic i Estadístic.  
Des del piquet 243 fins al piquet 250 (molló trifini Alfafara-Bocairent-Agres) la forest limita primerament amb uns metres de la parcel·la 53 del polígon 9, a la partida del Racó del Cirer, la titular cadastral de la qual és Elena Godovnikova i, a continuació, amb la parcel·la 9 del polígon 9, a la partida del Racó del Cirer, el titular cadastral de la qual és Teófilo Lázaro Llop. En tot aquest recorregut el límit de la forest coincideix amb els mollons descrits en els itineraris de les línies de terme d'Agres amb Bocairent de l'any 1899 de l'Institut Geogràfic i Estadístic. A més, entre el piquet 243 i 244 discorre el camí ramader denominat assagador de Mariola.  
El piquet 250 (molló trifini Alfafara-Bocairent-Agres) posa fi al límit sud de la forest i inicia el límit oest, com també la confrontació amb distintes parcel·les de propietat privada síties al veí municipi d'Alfafara. A partir d'aquest piquet i fins al 251, el límit de la forest confronta amb la parcel·la 107 del polígon 5 d'Alfafara, el titular cadastral de la qual és Narciso Maravilla, i que a més coincideix amb l'eix del camí ramader denominat assagador de l'Almaig.  
Des del piquet 251, el límit de la forest enllaça amb el piquet 1, tancant així el perímetre exterior de la forest Ombria de Mariola.  
  
Descripció dels enclavaments:  
  
Enclavament a - la Retura -  
En el piquet a1 comença l'enclavament a, situat a la partida de la Retura. Aquest piquet es troba al costat d'una olivera, a la vora esquerra del camí. Des del piquet a1 a l'a4 el límit de la forest limita amb la parcel·la, la titular cadastral de la qual és Julia Bodí Llin.  
Des del piquet a4 a l'a7 la forest limita amb uns bancals d'oliveres. A partir del piquet a7 fins a l'a10, la forest segueix el seu recorregut en ascens i limita amb terrenys d'Enriqueta Ribera Vicedo.  
Entre el piquet a10 i fins a enllaçar amb el piquet a1, tancant així el perímetre de l'enclavament a, el límit de la forest limita amb el camí del Portell.  
  
Enclavament a'- la Retura -  
En el piquet a'1 comença l'enclavament a', situat a la partida de la Retura. Aquest piquet es troba sobre una roca, situada al capdamunt del talús del camí. Des d'aquest piquet a'1 fins al piquet a'5, la forest limita per la dreta amb terrenys de José Francés Sempere i per l'esquerra amb el camí del Portell.  
A partir del piquet a'5 fins al piquet a'10, situat en un talús amb un aflorament rocós, la forest limita amb terrenys de José Francés Francés.  
Des del piquet a'10 a l'a'15 i enllaçant amb el piquet a'1, la forest limita de nou amb terrenys de José Francés Sempere, tancant en aquest últim piquet l'enclavament a'.  
  
Enclavament b - Tros del Camí del Portell -  
Al piquet b1 comença l'enclavament b, situat a la partida denominada del Tros del Camí del Portell. Aquest piquet es troba sobre una pedra situada al capdamunt de talús del camí, a la punta del bancal d'oliveres. Aquest enclavament comprén, únicament i exclusivament, la parcel·la 47 del polígon 4, el titular cadastral de la qual és Vicente Cots Antolí.  
  
Des del piquet b1 al piquet b4, el límit de la forest limita amb els bancals d'oliveres. Entre el piquet b4 i el b6 i enllaçant amb el piquet b1, el límit de la forest limita amb el camí del Portell, i tanca en aquest últim piquet l'enclavament b.  
Enclavament b'- Tros del Camí del Portell -  
Amb el piquet b'1 comença l'enclavament b', situat a la partida denominada Tros del Camí del Portell. L'enclavament comprén, únicament i exclusivament, la parcel·la 71 del polígon 5, el titular cadastral de la qual és Vicente Cots Antolí.  
Des del piquet b'1 fins al piquet b'4, el límit de la forest confronta amb els bancals d'oliveres. Entre el piquet b'4 i el b'5, el límit de la forest limita amb el camí del Portell. Aquest últim piquet es troba al costat del camí i a uns metres de la font del Tio Rufino.  
Des del piquet b'5 fins al piquet b'9, el límit de la forest limita amb terreny forestal d'elevada pendent i propietat del particular. Des del piquet b'9 fins al b'11 i enllaçant amb el piquet b'1, el límit de la forest limita amb els bancals d'oliveres, tancant en aquest últim piquet l'enclavament b'.  
  
