Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9722, del 10-11-2023 (2023/10254)

RESOLUCIÓ de 21 d'octubre de 2023, de la directora general de Justícia, per la qual es resol inscriure els nous estatuts de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló en el Registre de col·legis professionals i consells valencians de col·legis professionals de la Comunitat Valenciana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9722

Data del DOGV
:   10-11-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/10761


Data del document
:   21-10-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia i Interior

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * Conselleria de Justícia i Interior

RESOLUCIÓ de 21 d'octubre de 2023, de la directora general de Justícia, per la qual es resol inscriure els nous estatuts de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló en el Registre de col·legis professionals i consells valencians de col·legis professionals de la Comunitat Valenciana. [2023/10071]  
Una vegada vist l'expedient de sol·licitud de modificació estatutària instruït a instància de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló, inscrit amb el número 24 de la secció primera del Registre de col·legis professionals i de consells valencians de col·legis professionals de la Comunitat Valenciana, en el qual se sol·licita la inscripció dels nous estatuts en aquest registre, segons els següents  
  
Fets  
  
Primer. El 19 d'abril de 2023, el degà del Col·legi va presentar la sol·licitud d'inscripció dels nous estatuts de la corporació professional en el Registre de col·legis professionals i consells valencians de col·legis professionals de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que preveu l'article 11 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de consells i col·legis professionals de la Comunitat Valenciana.  
  
Segon. Els actuals estatuts del Col·legi van ser inscrits en el Registre de col·legis professionals i de consells valencians de col·legis professionals de la Comunitat Valenciana el 5 de novembre de 2004, per la Resolució del 24 de març de 2004, de la directora general de Justícia, de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques (DOGV 4889, 23.11.2004).  
Tercer. Mitjançant un ofici de 21 d'abril de 2023, el Servei de Col·legis Professionals i Registre d'Unions de Fet de la Comunitat Valenciana va formular objeccions a la documentació remesa i al contingut de la proposta de modificació dels Estatuts, i va sol·licitar que s'esmenaren les deficiències.  
Quart. El 5 d'octubre de 2023, el Col·legi va presentar la documentació complementària que esmenava les objeccions formulades als Estatuts i es va remetre el text modificat dels Estatuts.  
Cinqué. Consta en l'expedient el certificat del secretari del Col·legi, del 19 d'abril de 2023, subscrit pel degà, en què s'indica que la Junta General Extraordinària de col·legiats, celebrada el 24 de gener de 2023, va aprovar la modificació dels Estatuts.  
Sisé. Consta en l'expedient la comunicació al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats de la Comunitat Valenciana, del 4 d'octubre de 2023, d'acord amb el que disposa l'article 11.3 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat, de consells i col·legis professionals de la Comunitat Valenciana.  
Seté. La modificació estatutària, la inscripció de la qual se sol·licita, es refereix a uns estatuts nous, que queden redactats segons l'annex I d'aquesta resolució.  
  
Fonaments de dret  
  
Primer. Una vegada revisada la sol·licitud de nous estatuts de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló, aquests contenen les determinacions que exigeix l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de consells i col·legis professionals de la Comunitat Valenciana.  
Segon. Els Estatuts s'han aprovat amb els requisits i les formalitats que preveu l'article esmentat i els Estatuts del Col·legi.  
  
Tercer. Aquesta direcció general és competent per a tramitar i resoldre aquest expedient, de conformitat amb el que disposa l'article 6.1 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de consells i col·legis professionals de la Comunitat Valenciana; segons el que preveu la disposició final del Decret 4/2002, de 8 de gener, pel qual s'aprova el reglament de desenvolupament de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de consells i col·legis professionals de la Comunitat Valenciana, i d'acord amb les atribucions que conté l'article 69 del Decret 112/2023, de 25 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i les conselleries de la Generalitat i l'article 9.2.h del Decret 134/2023, de 10 d'agost, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Justícia i Interior.  
  
Per tot això, vist l'article 36 de la Constitució i l'article 49.1.22a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de col·legis professionals; els articles 11, 25 i 26 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de consells i col·legis professionals de la Comunitat Valenciana; així com els articles 21 i 74 del Decret 4/2002, de 8 de gener, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el reglament de desenvolupament d'aquesta última, i altres disposicions complementàries d'aplicació pertinent, resolc:  
  
  
Primer  
Inscriure els nous estatuts de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló en el Registre de col·legis professionals i consells valencians de col·legis professionals de la Comunitat Valenciana.  
  
Segon  
Publicar aquesta resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Contra aquesta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, un recurs de reposició davant del mateix òrgan que ha dictat l'acte, en el termini d'un mes comptat des de l'endemà de la seua notificació, o bé un recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos comptats des de l'endemà de la notificació. Tot això, de conformitat amb el que s'estableix en els articles 123 i 124 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i en els articles 10, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, sense perjudici que s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.  
  
  
València, 21 d'octubre de 2023.- La directora general de Justícia: Cristina Gil Fabregat.  
  
  
ANNEX I  
Estatut de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló  
  
TÍTOL I. Disposicions generals  
Article 1. Denominació i naturalesa jurídica  
Article 2. Àmbit territorial, domicili i delegacions  
Article 3. Tractament  
TÍTOL II. Fins i funcions del Col·legi  
Article 4. Fins del Col·legi  
Article 5. Funcions del Col·legi  
Article 6. Acció social del Col·legi  
TÍTOL III. Col·legiació i exercici de la professió  
Article 7. Professionals de l'advocacia  
Article 8. Modalitats de col·legiació  
Article 9. Requisits per a la col·legiació  
Article 10. Incorporació de professionals de l'advocacia procedents d'altres col·legis  
Article 11. Aprovació i denegació de la incorporació  
Article 12. Acreditació de la condició de persona col·legiada  
Article 13. Actuació de professionals de l'advocacia d'altres col·legis  
Article 14. Suspensió i pèrdua de la condició de persona col·legiada  
  
TÍTOL IV. Obligacions del col·legi en matèria d'informació i transparència  
Article 15. Finestreta única  
Article 16. Memòria anual  
Article 17. Servei d'atenció als membres del Col·legi i a les persones consumidores o usuàries  
Article 18. Serveis jurídics en línia o mitjançant internet  
Article 19. Obligacions dels professionals de l'advocacia vinculats contractualment amb societats d'intermediació  
TÍTOL V. Obligacions i drets dels membres del Col·legi Distincions i honors.  
CAPÍTOL PRIMER. Amb caràcter general  
Article 20. Obligacions col·legials dels professionals de l'advocacia  
  
Article 21. Drets dels col·legiats i les col·legiades  
Article 22. Formes d'exercici professional  
Article 23. Secret professional  
Article 24. Confidencialitat de les comunicacions entre els professionals de l'advocacia  
Article 25. Independència i llibertat del professional de l'advocacia  
Article 26. Publicitat  
CAPÍTOL SEGON. En relació amb els tribunals  
Article 27. Normes per a actuar davant dels tribunals  
CAPÍTOL TERCER. En relació amb les parts  
Article 28. Respecte al client propi  
Article 29. Respecte a la part contrària  
Article 30. Deures envers els altres professionals de l'advocacia  
  
Article 31. Substitució del professional de l'advocacia  
CAPÍTOL QUART. Honoraris professionals  
Article 32. Honoraris professionals  
CAPÍTOL CINQUÉ. Distincions i honors  
Article 33. Distincions i honors  
TÍTOL VI. Assistència jurídica gratuïta i torn d'ofici  
Article 34. Competències en matèria d'assistència jurídica gratuïta i torn d'ofici  
Article 35. Assistència jurídica gratuïta i organització del torn d'ofici  
Article 36. Requisits generals  
TÍTOL VII. Òrgans de govern  
CAPÍTOL PRIMER. Òrgans de govern  
Article 37. Principis rectors i òrgans de govern  
CAPÍTOL SEGON. La Junta General  
Article 38. La Junta General  
Article 39. Junta General Ordinària  
Article 40. Junta General Extraordinària  
CAPÍTOL TERCER. La Junta de Govern  
Article 41. La Junta de Govern del Col·legi d'Advocats  
Article 42. Capacitat per a formar part de la Junta de Govern  
Article 43. Funcions dels membres de la Junta de Govern  
Article 44. Mediació deganal  
Article 45. Atribucions de la Junta de Govern  
Article 46. Funcionament de la Junta de Govern  
Article 47. Vacants  
CAPÍTOL QUART. Eleccions a la Junta de Govern  
Article 48. Manera de proveir-se  
Article 49. Requisits per a optar a l'elecció  
Article 50. Tramitació  
Article 51. Desenvolupament de les votacions  
Article 52. Presa de possessió  
Article 53. Comunicació del resultat  
Article 54. Recursos en matèria electoral  
CAPÍTOL CINQUÉ. Agrupacions i seccions  
Article 55. Agrupacions  
Article 56. Agrupació de l'Advocacia Jove  
Article 57. Seccions  
Article 58. Aspectes comuns a agrupacions i seccions  
CAPÍTOL SISÉ. Comissions  
Article 59. Creació i classes de comissions  
Article 60. Funcionament, composició i membres de les comissions  
  
Article 61. Comissió de Deontologia Professional  
TÍTOL VIII. Règim econòmic del Col·legi d'Advocats  
Article 62. Principis informadors i comptes anuals  
Article 63. Recursos econòmics  
Article 64. Pressupost  
TÍTOL IX. Responsabilitat disciplinària. Règim sancionador. Procediment disciplinari sancionador  
CAPÍTOL PRIMER. Responsabilitat disciplinària  
Article 65. Responsabilitat disciplinària  
Article 66. Principis generals  
Article 67. Potestat disciplinària  
Article 68. Principi de tipicitat  
Article 69. Principi de proporcionalitat  
CAPÍTOL SEGON. Infraccions i sancions corresponents als professionals de l'advocacia  
Article 70. Classes d'infraccions  
Article 71. Infraccions molt greus  
Article 72. Infraccions greus  
Article 73. Infraccions lleus  
Article 74. Classes de sancions  
Article 75. Sancions  
CAPÍTOL TERCER. Infraccions i sancions corresponents a les societats professionals  
Article 76. Principis generals  
Article 77. Classes d'infraccions  
Article 78. Classes de sancions  
CAPÍTOL QUART. Procediment disciplinari sancionador  
Article 79. Procediment sancionador  
Article 80. Mesures de caràcter provisional  
Article 81. Recursos  
Article 82. Execució de les sancions  
Article 83. Efectes de la sanció  
Article 84. Prescripció de les infraccions  
Article 85. Prescripció de les sancions  
Article 86. Cancel·lació de l'anotació de les sancions  
Article 87. Rehabilitació del professional de l'advocacia expulsat  
Article 88. Règim dels col·legiats no exercents  
Article 89. Règim dels tutors de pràctiques externes  
TÍTOL X. Modificació de l'Estatut  
Article 90. Modificació de l'Estatut  
TÍTOL XI. Règim jurídic  
Article 91. Règim jurídic  
Article 92. Llei aplicable  
Article 93. Executivitat  
Article 94. Terminis  
Article 95. Recursos contra els acords de la Junta de Govern  
Article 96. Recursos contra els acords de la Junta General  
Article 97. Efectes del recurs d'alçada  
TÍTOL XII. Fusió, absorció, segregació, dissolució i liquidació del Col·legi  
Article 98. Fusió, absorció, segregació, dissolució i liquidació  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
DISPOSICIONS FINALS  
  
  
  
TÍTOL I  
Disposicions generals  
  
Article 1. Denominació i naturalesa jurídica  
1.1. L'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló és una corporació de dret públic emparada per la llei i reconeguda per l'Estat, amb personalitat jurídica pròpia i capacitat plena per al compliment dels fins propis.  
  
