Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7500, del 08-04-2015 (2015/2795)

RESOLUCIÓ de 13 de març de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les resolucions de no-sotmetiment a avaluació d'impacte ambiental corresponents als expedients 107/7112-FEG la Pobla de Vallbona, 209/1606-TXW Cortes de Arenoso, 219/8163-HYK Fontanars dels Alforins, 253/6217-DLO Crevillent i 260/4185-WTA Castelló de la Plana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7500

Data del DOGV
:   08-04-2015

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2015/2795


Data del document
:   13-03-2015

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Pobla de Vallbona, la
    * Fontanars dels Alforins
    * Crevillent
    * Castelló de la Plana
    * Cortes de Arenoso
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 13 de març de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les resolucions de no-sotmetiment a avaluació d'impacte ambiental corresponents als expedients 107/0315-EXJ la Pobla de Vallbona, 209/1006-ZBR Cortes de Arenoso, 219/8400-HVS Fontanars dels Alforins, 253/5216-MCY Crevillent i 260/2929-BYB Castelló de la Plana.  
 [2015/2795]  
De conformitat amb l'article 17 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, el qual establix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la resolució de no-sotmetiment a avaluació d'impacte ambiental, resolc:  
  
Únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les resolucions de no-sotmetiment a avaluació d'impacte ambiental corresponents als expedients 107/4682-PTD la Pobla de Vallbona, 209/6920-FCB Cortes de Arenoso, 219/9729-FFV Fontanars dels Alforins, 253/1479-KII Crevillent i 260/5226-IGF Castelló de la Plana.  
  
«Resolució  
Expedient: 107/5206-JBA.  
Títol: ampliació i millora de la carretera de la Casa Blanca Pla de la Cova al terme municipal de la Pobla de Vallbona (tram RV3-RV4-RV5).  
  
Promotor: Ajuntament de la Pobla de Vallbona.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Pobla de Vallbona.  
Localització: la Pobla de Vallbona (València).  
Descripció de l'actuació  
La promoció de la urbanització Vista Calderona (sector I-9 de la Pobla de Vallbona) inclou l'execució a costa del promotor de l'ampliació de la carretera existent (Pla de la Cova) fins a la seua intersecció amb la denominada Via Pista. L'Ajuntament, que ha assumit el paper d'agent urbanitzador del PAI Sector I-9, projecta l'execució del vial esmentat. A fi d'iniciar l'avaluació ambiental del projecte, hi ha remés un document tècnic que definix les característiques geomètriques i de pavimentació, així com la traça ocupada, i un document ambiental que aborda les afeccions ambientals associades a este. Es pretén ampliar la calçada, millorar el ferm, dotar d'accés amb bici les urbanitzacions Vista Calderona - Pl de la Cova i millorar les condicions de seguretat viària de l'entorn, en particular, millorant-hi la il·luminació.  
  
En concret, l'ampliació coincidix amb la xarxa primària viària RV-4 i RV-5 prevista en el pla general (nomenclatura per al camí del Pla de la Cova, que dota d'accés la urbanització del sector I-9 Vista Calderona). S'ha inclòs també en el projecte el tram del camí Casa Blanca entre el pas a nivell sobre la CV-35 i la intersecció amb el camí del Pla de la Cova (RV-3).  
La nova secció preveu una amplària de 10,5 m, amb una velocitat de projecte de 50 km/h. Inclou dos carrils (de 3,5 m d'amplària), dos voreres d'emergència (de 0,75 m d'amplària) i un carril bici (2 m d'amplària) amb rastell delimitador que unifica el trànsit ciclista i el de vianants. En el RV-3, s'executarà un carril bici de 3 m d'ample annex a l'antiga calçada, la qual es repavimentarà i es pintarà. El projecte inclou també una glorieta en la intersecció de la carretera Casablanca amb la del Pla de la Cova, amb radi interior de 13,9 m i exterior, de 23,15 m.  
Tramitació  
Amb data 29 d'abril de 2014, va entrar en el registre general d'esta conselleria un escrit del Servici Territorial d'Urbanisme per mitjà del qual es trasllada la sol·licitud rebuda de l'Ajuntament de la Pobla de Vallbona, atés que considera l'assumpte una qüestió competència d'este òrgan. En particular, la sol·licitud de l'Ajuntament es referix a l'inici de l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, d'acord amb la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
Amb data 27 de maig de 2014, es va remetre un requeriment a l'Ajuntament de la Pobla de Vallbona. D'acord amb el contingut de l'acord de la Comissió d'Urbanisme de 16 de maig de 2013 i tenint en compte la disposició derogatòria única de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es comunicava que el projecte constituïa un supòsit inclòs en l'annex II del RDL 1/2008, d'11 de gener, per la qual cosa calia remetre el document ambiental del projecte i iniciar la determinació de la necessitat de sotmetre el projecte a avaluació d'impacte ambiental. S'indicaven en el requeriment qüestions concretes a desenrotllar.  
  
Amb data 11 d'agost de 2014, va entrar la remissió del document ambiental del projecte, enviada per l'Ajuntament de la Pobla de Vallbona.  
Vistos el contingut del document ambiental i les característiques del projecte, es va remetre una consulta al Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge i a la Direcció General de Patrimoni Cultural.  
Amb data 24 de novembre de 2014, es va rebre un informe del Servici Territorial de Cultura i Esport, en què s'assenyala que el Decret 208/2010, de 10 de desembre, establix el contingut mínim de la documentació necessària per a l'elaboració dels informes als estudis d'impacte ambiental a què es referix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny.  
Amb data 13 de febrer de 2015, s'ha rebut un informe en matèria de paisatge que assenyala que el projecte no tindrà una incidència significativa en el paisatge, i no és necessària l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística, sempre que s'apliquen les mesures previstes en el document ambiental.  
Consideracions ambientals  
El projecte es desenrotlla al nord-est del nucli urbà de la Pobla de Vallbona i separat d'este per l'autovia CV-35. Es tracta d'un àmbit agrícola, lleugerament ondulat, ple d'urbanitzacions residencials i travessat per multitud de camins. No està afectat per riscos naturals, en particular, i no hi ha perill d'inundació, d'acord amb la cartografia revisada del PATRICOVA i la cartografia SNCZI de l'Estat. No hi ha en l'entorn espais naturals protegits, reserves de fauna, microreserves de fauna o altres elements naturals d'interés.  
  