Enclavament c - les Penyetes -  
Amb el piquet c1 comença l'enclavament c, situat a la partida denominada les Penyetes. L'enclavament comprén, únicament i exclusivament, terrenys la titular cadastral dels quals és Dolores Tomás Ribelles.  
Des del piquet c1 al c2 el límit de la forest descendeix fins a arribar al camí del Portell. A partir del piquet c2 fins al c4, el límit de l'enclavament avança per la vora dreta del camí del Portell, aquest últim piquet es troba al costat del camí a l'inici d'una séquia de terra.  
Des del piquet c4 al c5, el límit de l'enclavament puja per una zona de difícil accés. Una vegada en el piquet c5, situat pròxim a un abeurador d'animals i fins al piquet c6, la forest limita amb els terrenys del particular. Acaba enllaçant amb el piquet c1 tancant així l'enclavament c.  
  
Enclavament c'- les Penyetes -  
Amb el piquet c'1 comença l'enclavament c', situat a la partida denominada les Penyetes. Aquest piquet es troba a la vora del camí del Portell. L'enclavament comprén, únicament i exclusivament, terrenys la titular cadastral dels quals és Dolores Tomás Ribelles.  
Des del piquet c'1 al c'2, el límit de l'enclavament descendeix uns metres pel límit dels bancals d'oliveres. A partir del piquet c'2, l'enclavament continua tenint com a límit els bancals d'oliveres, fins a arribar a un talús de terra al costat del camí del Portell on es troba el piquet c'3. Entre el piquet c'3 i el c'4 el límit de l'enclavament puja uns metres fins a arribar novament al camí.  
Des del piquet c'4 fins al c'5, i enllaçant amb el piquet c'1, el límit de l'enclavament avança per la vora del camí del Portell, tancant en aquest últim piquet l'enclavament c'.  
  
Enclavament d - Tros del Tio Pota -  
Amb el piquet d1 comença l'enclavament d, situat a la partida denominada Tros del Tio Pota. Aquest piquet es troba al costat d'un pi gran i marca el límit de la finca. En aquest punt comença la confrontació amb terrenys de Concepción Bodí Pla i Ascensión Bodí Pla.  
Entre el piquet d1 fins al d6, el límit de l'enclavament avança pel límit definit pels marges dels bancals de les propietàries Concepción i Ascensión Bodí Pla.  
A partir del piquet d6, situat al costat d'un camí, fins al piquet d8, el límit de l'enclavament limita amb terrenys d'Antonio Satorres Pascual i el límit de l'enclavament avança pel marge del bancal.  
Entre els piquets d8 i d12, el límit de l'enclavament limita amb terrenys d'un altre particular. Des del piquet d12, que es troba al cantó NO d'un mas, fins al piquet d1, el límit de l'enclavament limita de nou amb terrenys d'Antonio Satorres Pascual; amb el piquet d1 es tanca l'enclavament d.  
  