1.2. Es regirà per la llei estatal de Col·legis Professionals, la Llei de Consells i Col·legis Professionals de la Generalitat Valenciana i la resta de disposicions estatals i autonòmiques pertinents, així com per l'Estatut general de l'advocacia espanyola, l'estatut present i el reglament de règim interior que s'aprove com a desenvolupament d'aquest, i per les normes d'ordre intern i acords dels òrgans corporatius en l'àmbit de les competències respectives.  
1.3. L'accés i exercici a la professió dels membres es regeix pels principis d'igualtat de tracte i no-discriminació per raó d'origen racial o ètnic, religió o conviccions, discapacitat, edat o orientació sexual, en els termes que preveu la legislació vigent.  
1.4. L'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló podrà utilitzar, així mateix, l'acrònim ICACS per a identificar-se.  
  
  
Article 2. Àmbit territorial, domicili i delegacions  
2.1. L'àmbit territorial del Col·legi s'estén a la província de Castelló.  
2.2. El domicili es troba al carrer Temprado, núm. 15, de Castelló de la Plana.  
Per acord de la Junta de Govern, amb l'aprovació de la Junta General, es podrà traslladar a un altre lloc dins de la mateixa ciutat.  
2.3. L'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló disposa d'una delegació a la ciutat de Vinaròs; es pot, per acord de la Junta de Govern, amb l'aprovació de la Junta General i per al millor compliment dels fins propis i una eficàcia més elevada de les funcions pròpies, establir altres delegacions amb les facultats i competències que es determine.  
  
Article 3. Tractament  
L'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló té el tractament que tradicionalment se li ha assignat que és el d'Il·lustre.  
  
  
TÍTOL II  
Fins i funcions del Col·legi  
  
Article 4. Fins del Col·legi  
Els fins de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló en el territori de la seua competència són, amb caràcter general, els establits en l'Estatut general de l'advocacia espanyola i, en particular, els següents:  
  
a) L'ordenació de l'exercici de l'advocacia i la representació exclusiva d'aquesta.  
b) La defensa dels drets i els interessos professionals dels col·legiats i les col·legiades.  
c) La intervenció en el procés d'accés a la professió.  
d) La formació professional permanent i especialitzada dels membres.  
e) El control deontològic i l'aplicació del règim disciplinari en garantia dels drets dels ciutadans i dels professionals.  
f) La protecció dels interessos dels consumidors i usuaris i dels clients dels serveis dels professionals de l'advocacia.  
La col·laboració en el funcionament, la promoció i la millora de l'Administració de justícia.  
La defensa de l'estat social i democràtic de dret proclamat en la Constitució i la promoció i defensa dels drets humans.  
  
i) La contribució a la garantia del dret constitucional de defensa i accés a la justícia mitjançant l'organització i prestació del servei de l'assistència jurídica gratuïta en els termes establits en les lleis.  
  
  
Article 5. Funcions del Col·legi  
Són funcions del Col·legi:  
a) Aprovar els estatuts i reglaments de règim interior d'aquest.  
b) Ostentar, en l'àmbit territorial propi, la representació i defensa de la professió davant de l'Administració, les institucions, els tribunals, les entitats i els particulars, amb legitimació per a ser part en tots els litigis que afecten els interessos professionals; tot això, d'acord amb la legislació vigent.  
c) Ordenar, en l'àmbit de la competència pròpia, l'activitat professional.  
d) Exercir el dret de petició d'acord amb la llei.  
e) Organitzar activitats i serveis comuns de caràcter professional, cultural, assistencial, de previsió i anàlegs, d'interés per als membres.  
  
i) Elaborar i aprovar els pressupostos anuals d'ingressos i despeses, així com els comptes i liquidacions.  
g) Establir i exigir aportacions econòmiques.  
h) Portar un registre dels membres en què conste, almenys, un testimoni autèntic del títol acadèmic oficial, la data d'alta en el Col·legi, el domicili professional, la signatura actualitzada i totes les circumstàncies que afecten l'habilitació per a l'exercici professional, si és el cas.  
i) Elaborar els criteris d'honoraris a l'efecte exclusiu de la taxació de costes i de la jura de comptes, segons el que s'estableix en la llei.  
  
j) En els procediments administratius o judicials, quan se'l requerisca o quan se'n preveja la intervenció d'acord amb la legislació vigent.  
  
k) Proposar i, si és el cas, adoptar les mesures necessàries per a evitar l'intrusisme professional i la competència deslleial, i exercir en relació amb això les accions legals pertinents.  
l) Procurar el perfeccionament de l'activitat professional i la formació permanent.  
m) Exercir, en l'ordre professional i col·legial, la potestat disciplinària.  
n) Adoptar les mesures necessàries per a garantir el compliment de l'assegurament de la responsabilitat civil dels membres.  
ny) Participar en els òrgans consultius de l'Administració, quan siga preceptiu o aquesta ho requerisca.  
o) Informar els projectes normatius de l'Administració sobre les condicions de l'exercici professional o que afecten directament el Col·legi.  
p) Exercir quantes competències li siguen atribuïdes legalment, així com col·laborar amb l'Administració mitjançant la realització d'estudis o l'emissió d'informes.  
q) Complir i fer complir als membres les normes generals i especials, aquest estatut, el reglament de règim interior i els acords adoptats pels òrgans col·legials en matèria de la competència pròpia.  
  
r) Les que se'ls atribuïsca per altres normes de rang legal o reglamentari, siguen delegades per les administracions públiques o es deriven de convenis de col·laboració.  
s) Totes les funcions que redunden en benefici de la protecció dels interessos dels consumidors i usuaris.  
t) Atendre les sol·licituds d'informació sobre els membres i sobre les sancions fermes que s'imposen a aquests, així com les peticions d'inspecció o investigació que formule qualsevol autoritat competent d'un estat membre de la Unió Europea, en els termes previstos en la llei sempre que estiguen degudament motivades i que la informació obtinguda s'empre únicament per a la finalitat per a la qual es va sol·licitar en els termes previstos en la legislació sobre protecció de dades personals.  
  
u) Intervindre, amb sol·licitud prèvia dels interessats, en vies de conciliació, mediació o arbitratge en les qüestions que per motius professionals se susciten entre els col·legiats o entre aquests i els seus clients. Especialment, resoldre les discrepàncies que puguen sorgir en relació amb l'actuació professional dels col·legiats i la percepció dels seus honoraris, mitjançant laude al qual prèviament se sotmeten expressament les parts interessades.  
v) Exercir funcions d'arbitratge en els assumptes que els siguen sotmesos, així com promoure o participar en institucions d'arbitratge o mediació.  
w) Vetlar perquè en les seus de jutjats i tribunals se situen dependències dignes i suficients per a la utilització pels professionals de l'advocacia en el desenvolupament de les funcions pròpies.  
x) Qualsevol altra funció que redunde en benefici dels interessos professionals dels membres.  
y) En general, totes les que s'encaminen al compliment dels fins assignats als col·legis professionals.  
  
Article 6. Acció social del Col·legi  
6.1. L'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló tindrà especialment en compte la responsabilitat envers la societat en què s'integra. Per això podrà promoure, organitzar i executar programes d'acció social en benefici dels sectors més desfavorits, així com per a la promoció i difusió dels drets fonamentals, els valors democràtics de convivència o la cooperació internacional, i destinar amb aquesta finalitat una partida del pressupost col·legial.  
6.2. Sense perjudici de les competències derivades de la legislació sobre assistència jurídica en matèria de serveis d'orientació jurídica, el Col·legi podrà organitzar i prestar serveis gratuïts, amb finançament extern públic o privat o sense, dedicats a assessorar els qui no tenen accés a altres serveis gratuïts i es troben en situacions de necessitat, desavantatge o risc d'exclusió social, o que corresponguen a accions desenvolupades per iniciativa d'altres administracions públiques.  
6.3. L'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló podrà subscriure acords i convenis amb administracions públiques o amb tercers en relació amb les activitats assenyalades en els apartats anteriors.  
  
  
TÍTOL III  
Col·legiació i exercici de la professió  
  
Article 7. Professionals de l'advocacia  
7.1. Són professionals de l'advocacia els qui, amb possessió del títol oficial que habilita per a l'exercici d'aquesta professió, es troben incorporats a un col·legi de l'advocacia en qualitat d'exercents, en els termes que disposa l'article 3, apartat 2 de la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de col·legis professionals o la disposició bàsica que la substituïsca, i es dediquen de manera professional a l'assessorament jurídic, a la solució de disputes i a la defensa de drets i interessos aliens, tant públics com privats, en la via extrajudicial, judicial o arbitral.  
  
7.2. Correspon en exclusiva la denominació d'advocada i advocat als que es troben incorporats a un col·legi de l'advocacia com a exercents.  
  
Article 8. Modalitats de col·legiació  
Les persones col·legiades en l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló ho poden ser del mode següent:  
a) Exercents: que són les que es dediquen professionalment a l'exercici de l'advocacia. Poden ser residents o no residents, segons si tenen en l'àmbit col·legial el despatx únic o principal o no.  
b) No exercents: que no es dediquen a l'exercici professional de l'advocacia i manquen del dret a denominar-se advocats o advocades.  
  
c) Inscrites: que són les qui, d'acord amb la legislació vigent, poden exercir a Espanya amb el títol del seu país d'origen.  
d) D'honor: que són les que hagen sigut objecte d'aquesta distinció per raó dels mèrits propis o dels serveis rellevants prestats a l'advocacia o a l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló, segons acord unànime de la Junta de Govern.  
  