El projecte es desenrotlla sobre un camí existent, adaptant la calçada a una secció amb doble carril i vorera mixta per a vianants i bici. Este camí no travessa cap llit ni coincidix amb el traçat de via pecuària. Es dissenya un sistema de drenatge transversal que permetrà donar continuïtat a la circulació d'aigües.  
Confronta amb camps de cultiu excepte en el tram de la Casa Blanca, a l'esquerra del qual es localitza una parcel·la que apareix en la cartografia del PATFOR com a forestal. S'observa que la vegetació que cobrix la seua superfície és principalment herbàcia, probablement espècies nitròfiles, amb algun exemplar arbori que quedarà eliminat per la construcció de la glorieta. Al nord d'esta parcel·la es localitza la Casa Blanca, que s'identifica com a element d'interés etnològic (aljub) i jaciment en el catàleg del pla general. S'ha tingut en compte en el disseny de la secció del vial la presència d'una séquia pròxima, que no està catalogada però la població aprecia la seua presència.  
La glorieta i els parterres s'ompliran amb terra vegetal. En l'interior de la glorieta es col·locarà gespa artificial.  
La longitud del vial previst serà d'1,5 km i 10,5 m d'amplària, aproximadament, per la qual cosa es considera reduïda la dimensió del projecte. No comporta, per tant, un consum rellevant de recursos naturals ni es generarà en la seua execució un gran volum de residus.  
L'execució del projecte comportarà les afeccions associades a les obres, principalment pols deguda als moviments de terres i maquinària, i emissió de gasos de combustió i desbrossament de la zona d'ampliació de la carretera i la glorieta. Es tracta d'afeccions d'escassa entitat que es reduiran amb el reg periòdic dels aplecs, cobriment de camions amb lones, manteniment adequat de la maquinària, delimitació de les zones de treball i senyalització. Es vigilarà l'execució adequada de les obres i l'aplicació de les mesures preventives indicades i, en especial, l'absència d'afecció al patrimoni cultural. Està prevista la reposició dels servicis que s'interrompran com a conseqüència del condicionament de la infraestructura.  
No es preveu que en el futur, una vegada executada la reforma del vial, s'incremente el nombre d'usuaris, ja que la zona a què connecta està consolidada i no té, a mitjà termini, gran potencial d'expansió urbanística. Atés que no s'incrementa la IMD, l'afecció per soroll associada a la carretera serà anàloga a la situació actual.  
Tampoc es preveu una afecció visual important derivada de l'actuació, ja que es tracta de l'ampliació i millora d'una carretera existent.  
  
Vist que les actuacions que es volen escometre recauen sobre la carretera actual i sobre els marges d'esta, es considera que no s'incidirà de manera negativa sobre els valors ambientals de la zona. En fase de funcionament, les afeccions ambientals de la carretera seran anàlogues a les actuals. No hi ha en l'entorn elements o espais naturals que puguen resultar afectats. D'acord amb els criteris de l'annex III del RDL 1/2008, d'11 de gener, els impactes que genera l'actuació no són significatius sobre el medi ambient.  
Consideracions jurídiques  
El projecte de carretera té per objecte millorar un traçat ja existent sense modificar la seua planta i que no resulta preceptiva la informació al públic (art. 34 del Reial Decret 1812/1994, de 2 de setembre, Reglament General de Carreteres). El projecte no constituïx un supòsit sotmés a avaluació d'impacte en la normativa autonòmica (Llei 2/1989, de 3 de març, desenrotllada pel Decret 162/1990, de 15 d'octubre). D'acord amb el RDL 1/2008, d'11 de gener, el projecte podria estar sotmés a avaluació d'impacte ambiental, si així ho decidix l'òrgan ambiental (article 3.2), ja que es tracta d'un projecte inclòs en l'annex II, grup 9.k, que referix qualsevol canvi o ampliació dels projectes que figuren en els annexos I (carreteres convencionals) i II, ja autoritzats, executats o en procés d'execució, que puguen tindre efectes adversos significatius sobre el medi ambient. La decisió serà motivada i pública.  
  
L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la resolució següent:  
  
Primer  
No sotmetre el projecte d'ampliació i millora de la carretera de la Casa Blanca - Pla de la Cova al terme municipal de la Pobla de Vallbona, promogut per l'Ajuntament, a avaluació d'impacte ambiental, tenint en compte les seues característiques i que, d'acord amb els criteris de l'annex III del RDL 1/2088, d'11 de gener, no comporta afeccions significatives sobre el medi ambient. Tot això, sense perjuí de l'obtenció de les autoritzacions sectorials prèvia que se li apliquen.  
  
  
Segon  
Es tindran en compte en l'execució del projecte les condicions següents:  
1. En l'entorn de terreny forestal, s'adoptaran les mesures de prevenció d'incendis forestals establides en el Decret 7/2007, de 23 de gener.  
2. Els residus de construcció i demolició es gestionaran d'acord amb el que establix el RD 105/2008, d'1 de febrer. La resta de residus s'entregarà a gestors autoritzats, d'acord amb la normativa en matèria de residus.  
3. S'adoptaran les mesures de protecció del patrimoni cultural i seguiment arqueològic que, si és el cas, determine l'òrgan competent.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets es consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta resolució, d'acord amb el que disposa l'article 17 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes.  
  