Enclavament e - el Convent -  
Amb el piquet e1 comença l'enclavament e, situat a la partida denominada el Convent. Aquest piquet es troba al costat del talús de pedra al final de la zona de bancs de pedra de l'àrea recreativa. Aquest enclavament comprén, únicament i exclusivament, terrenys la titular cadastral dels quals és la Parròquia de Sant Miquel Arcàngel d'Agres, propietat de l'Arquebisbat de València.  
Entre el piquet e1 i l'e2, el límit de l'enclavament creua el barranc del Convent. A partir del piquet e2 fins al piquet e4, el límit de l'enclavament discorre en coincidència amb una barana de fusta que envolta uns bancals amb teixos i alzines.   
Des del piquet e4 fins a l'e6, el límit de l'enclavament continua en ascens pel talús de terra, creua una senda i passa pròxim al plafó informatiu de fusta. Entre el piquet e6 i l'e8, el límit de l'enclavament continua en ascens fins a arribar al costat d'una pedra de grans dimensions, pròxima a una tanca metàl·lica que hi ha darrere del convent.  
A partir del piquet e8, situat al costat de la tanca metàl·lica i d'un penyal, fins al piquet e10, el límit de l'enclavament avança portant com a límit el mateix penyal fins a arribar a la tanca que envolta el depòsit, quedant el depòsit dins de la forest.  
Des del piquet e10 fins al piquet e13, el límit de l'enclavament avança per davant de la tanca del depòsit i té com a límit el mur de maçoneria que envolta l'esplanada de formigó.  
A partir del piquet e13 fins a l'e15 i enllaçant amb el piquet e1, el límit de l'enclavament avança pel talús de la forest per darrere de la zona de bancs que hi ha a l'àrea recreativa, i tanca en el piquet e1 l'enclavament e.  
  
Enclavament f - la Vinyeta -  
Amb el piquet f1 comença l'enclavament f, situat a la partida denominada la Vinyeta. En aquest punt comença la confrontació, la titular cadastral de la qual és Matilde Olcina Reig.  
Des del piquet f1 a l'f2, el límit de l'enclavament discorre pel marge del bancal de cultius i finalitza en aquest punt la confrontació amb els terrenys de Matilde Olcina Reig.  
Des del piquet f2, el límit de l'enclavament limita amb els terrenys de Carmen Pons Santamaría i discorre pel marge dels bancals d'oliveres, fins al piquet f7. Entre el piquet f7 i l'f12, el límit de l'enclavament limita amb terrenys d'Enrique Sanchis Bodí.  
Des del piquet f12 fins a l'f14 i enllaçant amb el piquet f1, el límit de l'enclavament limita de nou amb terrenys de Matilde Olcina Reig, tancant en aquest últim piquet l'enclavament f.  
  
Enclavament g - Tros dels Espinars -  
Amb el piquet g1 comença l'enclavament g, situat a la partida denominada del Tros dels Espinars. Aquest enclavament comprén, únicament i exclusivament, terrenys de pinar per a fusta, el titular cadastral dels quals és José Luis Francés Calatayud.  
Des del piquet g1 fins al g5, el límit de l'enclavament discorre per zona de pinar pel límit de la parcel·la, fins a enllaçar novament amb el piquet g1, tancant així el perímetre de l'enclavament g.  
  
Enclavament h - Corral de Macarro -  
En el piquet h1 comença l'enclavament h, situat a la partida denominada Corral de Macarro. Des del piquet h1 fins al piquet h2, el límit de l'enclavament limita amb terrenys la titular cadastral dels quals és Inés Beneito Reig.  
Des del piquet h2 fins a l'h3, el límit de l'enclavament limita amb terrenys la titular cadastral dels quals és Mª Jesús Valor Reig.  
Entre el piquet h3 i l'h9, el límit de l'enclavament limita amb terrenys el titular cadastral dels quals és Pedro Cots Barberá.  
Des del piquet h9 fins a l'h12, el límit de l'enclavament limita de nou amb terrenys de Mª Jesús Valor Reig. A partir del piquet h12 fins a l'h16 i enllaçant amb el piquet h1, el límit de l'enclavament limita de nou amb terrenys d'Inés Beneito Reig i discorre pel final del bancal de cultius abandonats, pròxim a un corral derruït, tancant així el perímetre de l'enclavament h.  
  