Article 9. Requisits per a la col·legiació  
9.1. Són requisits necessaris per a la incorporació a l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló els que determina l'Estatut general de l'advocacia espanyola. En particular:  
a) Ser major d'edat i tindre la nacionalitat espanyola o d'algun estat membre de la Unió Europea, de l'Espai Econòmic Europeu o de tercers països, segons el que disposen els tractats o convenis internacionals i amb el compliment dels requisits que recull la normativa sobre estrangeria respecte del dret dels estrangers per a establir-se i accedir a l'exercici professional a Espanya.  
b) Posseir el títol oficial que habilite per a l'exercici de la professió de l'Advocacia, excepte les excepcions establides en normes amb rang de Llei.  
c) Acreditar el coneixement de la llengua castellana o de la llengua valenciana, per qualsevol mitjà vàlid de dret, excepte quan resulte de manera fefaent el compliment del requisit anterior.  
d) Satisfer la quota d'ingrés, que no podrà superar els costos associats a la tramitació de la inscripció, així com facilitar un compte bancari amb la finalitat de domiciliar aquesta quota i les que tinga establides el Col·legi.  
e) Mancar d'antecedents penals per delictes que tinguen aparellada la imposició de penes greus o la inhabilitació per a l'exercici de l'advocacia.  
f) No haver sigut condemnat per intrusisme en l'exercici de l'advocacia en els tres anys anteriors mitjançant una resolució ferma, llevat que s'hagen cancel·lat els antecedents penals derivats d'aquesta condemna.  
g) No haver sigut sancionat disciplinàriament amb l'expulsió d'un col·legi de l'advocacia o, en cas d'haver patit aquesta sanció, haver sigut rehabilitat, la qual cosa s'haurà d'acreditar per mitjà d'un certificat expedit pel Consell General de l'Advocacia Espanyola.  
h) No estar incorregut en causa d'incapacitat, incompatibilitat o prohibició per a l'exercici de l'advocacia, la qual cosa s'haurà d'acreditar mitjançant un certificat expedit pel Consell General de l'Advocacia Espanyola.  
i) Formalitzar l'alta en el règim de la Seguretat Social que corresponga o, si és el cas, l'ingrés en una mutualitat de previsió social alternativa al Règim Especial de la Seguretat Social dels Treballadors per Compte Propi o Autònoms, de conformitat amb la legislació vigent.  
  
j) Designar una adreça postal, una d'electrònica i un número de telèfon a l'efecte de comunicacions i notificacions.  
9.2. Per a incorporar-se com a col·legiat no exercent hauran de complir-se els requisits establits en les lletres a, b, c, d, e, f, g i j de l'apartat anterior. Així mateix, haurà d'acreditar no estar incorregut en causa d'incapacitat o prohibició per a l'exercici de l'advocacia en la forma prevista en l'apartat h.  
9.3. La sol·licitud es realitzarà mitjançant un escrit dirigit a la Junta de Govern, al qual s'adjuntarà la documentació acreditativa del compliment dels requisits per a la col·legiació. Aquesta sol·licitud podrà tramitar-se per via telemàtica mitjançant la finestreta única.  
9.4. La col·legiació com a resident exigeix tindre en el seu àmbit territorial un despatx únic o principal i no estar incorporat en cap altre col·legi en aquest caràcter, sense perjudici del trasllat que exigirà la baixa en el col·legi de provinença per a ser donat d'alta en aquest col·legi.  
9.5. La incorporació a la professió per primera vegada serà solemne, exigirà el jurament o la promesa d'acatar la Constitució i la resta de l'ordenament jurídic i de complir les normes deontològiques de la professió, amb llibertat i independència, de bona fe, amb lleialtat al client, respecte a la part contrària i guardant el secret professional. El jurament o promesa serà prestat solemnement davant de la Junta de Govern de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló.  
No obstant això, la Junta de Govern podrà autoritzar que el jurament o promesa es formalitze inicialment per escrit, amb el compromís de la ratificació pública posterior davant de la Junta de Govern. En tot cas, es deixarà constància en l'expedient personal col·legiat de la prestació d'aquest jurament o promesa.  
9.6. Per a comunicar les dades que tinguen caràcter professional, incloure-les en les guies col·legials i cedir-les a tercers segons el que es preveu en la legislació pertinent i amb les limitacions que s'establisquen.  
  
Article 10. Incorporació de professionals de l'advocacia procedents d'altres col·legis  
10.1 Podran incorporar-se a l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló com a no residents els procedents d'altres col·legis d'Espanya, que acrediten el seu exercici i la pertinença actual i vigent a la corporació de residència respectiva.  
10.2 També hauran de justificar no estar donats de baixa o suspesos temporalment en l'exercici de l'advocacia per altres col·legis.  
10.3 Caldrà ajustar-se al que disposa l'Estatut general de l'advocacia espanyola quant a les persones que hagen exercit prèviament en un altre estat de la Unió Europea.  
  
Article 11. Aprovació i denegació de la incorporació  
11.1 Les sol·licituds d'incorporació seran aprovades, suspeses o denegades, amb la tramitació prèvia que procedisca, per la Junta de Govern mitjançant resolució motivada, i han de ser admesos els qui reunisquen els requisits establits per a col·legiar-se.  
11.2 La denegació d'incorporació com a exercent adoptada per un altre col·legi de l'advocacia impedirà la incorporació a aquesta corporació quan es tracte d'una causa inesmenable o que no s'haja esmenat degudament. A aquest efecte, les resolucions denegatòries d'incorporació es comunicaran al Consell General de l'Advocacia Espanyola perquè es traslladen a tots els col·legis de l'advocacia.  
11.3 La resolució de la Junta de Govern haurà de dictar-se dins dels tres mesos des de la sol·licitud d'incorporació, transcorreguts els quals s'entendrà aprovada la col·legiació per silenci administratiu.  
11.4 La resolució que denegue la incorporació serà motivada i pot ser objecte de recurs d'alçada davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats en el termini d'un mes.  
  
Article 12. Acreditació de la condició de persona col·legiada  
En el moment de la incorporació, s'assignarà un número de col·legiació, que haurà de consignar-se al costat del nom quan es realitzen actuacions professionals. L'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló expedirà el document acreditatiu d'aquesta condició.  
Article 13. Actuació de professionals de l'advocacia d'altres col·legis  
13.1 Els professionals de l'Advocacia pertanyents a altres col·legis quedaran subjectes a les normes i al règim disciplinari de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló quan actuen en l'àmbit territorial d'aquest, i tenen dret a utilitzar els serveis col·legials directament relacionats amb l'exercici de la professió.  
13.2 La llibertat i independència en l'actuació professional quedaran sota la protecció d'aquest col·legi.  
  
Article 14. Suspensió i pèrdua de la condició de persona col·legiada  
  
14.1 La suspensió i pèrdua de la condició de persona col·legiada es regirà pel que es disposa en l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
  
14.2 Els col·legiats que siguen baixa per impagament de quotes podran rehabilitar els seus drets si abonen el que deuen més uns interessos al tipus d'interés legal dels diners, així com la quota d'incorporació.  
  
  
TÍTOL IV  
Obligacions del col·legi en matèria d'informació  
 i transparència  
  
Article 15. Finestreta única  
15.1 El Col·legi d'Advocats de Castelló disposarà d'un portal electrònic perquè, mitjançant la finestreta única prevista en la llei, els professionals puguen realitzar tots els tràmits necessaris per a la col·legiació, el seu exercici i la seua baixa en el Col·legi, amb un únic punt, per via electrònica i a distància. El Col·legi Advocats de Castelló farà el que calga perquè, mitjançant aquesta finestreta única, els professionals puguen de manera gratuïta:  
a) Obtindre tota la informació i els formularis necessaris per a accedir a l'activitat professional i l'exercici d'aquesta.  
b) Presentar tota la documentació i les sol·licituds necessàries, incloent-hi la de col·legiació.  
c) Conéixer l'estat de tramitació dels procediments en els quals tinga consideració d'interessat i rebre la notificació corresponent dels actes de tràmit preceptius i de la resolució del Col·legi, incloent-hi la notificació dels expedients disciplinaris quan siga procedent.  
  
d) Ser convocats a les juntes generals ordinàries i extraordinàries i posar en el seu coneixement l'activitat pública i privada del Col·legi.  
  
15.2 Per mitjà de la referida finestreta única, per a defendre millor els drets dels consumidors i els usuaris, el Col·legi oferirà la informació següent de manera clara, inequívoca i gratuïta:  
a) L'accés al registre de col·legiats, que estarà actualitzat permanentment i en el qual constaran, almenys, les dades següents: nom i cognoms dels i les professionals col·legiats, el número de col·legiació, els títols oficials que tinguen, el domicili professional i la situació d'habilitació professional.  
b) L'accés al registre de societats professionals, que tindrà el contingut descrit en la llei.  
c) Les vies de reclamació i els recursos que podran interposar-se en cas de conflicte entre el consumidor o l'usuari i una persona col·legiada o el Col·legi.  
d) Les dades de les associacions o les organitzacions de consumidors i usuaris a les quals els destinataris dels serveis professionals poden dirigir-se per a obtindre assistència. Aquesta informació podrà proporcionar-se per mitjà d'un enllaç en la pàgina web corresponent.  
e) El contingut del Codi deontològic de l'advocacia espanyola i d'altres que puguen ser aplicables.  
  
Article 16. Memòria anual  
16.1 El Col·legi està subjecte al principi de transparència en la seua gestió. Per a fer-ho, elaborarà una memòria anual d'acord amb el que s'estableix en la legislació i en l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
16.2 La memòria anual aprovada s'haurà de fer pública mitjançant la pàgina web en el primer semestre de cada any.  
  
Article 17. Servei d'atenció als membres del Col·legi i a les persones consumidores o usuàries  
17.1 El Col·legi haurà d'atendre les queixes o les reclamacions presentades.  
17.2 Així mateix, disposarà d'un servei d'atenció a les persones consumidores o usuàries, que necessàriament tramitarà i resoldrà les queixes i reclamacions referides a l'activitat col·legial o professional dels membres que es presenten per aquests, així com per associacions i organitzacions de consumidors i usuaris en la seua representació o en defensa dels interessos propis.  
17.3 El Col·legi, per mitjà d'aquest servei d'atenció, resoldrà sobre la queixa o reclamació segons siga procedent:  
a) Informar sobre el sistema extrajudicial de resolució de conflictes,  
  
b) remetre als òrgans col·legials competents per a instruir els expedients informatius o disciplinaris oportuns,  
c) arxivar l'expedient, o  
d) adoptar qualsevol altra decisió conforme a dret.  
El procediment de resolució de queixes i reclamacions el regularà la Junta de Govern.  
17.4 La regulació d'aquest servei haurà de preveure la presentació de queixes i reclamacions per via electrònica i a distància.  
  