València, 19 de febrer de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
«Resolució  
Expedient: 209-2014-CON.  
Projecte: clausura d'abocador.  
Localització: Cortes de Arenoso (Castelló).  
Promotor: Ajuntament de Cortes de Arenoso.  
Òrgan substantiu: Servici de Gestió de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
1. Antecedents i objecte del projecte  
El 14 d'octubre de 2014 es rep en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, procedent del Servici de Gestió de Residus, una sol·licitud de pronunciament respecte a la necessitat de sotmetre el projecte de clausura d'abocador al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
L'objecte del projecte és la clausura de l'abocador de residus de construcció i demolició (RCD) no autoritzat, ubicat a la parcel·la 111 del polígon 11 de Cortes de Arenoso.  
En l'abocador s'ha fet una primera actuació de mitigació de l'impacte visual consistent en una primera regularització de superfícies i aportació de terra.  
Actualment, l'abocador presenta dos zones diferenciades: una zona d'abocaments superficials que s'ubica en la part superior i en la part inferior de l'abocador, i una zona d'abocaments massius estructurats en tres plataformes (superior, mitja i inferior) i dos talussos.  
Les obres de clausura de l'abocador de Cortes de Arenoso consistixen en l'execució de:  
- Excavació dels materials depositats i reubicació en el talús meridional de l'abocador, sense ocupar nova superfície.  
- Reperfilament de les superfícies que contenen els abocaments massius de l'abocador per a dotar al conjunt d'una regularitat en els pendents de drenatge, tant referent a flux laminar en bermes i talussos com concentrat en la mateixa xarxa de drenatge de pluvials.  
- Instal·lació del sistema d'impermeabilització consistent en una capa d'argila de 40 cm de grossària que serà aportada i compactada en dos capes de 20 cm de grossària.  
- El drenatge es farà per mitjà de flux laminar gravitacional en bermes i talussos cap a la xarxa de drenatge, que estarà conformada per seccions triangulars i rectangulars formigonades. El disseny final presenta pendents mínims de drenatge de la plataforma del 2 per cent.  
- Restauració ambiental per mitjà de l'aportació de 20 cm de terra vegetal sobre la capa impermeabilitzant d'argiles compactades.  
- Restauració ambiental i integració paisatgística per mitjà de restauració vegetal. Esta es farà per mitjà de sembra sobre la terra vegetal aportada sobre la solució impermeabilitzant i sobre el terreny natural existent i recuperat després de la retirada dels residus superficials. La restauració vegetal serà exclusivament herbàcia, d'acord amb la morfologia adevesada oberta del paisatge i evitant la degradació de la solució impermeabilitzant per les arrels.  
- Es projecta la conformació d'una xarxa de rases de drenatge d'arreplega de pluvials impermeabilitzada amb formigó i la instal·lació d'una reixeta per a permetre l'accés de vehicles en la part superior de l'abocador, zona amb dret de pas.  
2. Afeccions ambientals  
L'abocador s'ubica en l'entorn de la Xarxa Natura 2000 (LIC/ZEPA Penyagolosa) que afecta sòl forestal comú.  
3. Marc normatiu  
El projecte proposat no està inclòs en els supòsits arreplegats en el Decret 162/1990, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental de la Comunitat Valenciana, ni legislació concurrent.  
No obstant això, l'article 3.b del RDL 1/2008, pel qual es va aprovar el text refós de la Llei d'Impacte Ambiental de projectes, determina la necessitat d'adoptar una decisió sobre la necessitat de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, en la forma prevista en la dita llei, els projectes públics o privats no inclosos en l'annex I que puguen afectar directament o indirectament els espais de la Xarxa Natura 2000.  
  
Esta decisió, d'acord amb l'article 17 del RDL 1/2008, s'adoptarà després de la consulta prèvia a les administracions públiques afectades per la realització del projecte, tenint en compte els criteris de l'annex III.  
4. Consultes  
D'acord amb l'article 17 del RDL 1/2008, anteriorment mencionat, s'ha consultat els organismes afectats pel projecte amb el resultat següent:  
El 5 de febrer de 2015 té entrada al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental la resolució de valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 en què s'indica:  
?[?] la ZEPA/LIC Penyagolosa [?] alberga endemismes compartits amb les serres de Gúdar i Javalambre, així com restes de flora iberosiberiana [?] Alberga poblacions nidificants de 20 espècies d'aus incloses en l'annex I de la Directiva 79/409/CEE. La zona és d'especial rellevància per a la conservació de rapaces rupícoles.-  
Entre les aus presents l'informe esmenta: voltor lleonat, aufrany comú, àguila reial, àguila de panxa blanca i recents nidificacions d'esparver cendrós.  
?Consultat el banc de dades de biodiversitat [?] no s'identifiquen en la zona d'actuació àrees especialment sensibles i importants per al manteniment de les poblacions presents en l'espai natural en qüestió?.  
  
L'informe continua indicant que l'eliminació d'abocadors es considera una mesura de gestió activa l'objectiu de la qual és que els hàbitats dels ZEC aconseguixen un estat de conservació favorable.  
Per això, conclou que, encara que el projecte està en una zona sensible per a la conservació de la naturalesa, estes àrees no resultaran afectades de forma negativa, si bé, per a garantir la correcta realització de les obres, es requerirà la presència d'un agent mediambiental.  
5. Anàlisi del projecte segons els criteris de l'annex III del RDL 1/2008  
Abans d'analitzar el projecte, cal indicar que es tracta d'un projecte de restauració la comesa principal del qual és evitar els impactes derivats de la permanència en el territori d'un abocador sense les degudes garanties ambientals.  
No obstant això indicat, l'estudi d'impacte ambiental identifica els possibles impactes que poden generar-se en la fase d'obres i establix un programa de vigilància ambiental.  
Alguns dels aspectes que seran controlats en el transcurs de l'obra són: adequació del trànsit de la maquinària i de l'ocupació del terreny a la zona d'obres prevista, reg de la zona d'obres i disminució de la velocitat de la maquinària, en el cas de presentar-se períodes amb elevada sequedat ambient, vigilància dels possibles abocaments procedents de la maquinària d'obra i del possible excés de nivells sonors.  
  
A l'acabament de les obres, serà l'Ajuntament de Cortes de Arenoso el responsable de la vigilància de l'obra.  
Per tant, i amb caràcter general, els únics impactes de signe negatiu que es generaran es produiran en la fase d'obres i podran ser controlats per mitjà d'una adequada vigilància. Una vegada finalitzada l'obra, es generaran impactes positius sobre el paisatge, la qualitat de les aigües i el sòl, que produiran una millora ambiental dels espais de la Xarxa Natura 2000.  
Per tant, el projecte causarà efectes ambientals positius i per això no es considera necessari fer una avaluació d'impacte ambiental amb major índex de detall.  
6. Consideracions jurídiques  
L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Segons allò que s'ha exposat es resol:  
  
Primer  
No sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental segons la secció 1a del RDL 1/2008, pel qual es va aprovar el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes, el projecte de clausura d'abocador al terme municipal de Cortes de Arenoso (Castelló), d'acord amb l'avaluació d'impacte ambiental efectuada segons la secció 2a del capítol II del RDL 1/2008, atés que, amb el compliment dels condicionants de l'apartat segon d'esta resolució, el projecte no causarà impactes ambientals significatius.  
  
  
  
Segon  
El projecte s'efectuarà d'acord amb els condicionants següents:  
  
1. En la restauració vegetal s'utilitzaran mescles de llavors comercials adaptades a les condicions de la zona. Es proposa afegir en la mescla llavors del gènere Brachypodium (Brachypodium retusum, B. phoenicoides).  
2. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es facen en terreny forestal o pels voltants.  
  
3. La supervisió de les obres es farà amb la supervisió de l'agent mediambiental de la zona, el qual emetrà un informe de la situació inicial en què estava la zona, i un informe, una vegada finalitzada la restauració. Estos informes hauran de ser remesos a la Direcció General de Medi Natural.  
  
Tercer  
D'acord amb el que disposa l'article 17 del RDL 1/2008 anteriorment esmentat, esta resolució es notificarà i es farà pública, i caldrà entendre que que això no eximix el promotor de l'obtenció de les autoritzacions que resulten legalment exigibles, així com del compliment de tots els preceptes legals que hi siguen aplicables.  
  
