Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9589, del 05-05-2023 (2023/4580)

RESOLUCIÓ de 24 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte planta solar fotovoltaica Frutasol, en el terme municipal de Villena. Expedient: (2833881) 166/2022/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9589

Data del DOGV
:   05-05-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/4580


Data del document
:   24-02-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 24 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte planta solar fotovoltaica Frutasol, en el terme municipal de Villena. Expedient: (2833881) 166/2022/AIA. [2023/4580]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2833881) 166/2022/AIA.  
Projecte: Planta solar fotovoltaica Frutasol.  
Promotor: Grupotec SPV 4, SL.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant.  
Ref. òrgan substantiu: ATALFE/2020/22.  
Localització: Villena.  
  
Antecedents i descripció del projecte  
L'empresa Grupotec SPV 4, SL, promou un projecte d'instal·lació solar fotovoltaica en el terme municipal de Villena (Alacant).  
L'àrea total vinculada és de 117,34 ha, que abasta la parcel·la 1 del polígon 37. L'àrea de la superfície ocupada associada al perímetre envolupant de tots els equips i infraestructures és de 71,16 ha. Els mòduls solars són de tipus silici policristal·lí i s'instal·laran en seguidors solars integrats en estructures metàl·liques la fonamentació de les quals es desenvoluparà per clavament. Els seguidors orienten els mòduls per a minimitzar l'angle d'incidència entre els raigs solars i la superfície dels mòduls durant el dia, la qual cosa augmenta el seu rendiment en comparació amb els sistemes estàtics.  
La potència instal·lada serà de 43,4 MWp i 36,7 MWn distribuïts en panells connectats en sèrie i agrupats en inversors de strings per al seu posterior augment de tensió en els centres de transformació des de 0,8 kV fins a 30 kV. Els centres de transformació es connectaran per mitjà de tres línies subterrànies de 30 kV amb la subestació col·lectora Valle 132/30 kV, prevista en la parcel·la 1 del polígon 37.  
La subestació col·lectora Valle 132/30 kV serà compartida amb altres projectes que es troben en parcel·les circumdants: PSF Villasol, PSF Atalaya Solar i PF Sax I. Per mitjà d'una línia aèria-subterrània de 132 kV i 8.650 m de longitud (LASAT d'ara en avant), es connectarà la subestació col·lectora Valle 132/20 kV amb la subestació col·lectora Sax.  
La LASAT que connecta la subestació col·lectora Valle 132/30 kV amb la subestació col·lectora Sax té quatre trams: un primer tram aeri de 2.125 m amb 14 suports; un segon tram subterrani de 1.191 m des del suport 14 fins al punt Z; un tercer tram subterrani de 2.951 m des del punt Z fins al punt DC 1 el qual compartirà rasa amb la línia d'evacuació del projecte CSF La Atalaya (de tramitació ministerial); i un últim tram aeri de 2.293 m des del suport DC1 fins al suport DC 14 els suports del qual seran compartits amb la línia d'evacuació del projecte CSF La Atalaya.  
La subestació col·lectora Sax tindrà tres nivells de connexió (30, 132 i 400 kV). Sobre aquesta evacuaran les següents plantes solars de l'àmbit geogràfic: FV Salinas, FV Villena, FV PSF Sax I, FV Villasol, FV Frutasol, FV Atalaya Solar, FV CSF La Atalaya, FV Argos i FV Fotovoltaica Prados. Des d'aquesta subestació col·lectora, partirà una línia elèctrica aèria de 400 kV i 147 metres de longitud fins a la subestació existent SE Sax 400 kV, propietat de Red Eléctrica de España, SAU. Aquesta subestació col·lectora i la línia de connexió han sigut avaluades ambientalment, en formar part del projecte FV Argos, tramitat pel ministeri competent.  
L'accés a la planta es farà per la carretera CV-813. Per a l'execució del projecte es preveu un condicionament previ del terreny necessari per al funcionament normal de la PSF. Es duran a terme moviments de terres, desmunts i terraplenaments per a mantindre un pendent del terreny per davall dels valors admissibles. S'executaran vials de grava per a l'accés de camions durant l'obra que seran aptes en dimensionament i resistència; obertures de rases per al cablejat i lloses necessàries per a albergar els edificis a una profunditat de 20 cm que es componen de formigó amb les proporcions requerides per la resistència necessària. Així mateix, s'instal·larà un clos perimetral constituït per pilars metàl·lics verticals consolidats i malla flexible metàl·lica, i un edifici destinat al monitoratge de la planta i emmagatzematge de materials de recanvi.  
Finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es procedirà al seu desmantellament i a la restauració del terreny, per evitar en la mesura que siga possible el moviment de terres, i caldrà retirar qualsevol estructura, fonamentació o un altre element permanent.  
  
Tramitació administrativa  
De conformitat amb l'annex VI (part B, epígraf n) de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el fraccionament de projectes és el mecanisme artificiós de divisió d'un projecte amb l'objectiu d'evitar l'avaluació d'impacte ambiental ordinària en el cas que les magnituds superen els llindars establits en l'annex I. Les característiques pròpies del present projecte determinen que constitueix, per si mateix, un supòsit d'avaluació ambiental ordinària, per la qual cosa no es produeix fraccionament en els termes esmentats. El Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (òrgan substantiu) ha admés a tràmit l'expedient per a la seua autorització, per la qual cosa correspon a aquest òrgan ambiental l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, de conformitat amb la legislació autonòmica i en concordança amb l'article 11 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
En data 29 de setembre de 2022, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant va donar trasllat a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte (ATALFE/2020/22). Aquesta s'acompanya de:  
. Projecte d'execució de la planta solar fotovoltaica.  
. Projecte d'execució de la subestació col·lectora Valle.  
. Projecte d'execució de la línia aèria-subterrània d'alta tensió 132 kV.  
. Projecte per a l'autorització administrativa de construcció de la subestació col·lectora Sax 400/132/30 kV.  
. Projecte per a l'autorització administrativa de construcció de la línia aèria d'alta tensió 400 kV.  
. Estudi d'impacte ambiental del projecte de planta solar fotovoltaica.  
. Estudi d'impacte ambiental de les infraestructures d'evacuació comunes nus Sax 400 kV. Inclou document de síntesi.  