Article 18. Serveis jurídics en línia o mitjançant internet  
18.1. La prestació per part d'un professional de l'advocacia d'assessorament jurídic en línia o amb internet constitueix una forma d'exercici de la professió sotmesa a aquest estatut, a l'Estatut general de l'advocacia espanyola i a la resta de l'ordenament jurídic.  
  
18.2. La identificació del professional de l'advocacia que presta el servei, així com la pertinença d'aquest a l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló, haurà de ser comunicada al client o usuari abans de la prestació de serveis i, en tot cas, abans de sol·licitar l'abonament de cap contraprestació.  
18.3. Quan un col·legiat exercent siga requerit per a prestar els seus serveis professionals per aquest mitjà, haurà d'adoptar les mesures necessàries per a garantir el secret professional i obtindre del client l'acreditació suficient de la seua identitat i la informació restant que li permeta evitar conflictes d'interessos i prestar l'assessorament adequat al sol·licitant dels seus serveis.  
18.4. Les comunicacions confidencials hauran d'enviar-se encriptades i amb signatura electrònica segura, sempre que les circumstàncies del client ho permeten.  
18.5. Els serveis es consideraran prestats en el lloc en què es trobe la seu del jutjat, en el cas que s'haja realitzat una actuació judicial, i en el cas que s'estiga davant d'un assessorament, en el lloc en què es troba col·legiat el professional de l'advocacia.  
  
Article 19. Obligacions dels professionals de l'advocacia vinculats contractualment amb societats d'intermediació  
19.1 Els professionals de l'advocacia que, vinculats contractualment amb empreses o societats d'intermediació que no tinguen la consideració de societats professionals de l'advocacia, desenvolupen alguna activitat professional en l'àmbit territorial del Col·legi d'Advocats de Castelló, hauran de comunicar al Col·legi aquesta circumstància i els termes de la seua vinculació, amb la finalitat que el Col·legi puga realitzar el control deontològic adequat de l'activitat desenvolupada, com a professionals de l'advocacia, en el marc de la relació contractual especificada.  
  
19.2 Les societats no professionals a què al·ludeix l'apartat anterior són les definides en el preàmbul de la Llei 2/2007, de 15 de març, de societats professionals com a societats d'intermediació, que serveixen de canalització o de comunicació entre el client, amb qui mantenen la titularitat de la relació jurídica, i el professional persona física que, vinculat a la societat per qualsevol títol (soci, assalariat, etc.), desenvolupa efectivament l'activitat professional. Es tracta, en aquest últim cas, de societats la finalitat de les quals és la de proveir i gestionar en comú els mitjans necessaris per a l'exercici individual de la professió, en el sentit no de proporcionar directament al sol·licitant la prestació que desenvoluparà el professional persona física, sinó de servir no sols d'intermediària perquè siga aquest últim qui la realitze, i també de coordinadora de les diferents prestacions específiques seguides.  
19.3 Amb efectes deontològics, i concretament pel que es disposa en el Títol V, el client del professional de l'advocacia serà la persona física o jurídica destinatària dels serveis jurídics prestats per aquest; són aplicables i, en conseqüència exigibles, en relació amb el destinatari final d'aquests serveis, totes les obligacions i deures propis de la relació advocat-client, l'eventual incompliment de la qual i les infraccions deontològiques resultants li seran imputables, d'acord amb el que s'estableix en el Títol IX, capítol 2. Tot això, amb independència de les relacions entre el professional de l'advocacia i l'empresa o la societat d'intermediació.  
  
  
TÍTOL V  
Obligacions i drets dels membres del Col·legi.   
Distincions i honors  
  
CAPÍTOL PRIMER  
Amb caràcter general  
  
Article 20. Obligacions col·legials dels professionals de l'advocacia  
  
Són obligacions col·legials dels membres del Col·legi d'Advocats de Castelló les següents:  
a) Complir les normes estatutàries i deontològiques, així com els acords adoptats pels òrgans corporatius.  
b) Estar al corrent en el pagament de les quotes col·legials ordinàries i extraordinàries.  
c) Estar al corrent en el pagament de les quotes de previsió social, siga quin siga el règim al qual estiga adscrit.  
d) Denunciar davant del Col·legi qualsevol acte d'intrusisme o exercici il·legal que arribe al seu coneixement, ja siga degut a la manca de col·legiació, per suspensió o inhabilitació del denunciat, o per concórrer en supòsits d'incompatibilitat o prohibició.  
e) Comunicar al Col·legi el domicili propi, el del despatx professional principal i qualsevol altre despatx obert en l'àmbit territorial del Col·legi d'Advocats de Castelló, així com els canvis eventuals.  
f) Comunicar qualsevol canvi en l'adreça electrònica o número de telèfon facilitat al Col·legi d'Advocats de Castelló, d'acord amb el que s'estableix en l'article 8.1.j d'aquest estatut.  
g) Mantindre despatx professional obert, propi, alié o d'empresa, en el territori del Col·legi de Castelló en el qual s'està incorporat com a exercent resident, en els termes de l'article 7.1 de l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
h) Qualsevol altre establit en aquest estatut, en l'Estatut general de l'advocacia espanyola i en les altres normes que regulen la professió.  
  
  
Article 21. Drets dels col·legiats i les col·legiades  
Són drets dels col·legiats i de les col·legiades els següents:  
a) Participar en la gestió corporativa i exercir els drets de petició, vot i accés als càrrecs directius en la forma que establisquen les normes legals o estatutàries.  
El vot dels advocats i advocades col·legiats exercents tindrà, en tot cas, el doble de valor que el dels col·legiats i col·legiades no exercents.  
  
b) Recaptar del Col·legi l'empara de la seua dignitat, independència i llibertat lícita d'actuació professional, així com del seu dret a conciliar la vida familiar amb l'actuació professional.  
c) Ser informats dels acords adoptats pels òrgans col·legials que els afecten. En tot cas, l'Estatut particular del Col·legi d'Advocats de Castelló, les normes aprovades pels seus òrgans i els acords d'interés general hauran de figurar, degudament actualitzats, en la pàgina web del Col·legi i en les dependències col·legials a la disposició de qui ho sol·licite.  
d) Formular una moció de censura en els termes establits en aquest estatut i en l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
e) Qualsevol altre establit en aquest estatut, en l'Estatut general de l'advocacia espanyola i en les altres normes que regulen la professió.  
  
  
  
  
Article 22. Formes d'exercici professional  
22.1 L'advocacia es podrà exercir de les maneres que preveu l'Estatut general de l'advocacia espanyola i la legislació vigent.  
22.2 Les societats professionals hauran d'inscriure's en el Registre de societats professionals que el Col·legi té creat a l'efecte i tindran les mateixes obligacions deontològiques que la resta de la col·legiació amb les particularitats que li siguen pròpies.  
22.3 Els deures d'informació i identificació que estableix l'Estatut general de l'advocacia espanyola recauen també sobre les societats multidisciplinàries en les quals són socis professionals advocats o advocades.  
22.4 Igualment, el secret professional incumbeix també les societats d'advocats, els despatxos col·lectius i les societats multidisciplinàries amb participació de professionals de l'advocacia.  
22.5 El Col·legi exercirà sobre les societats professionals que estiguen inscrites les mateixes competències que se li atribueixen en relació amb les persones col·legiades, especialment quant a la deontologia i la potestat disciplinària.  
22.6 En la fulla per encàrrec professional han de figurar les dades d'identificació de les societats professionals, dels despatxos col·lectius i de les societats multidisciplinàries, si és el cas.  
22.7 En la denominació subjectiva o objectiva dels despatxos col·lectius haurà de figurar la denominació «despatx col·lectiu» i la forma d'agrupació triada.  
  
Article 23. Secret professional  
23.1 La confiança i confidencialitat en les relacions amb el client imposen al professional de l'advocacia, d'acord amb el que s'estableix en la Llei orgànica del poder judicial i altres normes que afecten la matèria, el deure i el dret de guardar secret de tots els fets o notícies que conega per raó de qualsevol de les modalitats de la seua actuació professional, sense poder ser obligat a declarar sobre aquests.  
23.2 El secret professional és igualment exigible en relació amb els advocats d'empresa en els termes establits en l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
23.3 El secret professional serà igualment exigible en relació amb els professionals de l'advocacia vinculats contractualment amb empreses i societats d'intermediació i la informació que puguen facilitar a aquestes últimes.  
23.4 L'àmbit del secret professional serà l'establit en l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
23.5 Solament podrà fer-se ús de fets o notícies sobre els quals s'haja de guardar el secret professional quan s'utilitze per a la pròpia defensa en el marc d'una informació prèvia, d'un expedient disciplinari o en un procediment administratiu o judicial en els àmbits penal, civil, laboral, tributari o deontològic, sense perjudici de la confidencialitat de les comunicacions entre professionals de l'advocacia en els termes de l'article següent.  
23.6 Si un professional de l'advocacia ha de reclamar judicialment contra el seu client a conseqüència de l'exercici professional, no tindrà obligació de guardar silenci respecte al cas concret al qual es refereix la reclamació.  
23.7 El degà/ana de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló, o el professional de l'advocacia en qui delegue assistirà, a petició de l'interessat, a la pràctica d'un registre en el despatx professional d'un advocat de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló; es personarà en aquest despatx i assistirà les diligències que s'hi practiquen; vetlarà per la salvaguarda del secret professional i, especialment, perquè el registre, així com la resta de les actuacions que es duguen a terme, es limite exclusivament a la investigació de l'il·lícit per raó del qual van ser acordats.  
  