Quart  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets es consideren pertinents.  
  
València, 13 de febrer de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
  
«Resolució de no-sotmetiment  
Expedient: 219/8783-GMF.  
Títol: condicionament i ampliació de plataforma a la carretera CV-656.  
Òrgan substantiu: Diputació de València.  
Localització: terme municipal de Fontanars dels Alforins.  
Objecte  
La carretera CV-656 comença en una intersecció amb la carretera CV-660 ubicada, aproximadament, a 2 km a l'oest del municipi de Fontanars dels Alforins. L'objecte d'esta actuació són els 4 km de carretera ubicats a la província de València. Actualment, la via consta d'una sola calçada, estreta i d'ample variable, amb dos carrils de circulació, un per cada sentit, i no té voreres d'emergència. Hi ha diverses revoltes al llarg del traçat.  
L'actuació pretén el condicionament de la carretera CV 656-i l'ampliació de la plataforma fins a aconseguir una secció de 8 m, amb dos carrils de 3 m, vorera d'emergència d'1 m i bermes de 0,50 m.  
Afeccions ambientals  
L'actuació descrita es localitza a la CV 656-, entre els PK 0+000 i 4+074, al terme municipal de Fontanars dels Alforins, en la Zona d'Especial Protecció per a les Aus els Alforins i lloc d'interés comunitari els Alforins. La ZEPA constituïx una zona especialment rellevant per a aus estepàries, i el principal nucli reproductor a la Comunitat Valenciana és per a soliguer xicotet i una de les escasses localitats valencianes de cria de sisó. Nidifiquen 18 espècies d'aus de l'annex I, incloent-hi rapaces com ara l'arpellot cendrós, l'àguila serpera europea, l'àguila reial, l'àguila calçada, el falcó pelegrí i el duc. Destaca també la presència de gralla de bec roig i el còlbit negre. El LIC es caracteritza per constituir una vall agrícola, considerada de gran interés, ja que posseïx una peculiar configuració basada en parcel·les de dimensió reduïda on alternen cultius de cereal, vinya i fruiters, separats per tanques i marges naturals i inclús originals arenals interiors colonitzats per pi pinyoner, que la convertixen en un hàbitat apropiat per a gran nombre d'espècies de fauna, sobretot rapaces xicotetes. Inclou, també, una zona de muntanya, la serra de la Solana de Beneixama, que incorpora hàbitats d'un cert interés.  
Apareixen en l'àrea les espècies protegides següents: Falco naumanni, Calandrella brachydactyla, Melanocorupha calandra, Tetrax tetrax i Pleurodeles waltl.  
Hi ha afeccions per risc d'inundació, segons la cartografia del SNCZI, per a períodes de retorn de 10, 50, 100 i 500 anys, entre els punts quilomètrics 1+900 i 3+400. També hi ha, segons esta cartografia, afeccions per flux preferent entre els punts quilomètrics 2+700 i 3+100. Hi ha afeccions per risc d'inundació de nivell 6 i de caràcter geomorfològic entre els punts quilomètrics 1+000 i 3+300, segons la cartografia de la revisió del PATRICOVA. Hi arriben nombrosos barrancs des de la serra de la Solana pel seu marge esquerre (com ara el barranc Ample, el barranc Fondo, el barranc del Toller, el barranc de la Volta, l'assagador de Cal Rull i l'assagador de Cals Pins).  
El final de l'actuació coincidix amb la via pecuària Cordel de Cabreras per Peñarrubia, Cascante i la sendera de la Zafra.  
Marc normatiu  
L'avaluació d'impacte ambiental de projectes queda regulada, en el moment en què s'incoa este expedient, en la Llei 2/1989, de 3 de març de 1989, d'Impacte Ambiental de la Generalitat Valenciana, els reglaments que la despleguen (Decret 162/1990 i Decret 32/2006, que modifica l'anterior) i el Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Impacte Ambiental de projectes (TRLEIA).  
La legislació ambiental tipifica en els seus annexos els projectes que han de ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental. El projecte que és objecte d'esta consulta no està inclòs en els dits annexos, ja que és un traçat ja existent que no modifica la seua planta i no és preceptiva la informació al públic en este tipus d'actuacions (art. 34.5 del Reial Decret 1812/1994, de 2 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament General de Carreteres).  
El TRLEIA establix que hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental, quan així ho determine l'òrgan ambiental, basant-se en els criteris de l'annex III, els projectes següents:  
a) (Article 2) Projectes no inclosos en l'annex I que puguen afectar directament o indirectament els espais de la Xarxa Natura 2000.  
b) (Annex II, grup 9, apartat k) Qualsevol canvi o ampliació dels projectes que figuren en els annexos I i II, ja autoritzats, executats o en procés d'execució, modificació o extensió no arreplegats en l'annex I, que puguen tindre efectes adversos significatius sobre el medi ambient, és a dir, quan es produïsca alguna de les incidències següents:  
  
1. Increment significatiu de les emissions a l'atmosfera.  
2. Increment significatiu dels abocaments a llits públics o al litoral.  
  
3. Increment significatiu de la generació de residus.  
4. Increment significatiu en la utilització de recursos naturals.  
5. Afecció a àrees d'especial protecció designades en aplicació de les directives 79/409/CEE, del Consell, de 2 d'abril de 1979, i 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig de 1992, o a zones humides incloses en la llista del conveni Ramsar.  
Atés que l'ampliació i el condicionament que es planteja pot afectar directament o indirectament la Xarxa Natura 2000, ha d'analitzar-se la necessitat o no de sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental.  
La decisió de l'òrgan ambiental es pren d'acord amb els criteris establits en l'annex III i després de la consulta prèvia a les administracions, persones i institucions afectades per la realització del projecte. Els criteris de selecció previstos en l'annex III són: característiques dels projectes, ubicació dels projectes i característiques del potencial impacte.  
Tramitació  
En data 16 d'octubre de 2014, es va rebre en esta direcció general un escrit de la Diputació de València en què se sol·licita de l'òrgan ambiental l'inici del procediment d'avaluació ambiental.  
Atés que és un supòsit que haurà de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental, quan així ho determine l'òrgan ambiental, es va procedir, d'acord amb l'article 17 del TRLEIA, en data 13 de novembre de 2014, a consultar les següents administracions públiques:  
- Subdirecció General del Medi Natural, per la seua competència en la Xarxa Natura 2000 i les espècies incloses en la base de dades de la biodiversitat.  
- Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques, per la seua competència en paisatge i riscos d'inundació.  
- Servici Territorial de Cultura i Esport, per la seua competència en patrimoni cultural valencià.  
- Ajuntament de Fontanars dels Alforins.  
- Ajuntament de Villena.  
A continuació, es resumixen els informes obtinguts com a resposta a les consultes fetes.  
Subdirecció General de Medi Natural  
Rebuda el 22 de desembre de 2014  
€Valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000  
Espais [?] Xarxa Natura 2000 afectats i hàbitats i espècies que van motivar la seua declaració: zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) els Alforins ES50000455 i lloc d'importància comunitària (LIC) els Alforins ES52213054. [?]  
Consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV) i fet l'informe de la quadrícula UTM 1x1, apareixen en la zona objecte d'este informe les espècies protegides següents:  
  