. Anunci pel qual se sotmeten a informació pública les sol·licituds d'autorització d'implantació en sòl no urbanitzable, autorització administrativa prèvia, autorització administrativa de construcció, ocupació de vies pecuàries i declaració d'utilitat pública de la PSF Frutasol i la seua infraestructura d'evacuació.  
.Documentació complementària: estudi d'avifauna, estudi d'integració paisatgística, pla de desmantellament, estudi arqueològic, memòria de prevenció d'incendis i dos estudis d'inundabilitat relatius als barrancs de Boquera i Bareta.  
Consta en l'expedient informe de l'Ajuntament de Villena, de data 2 de setembre de 2020, acreditatiu de la compatibilitat urbanística del projecte amb el planejament urbanístic i amb les ordenances municipals de les parcel·les amb referència cadastral 22316S346210573659OI, 03955Z090866390912LG i 41287O896722846099QI, condicionat al compliment de la legislació vigent de la Llei 5/2014, de 25 de juny, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (d'ara en avant, LOTUP), en la data d'emissió d'aquest, a l'informe favorable en matèria de paisatge i ordenació del territori, i de consideració com a interés econòmic estratègic per les conselleries competents en medi ambient, territori i economia. Així mateix, es condiciona a la reculada de vint metres a eix de camins i deu metres a bogues i a l'obtenció de l'autorització administrativa per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
a) Informació pública  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9219, amb data 19 de novembre de 2021. Durant el període d'exposició pública s'han presentat al·legacions per part de: la mercantil Premier Engineering and Procurements, SL, a data 23 de desembre de 2021 i per l'associació Salvatierra (nou al·legacions) a data 25 de desembre de 2021, i aquestes són les següents:  
. La mercantil Premier Engineering and Procurements, SL, al·lega que la línia subterrània present entre la subestació col·lectora Valle 132/30 kV i la subestació col·lectora Sax 400/132/30 kV produeix una afecció directa respecte a l'envolupant de la planta solar en tramitació denominada PF Villena, que afecta la col·locació dels mòduls.  
El promotor respon que la línia d'evacuació ha de ser subterrània a causa de la presència d'una zona d'especial de protecció d'aus i que, es compromet a reubicar el traçat de la línia d'evacuació per a fer-la coincidir amb un corredor sense instal·lacions de manera que no afecte l'operativitat de la PF Villena.  
. L'associació Salvatierra al·lega que l'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant, EsIA) menysprea els efectes sinèrgics dels projectes en tramitació que se situarien en l'àmbit geogràfic.  
El promotor respon que sí que existeix un estudi de sinergies en l'estudi d'impacte ambiental de les infraestructures d'evacuació.  
- L'EsIA no considera l'afecció a recursos paisatgístics i hàbitats protegits per la legislació europea i espanyola (ZEPA i LIC/ZEC serra de les Salines), o bé omet el seu valor patrimonial.  
El promotor respon que l'afecció a espècies de fauna de l'àrea Xarxa Natura 2000 és compatible a causa de la presència de corredors territorials i a la implantació de closos cinegètics. Així mateix, implantarà mesures preventives davant de l'afecció indirecta a l'espai Xarxa Natura 2000, incloent-hi mesures de prevenció d'incendis forestals.  
- Les conclusions de l'estudi de fauna són infundades i arbitràries, i no permeten la valoració adequada sobre els impactes sobre la fauna.  
El promotor respon que l'inventari de fauna s'ha realitzat seguint les metodologies i criteris establits pel MITERD i tenint en consideració els criteris i espècies en règim de protecció per la normativa autonòmica. Els transsectes i punts d'observació han sigut suficients i adequats per a obtindre una bona distribució espacial d'aus, mamífers, etc.  
- L'impacte sobre unes espècies faunístiques protegides concretes i el seu hàbitat no està convenientment reflectit en l'addenda a l'EsIA. Concretament, l'àguila reial (Aquila chrysaetos), l'àguila marcenca (Circaetus gallicus), l'aligot comú (Buteo buteo), falcó d'Elionor (Falco eleonorae), fauna herpetològica, ratpenat de peus grossos (Myotis capaccini) i aus estepàries de la ZEPA Moratillas-Almela.  
El promotor respon que l'estudi de fauna de cicle anual és complet, i estima una afecció compatible sobre la fauna després de l'aplicació de mesures correctores, preventives i compensatòries. De manera particular, enumera els contactes i nombre d'exemplars obtinguts de les espècies esmentades per l'al·legant, així com mesures que n'afavoriran el desenvolupament com ara el manteniment de la vegetació davall dels panells solars o la no utilització de fitosanitaris, entre altres.  
- L'eliminació de milers de peus de cultius llenyosos no té res a veure amb els objectius definits en el projecte de reducció de CO?. Consideren que l'estudi d'alternatives hauria d'incloure una millor alternativa en terrenys erms i sense capacitat de desenvolupar massa vegetal.  
El promotor respon que la implantació de plantes solars fotovoltaiques afavoreix la no-emissió d'emissions de CO- procedents d'altres fonts, i que la fixació de CO- dels cultius llenyosos presents actualment en la parcel·la són inferiors a aquest estalvi d'emissions.  
- L'estudi d'integració paisatgística no inclou el valor social assignat al projecte pautat per la normativa a través dels processos de participació pública. Així, no s'implementa el preceptiu procés de participació pública per a la valoració de les unitats de paisatge i els recursos paisatgístics. De fet, no hi ha una caracterització del valor paisatgístic en els termes de la LOTUP.  
El promotor respon que el Pla de participació pública va ser iniciat de manera simultània al període d'informació pública i que s'aportarà el resultat d'aquest una vegada finalitzat.  
- L'EsIA no fa al·lusió a l'afecció que tindrà en la zona sobre els terrenys cinegètics, concretament el vedat (espai cinegètic: A-10398).  
El promotor respon que la limitació de l'activitat cinegètica no es considera un impacte ambiental. Així mateix, la instal·lació actuarà com a refugi d'espècies cinegètiques i el vedat de caça continuarà disposant de 400 ha d'alt valor cinegètic.  