  
Article 24. Confidencialitat de les comunicacions entre els professionals de l'advocacia  
24.1 El professional de l'advocacia no podrà aportar als tribunals, ni facilitar al seu client, les cartes, els documents i les notes que, com a comunicació entre professionals de l'advocacia, mantinga amb el professional de l'advocacia de l'altra part, llevat que aquest últim ho autoritze expressament.  
24.2 Aquesta prohibició no arribarà a les cartes, els documents i les notes en què algun dels professionals de l'advocacia desenvolupe actuacions diferents de les que són pròpies d'aquest exercici professional, segons com aquest ve definit en l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
  
Article 25. Independència i llibertat del professional de l'advocacia  
  
25.1 El professional de l'advocacia, en compliment de la seua funció, actuarà amb total llibertat i independència, sense altres limitacions que les imposades per la llei o per les normes ètiques i de deontologia professional.  
25.2 Si el professional de l'advocacia considerara que l'autoritat, el jutge o el tribunal coarta la independència i la llibertat necessàries per a complir els deures professionals, o que no guarda la consideració deguda a la seua funció, podrà fer-ho constar així davant del mateix jutjat o tribunal i donar compte a la Junta de Govern. La Junta, si estima fonamentada la queixa, adoptarà mesures actives per a emparar la llibertat, la independència i la dignitat professionals.  
25.3 La mateixa protecció assenyalada en l'apartat anterior podrà ser requerida quan siga algun òrgan de l'Administració pública qui coarte la independència o la llibertat, pertorbe o pressione al professional de l'advocacia en l'exercici de la defensa del seu client, en garantia del seu dret de defensa i l'íntegra i efectiva realització de la Justícia.  
  
25.4 L'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló notificarà les empares concedides a l'Administració, jutges o tribunals dels quals s'estime que hagen coartat la llibertat o independència dels professionals de l'advocacia i denunciaran aquestes conductes, quan siga procedent, davant del Consell General del Poder Judicial i les institucions pertinents. Així mateix, l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló promourà fórmules per a ser escoltar davant de la Sala de Govern del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en els expedients governatius seguits contra qualsevol professional de l'advocacia i els seus recursos.  
  
Article 26. Publicitat  
26.1 El professional de l'advocacia podrà realitzar lliurement la publicitat dels seus serveis, amb ple respecte de la legislació sobre publicitat, defensa de la competència i competència deslleial, així com de l'Estatut general de l'advocacia espanyola i del Codi deontològic que resulte aplicable.  
26.2 La publicitat que realitzen els professionals de l'advocacia respectarà en tot cas la independència, la llibertat, la dignitat i la integritat com a principis essencials i valors superiors de la professió, així com el secret professional.  
26.3 La publicitat no podrà suposar:  
a) La revelació directa o indirecta de fets, dades o situacions emparats pel secret professional.  
b) La incitació genèrica o concreta al plet o al conflicte.  
c) L'oferta de serveis professionals, propis o mitjançant tercers, a víctimes directes o indirectes d'accidents o desgràcies, així com de catàstrofes, calamitats públiques o altres successos que hagueren produït un nombre elevat de víctimes, siguen o no delicte, en moments o circumstàncies que condicionen l'elecció lliure del professional de l'advocacia.  
Aquesta prohibició quedarà sense efecte en el cas que la prestació d'aquests serveis professionals haja sigut sol·licitada expressament per la víctima.  
d) La promesa d'obtindre resultats que no depenguen exclusivament de l'activitat del professional de l'advocacia.  
e) La referència a clients del mateix professional de l'advocacia sense la seua autorització, excepte el que es preveu en l'article 54 de l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
f) La utilització d'emblemes o símbols institucionals o col·legials i que per similitud pogueren generar confusió.  
g) La menció d'activitats realitzades pels professionals de l'advocacia que siguen incompatibles amb l'exercici de l'advocacia.  
26.4 Les mencions que a l'especialització en determinades matèries incloguen els professionals de l'advocacia en la seua publicitat hauran de respondre a la possessió de títols acadèmics o professionals específics sobre les matèries de què es tracte, a la superació de cursos formatius d'especialització professional oficialment homologats o a una pràctica professional que les avalen.  
  
  
CAPÍTOL SEGON  
En relació amb els tribunals  
  
Article 27. Normes per a actuar davant dels tribunals  
27.1 En la condició de garant de l'efectivitat del dret constitucional de defensa i de col·laborador amb l'Administració de justícia, el professional de l'advocacia està obligat a participar i cooperar amb aquesta per mitjà de l'assessorament, la conciliació i la defensa, mitjançant el Dret, dels interessos que li siguen confiats.  
27.2 En la intervenció davant dels òrgans jurisdiccionals, el professional de l'advocacia haurà d'atindre's en la seua conducta a la bona fe, la prudència i la lleialtat. La forma de la intervenció haurà de guardar el respecte adequat a aquests òrgans i als professionals de l'advocacia defensors de les altres parts.  
27.3 Els professionals de l'advocacia tindran dret a intervindre davant dels jutjats i tribunals de qualsevol jurisdicció asseguts en l'estrada, al mateix nivell en què es trobe instal·lat l'òrgan jurisdiccional davant del qual actuen i vestits amb toga, per a adequar la seua indumentària a la dignitat de la funció. En tot cas, s'atindrà a les indicacions que, en l'exercici de la policia d'estrades, puguen adoptar-se per l'òrgan judicial.  
27.4 El professional de l'advocacia actuant podrà ser auxiliat o substituït en qualsevol diligència judicial per un o diversos companys en exercici; poden intervindre dos o més professionals de l'advocacia en les vistes sempre que la intervenció conjunta presente justificació suficient a criteri de l'òrgan judicial. Per a la substitució bastarà la declaració del professional de l'advocacia substitut sota la seua responsabilitat.  
  
27.5 Els professionals de l'advocacia que es troben processats o imputats i es defensen a si mateixos o col·laboren amb el seu defensor usaran toga i, en aquest cas, ocuparan el lloc dels professionals de l'advocacia.  
27.6 Els professionals de l'advocacia esperaran un temps prudencial sobre l'hora assenyalada pels òrgans judicials per a les actuacions en què hagen d'intervindre, transcorregut el qual sense causa justificada formularan la queixa pertinent davant del mateix òrgan.  
Així mateix, hauran de denunciar el retard a la Junta de Govern de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló perquè puga adoptar les actuacions pertinents i, en el cas de reiteració de retards injustificats, presentar la denúncia corresponent davant del Consell General del Poder Judicial.  
  
CAPÍTOL TERCER  
En relació amb les parts  
  
Article 28. Respecte al client propi  
28.1 El professional de l'advocacia té plena llibertat per a acceptar o rebutjar la direcció de l'assumpte.  
Així mateix, podrà cessar en la seua intervenció professional quan sorgisquen discrepàncies amb el seu client i haurà de fer-ho quan concórreguen circumstàncies que afecten la seua independència i llibertat en la defensa o el deure de secret professional.  
28.2 El professional de l'advocacia podrà renunciar a la defensa processal que li haja sigut encomanada en qualsevol fase del procediment, i està obligat a comunicar-ho per escrit o per qualsevol altre mitjà que permeta deixar constància al seu client amb l'antelació necessària perquè no queden indefensos els interessos posats sota la seua empara; està obligat a despatxar els tràmits processals urgents i a tindre en compte el que es disposa en l'article 553.4 de la Llei orgànica del poder judicial.  
28.3 Són obligacions del professional de l'advocacia envers la part que defensa, a més de les que es deriven de les seues relacions contractuals, el compliment de la missió de defensa que li siga encomanada amb el màxim zel i diligència i guardant el secret professional.  
  
28.4 El professional de l'advocacia realitzarà diligentment les activitats professionals que li impose la defensa de l'assumpte encomanat, s'atindrà a les exigències tècniques, deontològiques i ètiques adequades a la tutela jurídica d'aquest assumpte i podrà auxiliar-se dels seus col·laboradors i altres companys, que actuaran sota la seua responsabilitat.  
  
En tot cas, tindrà l'obligació d'informar el seu client sobre la viabilitat de l'assumpte o dels recursos corresponents, així com dels aspectes més rellevants de l'encàrrec, i procurarà dissuadir-lo de promoure conflictes o exercir accions judicials sense fonament i li aconsellarà, si és el cas, sobre les vies alternatives per a la millor satisfacció dels seus interessos. Aquesta obligació no podrà ser delegada a qui no siga un professional de l'advocacia.  
Així mateix, l'informarà sobre els honoraris i costos de la seua actuació. També li farà saber les conseqüències que pot tindre una condemna pel que fa a costes i la seua quantia aproximada.  
28.5 En tot cas, el professional de l'advocacia haurà d'identificar-se davant de la persona a la qual assessore o defense, fins i tot quan ho fera per compte d'un tercer, a fi d'assumir les responsabilitats civils, penals i deontològiques que, si és el cas, corresponguen.  
A l'efecte d'identificació, haurà de facilitar-se al client el seu nom, número d'identificació fiscal, col·legi de pertinença i número de col·legiat, domicili professional i mitjà per a posar-se en comunicació amb el professional, incloent-hi la via telemàtica.  
Si el client ho sol·licita, el professional de l'advocacia haurà de facilitar tota la informació assenyalada en l'article 49 de l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
28.6 El professional de l'advocacia està obligat a retornar puntualment al seu client la documentació que li haguera confiat, a la fi de la relació contractual. No serà causa per a eximir-se d'aquesta obligació que se li dega qualsevol quantitat. També haurà d'entregar al seu client, a petició seua, els escrits i les resolucions relacionades amb l'assumpte que li tinga encomanat, amb despeses a càrrec del client.  
28.7 El professional de l'advocacia està obligat a no defensar interessos en conflicte amb els del seu client en els termes assenyalats en l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
  
Article 29. Respecte a la part contrària  
29.1 Són obligacions de l'advocat envers la part contrària l'abstenció de qualsevol acte que determine una lesió injusta per a aquesta, i el tracte considerat i cortés.  
29.2 El professional de l'advocacia no podrà entrar en contacte amb la part contrària quan aquesta compte amb assistència lletrada, excepte per autorització d'aquesta última.  
  
Article 30. Deures envers els altres professionals de l'advocacia  
  
30.1 Els professionals de l'advocacia han de mantindre una lleialtat recíproca i un respecte mutu.  
30.2 En tot cas, els professionals de l'advocacia estan obligats en les relacions amb altres companys al següent:  
a) Comunicar al Col·legi la intenció d'interposar, en nom propi o del client, una acció de responsabilitat civil o penal contra un altre professional de l'advocacia, derivada de l'exercici professional.  
b) Mantindre el respecte més absolut pel professional de l'advocacia de la part contrària, evitar qualsevol al·lusió personal en els escrits judicials, els informes orals i qualsevol comunicació oral o escrita.  
c) No atribuir-se facultats diferents de les conferides pel client.  
d) Comunicar el cessament o interrupció de les negociacions extrajudicials abans de presentar reclamació judicial o, si és el cas, de sol·licitar l'execució d'una resolució.  
e) Abstindre's de demanar la declaració testifical del professional de l'advocacia de la part contrària o d'altres professionals de l'advocacia que hagueren tingut alguna implicació professional en l'assumpte.  
  