- Falco naumanni. Soliguer xicotet. Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades. Vulnerable.  
- Calandrella brachydactyla. Terrerola. Llistat d'Espècies Silvestres en Règim de Protecció Especial. LESRPE.  
- Melanocorupha calandra. Calàndria. Llistat d'Espècies Silvestres en Règim de Protecció Especial. LESRPE.  
- Tetrax tetrax. Sisó. Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades. Vulnerable.  
- Pleurodeles waltl. Ofegabous. Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades. Vulnerable.  
[?] El projecte es localitza dins d'una àrea d'interés per a la conservació de la naturalesa, inclosa en la Xarxa Natura 2000. No obstant això, després de revisar la documentació aportada pel promotor del projecte, este Servici de Vida Silvestre considera que la realització del projecte no causarà afeccions negatives als espais naturals protegits ni a les seues espècies associades, pel fet que les obres que es realitzaran estan molt localitzades i es fan sobre una carretera ja existent. La pèrdua d'hàbitat de les espècies presents en la zona és reduïda (la calçada actual ocupa 24.170 m² i la projectada ocuparà 32.595 m²). Tampoc s'incrementarà la possible afecció quant a connectivitat entre poblacions, ja que es tracta d'obres de millora d'una carretera ja existent. Quant a la possible afecció directa a les espècies protegides, el soliguer xicotet, que és l'espècie que té alguna de les seues àrees de cria més pròximes a l'actuació, com que cria en les teulades de les cases rurals de la zona, no resultarà afectat. Les altres espècies d'aus protegides presents en la zona crien en el sòl; no obstant això, el projecte proposa com a mesura preventiva un calendari de parada biològica des del 15 de març fins al 15 de juliol, que dóna cobertura al principal període reproductiu de l'avifauna en general i, en concret, d'estes tres espècies, per la qual cosa tampoc resultaran afectades. En el cas de l'ofegabous, és una espècie l'hàbitat de la qual són punts d'aigua que estan prou allunyats de les zones d'obres.  
Per això, i d'acord amb el que establix el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, esta Direcció General [?] resol [?] que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000. En conseqüència [?] es considera que el projecte no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000 [...]?.  
  
Ajuntament de Fontanars dels Alforins  
Rebuda el 23 de desembre de 2014  
€Les actuacions previstes en el projecte [?] es desenrotllen en construccions existents, en el cas del barranc de les Caves i el barranc de Bencimil, i en àrea urbana consolidada, al costat de la CV-657, en la vorera d'accés al polígon industrial, per la qual cosa no s'observen elements significatius que puguen afectar el medi ambient?.  
  
Ajuntament de Villena  
Rebuda el 15 de gener de 2015  
€[...] L'actuació no afecta el terme municipal de Villena, i s'executa en la totalitat en el de Fontanars dels Alforins; per tant, no es fan objeccions al projecte?.  
  
Servici d'Ordenació Territorial  
Rebuda el 20 de gener de 2015  
  
?[...] Es redacta sobre el precepte dels efectes significatius que pogueren derivar-se sobre el medi ambient en matèria del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). [?] Vist que es detecta l'afecció del risc d'inundació sobre part del traçat determinat per al projecte [?]. Vist que la zona per on va la plataforma és una zona geològica on es produïx el contacte dels materials quaternaris (llims i graves) procedents del vessant de la serra de la Solana (que formen cons i depòsits de vessant) amb les margues, de la fàcies tap, del fons i del marge dret de la vall [?]. Vist que la zona més deprimida se situa al N de la carretera que es condicionarà i ampliarà i que esta situació provoca la necessitat que la plataforma de la dita carretera mantinga la màxima permeabilitat dels fluxos provinents des del S (de la serra de la Solana) i, a més, no resulte afectada per les làmines d'aigua que van pel tàlveg. [?]. La construcció de la nova plataforma no haurà d'incrementar les possibles afeccions dels barrancs transversals a la carretera i la provinent dels cabals vehiculats pel fons pla de la vall. [...]. Atés que la proposta de condicionament i ampliació de la carretera CV-656 ha de complir les especificacions de l'article 26 del PATRICOVA i que no s'hi concreten les IMD de trànsit previst, i vistes les possibles afeccions de risc d'inundació [?] es considera que:  
  
- S'han de calcular tots els drenatges transversals, com a mínim, atenent el que s'especifica en l'apartat 4 de l'article 26 de la normativa urbanística del PATRICOVA.  
- Atés que no es presenta la IMD de trànsit, es calcularà la plataforma perquè complisca les condicions de l'apartat 3.a) de l'article 26 de la normativa mencionada en les zones d'afecció que es determinen en la cartografia del SNCZI, especialment en l'àrea assenyalada amb afecció per flux preferent.  
- Estes condicions es consideren inexcusables atés que no es tracta d'un nou traçat i no es pot complir el precepte de l'apartat 7 de l'article 26 de la normativa que s'hi ha especificat.  
Per tot això que s'ha exposat, el projecte de condicionament i ampliació de la carretera CV-656 al terme municipal de Fontanars dels Alforins està afectat parcialment per risc d'inundació, segons allò que s'ha descrit, i es considera compatible amb el compliment de les especificacions exposades, d'acord amb les determinacions normatives del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.-  
  
Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge  
Rebuda el 9 de febrer de 2015  
  