- Les mesures compensatòries proposades no semblen obeir ni en la seua naturalesa ni en la seua escala a les probables afeccions del projecte. L'al·legant proposa mesures complementàries a les existents en l'EsIA com ara la compensació de superfícies mitjançant lloguer durant la vida útil de la planta; la creació d'un pla de conservació d'amfibis; la selecció més gran d'espècies vegetals per a la creació de la pantalla vegetal; i la conservació de talussos, entre altres.  
El promotor té en consideració les mesures proposades per l'associació i s'atendrà aquella que dispose l'òrgan ambiental.  
b) Consultes a administracions i informes rebuts  
Simultàniament, es va formular consulta per part de l'òrgan substantiu a les administracions públiques afectades. S'ha rebut còpia dels informes següents:  
. Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 28 de juliol de 2021, condicionat al fet que es duguen a terme les especificacions relatives a la protecció dels llits, el manteniment dels marges que garanteixen el drenatge superficial, la disponibilitat de recursos hídrics, les qüestions plantejades quant a la inundabilitat i el relatiu amb la utilització del Domini Públic Hidràulic, segons el que es disposa en el text refós de la Llei d'aigües (Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol).  
. Informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 31 de març de 2021 als efectes patrimonials tractats en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, condicionat a la realització del seguiment dels moviments de terra i el compliment de mesures correctores.  
. Informe tècnic de l'àrea de medi ambient de l'Ajuntament de Villena de data 3 de gener de 2022, en el qual subscriuen deficiències existents en l'EsIA en relació amb les afeccions a l'espai RN2000 serra de les Salines i espècies d'avifauna protegides per la Directiva d'aus. Així mateix, planteja deficiències en l'estudi d'integració paisatgística, perquè no considera l'efecte sinèrgic del conjunt de plantes solars en tramitació, i proposa noves mesures compensatòries i correctives.  
. Informe tècnic de l'àrea de patrimoni de l'Ajuntament de Villena de data 3 de gener de 2022, en el qual remarquen la necessitat del seguiment arqueològic de les obres, i del compliment de la normativa urbanística municipal en el cas d'enderrocament de la Casa Peñas.  
. Informe favorable de Servei de Gestió Territorial, de data 8 de març de 2022, relatiu a la línia elèctrica d'evacuació, condicionat al compliment de qüestions de caràcter territorial i inundabilitat.  
. Informe favorable de la Subdirecció General de Medi natural i Avaluació Ambiental, de data 18 de maig de 2022, condicionat al compliment d'una sèrie de mesures quant a l'impacte sobre el terreny forestal, afeccions sobre espècies de flora i fauna, erosió hídrica del terreny i ocupació de les vies pecuàries Cañada Real de Almansa al Collado de Salinas i Carrerada del Camí de Sax per Carboneras.  
Així mateix, es remet informe de valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, de la Subdirecció General de Medi Natural de data 22 de març de 2022, referent al projecte FV Salinas 140 MWp (tramitació ministerial), la línia d'evacuació de la qual és coincident amb la del present projecte i travessa subterràniament la ZEPA i LIC/ZEC serra de les Salines.  
. Informe del Servei de Gestió Territorial, de data 11 de gener de 2023, favorable de caràcter concloent, dels estudis d'inundabilitat en les parcel·les objecte d'estudi i a les prescripcions de la normativa del PATRICOVA i a la resta de normativa d'ordenació del territori.  
. Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de data 4 de març de 2022 en el qual s'especifica la necessitat d'un instrument d'ordenació territorial acompanyat del corresponent instrument de paisatge, per la qual cosa es demana elaborar un estudi de paisatge. En data 8 de juliol de 2022 s'emet nou informe que reafirma l'anterior.  
L'Advocacia General de la Generalitat, consultada en relació amb aquesta mena de projectes i la seua tramitació, en data 4 i 28 de novembre de 2022 n'emet informe i aclariment. Assenyala que no cal requerir un estudi de paisatge en el tràmit d'autorització del projecte, per la qual cosa s'ha d'emetre informe en els termes de l'article 25 del DL 14/2020.  
Sobre la base d'aquest, la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat dicta instrucció de data 5 de desembre de 2022. D'acord amb la instrucció esmentada, tots aquells expedients que, a data de la instrucció, ja han sigut informats, però estan pendents d'un informe concloent, s'informaran considerant la documentació que consta en l'expedient i atesos els criteris establits en la instrucció; l'informe es pronunciarà expressament sobre les qüestions (…); aquest informe serà concloent.  
En data 19 de desembre de 2022, s'emet nou informe, sense caràcter concloent, en el qual viabilitzen el projecte a l'esmena documental de les representacions gràfiques, programa d'implementació, pla de desmantellament, alternatives del traçat aeri, així com aportació de resultats i justificació del procés de participació pública.  
El 16 de gener de 2023, l'STIEM trasllada escrit del promotor de data 11 de gener de 2023, en el qual es compromet a l'adopció de les mesures d'integració paisatgística requerides per aquest òrgan.  
. Informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de data 13 de febrer de 2023, condicionat al fet que es duguen a terme les mesures d'integració paisatgística descrites i s'aporten els resultats i justificació del procés de participació pública.  
c) Altres actuacions  
Donat l'estat de tramitació d'aquest i altres projectes anàlegs i en atenció a les fites establides en el Reial decret llei 23/2020, de 23 de juny, es formula consulta a l'advocacia en relació amb la possibilitat d'emetre declaració d'impacte ambiental amb caràcter retroactiu. S'emet informe de data 17 de gener de 2023 i aclariment en data 22 de febrer de 2023, en relació amb el que es preveu en l'article 39.3 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre.  
De conformitat amb els antecedents exposats, cal entendre que, en data 11 de gener de 2023, el promotor va completar els documents necessaris per a l'anàlisi ambiental del projecte, que es van incorporar a l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental per a remetre-ho a l'òrgan ambiental per l'òrgan substantiu en data 16 de gener de 2023.  
  
Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, perquè la seua utilització constitueix una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.  
A la Comunitat Valenciana, les dades d'emissions de GEI verificats per a 2022 mostren que el valor acumulat per a les instal·lacions de generació d'energia a partir de combustibles fòssils implantades en aquest territori s'ha incrementat de manera constant i rellevant en els últims dos anys i s'ha situat al mateix nivell que en 2019 (per damunt dels valors de 2017 i 2018).  