Enclavament i - Refugi Montcabrer -  
Amb el piquet i1 comença l'enclavament i, situat a la partida denominada les Coves d'Aznar. Aquest piquet es troba a uns metres de les escales que baixen per la senda que va al Santuari. Aquest enclavament comprén, únicament i exclusivament, terrenys del Centre Excursionista d'Alcoi.  
Aquest enclavament té una peculiaritat i és que té una forma rectangular amb unes dimensions de 89 per 56 metres. Aquest rectangle està definit pels piquets i1, i2, i3 i i4, i deixa al centre d'aquest rectangle el refugi conegut com de Montcabrer.  
  
Enclavament j - Cava Gran -  
Amb el piquet j1 comença l'enclavament j, situat a la partida denominada la Cava Gran. Aquest enclavament comprén, únicament i exclusivament, terrenys de la Diputació d'Alacant. Aquesta és l'única cava que hi ha dins de la forest Ombria de Mariola i que no pertany a aquesta.   
Des del piquet j1 fins a j4, el límit de l'enclavament discorre sobre el mur de pedra que envolta la Cava Gran. Entre el piquet j4 fins al piquet j6 i enllaçant amb el j1, el límit de l'enclavament avança en coincidència amb el tanca de fusta, fins a arribar a la zona on està la font i un banc de pedra, tancant en aquest últim piquet l'enclavament j.  
  
  
Enclavament k - Maset d'Esteve -  
Parcel·la I  
Amb el piquet k1 comença la parcel·la I de l'enclavament k, situat a la partida denominada Maset d'Esteve. Aquest piquet es troba al costat del molló de terme i pròxim a una placa de caça.   
Des del piquet k1 fins al piquet k7, el límit de l'enclavament limita amb terrenys d'Antonio Jover Marco, discorre pel límit dels bancals i creua el camí que puja a la parcel·la de dalt del mateix enclavament.  
  
Des del piquet k7 fins al piquet k10, es defineix un ixent quadrangular en l'enclavament que delimita amb terrenys de José Denia Cortés, on es troba ubicat un aljub.  
A partir del piquet k10, comença la confrontació amb terrenys de Pedro Roselló Ivars. Al llarg del recorregut el límit de l'enclavament creua el barranc del Racó del Cirer, que es troba abancalat, avança pel límit del bancal i a continuació passa a uns metres d'una edificació. Fins quasi al final, el límit de l'enclavament discorre pel final d'uns bancals sense cultiu per a posteriorment passar a afrontar amb un camí de terra i arribar finalment al piquet k27.  
A partir del piquet k27, comença la confrontació amb terrenys d'Encarnación Vicens López. Al llarg del recorregut el límit de l'enclavament limita, en un primer moment, amb el camí de terra per a, més tard, creuar-ho i tenir com a límit una sèrie de bancals. A continuació, el límit de l'enclavament torna a creuar el camí de terra per a passar a afrontar novament amb aquest camí fins a arribar al piquet k37 que es troba en la línia de terme d'Agres i Bocairent.  
Des del piquet k27 fins al piquet k1 el límit de l'enclavament discorre per la línia de terme d'Agres i Bocairent, tancant així la parcel·la I de l'enclavament k.  
Parcel·la II  
Amb el piquet k38 comença la parcel·la II de l'enclavament k, situat a la partida denominada Maset d'Esteve. Aquesta parcel·la de l'enclavament comprén, únicament i exclusivament, terrenys de José Denia Cortés.  
Entre el piquet k38 i el k41, el límit de l'enclavament avança pel marge del bancal sense cultiu. Des del piquet k41 fins al k43, el límit de l'enclavament avança pel final del bancal, pròxim a una zona de pinar i a uns metres d'un brollador que hi ha entre unes roques, on existeix una conducció d'aigua que va des d'aquest brollador fins a l'aljub que hi ha a la parcel·la I d'aquest enclavament, més concretament als terrenys de José Denia.  
Des del piquet k43 fins al k47, el límit de l'enclavament avança en direcció O, creua el camí d'accés a la parcel·la i discorre pel final del bancal fins a aconseguir el piquet k38, tancant així el perímetre de la parcel·la II de l'enclavament k.  
Superfície dels enclavaments:  
Enclavament a: 0,9017 ha.  
Enclavament a': 1,3649 ha.  
Enclavament b: 0,28 ha.  
Enclavament b': 0,352 ha.  
Enclavament c: 1,9677 ha.  
Enclavament c': 0,2126 ha.  
Enclavament d: 5,8323 ha.  
Enclavament e: 1,6079 ha.  
Enclavament f: 2,2435 ha.  
Enclavament g: 0,55 ha.  
Enclavament h: 6,3367 ha.  
Enclavament i: 0,5096 ha.  
Enclavament j: 0,1415 ha.  
Enclavament k parcel·la I: 13,0689 ha.  
Camins ramaders:  
Superfície: 8,7445 ha.  
  