?[...] Atenent les característiques d'actuació proposada sobre una infraestructura ja existent, i atés que el document ambiental aportat permet valorar de manera preliminar els efectes sobre el caràcter i la percepció del paisatge del projecte plantejat de conformitat amb l'article 6.4 de la LOTUP, cal preveure que, amb la incorporació a este de les mesures preventives, correctores i protectores de l'apartat 6 del document ambiental, així com de qualsevol altra mesura addicional que es considere durant el desenrotllament del projecte o de l'execució de l'obra, el projecte no tindrà efectes significatius en el paisatge, i resultarà suficient la documentació elaborada en esta matèria?.  
Anàlisi del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre o no a avaluació d'impacte ambiental  
L'anàlisi es fa tenint en compte els criteris de l'apartat k, grup 9, de l'annex II del RDL 1/2008 i de l'annex III d'este.  
Característiques del projecte  
La dimensió del projecte es reduïx perquè l'actuació se centra en una longitud de 4 km sobre la mateixa traça. L'objecte del projecte és el condicionament de la carretera CV-656 i l'ampliació de la plataforma fins a aconseguir una secció de 8 m.  
En esta mateixa àrea no s'han desenrotllat més projectes, per la qual cosa no s'esperen efectes sinèrgics.  
Atesa l'escassa envergadura del projecte no s'espera un consum important de recursos naturals ni la generació d'un gran volum de residus.  
Ubicació dels projectes  
El projecte s'ubica en la zona d'especial protecció per a les aus els Alforins i lloc d'interés comunitari els Alforins. Apareixen en l'àrea les espècies protegides següents: Falco naumanni, Calandrella brachydactyla, Melanocorupha calandra, Tetrax tetrax i Pleurodeles waltl. No obstant això, l'actuació no causarà afeccions negatives als espais naturals protegits ni a les seues espècies associades, pel fet que les obres que es faran estan molt localitzades, es fan sobre la carretera actual i no afecten la connectivitat entre poblacions.  
Respecte de les espècies protegides, podrien resultar afectades aquelles espècies d'aus que crien al sòl, és a dir, la terrerola, calàndria i sisó. No obstant això, atés que el projecte preveu una parada biològica entre el 15 de març i el 15 de juliol, no resultaran afectades les dites espècies.  
  
Encara que hi ha risc d'inundació en la zona, sempre que es garantisca el compliment dels articles 26.3 i 26.4 de la normativa del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, és un risc compatible amb l'existència de la infraestructura. Així doncs, s'hauran de garantir:  
26.3. Els períodes de retorn de disseny del drenatge transversal seran de 500 anys, si la IMD supera els 2.000 vehicles/dia, o de 100 anys, si és inferior.  
26.4. Els drenatges transversals de les infraestructures lineals, a fi d'evitar l'obstrucció, tindran una dimensió mínima lliure d'obstacles d'1 m, i en els casos en què part de la secció lliure del drenatge estiguera per davall del nivell del terreny circumdant, la superfície transversal de la secció lliure serà d'1,5 m².  
Característiques del potencial impacte  
Respecte de l'ocupació del sòl, està previst el jalonament de la superfície a ocupar abans de l'inici de les obres. A més, s'adjunta el pla d'ubicació de les zones auxiliars, entre els PK 2+000 i 2+250, al costat del camí de les Alcusses.  
No es detalla com es farà l'accés a les obres, per la qual cosa per a reduir les afeccions a l'entorn, s'exigix que la maquinària i el personal utilitzen la carretera actual.  
Està prevista la retirada, arreplega i reutilització de la terra vegetal i la restauració de les zones alterades per mitjà de la descompactació del terreny, el treball i la mescla amb esmenes orgàniques, fertilitzants i tractaments específics.  
Està previst el seguiment arqueològic durant l'execució de les obres.  
  
Per a la protecció de la vegetació, s'ha previst el marcatge dels elements singulars i, si és el cas, el trasplantament. En este sentit, es tractarà de preservar les espècies existents entre els PK 0+100-0+250 i 0+600-0+700.  
Per a evitar l'afecció a l'avifauna, s'ha previst adequar el calendari de les obres als períodes reproductius, de manera que es farà una parada biològica des del 15 de març fins al 15 de juliol.  
Respecte de la via pecuària que coincidix amb el final de l'actuació, no està previst afectar-la, però sí que ho està senyalitzar-la.  
Per a garantir el confort sonor de la població, es faran les obres en període diürn (8-22 h), i els vehicles i la maquinària hauran de portar el manteniment necessari.  
Des del punt de vista paisatgístic, no s'esperen efectes significatius, atés que s'ha previst el tractament de la zona auxiliar temporal i la revegetació amb espècies autòctones dels xicotets talussos que es generen.  
  
Està prevista la reposició dels servicis que s'han d'interrompre com a conseqüència del condicionament de la infraestructura.  
Conclusió  
Vist que les actuacions que es volen fer amb el projecte recauen sobre la carretera actual i sobre els marges d'esta, es considera que no s'incidirà de manera negativa sobre els valors ambientals de la zona i que els impactes que genera l'actuació no són significatius sobre el medi ambient.  
En conseqüència, l'òrgan ambiental determina que no cal sotmetre'l a avaluació d'impacte ambiental atenent els criteris establits en l'annex III del TRLEIA, sense perjuí del compliment de la normativa i la legislació ambiental i sectorial aplicable.  
Consideracions jurídiques  
L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència sobre avaluació ambiental de plans i programes i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la dita resolució de no-sotmetiment:  
  
Primer  
No sotmetre el projecte de condicionament i ampliació de plataforma a la carretera CV-656 al terme de Fontanars dels Alforins a avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 17.2 i els criteris establits en l'annex III del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental. Tot això, sense perjuí de l'obtenció de les autoritzacions i els informes i la realització d'estudis que corresponguen d'acord amb la legislació i normativa sectorial, i del compliment d'esta.  
  
  
Segon  
El projecte es farà d'acord amb els condicionants següents:  
  
1. S'haurà de garantir el compliment dels articles 26.3 i 26.4 de la normativa urbanística del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.  
  
2. L'accés al tall es realitzarà per la carretera actual.  
  
Tercer  
D'acord amb el que disposa l'article 17 del RDL 1/2008 anteriorment esmentat, esta resolució es notificarà i es farà pública a través del Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, i s'ha d'entendre que això no eximix el promotor de l'obtenció de les autoritzacions que resulten legalment exigibles, així com del compliment de tots els preceptes legals que hi siguen aplicables.  
  