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, persegueix aconseguir a Espanya en 2050 la neutralitat climàtica, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.  
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat, recullen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol, plantejant com a objectiu aconseguir 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
En l'actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir aquests objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les degudes mesures de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic, per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
La planta solar fotovoltaica en qüestió se situarà íntegrament en la localitat de Villena, al nord-oest de la província d'Alacant i limitant a l'oest amb la Regió de Múrcia i Castella-la Manxa. Cal destacar que es troba en una zona agrícola extensiva al peu de mont de la serra de les Salines que pertany a la Xarxa Natura 2000 (LIC/ZEC i ZEPA) i que, de manera limítrofa es troben les següents plantes solars fotovoltaiques en tramitació administrativa: PFV Atalaya Solar i PFV Villasol (expedients ATALFE/2020/27 i ATALFE/2020/26), promoguts pel mateix promotor que el present projecte i de tramitació autonòmica; FV PSF Sax I i PFV Prados (ATALFE/2020/68 i ATALFE/2020/80), promoguts per diferents promotors i de tramitació autonòmica; i FV Villena, FV CSF La Atalaya, FV Salinas i FV Argos l'òrgan instructor de la qual és l'estatal competent i compten amb resolucions de la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental del Ministeri per a la Transició Ecològica i Repte Demogràfic, per la qual es formulen les declaracions d'impacte ambiental de les seues respectives plantes solars i infraestructures d'evacuació.  
Les parcel·les ocupades pel clos són propietat del promotor i estan classificades íntegrament com no urbanitzable comú segons la normativa urbanística de Villena, no obstant això, el primer tram d'evacuació creua en aeri dos trams qualificats de sòl no urbanitzable protegit per carreteres (CV-813) i en subterrani per un tram d'aproximadament 1.600 m que pertany a la ZEPA serra de les Salines (classificat com a sòl no urbanitzable comú). L'entorn està ocupat per finques agrícoles de vinyes, ametlers, oliveres i cultius herbacis anuals amb infraestructures agrícoles i habitatges aïllats.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'analitzen tres alternatives quant a la ubicació del projecte, incloent-hi l'alternativa zero (no execució del projecte) la qual és descartada a causa del desaprofitament de fonts d'energia renovables necessàries per a la disminució de gasos d'efecte d'hivernacle i la consecució dels objectius estatals i europeus de transició ecològica cap a energies netes. L'alternativa 1 es descarta pel fet que suposaria un moviment més gran de terres, de superfície esbrossada i afeccions puntuals a la qualitat de l'aire, i a la fauna a causa del moviment de la maquinària. Se selecciona l'alternativa 2 a causa del reduït pendent del terreny perquè, d'aquesta manera, es redueixen els moviments de terra que s'han de realitzar.  
Addicionalment, en l'estudi d'impacte ambiental de la infraestructura d'evacuació, s'analitzen tres alternatives. L'alternativa 1, que consistia a evitar creuar espais de la Xarxa Natura 2000 desplaçant la línia cap al nord i consistint en una línia de 14.258 m amb impactes ambientals significatius com la necessitat de sòl, l'impacte sobre l'avifauna i sobre el paisatge. L'alternativa 2, que consistia en una línia aèria-subterrània de 10.489 m que travessa l'espai Xarxa Natura 2000 per sota terra, i no afecta els hàbitats d'interés comunitari. I l'alternativa 3, que finalment és la seleccionada, que tracta d'una línia aèria-subterrània que minimitza la longitud fins a 8.560 metres i travessa en subterrani la zona que coincideix amb l'espai Xarxa Natura 2000.  
Segons l'EsIA, durant la fase de construcció es produirà un increment del trànsit pel pas de maquinària que pot provocar molèsties sobre les poblacions més pròximes, que és en aquest cas la població de Salinas, situada a més de 5 km. Les molèsties es derivaran d'accions com el moviment de terres, el muntatge d'infraestructures i fonamentacions, que ocasionaran alçament de pols, soroll i fum. Es consideren per part del promotor com una afecció compatible o no significativa a causa del caràcter puntual i a la distància que hi ha amb els nuclis poblacionals.  
Es proposen mesures per a la reducció de l'emissió de la pols i contaminació associada a maquinària, com ara: compactar la pols abans de carregar-la per mitjà d'aigua de reg; evitar activitats susceptibles d'emissió de pols en situacions de vent; no fer apilaments en zones protegides; minimitzar l'altura de càrrega i descàrrega de material; fer un manteniment periòdic dels vehicles; reduir la velocitat dels vehicles dins dels vials (màxim 30 km/h) i regar-los amb una freqüència mínima per a minimitzar la formació, emissió i dispersió de material pulverulent. Amb relació al soroll, s'actuarà d'acord amb el que es disposa la normativa vigent sobre emissions sonores en l'entorn a causa de l'ús de màquines a l'aire lliure. Durant la fase de funcionament no es preveu l'emissió significativa de pols i soroll que puga ocasionar molèsties a la població. Amb referència a la contaminació lumínica, s'utilitzaran lluminàries de baixa luminància en els exteriors de la instal·lació solar.  
La totalitat dels terrenys ocupats pels panells solars queda fora de l'àmbit de la ZEC serra de les Salines (ES5213039) i de l'àmbit de zonificació de la seua norma de gestió (Decret 12/2023, de 10 de febrer), així com de la ZEPA serra de les Salines (ES0000457). No obstant això, en trobar-se annexa als espais esmentats és necessari, d'acord amb l'informe emés per la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, una prospecció prèvia a l'inici de les obres per a evitar l'afecció sobre els hàbitats d'interés comunitari 5210, 9340, 6220 i 8210 inclosos en la Directiva 92/43/CEE del Consell, relativa a la conservació d'hàbitats naturals.  
Per contra, la línia d'evacuació travessarà subterràniament el ZEC/ZEPA serra de les Salines, tenint en compte que s'ha emés informe de valoració preliminar de repercussions sobre espais Xarxa Natura 2000 relatiu a la planta solar FV Salinas 140 MWp (tramitació ministerial), la infraestructura d'evacuació de la qual que travessa subterràniament l'espai Xarxa Natura 2000, coincideix amb la del present projecte, en què es conclou que el projecte analitzat no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i sobre les espècies prioritàries de la ZEPA serra de les Salines, no sotmetent-se a avaluació detallada de repercussions.  