  
  
  
\* \* \* \* \*  
  
Vías pecuarias:  
Superficie: 8,7445 ha.  
  
  
  
  
Enclavament k parcel·la II: 1,0088 ha.  
  
Total: 36,3816 ha.  
  
Espècies:  
La importància de la forest resideix en l'exuberància i la varietat de plantes; té, a més, molts endemismes iberollevantins i setabitans.  
  
Entre les espècies destaquen la sàlvia de Mariola (Sàlvia Blancoana ssp. mariolensis), el freixe de flor (Fraxinus ornus), l'auró (Acer opalus ssp. granatense), el roure valencià (Quercus faginea), la savina turífera (Juniperus thurifera) i el bosc de teixos (Taxus baccata), més meridional d'Europa.  
A més, destaca l'existència d'alguns enclavaments que tenen espècies botàniques rares, endèmiques o amenaçades, declarats microreserves, on es protegeixen amb major interés les plantes i els substrats sobre els quals creixen, com són la Teixera d'Agres (8,58 ha), el Recingle (0,848 ha), la Lloma del Cavall (13,25 ha), l'Alt de la Cava (14,34 ha) i el Molí de Maton (3,99 ha).  
La vegetació potencial climàtica de la forest correspon al carrascar, encara que és difícil de trobar en aquests boscos a causa de la pressió humana que ha suportat i dels reiterats incendis; això ha donat lloc, entre altres coses, a una pèrdua quasi total del sòl d'algunes zones, cosa que fa impossible que s'hi desenvolupe.  
La major part del vessant nord de la serra està coberta per un dens pinar de pi blanc (Pinus halepensis), amb alguns rodals xicotets de pinastre (Pinus pinaster), fruit de les repoblacions d'antany, entremesclats amb brucs (Erica sp.), argilagues (Ulex parviflorus), romers (Rosmarinus officinalis), estepes (Cistus sp.), etc. També és de gran importància en aquesta zona la presència d'alguns enclavaments d'elements caducifolis o altres que, sense ser-ho, són característics d'ombroclimes subhumits, com és el cas del fleix, l'auró, el roure valencià o el teix.  
  
Al vessant sud la presència del pi blanc disminueix i dóna pas a coscollars i matolls amb alguns conjunts dispersos d'alzines (Quercus ilex).  
Els coscollars actuen com a primera etapa de substitució de formacions arborades, cosa que constitueix el cas més freqüent; també poden comportar-se com a comunitats permanents, en situacions desfavorides.  
Els matolls que s'estenen per tota la forest constitueixen una de les unitats de paisatge més importants i l'interés que tenen no sols radica en la seua extensió, sinó també en el valor ecològic que tenen. Són les formacions de plantes llenyoses o camèfits que actuen com a segona etapa de substitució de la vegetació potencial climàtica del territori, formacions molt riques en espècies. La seua composició florística és distinta en funció del tipus de substrat, pis bioclimàtic, etc., donant lloc a una gran varietat de comunitats en què no sol dominar una única planta.  
  
El matoll supramediterrani porta com a elements diferencials Salvia mariolensis, Daphne oleoides i Erinacea anthyllis fonamentalment.   
  