València, 16 de febrer de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
  
«Resolució  
Expedient: 253/6390-LYI.  
Títol: equipament de posició de línia de 20 kV en la ST Crevillent.  
  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU.  
Autoritat substantiva: DG d'Energia.  
Localització: parcel·la 144, polígon 12, del terme municipal de Crevillent (Alacant).  
Descripció de l'actuació  
La Cooperativa Elèctrica San Francisco de Asís és titular de la subestació elèctrica ST Crevillent 132/20 kV, ubicada a la parcel·la 144, polígon 12 del terme municipal de Crevillent (Alacant). L'autorització d'esta instal·lació va ser sotmesa a avaluació d'impacte ambiental i es va emetre declaració d'impacte ambiental favorable mitjançant una Resolució de data 13 d'abril de 2004 de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
D'acord amb el contingut de la resolució esmentada, el sistema de 20 kV estaria format per una cel·la de transformador, quatre cel·les d'eixida de línia, una cel·la de servicis auxiliars i una cel·la per a bateria de condensadors. Així mateix, es reflectia que el projecte preveia dotar en el futur la instal·lació amb una altra posició de transformador i una altra posició de cel·les de 20 kV.  
En l'actualitat, a fi de proporcionar nous subministraments en 20 kV, Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, ha projectat la instal·lació d'una nova posició de línia de 20 kV ubicada en cel·la d'interior i composta per un interruptor, tres transformadors d'intensitat i seccionador de posada a terra.  
D'acord amb els plans aportats, esta actuació es farà ocupant posicions existents en el mòdul 2 del sistema de 20 kV de la ST Crevillent, situades en l'interior de l'edifici de 20 kV ja construït. L'actuació no excedix de l'àmbit d'estudi analitzat al seu dia per a la implantació de la subestació.  
Consideracions ambientals  
L'entorn en què s'ubica la ST Crevillent és principalment agrícola, ple de basses de reg, encara que ocupat per nombroses edificacions disperses. Tal com es va tindre en consideració en l'avaluació d'impacte ambiental de la instal·lació, al nord-oest de la parcel·la de la subestació i a escassos 350 m va l'autovia A-7. En l'actualitat, entre l'autovia i la ST està en execució el tren d'alta velocitat Madrid-Múrcia, que circularà a escassos metres de la ST. Per això, la via pecuària carrerada de Boch, abans tocant la ST, ha sigut desviada cap a l'oest per a permetre l'encreuament davall el ferrocarril. Al sud de la subestació va el segon canal de Ponent. Es tracta d'un àmbit altament antropitzat, on no se situen elements naturals protegits o espècies d'interés.  
  
Segons la documentació aportada, l'actuació prevista es desenrotlla en l'interior de la parcel·la de la ST Crevillent 132/20 kV existent que està en funcionament. L'equipament elèctric que es pretén instal·lar estarà integrat en l'interior de l'edifici que alberga el sistema de 20 kV, en concret en el mòdul 2 de cel·les.  
L'actuació no comporta per tant l'ampliació de les edificacions existents ni de les instal·lacions associades a la subestació existent. Até que no implica obres d'entitat, no es considera que l'execució del projecte genere contaminació a l'atmosfera o residus. En fase de funcionament, les afeccions ambientals de la instal·lació seran anàlogues a les actuals. No hi ha en l'entorn elements o espais naturals que puguen resultar afectats.  
Consideracions jurídiques  
Les subestacions elèctriques estan sotmeses a avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb la normativa autonòmica en matèria d'impacte ambiental (epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març), i es tracta, per tant, de projectes que queden incorporats a l'annex II del RDL 1/2008, d'11 de gener (epígraf 9.n). La ST Crevillent disposa de DIA favorable.  
  
Com que es tracta d'una modificació d'una instal·lació ja autoritzada i executada, cal analitzar si el projecte comporta afeccions significatives sobre el medi ambient (epígraf 9.k de l'annex II del RDL 1/2008), a l'efecte de determinar si requerix avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb l'article 3.2.a del RDL 1/2008, d'11 de gener. Serà l'òrgan ambiental el que decidirà sobre la necessitat d'avaluació d'impacte ambiental. La decisió serà motivada i pública.  
L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la resolució següent:  
  
Primer  
Es considera que el projecte promogut per Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, d'instal·lació de noves posicions de línia en el sistema de 20 kV de la subestació elèctrica existent ST Crevillent 132/20 kV, propietat de Cooperativa Eléctrica San Francisco de Asís, no requerix avaluació d'impacte ambiental, tenint en compte que es desenrotllarà en l'interior de les instal·lacions de la ST esmentada i que, d'acord amb els criteris de l'annex III del RDL 1/2088, d'11 de gener, no comporta afeccions significatives sobre el medi ambient.  
  
Segon  
Les línies elèctriques que, si és el cas, es projecten amb connexió a la subestació en 20 kV, es regiran pel que regule específicament la normativa en matèria d'impacte ambiental, sense que esta resolució servisca de justificació sobre la necessitat o no d'avaluació ambiental.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets es consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta resolució, d'acord amb el que disposa l'article 17 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes.  
  
València, 13 de febrer de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
  
«Resolució  
Expedient: 260/6033-MQC.  
Títol: projecte de nou magatzem tancat de coc de petroli en l'àmbit de la dàrsena sud del port de Castelló.  
Promotor: BP Oil España, SAU, Refineria de Castelló.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Castelló.  
Localització: dàrsena sud del port de Castelló.  
Projecte presentat  
En la refineria de Castelló, es disposa d'una unitat de coquització retardada (DIA per Resolució de 30 de juliol de 2007, de la Secretaria General per a la Prevenció de la Contaminació i el Canvi Climàtic), la producció de la qual es preveia destinar a consum nacional en les instal·lacions de producció de ciment. En la mateixa refineria es va construir una unitat de manipulació, emmagatzematge i càrrega de coc, des de la qual es transporta el coc en camions. Davant del descens del consum nacional de coc i a fi d'exportar-lo, es planteja fer-ne el transport per barco des del port de Castelló, per a la qual cosa resulta necessari construir un magatzem tancat de coc de petroli al port de Castelló.  
  
Es proposa ubicar-lo en la dàrsena sud del port, en la zona de granels sòlids, per la seua proximitat a la terminal de càrrega T3 del port i la proximitat a la refineria. Es tracta d'una dàrsena artificial, creada en terrenys guanyats al mar al costat del polígon industrial del Serrallo de Castelló. L'emplaçament del magatzem dista uns 2 km de la refineria.  
  