La cara sud del clos es troba al costat de sòl forestal estratègic de conformitat amb la cartografia del PATFOR, coincident amb l'espai Xarxa Natura 2000 serra de les Salines. Addicionalment, la línia d'evacuació travessa en subterrani terreny forestal estratègic i en aeri terreny forestal ordinari, en diferents punts del seu recorregut, incloent-hi la subestació col·lectora Sax 400/132/30 kV que es troba en terreny forestal ordinari íntegrament. De conformitat amb el Banc de dades de la biodiversitat, existeix una alta varietat d'espècies arbòries i arbustives de flora en l'espai protegit ja esmentat com ara: pi blanc, pi pinyer, sabines, ginebres, argilagues, estepes, etc.  
En l'EsIA (apartat 4.7.7) es valora el potencial risc d'incendi forestal i es conclou que, a causa de l'alt risc en determinades èpoques de l'any, es prendran mesures correctores i preventives en el transcurs de les obres i disseny de la instal·lació, encaminades a la reducció de risc d'incendi. Entre les mesures preventives destaquen, entre altres: no apilar materials vegetals procedents del desbrossament susceptibles d'inflamar-se; habilitar mitjans d'extinció per a evitar la propagació de foc durant la fase d'execució com ara el camió cisterna o extintors; habilitar una faixa tallafocs de 15 metres d'amplària entre el clos perimetral i l'àrea forestal. Així mateix, s'aplicaran les prescripcions del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que cal observar en l'execució d'obres i treball que es fan en terreny forestal i en els seus voltants.  
Es procedirà al desbrossament i l'aclarida de la vegetació present durant la implantació dels seguidors solars. La vegetació present és fonamentalment de tipus agrícola i de secà (ametler, olivera i vinya), així com vegetació anual en parcel·les de cultiu herbaci o en guaret. Excepcionalment, es veuran afectats alguns peus de pi i matoll associats al barranc present que s'intentaran preservar. També es procuraran preservar certs peus d'oliveres i ametlers amb interés paisatgístic i es plantarà vegetació autòctona en les àrees que cal revegetar. En l'EsIA es proposen mesures correctores com l'abalisament de l'àrea que cal esbrossar, la reutilització del material esbrossat com a substrat per al sòl i la restauració amb espècies autòctones.  
En consideració a l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, s'assumeixen mesures correctores compensatòries, així com recomanacions com ara, entre altres: el manteniment de la cobertura vegetal davall dels panells solars fent el control de la vegetació per mitjans mecànics o pasturatge i mai per mitjans químics; el manteniment dels bancals i murs de contenció, i la plantació de barreres vegetals en els closos perimetrals amb espècies autòctones i mai amb al·lòctones i ornamentals.  
La línia d'evacuació projectada preveu l'afecció sobre l'espècie de flora prioritària denominada esteperola d'areny (Helianthemum guerrae) inclosa en el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçada (regulat pel Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell), concretament en el seu annex II (espècie no catalogada protegida). També es troben, segons dades del Banc de dades de biodiversitat, les espècies ammòcloa (Amnochloa palestina) i milfulles cotonosa (Achillea santolinoides). Per això, serà necessària, de manera prèvia a l'execució del projecte, una prospecció de camp dirigida a identificar la presència o absència d'aquestes espècies i, en tot cas, s'aplicaran els articles 13 i 21 del Decret 70/2009, de 22 de maig, relatiu a la seua protecció i a la prevenció de danys.  
Quant a l'afecció a fauna, l'EsIA té en compte l'afecció puntual que suposa l'execució de les obres, així com el funcionament mateix de la planta solar. La principal afecció, a causa de la contigüitat del projecte sobre la ja esmentada ZEPA, serà sobre espècies d'aus, raó per la qual el promotor ha desenvolupat un estudi d'avifauna en l'àrea d'estudi. En el desenvolupament d'aquest, s'han inventariat les espècies d'aus per mitjà de transsectes dels diferents hàbitats de l'entorn: cultiu de regadiu i secà; vinyes; pinedes i zones de transició i vegetació d'estepa i guaret.  
S'han detectat 26 espècies d'aus, de les quals 19 eren passeriformes i 7 no passeriformes, algunes d'elles incloses en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada (regulat pel Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat) i instruments de protecció estatals com el Catàleg espanyol d'espècies de fauna amenaçada o el Libro Rojo de las aves, com ara: àguila calçada (Hieraaetus pennatus), xoriguer petit (Falco naumanni) cotxa cua-roja (Phoenicurus phoenicurus) i estornell negre (Sturnus unicolor). Igualment, es considera important la proximitat amb la ZEPA serra de les Salines la qual es caracteritza per la presència d'aus rapaces com ara l'àguila reial (Aquila chrysaetos), falcó pelegrí (Falco peregrinus) i duc eurasiàtic (Bubo bubo), i passeriformes com la gralla de bec roig (Pyrrhocorax phyrrhocorax) o el còlbit negre (Oenanthe leucura).  
  
L'EsIA té en compte mesures de prevenció, correcció i compensació com: el trasllat de nius d'aus a zones aptes per a la seua conservació en cas que es detecte durant l'execució de l'obra; el disseny de la malla de tancament per al pas de fauna terrestre; la limitació de velocitat dels vehicles a 30 km/h i l'execució de les obres d'adequació del terreny fora del període reproductor de les espècies censades en l'àrea (maig-juliol) per a minimitzar-ne l'alteració.  
S'adopten mesures addicionals a les considerades en l'EsIA derivades dels informes emesos com, entre altres: el cens de mortalitat d'aus en l'envolupant de la instal·lació, la prospecció prèvia a l'execució de l'obra per a deduir la presència o no del torlit comú (Burhinus oedicnemus); la implantació de reposadors d'aus, abeuradors i caixes niu per a rapinyaires.  