Article 31. Substitució del professional de l'advocacia  
31.1 El professional de l'advocacia a qui s'encarregue la direcció professional d'un assumpte encomanat a un altre company haurà de comunicar-li'l a aquest en alguna manera que permeta la constància de la recepció, que acredite haver rebut l'encàrrec del client.  
31.2 El professional de l'advocacia substituït, al més prompte possible, haurà de justificar la recepció de la comunicació, posar a la disposició del company la documentació relativa a l'assumpte que obre en el seu poder i proporcionar-li les dades i les informacions que siguen necessàries.  
31.3 El nou professional de l'advocacia queda obligat a respectar i preservar el secret professional sobre la documentació rebuda, amb atenció especial a la confidencialitat de les comunicacions entre companys.  
31.4 Si la substitució entre professionals té lloc en el marc d'un expedient judicial electrònic, es tindrà en compte el que estableix l'article 17 de la Llei 18/2011, de 5 de juliol, reguladora de l'ús de les tecnologies de la informació i la comunicació en l'Administració de justícia, i les disposicions que la desenvolupen.  
  
  
CAPÍTOL QUART  
Honoraris professionals  
  
Article 32. Honoraris professionals  
32.1 La quantia dels honoraris serà convinguda lliurement amb el client i ha de ser objecte d'acord previ per mitjà de la utilització del full d'encàrrec o mitjà equivalent; s'entén com a mitjà equivalent qualsevol sistema que permeta acreditar que es desenvolupa aquesta comunicació.  
  
32.2 Serà una obligació del professional de l'advocacia l'emissió de la factura corresponent d'acord amb la normativa tributària.  
  
  
CAPÍTOL CINQUÉ  
Distincions i honors  
  
Article 33. Distincions i honors  
Amb la finalitat de reconéixer els mèrits contrets en benefici i interés de l'advocacia i del dret, els serveis prestats a l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló i la dedicació constant a l'exercici professional, la Junta de Govern podrà concedir les distincions i honors que determine.  
  
  
TÍTOL VI  
Assistència jurídica gratuïta i torn d'ofici  
  
Article 34. Competències en matèria d'assistència jurídica gratuïta i torn d'ofici  
34.1 Correspon al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i a la Junta de Govern del Col·legi d'Advocats de Castelló la regulació i organització dels serveis d'assistència lletrada i de defensa gratuïta, que garantisquen en tot cas la continuïtat d'aquests, atesos els principis d'eficiència i funcionalitat, de distribució objectiva i equitativa dels diferents torns i mitjans i, quan el cens dels professionals ho permeta, d'especialització per òrgans jurisdiccionals i matèries.  
  
34.2 La Junta de Govern és competent per a establir les normes per al repartiment entre els professionals de l'advocacia, així com els requisits complementaris que han de complir els que deguen o vulguen prestar-los, sense perjudici dels legalment exigits.  
Correspon als advocats i advocades l'assessorament jurídic i la defensa d'ofici de les persones que tinguen dret a l'assistència jurídica gratuïta segons la legislació vigent.  
34.3 Així mateix, correspon als professionals de l'advocacia l'assistència i defensa dels qui sol·liciten un advocat d'ofici o no designen professional de l'advocacia en la jurisdicció penal, sense perjudici de l'abonament d'honoraris pel client si no li fora reconegut el dret a l'assistència jurídica gratuïta.  
34.4 Igualment, correspon als professionals de l'advocacia l'assistència als detinguts i presos en els termes que expresse la legislació vigent.  
34.5 Els professionals de l'advocacia exerciran les funcions a què es refereix aquest article amb la llibertat i la independència professionals pròpies i conforme a les normes reguladores de l'assistència jurídica gratuïta i les normes ètiques i deontològiques que regeixen la professió.  
  
  
Article 35. Assistència jurídica gratuïta i organització del torn d'ofici  
El desenvolupament de les funcions ressenyades en l'article anterior serà organitzat pel Consell Valencià de Col·legis de l'Advocacia i la Junta de Govern del Col·legi d'Advocats de Castelló; s'establiran les normes i els requisits a què haja d'atindre's la prestació dels serveis corresponents, procedirà la Junta de Govern a la designació de l'advocat o advocada que haja d'assumir cada assumpte, al control del seu acompliment, i a l'exigència de les responsabilitats disciplinàries que puguen escaure.  
  
Article 36. Requisits generals  
36.1 Amb caràcter general, els professionals de l'advocacia adscrits als torns d'ofici o d'assistència al detingut hauran de reunir en qualsevol moment, a més dels requisits exigits per la legislació i per la Junta de Govern de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló, les condicions següents:  
a) Estar incorporats com a exercents en aquest col·legi durant l'exercici de les seues actuacions.  
b) Tindre despatx professional principal o únic dins de l'àmbit territorial del Col·legi d'Advocats de Castelló.  
36.2 L'interessat haurà de sol·licitar la incorporació per escrit en els terminis i forma que assenyale la Junta de Govern. Aquestes sol·licituds s'efectuaran per a cada classe de torn.  
36.3 La Junta de Govern podrà excloure dels torns als qui per la seua prestació de serveis a la funció pública o treball per compte d'altri estiguen subjectes al compliment d'un horari que els impossibilite o obstaculitze el bon compliment de les obligacions inherents al funcionament del torn d'ofici o del torn d'assistència al detingut.  
  
  
TÍTOL VII  
Òrgans de govern  
  
CAPÍTOL PRIMER  
Òrgans de govern  
  
Article 37. Principis rectors i òrgans de govern  
37.1 El govern del Col·legi d'Advocats de Castelló està presidit pels principis de democràcia, autonomia i transparència. Així mateix, caldrà procurar la incorporació de mesures que promoguen la igualtat efectiva d'homes i dones en la provisió dels òrgans col·legials.  
37.2 El Col·legi d'Advocats de Castelló estarà regit pel degà o la degana, la Junta de Govern i la Junta General.  
  
  
CAPÍTOL SEGON  
La Junta General  
  
Article 38. Junta General  
38.1 La Junta General és l'òrgan suprem de la voluntat col·legial en els assumptes propis de la seua competència. Tots els col·legiats i col·legiades tenen dret d'assistència a la Junta General.  
38.2 La Junta General tindrà les atribucions següents, a més de les establides en l'Estatut general de l'advocacia espanyola i la resta de la normativa aplicable:  
a) Aprovar l'Estatut del Col·legi i les seues modificacions o reformes.  
b) Debatre i, si és el cas, aprovar els pressupostos i els comptes anuals de cada exercici.  
c) Debatre i, si és el cas, resoldre sobre la reprovació o censura de la Junta de Govern o de qualsevol dels seus membres.  
d) Aprovar la imposició de quotes extraordinàries.  
e) Aprovar la inversió, el gravamen o la disposició del patrimoni col·legial si es tracta de béns immobles.  
f) Aprovar els reglaments de règim interior que li propose la Junta de Govern.  
g) Els assumptes que li sotmeta la Junta de Govern quan, segons el propi criteri, tinguen una especial transcendència col·legial.  
h) Aprovar la fusió, l'absorció, la segregació, la dissolució i la liquidació del Col·legi.   
i) Qualsevol altra facultat que li atribuïsquen les lleis, els reglaments o aquest estatut.  
38.3 Les juntes generals podran ser ordinàries o extraordinàries.  
38.4 Les juntes generals, tant ordinàries com extraordinàries, hauran de convocar-se amb una antelació mínima de deu dies, excepte en els casos d'urgència en què segons el parer de la Junta de Govern haja de reduir-se el termini, cosa que s'ha de motivar en la convocatòria amb la causa concreta que ho justifique.  
38.5 La convocatòria, amb l'ordre del dia, es publicarà en els taulers d'anuncis del Col·legi i en la pàgina web col·legial; es notificarà a tots els membres per mitjans telemàtics a les adreces electròniques comunicades a l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló o per correu ordinari.  
  
38.6 La citació assenyalarà la data, l'hora i el lloc de la celebració i exposarà la numeració correcta de l'ordre del dia. Si la convocatòria o algun dels punts que cal tractar són a instància de les persones col·legiades, caldrà indicar-hi aquesta circumstància.  
38.7 No s'exigirà un quòrum especial per a la constitució vàlida de la Junta, excepte en els casos previstos en l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
38.8 Els vots dels exercents tindran el doble de valor que els dels no exercents.  
38.9 Les votacions seran a mà alçada. Només seran nominals quan ho sol·licite el deu per cent dels col·legiats presents o així ho determine la presidència per al bon recompte dels vots. També podran adoptar-se els acords per votació secreta quan ho sol·licite un deu per cent dels col·legiats presents o així ho exigisca aquest estatut o l'Estatut general de l'advocacia.  
38.10 Els acords s'adoptaran per majoria simple, excepte en els casos en què s'exigisca una majoria qualificada.  
38.11 No es podran prendre acords sobre assumptes no compresos en l'ordre del dia o no incorporats com a proposició en els termes assenyalats en l'article 38.3 d'aquest estatut.  
38.12 Es permetrà la delegació per escrit del vot, que haurà de ser específic per a la Junta General a què es referisca la delegació, sempre que conste degudament acreditada l'autenticitat i recaiga en un col·legiat o col·legiada, amb un màxim de dues delegacions per votant. No pot delegar-se el vot per a les eleccions i votacions de censura. El vot per a participar en les juntes generals en què s'haja de tractar el canvi de denominació, la fusió, la segregació, la dissolució i la liquidació del Col·legi tampoc serà delegable.  
38.13 Des de la data de la convocatòria i fins al dia de la celebració de la Junta, es podran consultar en la Secretaria els antecedents relatius al contingut de l'ordre del dia.  
38.14 La Junta General serà presidida pel degà o la degana, o la persona que els substituïsca.  
38.15 Els membres de la Junta de Govern hauran d'assistir a la Junta General, excepte per causa justificada.  
38.16 Del contingut de la Junta s'estendrà una acta que signarà qui presidisca i qui exercisca la Secretaria. Aquests acords seran immediatament executius, llevat que el mateix acord establisca una altra cosa.  
  