El magatzem se situarà en una parcel·la de 23.500 m². Constarà d'un magatzem de 15.800 m² de superfície construïda, així com un edifici de control (40 m²) i instal·lacions necessàries per al maneig del coc en les condicions adequades. La capacitat d'emmagatzematge aproximada serà de 63.000 tones. El coc s'emmagatzemarà en piles separades en boxs, amb una altura màxima de 12 m per pila.  
El promotor considera que este projecte constituirà una nova activitat, encara que vinculada a la refineria de Castelló. No es fa en la instal·lació cap procés diferent de l'emmagatzematge.  
Tramitació administrativa  
BP Oil España, SAU, Refineria de Castelló, amb data 11 de gener de 2014, va presentar en el Registre d'esta conselleria una sol·licitud de determinació de la necessitat de sotmetre el projecte de magatzem de coc en la dàrsena del port de Castelló a avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb el Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener.  
Esta activitat, encara que vinculada a les instal·lacions de la refineria de Castelló, es considera independent d'esta. L'Ajuntament de Castelló ha emés un informe de compatibilitat urbanística en data 4 de desembre de 2014. L'Ajuntament és l'òrgan competent per a la concessió de la llicència ambiental i, per tant, l'òrgan substantiu als efectes previstos en la normativa en matèria d'avaluació d'impacte ambiental. No resulten afectades pel projecte administracions públiques amb competències en matèria mediambiental diferents de les que intervindran en l'autorització del projecte, als efectes de l'article 17 del RDL 1/2008, d'11 de gener.  
Consideracions ambientals  
El projecte es desenrotlla en la dàrsena sud del port de Castelló, que consistix en una esplanada artificial sobre terrenys guanyats al mar. La zona no presenta, per tant, restes arqueològiques o patrimoni cultural, atesa la seua creació recent. Tampoc presenta vegetació natural d'interés. S'ha detectat en l'entorn la presència i reproducció de la gavina d'Audouin, la qual s'ha habituat als hàbitats portuaris que, encara que estan altament antropitzats, li proporcionen recer i aliment. S'indica en el document ambiental remés que la DG de Medi Natural, en relació amb l'au esmentada, recomana no fer moviments de terres pròxims a les seues zones de nidificació entre els mesos d'abril i juliol. No hi ha en l'entorn espais naturals protegits.  
La zona lliure de la parcel·la s'urbanitzarà. Tot el perímetre quedarà rodejat per una tanca de protecció. Es connectarà la instal·lació amb la xarxa de subministrament d'aigua de la dàrsena. Disposa, així mateix, de connexió a la xarxa elèctrica. Els residus generats durant la construcció de les instal·lacions es gestionaran a través d'empreses autoritzades, en particular, atenent el RD 105/2008, d'1 de febrer, relatiu a RCD.  
El coc de petroli és un producte carbonós obtingut en el procés de refinament de petroli. Es presenta en forma sòlida granulada. No és un producte tòxic i resulta estable a temperatura ambient. S'emmagatzema en condicions de ventilació i humitat (12 € 15 %) que eviten la seua dispersió en l'aire i disminuïxen el perill d'ignició. Per a això, es disposa d'una xarxa d'aspersors en la nau. El transport es fa en camions coberts amb lones de protecció per a evitar la dispersió de pols en l'atmosfera. Es considera que amb les mesures preventives implantades les emissions fugitives seran mínimes.  
Està previst disposar d'un llava-rodes per a vehicles pesats. Disposa de brocs ruixadors d'aigua i zones de rodament específic per a millorar la neteja de la brutícia adherida. Les aigües residuals resultants del reg del coc s'arrepleguen per mitjà d'una xarxa d'evacuació d'aigües interiors. L'aigua provinent d'esta xarxa i del llava-rodes s'arreplegaran en una bassa impermeable de decantació. L'aigua neta resultant de la decantació es recircularà en el procés (en el llava-rodes i en el sistema d'aspersió). Els llots decantats es reincorporen als boxs d'emmagatzematge mesclant-se amb el coc.  
S'indica que la instal·lació es connectarà amb la xarxa d'evacuació de pluvials del port, dependent de l'autoritat portuària. Prèviament, s'instal·la una arqueta sifònica per a arreplega de terres o arena que arrossegue l'efluent.  
En relació als abocaments d'aigües negres procedents dels lavabos, s'emmagatzemen en depòsit estanc i s'entreguen a un gestor autoritzat. Respecte d'això, la DIA de la dàrsena sud del port (Resolució de 18 de març de 2003, de la Secretaria General de Medi Ambient) establix que totes les instal·lacions i els edificis susceptibles de generar aigües residuals urbanes hauran de comptar amb una xarxa de sanejament que es connectarà a la xarxa de sanejament municipal. Així doncs, serà necessària la connexió amb el sanejament municipal, en les condicions que l'ajuntament determine.  
Les màquines fixes que intervenen en el procés estaran aïllades de l'estructura, i la fonamentació i sustentació serà tal que no originarà vibracions ni sorolls molestos.  
L'activitat generarà residus bàsicament associats a l'ús de maquinària, com ara oli industrial usat, materials contaminats amb estos residus i piles o bateries. Es gestionaran a través d'empreses autoritzades.  
La parcel·la ocupada és una concessió de l'Autoritat Portuària de Castelló, la qual controla específicament la gestió ambiental de les activitats concessionàries, en particular, la gestió dels seus residus, de la qualitat de les aigües, abocaments, emissions, soroll, etc. En tot cas, es preveu la vigilància ambiental de les instal·lacions.  
S'analitza el trajecte que recorreran els camions des de la refineria fins al magatzem. Es farà de manera íntegra per vials del polígon industrial el Serrallo i del port, en el moment en què es concloga la urbanització d'un tram de la xarxa viària del polígon. De moment, resulta necessari desviar-se fins al límit del nucli urbà del Grau de Castelló i circular per la xarxa viària del port, en un tram de major recorregut. Es preveu que estiga disponible el trajecte directe al llarg d'enguany 2015.  
  
Per tot això, es considera que el projecte es desenrotlla en un entorn adequat per a l'ús previst que no implica un increment en la utilització de recursos naturals, que la generació de residus no és rellevant, que s'adopten les mesures preventives necessàries per a evitar l'emissió de contaminants a l'atmosfera i reduir el risc d'accidents, que no es desenrotlla en un entorn mediambientalment sensible i, en general, els impactes associats no seran significatius, d'acord amb els criteris de l'annex III del RDL 1/2008, d'11 de gener.  
Consideracions jurídiques  
Les instal·lacions d'emmagatzematge de productes petroquímics i químics amb capacitat inferior a 200.000 tones estan incloses en l'annex II del RDL 1/2008, d'11 de gener (grup 6.c).  
D'acord amb l'article 3.2 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, modificat per la Llei 6/2010, de 24 de març, l'òrgan ambiental decidirà sobre la necessitat d'avaluació d'impacte ambiental dels projectes no inclosos en el seu annex I que puguen afectar directament o indirectament els espais de la Xarxa Natura 2000 i dels projectes inclosos en el seu annex II. La decisió serà motivada i pública.  
  
L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la resolució següent:  
  
Primer  
Es considera que el projecte de magatzem tancat de coc promogut per BP Oil Espanya, SAU, Refineria de Castelló, en la dàrsena sud del port de Castelló, no requerix avaluació d'impacte ambiental, ja que d'acord amb els criteris de l'annex III del RDL 1/2008, d'11 de gener, no comporta afeccions significatives sobre el medi ambient.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets es consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta resolució, d'acord amb el que disposa l'article 17 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes.  
  
València, 16 de febrer de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 13 de març de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.