La línia d'evacuació es troba en zona de protecció d'avifauna per línies elèctriques inclosa en la Resolució de 6 de juliol de 2021, de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'amplien les zones de protecció d'avifauna contra la col·lisió i electrocució. L'estudi d'impacte ambiental considera aquesta circumstància en proposar-se mesures de protecció contra la col·lisió i electrocució de conformitat amb els articles 6 i 7 del Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost, com la implantació de salvaocells o senyalitzadors visuals de materials opacs i disposats cada 10 metres, i mesures per a evitar l'electrocució d'aus en la línia elèctrica. Es tindrà en consideració l'exposat en el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, en el que s'ha relacionat amb la protecció d'espècies de fauna amenaçada.  
Segons la Resolució del 31 d'agost, del director general del Medi Natural i Avaluació Ambiental, Villena es troba en la llista de municipis afectats per sobrepoblació de conills, per la qual cosa no s'implantaran mesures que afavorisquen el seu desenvolupament en l'àmbit projectat.  
La zona presenta vulnerabilitat i permeabilitat mitjana d'aqüífers, i es troba en una àrea qualificada com «sense interés» a la zona sud i que s'ha de millorar a la zona nord de la planta quant a la recàrrega d'aqüífers.  
Així mateix, existeixen dos barrancs (barrancs de Bareta i de Boquera) en els marges del clos perimetral procedents de la serra de les Salines que desemboquen en una plana al·luvial sobre la qual s'implantaran panells fotovoltaics. S'ha emés informe de la CHX, de data 28 de juliol de 2021 que remarca l'ocupació de les zones de policia d'ambdós barrancs, per la qual cosa resulta preceptiu (previ a l'execució de les obres) obtindre l'autorització d'ocupació d'aquestes per part de l'organisme de conca.  
Addicionalment, remarca que la línia elèctrica d'evacuació creua llits en subterrani, per la qual cosa s'han de complir les prescripcions legals presents en el Reglament del domini públic hidràulic i del text refós de la Llei d'aigües aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2001 de 20 de juliol, i aquestes són les següents: la profunditat dels encreuaments de les línies amb els llits haurà de realitzar-se com a mínim a 1 metre; no es modificaran les servituds naturals existents garantint-se la inexistència de risc d'embassada o inundació de les zones pròximes; es garantirà la integritat dels llits així com els seus drenatges, vegetació, etc.  
L'EsIA considera mesures correctives i preventives per a evitar una afecció significativa sobre la hidromorfologia i el sòl. Entre altres, té en compte la imposició d'una zona impermeabilitzada (punt net) per al manteniment de la maquinària d'obra i l'apilament de residus susceptibles de generar infiltracions en el subsol; el compliment de la normativa vigent en residus i sòls contaminats durant el transcurs de l'obra, explotació i desmantellament; la minimització del moviment de sòl així com la seua restitució i remodelat una vegada finalitzada l'explotació, i la vigilància pel personal d'obra davant de possibles abocaments i apilaments de residus en les zones no aptes.  
A causa de la morfologia del terreny, part del projecte (inclosa la subestació elèctrica Valle 132/30) es troba afectat per perillositat geomorfològica d'inundació de conformitat amb la cartografia del PATRICOVA. Segons l'article 18.4 de la normativa del PATRICOVA, en les parcel·les de sòl no urbanitzable afectades per aquesta perillositat es podrà eximir la prohibició d'implantar centres de producció d'energia (article 18.2 d'aquesta), sempre que un estudi específic i detallat justifique l'escassa incidència que té en relació amb l'activitat que cal implantar.  
S'han elaborat dos estudis d'inundabilitat per part del promotor, en els quals es delimiten zones afectades per risc d'inundació on no es desenvoluparà la implantació de seguidors solars. El Servei de Gestió Territorial estima que, de conformitat amb l'article 13 de la normativa del PATRICOVA, els estudis d'inundabilitat hauran de ser traslladats a l'organisme de conca (CHX en aquest cas) perquè emeta informe preceptiu i vinculant, previ a la resolució de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge. Aquest organisme de conca ha estimat que els estudis d'inundabilitat reuneixen les condicions mínimes exigides per la normativa vigent. Així mateix, es proposen mesures correctores addicionals com ara: la disposició de les plaques solars acompanyant les corbes de nivell del terreny de manera que disminuïsca l'escolament i augmente la infiltració; la conservació dels estrats herbacis, arbustius i arboris que milloren les condicions d'infiltració; el conreu del sòl i el clos perimetral permeable al flux.  
Els suports de la infraestructura aèria del primer tram d'evacuació se situen en perillositat de nivell 6 i geomorfològic d'inundació, per la qual cosa s'haurà de tindre en compte que els suports (de l'1 al 5 i del 9 a l'11) no es troben dins de zones preferents d'evacuació d'aigües, preservant el drenatge natural.  
Quant a l'afecció sobre el paisatge, tant la fase de construcció de la instal·lació com d'explotació, suposaran un impacte negatiu sobre el territori, el paisatge i la infraestructura verda. El promotor ha elaborat un estudi d'integració paisatgística on valora de forma individualitzada l'afecció del projecte, proposa mesures genèriques i específiques, així com una proposta de pla de participació pública.  
Entre les mesures d'integració paisatgística es proposen: el disseny de les edificacions i el llast dels nous camins d'acord amb el contorn; l'ús de mòduls fotovoltaics amb tractament antireflector; la instal·lació d'una pantalla vegetal en el perímetre al costat de la carretera d'accés utilitzant espècies de matoll mediterrani i arbratge, així com mesures durant la fase de construcció i desmantellament relatives a la retirada del material de maquinària, rebuig i neteja, el subsolatge de totes les superfícies afectades per la compactació i el condicionament topogràfic del terreny.  
Després de l'emissió d'un informe per part del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge on es requeria esmena documental i l'adopció de mesures complementàries, el promotor va presentar un document tècnic de resposta, en el qual es compromet a l'adopció de noves mesures d'integració paisatgística requerides per aquest òrgan com, entre altres: l'execució d'una zona de transició amb arbres de secà en la zona sud que confronta amb la serra de les Salines; l'actualització de les pantalles vegetals mantenint cultius existents i implantant noves espècies de secà; l'establiment de 5 noves zones lliures de seguidors mantenint els bancals existents o la utilització de pintures sobre edificis auxiliars que minimitzen l'impacte visual.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet informe favorable condicionat a l'execució de les mesures d'integració paisatgística següents:  
. La creació d'una zona de transició en el sud de la planta d'acord amb el pla presentat, així com mantindre lliure una zona de cultius indicada.  