La majoria de les plantes que integren aquestes comunitats en són característiques, no obstant això, també apareixen plantes acompanyants, pròpies de les etapes dinàmiques superiors, com ara Daphne gnidium, Juniperus oxycedrus, etc., o inferiors, com Brachypodium retusum, Phlomis lychnitis, etc.  
La presència als matolls de l'Ombria de Mariola de gran nombre de plantes aromàtiques i medicinals com la sàlvia, l'espígol, el romer, els timons, etc., ha fet que des de molt antic existisca una gran tradició popular basada en la recol·lecció d'aquestes plantes i en l'estima i respecte de les persones per la serra. Així mateix, també representa un lloc clàssic d'herboritzacions, per als botànics i naturalistes.  
  
Servituds: no n'hi ha.  
  
Segon  
Que es reconeguen, com a posseïts per particulars, els enclavaments següents:  
Enclavament a, denominat la Retura, de 0,9018 ha, posseït per Enriqueta Ribera Vicedo i altres.  
Enclavament a', denominat la Retura, de 1,3649 ha, posseït per José Francés Francés i altres.  
Enclavament b, denominat Tros del Camí del Portell, de 0,28 ha, posseït per Vicente Cots Antolí.  
Enclavament b', denominat Tros del Camí del Portell, de 0,352 ha, posseït per Vicente Cots Antolí.  
Enclavament c, denominat les Penyetes, de 1,9677 ha, posseït per Dolores Tomás Ribelles.  
Enclavament c', denominat les Penyetes, de 0,2126 ha, posseït per Dolores Tomás Ribelles.  
Enclavament d, denominat Tros del Tio Pota, de 5,8323 ha, posseït per Ascensión Bodí Pla i altres.  
Enclavament e, denominat el Convent, de 1,6079 ha, posseït per l'Arquebisbat de València.  
Enclavament f, denominat la Vinyeta, de 2,2435 ha, posseït per Enrique Sanchis Bodí i altres.  
Enclavament g, denominat Tros dels Espinars, de 0,55 ha, posseït per José Luis Francés Calatayud.  
Enclavament h, denominat Corral Macarro, de 6,3367 ha, posseït per Inés Beneito Reig i altres.  
Enclavament i, denominat Refugi Montcabrer, de 0,5096 ha, posseït pel Centre Excursionista d'Alcoi.  
Enclavament j, denominat Cava Gran, de 0,1415 ha, posseït per la Diputació d'Alacant.  
Enclavament k, denominat Maset d'Esteve, de 14,0777 ha, posseït per Pedro Roselló Ivars i altres.  
  
Tercer  
Desestimar la reclamació presentada per Felipe Cerdá Bodí en l'acta de fitació de la segona fase, ja que ha presentat els documents en què fonamenta el seu dret fora del termini establit en l'article 97 del Decret 485/1962, de 22 de febrer, del Reglament de Forests, i sense perjudici del que disposa l'article 123.  
Aquesta desestimació esgota la via administrativa, i queda expedita la judicial civil.  
  
  
Quart  
Que es gestione la cancel·lació total o parcial de totes les inscripcions registrals que resulten contradictòries amb la descripció de la forest.  
  
Cinqué  
Que les noves dades resultants de la descripció i extensió de la forest es porten al Catàleg de Forests d'Utilitat Pública.  
  
Sisé  
Que les noves dades resultants de la descripció i extensió de la forest es porten al Registre de la Propietat.  
  
Seté  
Que es trasllade l'ordre aprovatòria a l'administració cadastral, d'acord amb el que estableix l'article 14.c) del Reial Decret Legislatiu 1/2004, de 5 de març, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei del Cadastre Immobiliari.  
  
Vuité  
Que, tan prompte com siga possible, es procedisca a l'amollonament d'aquesta forest.  
  
Aquesta ordre posa fi a la via administrativa. D'acord amb l'article 21.7 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de Forests, les persones interessades i les limítrofes poden impugnar-la davant de la jurisdicció contenciosa administrativa, per raons de competència o procediment, i davant de la jurisdicció civil, si el que es discuteix és el domini, la possessió o qualsevol altre dret real.  
  
València, 10 de maig de 2011  
  
El conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge  
i vicepresident tercer del Consell,  
JUAN GABRIEL COTINO FERRER