38.17 El vot de censura en la Junta de Govern es regirà pel que es disposa en aquest estatut i en l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
  
  
Article 39. Junta General Ordinària  
Hi ha dues juntes generals ordinàries durant l'exercici.  
39.1.A. Primera Junta General Ordinària  
La primera Junta General Ordinària se celebrarà durant el primer semestre de l'any, segons l'ordre del dia següent:  
a) Informe del degà/ana sobre la gestió pròpia i sobre la gestió de la Junta de Govern, en què es ressenyen els esdeveniments més importants de l'exercici anterior en relació amb el Col·legi i la professió.  
b) Lectura, deliberació i votació dels comptes anuals de l'exercici anterior.  
c) Lectura, deliberació i votació dels assumptes que es consignen en la convocatòria.  
d) Proposicions.  
e) Precs i preguntes.  
39.2 Fins a tres dies abans de la celebració de la Junta els col·legiats podran presentar proposicions que desitgen sotmetre a deliberació i acord d'aquesta.  
Les proposicions esmentades hauran de ser presentades per escrit i amb un breu encapçalament descriptiu del contingut.  
Aquestes proposicions hauran de ser subscrites per un mínim de deu col·legiats/ades.  
Les proposicions que complisquen el que s'estableix en l'apartat anterior seran llegides en la Junta General que decidirà, per majoria, si escau o no obrir un debat sobre aquestes.  
En el cas que es decidisca sotmetre-les a consideració de la Junta General, seran defensades per algun dels proponents.  
39.3 Els comptes anuals podran ser examinats en la seu del Col·legi des de la data de la convocatòria per tots els col·legiats, amb sol·licitud prèvia del dia anterior a aquell en què es vulguen examinar.  
39.4.B. Segona Junta General Ordinària  
La segona Junta General Ordinària se celebrarà durant el quart trimestre de l'any, segons l'ordre del dia següent:  
a) Lectura, deliberació i votació del pressupost formulat per la Junta de Govern per a l'exercici següent.  
b) Lectura, deliberació i votació dels assumptes que es consignen en la convocatòria.  
c) Proposicions.  
d) Precs i preguntes.  
39.5 Fins a tres dies abans de la celebració de la Junta els col·legiats podran presentar proposicions que desitgen sotmetre a deliberació i acord d'aquesta.  
Les proposicions esmentades hauran de ser presentades per escrit i amb un breu encapçalament descriptiu del contingut.  
Aquestes proposicions hauran de ser subscrites per un mínim de deu col·legiats/ades.  
Les proposicions que complisquen el que s'estableix en l'apartat anterior seran llegides en la Junta General que decidirà, per majoria, si escau o no obrir un debat sobre aquestes.  
En el cas que es decidisca sotmetre-les a consideració de la Junta General, seran defensades per algun dels proponents.  
39.6 El pressupost podrà ser examinat en la seu del Col·legi des de la data de la convocatòria per tots els col·legiats, amb sol·licitud prèvia el dia anterior a aquell en què es vulguen examinar.  
  
Article 40. Junta General Extraordinària  
40.1 Podran celebrar-se totes les juntes generals extraordinàries que siguen degudament convocades per decisió del degà o degana, de la Junta de Govern o per iniciativa d'un deu per cent dels col·legiats exercents.  
40.2 En el cas de ser convocada per iniciativa d'un deu per cent dels col·legiats, haurà d'acompanyar-se l'ordre del dia proposat.  
La iniciativa col·legial haurà d'expressar de manera suficient el fi col·legial a què es refereix. En el cas que la iniciativa no afecte els fins atribuïts als col·legis de l'advocacia, podrà denegar-se la celebració, sense perjudici dels recursos que corresponguen als peticionaris.  
  
40.3 La convocatòria serà publicada en el tauler d'anuncis de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló, en la pàgina web, i serà remesa a l'adreça electrònica de tots els col·legiats.  
La Junta General Extraordinària haurà de celebrar-se en el termini d'un mes, llevat que per raons d'urgència hagen de reduir-se els terminis, la qual cosa haurà de motivar-se en la seua convocatòria.  
  
  
CAPÍTOL TERCER  
La Junta de Govern  
  
Article 41. La Junta de Govern del Col·legi d'Advocats  
41.1 La Junta de Govern és l'òrgan de direcció, gestió i administració del Col·legi.  
41.2 La Junta de Govern estarà composta pels membres següents: un degà/ana, un vicedegà/ana o diputat/ada 1r, un tresorer/era, un bibliotecari/ària, un secretari/ària i huit diputats/ades. Els diputats/ades actuaran com a vocals de la Junta i exerciran les funcions que la normativa o aquest estatut els encomane, o que aquesta junta acorde. Els seus càrrecs estaran numerats per a possibles substitucions del degà/ana, per ordre numèric creixent, en cas de malaltia, absència o vacant i en la mesura en què el vicedegà/ana no puga fer-ho. Pels mateixos motius, el tresorer/era i el secretari/ària seran substituïts per ordre decreixent començant pel nové diputat o diputada.  
41.3 L'exercici del càrrec en la Junta de Govern no serà retribuït. No obstant això, els membres de la Junta de Govern tindran dret al reembossament de les despeses degudament justificades que l'acompliment de la funció els ocasione.  
  
Article 42. Capacitat per a formar part de la Junta de Govern  
42.1 Podran formar part de la Junta de Govern els qui tinguen la condició de col·legiats o col·legiades exercents amb despatx únic o principal en l'àmbit de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló.  
42.2 No podran formar part de la Junta de Govern els col·legiats o col·legiades que:  
a) Hagen sigut condemnats per alguna sentència ferma que porte aparellada la inhabilitació o suspensió per a càrrecs públics, mentre aquestes subsisteixen.  
b) Se'ls haja imposat alguna sanció disciplinària per infracció greu o molt greu en qualsevol col·legi de l'advocacia, mentre no haja sigut cancel·lada.  
c) Siguen membres d'òrgans rectors d'un altre col·legi professional.  
d) No estiguen al corrent en el pagament de les quotes col·legials.  
Els qui es troben en alguna de les situacions relacionades en els apartats anteriors hauran de posar-ho en coneixement del degà, la qual cosa suposarà la destitució immediata com a membres de la Junta.  
  
Article 43. Funcions dels membres de la Junta de Govern  
43.1 Degà/ana  
Li correspondrà la representació legal i institucional del Col·legi en totes les seues relacions, incloses les que mantinga amb els poders públics, les entitats, les corporacions i les persones de qualsevol ordre, la presidència de les juntes generals i de govern i de les comissions, seccions i agrupacions col·legiades a les quals assistisca, l'ordenació dels pagaments i les altres funcions que li atribueix l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
43.2 Diputat/ada 1r / vicedegà/ana  
El diputat o diputada 1r es denominarà vicedegà o vicedegana.  
Li correspondrà exercir totes les funcions que li conferisca el deganat i assumirà les d'aquest en cas de defunció, absència, malaltia, abstenció, recusació o vacant. En cas que l'afecte alguna d'aquestes circumstàncies, serà substituït pel diputat o la diputada que el seguisca en ordre de numeració.  
43.3 Secretari/ària  
Qui exercisca la Secretaria del Col·legi també actuarà amb aquest caràcter en la Junta de Govern i en la Junta General i tindrà les funcions següents:  
a) Redactar les actes de les juntes generals i de les sessions de la Junta de Govern.  
b) Redactar i dirigir els oficis de citació per a tots els actes del Col·legi, segons les instruccions que reba del Deganat i amb l'anticipació deguda.  
c) Rebre i donar compte de totes les sol·licituds i les comunicacions que es remeten al Col·legi.  
d) Expedir amb el vistiplau del degà/ana les certificacions que se sol·liciten.  
e) Organitzar i dirigir les oficines i exercir la direcció del personal del Col·legi.  
f) Tindre a càrrec seu l'arxiu i el segell del Col·legi.  
g) Totes les altres funcions que li encomane la Junta de Govern.  
  
43.4 Tresorer/era  
Corresponen al membre de la Junta nomenat com a tresorer/era les funcions següents:  
a) Gestionar la recaptació i controlar els fons del Col·legi.  
b) Pagar els deslliuraments degudament autoritzats pel Deganat.  
c) Informar periòdicament la Junta de Govern sobre el compte d'ingressos i despeses, així com de la marxa del pressupost.  
d) Redactar, per a presentar-los a la Junta General, els comptes de l'exercici econòmic vençut i els pressupostos anuals.  
e) Ingressar i retirar els fons dels comptes bancaris de què siga titular el Col·legi, mancomunadament amb el degà o degana.  
f) Portar l'inventari dels béns del Col·legi.  
g) Tota la resta de funcions que li encomane la Junta de Govern.  
  
43.5 Bibliotecari/ària  
Es responsabilitzarà de la formació dels col·legiats/ades.  
43.6 Diputats/ades  
Desenvoluparan les funcions i els serveis que els encomane la Junta de Govern i el degà/ana.  
  
Article 44. Mediació deganal  
44.1 El professional que reba l'encàrrec de promoure actuacions contra un company o companya sobre responsabilitat emanada de l'exercici professional haurà d'informar el Deganat amb caràcter previ al seu exercici a fi que es realitze una labor de mediació.  
44.2 No hi haurà possibilitat de realització de la mediació sol·licitada quan el degà o degana ho considere innecessari o improcedent.  
  
Article 45. Atribucions de la Junta de Govern  
A més de les que estableix l'Estatut general de l'advocacia espanyola i la resta de la normativa aplicable, són atribucions de la Junta de Govern del Col·legi d'Advocats de Castelló, en relació amb l'exercici professional i amb els col·legiats i col·legiades les següents:  
a) Resoldre sobre l'admissió dels qui sol·liciten incorporar-se al Col·legi; pot exercir aquesta facultat el degà en casos d'urgència, i ha de ser ratificada per la Junta de Govern.  
b) Convocar juntes generals ordinàries i extraordinàries, amb l'ordre del dia per a cadascuna.  
c) Convocar eleccions per a proveir els càrrecs de la Junta de Govern, disposar el necessari per a la seua elecció conforme a les normes legals i estatutàries.  
d) Exercitar les accions i actuacions oportunes per a impedir i perseguir l'intrusisme, així com l'exercici de la professió pels qui, col·legiats o no, l'exerciren en forma i sota condicions contràries a les establides legalment.  
e) Regular en els termes legalment establits el funcionament i les designacions per a prestar els serveis d'assistència jurídica gratuïta i el torn d'ofici.  
f) Determinar les quotes d'incorporació, que no podran superar en cap cas els costos associats a la tramitació de la inscripció, les ordinàries i els drets que hagen de satisfer els col·legiats per al sosteniment de les càrregues i els serveis col·legials.  
g) Proposar a la Junta General la imposició de quotes extraordinàries als seus col·legiats.  
h) Redactar els pressupostos, rendir els comptes anuals i administrar els fons col·legials, així com recaptar i distribuir els fons del Col·legi, les quotes establides per al sosteniment de les càrregues del Col·legi, del Consell General de l'Advocacia Espanyola i del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.  
i) Establir els criteris d'honoraris professionals a l'efecte de taxació de costes i jura de comptes.  
j) Exercir la potestat disciplinària.  
k) Proposar a l'aprovació de la Junta General els reglaments d'ordre interior.  
l) Exercitar els drets i les accions que corresponguen al Col·legi contra els qui entorpisquen el bon funcionament de l'Administració de justícia o la llibertat i independència de l'exercici professional.  
m) Emetre consultes i dictàmens, administrar arbitratges i dictar laudes arbitrals.  
n) Adoptar els acords per a la contractació dels empleats necessaris per a la bona marxa de la corporació.  
ny) Totes les que no siguen expressament atribuïdes a la Junta General en aquest estatut i s'establisquen en l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
  