. La reculada del clos en la seua zona sud a l'altre costat de la zona de transició, ajustant-se als límits parcel·laris en l'est i oest de la planta.  
. La creació de zones intermèdies lliures de seguidors d'acord amb el pla aportat, mantenint el patró agrícola.  
. Mantindre els terraplens i divisòries amb mur de tipus «pedra en sec».  
. Executar els elements auxiliars i els vials interiors amb acabats de color similar a l'entorn.  
. Modificar la distribució de la SET col·lectora de manera que quede paral·lela a la carretera, i l'execució del primer tram aeri en paral·lel i el més pròxim possible a la carretera (també és admissible el seu soterrament).  
El promotor ha elaborat un estudi arqueològic el qual ha sigut valorat per la Direcció General de Cultura i Patrimoni. Després de la prospecció realitzada, s'han posat de manifest béns patrimonials les característiques i les mesures dels quals correctores es detallen en l'esmentat estudi. Destaca el bé patrimonial denominat Casa Peñas (situat de manera circumdant al clos perimetral en la seua cara oest), recollit en el Catàleg d'elements, edificis i conjunts d'interés historicoartístic del terme municipal de Villena i el nivell de protecció del qual es detalla en les normes urbanístiques de Villena, i s'indica que es permeten les actuacions de conservació, consolidació, restauració i renovació. Addicionalment, s'han trobat: restes ceràmiques en la parcel·la 31 alterats per les pràctiques agrícoles, un forn de calç i dues pedreres associades. Es planteja el seguiment arqueològic dels moviments de terra necessaris per a l'execució de les obres, així com la neteja i documentació dels elements etnològics de rellevància patrimonial. La Direcció General de Cultura i Patrimoni no ha plantejat objeccions a l'estudi arqueològic presentat sempre que es faça el seguiment dels moviments de terra en el moment de l'execució de les obres i s'apliquen les mesures correctores establides.  
Quant a l'afecció sobre vies pecuàries i sendes, de conformitat amb l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, la línia d'evacuació en el tram subterrani afecta la via pecuària Carrerada del Camí de Sax a Carboneras de 37,5 metres d'amplària legal i en el tram aeri travessa la via pecuària Cañada Real de Almansa al Collado de Salinas de 75 metres d'amplària legal, per la qual s'han de complir les prescripcions del capítol II de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, respectant la prioritat de pas de les persones i bestiar, que evita el desviament o interrupció prolongada de la marxa.  
Addicionalment, la línia aèria creua en aeri: la senda PR-CV-197 sotmesa al Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell de la Generalitat, de regulació del senderisme i esports de muntanya de manera compatible amb el medi natural, i un tram sobre la via Augusta. Les calçades romanes tenen consideració de jaciment arqueològic, per la qual cosa és aplicable l'article 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
Les aigües residuals generades durant la fase d'obra s'emmagatzemaran en un depòsit estanc i una empresa autoritzada les retirarà per evitar l'abocament directe al sòl.  
No es considera l'ús d'aigua potable durant la fase de manteniment excepte en les oficines/lavabos de l'edifici de la subestació on el proveïment serà amb marraixes a través d'empreses autoritzades. Les aigües sanitàries no potables es proveiran mitjançant un depòsit d'aigua estanc omplit de manera periòdica per empreses autoritzades. Durant l'explotació, es faran neteges periòdiques dels panells mitjançant equips semiautomàtics i l'aigua serà subministrada per una empresa autoritzada.  
El pla de vigilància ambiental proposa la implantació d'un pla de seguiment en el qual es comprove que les obres es facen d'acord amb el projecte i que s'assegure el compliment de la normativa ambiental, així com les mesures preventives, correctores i els requisits establits en la DIA. Així mateix, la informació recollida en el programa es plasmarà en informes periòdics (informes d'estat, de control de residus, afecció sobre avifauna, etc.) i extraordinaris puntuals en cas de successos excepcionals tant en la fase d'implantació com en la de funcionament.  
Després de la vida útil del projecte, es procedirà al desmantellament dels panells i cablejat elèctric, i a la restauració dels accessos i dels factors biòtics i abiòtics afectats, d'acord amb el pla de restauració aportat.  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, de conformitat amb l'annex I (epígraf 2.g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que s'hi poden aplicar.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
De conformitat amb l'article 1 de l'RDL 23/2020, de 23 de juny, pel qual s'aproven mesures en matèria d'energia i altres àmbits per a la reactivació econòmica, «Els titulars dels permisos d'accés per a instal·lacions de generació d'energia elèctrica que hagueren obtingut aquests permisos en data posterior al 27 de desembre de 2013, i abans de l'entrada en vigor d'aquest reial decret llei, hauran d'acreditar el compliment de les fites administratives següents en uns terminis no superiors als estipulats a continuació. (…) b) Si el permís d'accés es va obtindre amb posterioritat al 31 de desembre de 2017 i abans de l'entrada en vigor d'aquest reial decret llei: 2n, Obtenció de la declaració d'impacte ambiental favorable: 31 mesos (…) que serà computat des del 25 de juny de 2020».  
De conformitat amb l'article 39.3 de la Llei de procediment administratiu comú de les administracions públiques (LPACAP): «Excepcionalment, podrà atorgar-se eficàcia retroactiva als actes quan es dicten en substitució d'actes anul·lats, així com quan produïsquen efectes favorables a l'interessat, sempre que els supòsits de fet necessaris existiren ja en la data a la qual es retrotraga l'eficàcia de l'acte i aquesta no lesione drets o interessos legítims d'altres persones».  
Per tot això, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
Primer  
Formular declaració d'impacte ambiental del projecte de planta solar fotovoltaica Frutasol de 43,4 MWp, subestacions col·lectores de transformació i línia d'evacuació promoguda per Grupotec SPV 4, SL en el terme municipal de Villena (Alacant), en la qual s'estableixen les condicions ambientals, incloses les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l'avaluació ambiental practicada i s'exposen a continuació, en les quals s'ha de desenvolupar el projecte per a la protecció adequada del medi ambient i els recursos naturals, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables.  
Atesos els antecedents i fonaments de dret exposats es resolen les condicions del projecte i mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'estableixen en els termes següents:  
i) Condicions generals  
(1) El promotor haurà de complir totes les mesures preventives i correctores considerades en l'EsIA, el projecte tècnic i altra documentació que consta en l'expedient i les acceptades després de la informació pública, o contingudes en la informació complementària, en tant que no contradiguen el que s'estableix en la present resolució.  
(2) Es recorda el compliment de tota la legislació rellevant que li siga aplicable, i que afecte els elements del medi recollits en la present resolució.  
(3) En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
(4) S'hauran d'implementar les mesures d'integració proposades en l'estudi d'integració paisatgística aportat i completar-les amb les mesures d'integració paisatgístiques (MIP) establides en l'informe favorable emés pel SIVP, així com les mesures que resulten adequades en relació amb els paràmetres de disseny tècnic de les centrals fotovoltaiques (orientació, connexió elèctrica i mecànica de l'eix dels seguidors, entre altres). Aquestes mesures s'hauran d'incorporar al projecte d'execució en la memòria, plans i pressupost, per a la seua execució real i efectiva i verificades en fases posteriors de la tramitació per l'òrgan substantiu, previ a l'autorització de l'explotació.  
(5) Es respectarà la zona de flux preferent dels barrancs presents al voltant de l'àmbit d'aplicació i, si escau, s'obtindrà abans de l'execució de l'obra, la preceptiva autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per l'ocupació de les seues zones de policia, de conformitat amb l'article 9 del Reglament del domini públic hidràulic. Així mateix, es compliran les mesures reflectides en l'informe de l'esmentat organisme de conca, relatiu a l'afecció de la integritat dels llits, abocaments, etc.  
(6) S'utilitzarà la mínima superfície de sòl possible. Només es retirarà o remourà el sòl en els casos imprescindibles i justificats, i serà mantingut en aquests casos de manera adequada per a la seua posterior restauració. Es mantindrà una coberta vegetal sota els panells i es realitzarà el control de la vegetació per mitjans mecànics o pasturatge.  
(7) Donada la proximitat amb la ZEPA serra de les Salines, se seguiran les indicacions especificades en els informes emesos per la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental. Abans del començament de les obres, es comprovarà la inexistència de nius o ventrades d'espècies protegides. En cas que n'hi haja, s'informaran els agents mediambientals perquè disposen les actuacions necessàries per a conservar-los de la millor manera possible.  
(8) Si durant l'execució de les obres aparegueren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptarà les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació de conformitat amb el previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
(9) Es desenvoluparan les mesures correctores relacionades amb la disminució de l'escolament de les aigües superficials i el manteniment de la capacitat d'infiltració del sòl tractades en la documentació presentada pel promotor i en els informes del Servei de Gestió Territorial, tant en la línia d'evacuació com en l'envolupant perimetral.  
(10) Es disposarà de zones impermeabilitzades i d'un sistema de recollida de possibles fuites d'olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i, per mitjà d'un gestor autoritzat, s'establiran les zones de recollida de residus, i al ZEC/ZEPA «serra de les Salines» no es formaran zones amb pendents elevats o de perillositat d'inundació.  
(11) Quant a l'afecció sobre la flora i fauna, s'implementaran les mesures de protecció proposades en l'estudi d'impacte ambiental i estudi d'avifauna, així com les indicades en l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental. Es donarà compliment de l'article 9 del Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat relatiu a la protecció d'espècies silvestres catalogades, dels articles 13 i 21 del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, relatius a la protecció de tàxons silvestres i prevenció de danys.  
(12) Relatiu a l'afecció de vies pecuàries ocasionada per la línia d'evacuació, s'obtindran les pertinents autoritzacions d'ocupacions temporals i concessions demanials per a l'ocupació de subsol, de conformitat amb el Capítol II (Títol II) de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat.  
(13) Donada la presència de sòl forestal ordinari en l'àmbit d'actuació, durant les obres i l'explotació, se seguiran les prescripcions del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana, sobre mesures de seguretat i prevenció en incendis forestals.  
(14) El clos cinegètic haurà de ser permeable de manera que no interrompa el règim fluvial del llit circumdant i que permeta el pas de fauna a través. Es deixarà créixer vegetació davall dels mòduls solars i no ‘utilitzarà en cap cas herbicides per al seu control.  
(15) L'ús d'aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament per una empresa autoritzada o per concessió de l'organisme de conca.  
(16) L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà al promotor al desmantellament d'aquesta en els termes definits en el pla aportat.  
iii) Condicions al pla de vigilància ambiental  
(17) Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures'preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.-La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
(18) Es durà a terme un pla de seguiment de les poblacions d'aus presents en la zona durant la fase d'explotació, i s'avaluarà l'efectivitat de les mesures correctores previstes per a evitar la pèrdua d'hàbitat d'alimentació de les espècies de fauna i flora presents en la zona. Es faran els seguiments durant la vida útil del projecte, es posarà l'accent en les espècies catalogades per instruments de protecció i es remetran els resultats del seguiment amb la periodicitat que s'acorde amb l'òrgan competent en matèria de biodiversitat.  
  
Segon  
Atés que en l'expedient consta, des de la seua remissió per al tràmit d'avaluació ambiental, l'estudi d'integració paisatgística elaborat pel promotor, atesa la falta d'emissió d'informe concloent en matèria de paisatge, tot i que s'han dictat les instruccions específiques per a fer-ho, atesa l'acceptació expressa pel promotor de les condicions indicades en el tercer informe emés en matèria de paisatge i que tot això ha resultat ser suficient per a l'obtenció d'un informe de caràcter favorable en aquesta matèria, i com que la fita administrativa marcada en l'RDL 23/2020, de 23 de juny, constitueix una circumstància singular, es pot atorgar, excepcionalment, eficàcia retroactiva en data 16 de gener de 2023 a la present declaració d'impacte ambiental, excepte millor fonament en dret i sense perjudici del que així determine l'òrgan substantiu, ja que s'estima que no es lesionen drets o interessos legítims d'altres persones.  
  
Tercer  
D'acord amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Ordenar la publicació de la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
Quart  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 24 de febrer de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»