Article 46. Funcionament de la Junta de Govern  
46.1 La Junta de Govern es reunirà amb caràcter ordinari almenys una vegada al mes, excepte el mes d'agost. A més, es podrà reunir, amb caràcter extraordinari, totes les vegades que estime necessari o convenient el degà o degana en funció dels interessos del Col·legi o quan ho sol·liciten almenys tres dels seus components. En aquest últim cas, hauran d'assenyalar l'objecte de la convocatòria.  
Les reunions podran desenvolupar-se, excepcionalment, mitjançant videoconferència o qualsevol altre sistema que no exigisca la presència física dels seus membres.  
46.2 L'ordre del dia el confeccionarà el degà o degana i haurà d'estar en poder dels components de la Junta de Govern almenys amb dos dies d'antelació, excepte per situacions d'urgència. Es remetrà pel mitjà que el convocant estime convenient, sempre que en quede constància, i haurà d'incloure els assumptes següents:  
a) Els que el degà/ana estime pertinents. Els que proposen els membres de la Junta de Govern.  
b) Precs i preguntes.  
46.3 Perquè puguen adoptar-se acords sobre matèries no incloses en l'ordre del dia, la Junta n'haurà d'apreciar prèviament la urgència.  
  
46.4 La Junta serà presidida pel degà o degana o per qui el substituïsca estatutàriament, que dirigirà els debats, donarà el torn de paraula i procurarà que les intervencions siguen concises i ajustades a l'assumpte objecte de qüestió.  
46.5 La Junta de Govern podrà convocar a les seues reunions els presidents/es de les diferents comissions, seccions i/o agrupacions o altres persones, que assistiran amb veu i sense vot.  
46.6 Els acords s'adoptaran per majoria de vots dels assistents, que s'emetran de manera escrita i secreta si algun membre de la Junta així ho sol·licita. En cas d'empat, decidirà el vot de qualitat de qui presidisca. Tot això, excepte en els casos que s'establisquen expressament en una norma de rang superior o es requerisca una majoria qualificada.  
  
46.7 La documentació relativa als assumptes que cal tractar haurà d'estar en la secretària del Col·legi, a la disposició dels components de la Junta amb almenys vint-i-quatre hores d'antelació a la celebració de la sessió de què es tracte, excepte en els casos d'urgència assenyalats en els apartats anteriors.  
46.8 La Junta de Govern podrà acordar la delegació de signatura del secretari/ària, en qüestions no substancials, o bé en un altre membre de la Junta, o bé en un empleat del Col·legi.  
46.9 Els membres de la Junta de Govern que tinguen interés directe o indirecte en un assumpte concret inclòs en l'ordre del dia s'absentaran de la sessió durant la discussió i la votació, i s'hi incorporaran una vegada la Junta haja pres la decisió que sobre aquest aspecte haja estimat pertinent. S'haurà de deixar constància d'aquest fet en l'acta.  
  
46.10 L'assistència a la Junta de Govern és obligatòria per a tots els components, per la qual cosa l'absència injustificada a tres sessions consecutives o cinc alternes en un període d'un any comporten la pèrdua de la condició de membre de la Junta, amb un acord previ en aquest sentit adoptat per la Junta de Govern.  
46.11 De les sessions i deliberacions s'estendrà acta, que signarà el secretari/ària amb qui haguera presidit la sessió. Les actes se sotmetran a aprovació en la mateixa sessió que se celebre i serà suficient el vot favorable de la majoria simple dels assistents.  
46.12 Els acords inclosos en les actes seran immediatament executius sense perjudici d'una aprovació ulterior.  
  
Article 47. Vacants  
Si queden vacants més de la meitat dels integrants de la Junta de Govern, aquesta es completarà provisionalment amb els col·legiats o col·legiades més antics que hagen pertangut a la Junta de Govern, que es nomenaran segons l'ordre de la seua col·legiació i es començarà pel d'incorporació menys recent. Si queden vacants per aquesta raó tots els membres de la Junta, la crida l'efectuarà el Consell Valencià de Col·legis de l'Advocacia o el Consell General de l'Advocacia Espanyola; en aquest cas, exercirà el Deganat el més antic dels nomenats, i la Secretaria, el més recent.  
  
  
CAPÍTOL QUART  
Eleccions a la Junta de Govern  
  
Article 48. Manera de proveir-se  
48.1 Els membres de la Junta de Govern seran elegits en votació directa i secreta entre els del Col·legi en els termes i condicions que estableix l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
48.2 Els membres de la Junta de Govern seran triats per un període de quatre anys.  
48.3 No es podrà exercir el càrrec de degà/ana durant més de dos mandats consecutius.  
48.4 No es podrà pertànyer a la Junta de Govern en càrrecs diferents del de degà/ana durant més de tres mandats consecutius, sense perjudici de poder optar al càrrec de degà/ana.  
48.5 Seran electors tots els col·legiats i col·legiades amb una antiguitat de més de tres mesos d'incorporació a la data de la convocatòria.  
  
48.6 En les eleccions, el vot dels exercents i dels inscrits tindrà el doble de valor que el vot dels no exercents.  
48.7 La renovació de la Junta de Govern es verificarà segons el torn de rotació següent:  
Primer: el degà o degana, diputats 4t, 6é, 7é, 8é i 9é i secretari o secretària.  
Segon: diputats 1r, 2n, 3r, 5é, tresorer o tresorera i bibliotecari o bibliotecària.  
  
Article 49. Requisits per a optar a l'elecció  
49.1 Per a optar a l'elecció com a vicedegà/ana, diputat/ada 2n i 3r, tresorer/era i bibliotecari/ària s'haurà de ser col·legiat exercent en l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló, amb una antiguitat mínima de set anys a la data de la convocatòria electoral.  
49.2 Per a optar a l'elecció com a degà/ana o diputat/ada 4t, 5é, 6é, 7é, 8é, 9é o secretari s'haurà de ser col·legiat exercent en l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló, amb una antiguitat mínima de dos anys a la data de la convocatòria electoral.  
49.3 Cap col·legiat podrà presentar-se com a candidat a més d'un càrrec dels que hagen de ser triats.  
49.4 Qui ocupe un càrrec que no vaja a ser objecte de l'elecció i pretenga ser elegit en altre càrrec diferent, haurà de posar-ho en coneixement de la Junta de Govern abans que s'acorde la convocatòria d'eleccions i aquest càrrec es proveirà per elecció en la mateixa Junta General en què es convoquen eleccions; exercirà el càrrec, qui resulte triat, pel temps que li falte per complir a l'anterior.  
  
Article 50. Tramitació  
50.1 Les eleccions seran convocades per acord de la Junta de Govern i s'hauran de celebrar en el primer trimestre de l'any en què finalitze el mandat dels càrrecs que cal proveir; es regirà en tot el que no s'ha recollit en aquest estatut, segons el que s'estableix per a aquesta matèria en l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
50.2 En el cas que la convocatòria es faça per a cobrir vacants que es produïsquen en la Junta de Govern durant la vigència del seu mandat, la Junta adoptarà l'acord pertinent per a celebrar eleccions en les dates que considere més convenients. El termini del mandat dels triats per a cobrir vacants s'estendrà fins a la pròxima renovació del càrrec que ocupa.  
50.3 Amb quaranta dies d'antelació, es col·locarà en els taulers d'anuncis de les dependències col·legials, així com en la pàgina web i es remetrà a tots els col·legiats per mitjans telemàtics, a l'adreça electrònica que conste en el col·legi, la convocatòria electoral, en la qual hauran de constar els aspectes següents:  
a) Càrrecs que han de ser objecte d'elecció i requisits tant d'antiguitat com de situació col·legial exigits per a poder optar a cadascun d'aquests.  
b) Dia i hora de celebració de la Junta, seu de les meses electorals i hora d'obertura i tancament de cadascuna d'aquestes.  
50.4 Així mateix, es col·locaran en el tauler d'anuncis de les dependències col·legials i en la pàgina web les llistes separades de col·legiats exercents, no exercents i inscrits amb dret a vot.  
Les llistes seran per mesa electoral, segons el domicili del despatx; es podran votar els col·legiats/ades exclusivament en la taula en la llista de la qual estiguen inclosos, excepte els membres de la mesa electoral, que votaran en la taula de la qual són membres.  
50.5 Els col·legiats que vulguen formular cap reclamació contra les llistes electorals, hauran de verificar-la dins del termini dels cinc dies següents a l'exposició d'aquestes.  
50.6 La Junta de Govern, en cas d'haver-hi reclamacions contra les llistes, resoldrà sobre aquestes dins dels tres dies següents a l'expiració del termini per a formular-les, i notificarà la seua resolució a cada reclamant i a l'afectat.  
50.7 Les candidatures hauran de presentar-se en la Secretaria del Col·legi abans de les díhuit hores del 21é dia anterior a la data assenyalada per a l'acte electoral.  
50.8 Aquestes candidatures podran ser conjuntes per a diversos càrrecs, o individuals per a càrrecs determinats, i les hauran de subscriure exclusivament els candidats.  
50.9 La Junta de Govern, l'endemà de la finalització del termini de presentació de candidatures, proclamarà candidats als qui reunisquen els requisits exigibles i consideraran electes els qui no tinguen oponents. Seguidament, ho publicarà en el tauler d'anuncis i ho comunicarà a tots els interessats, sense perjudici que puga remetre també comunicacions individuals als col·legiats per mitjans telemàtics a la seua adreça electrònica.  
50.10 Tots els terminis assenyalats en aquest article es computaran per dies naturals.  
  
Article 51. Desenvolupament de les votacions  
51.1 Per a la celebració de l'elecció es constituiran meses electorals en la seu del Col·legi i en cadascuna de les delegacions.  
51.2 Les taules estaran integrades per dos membres de la Junta de Govern, amb càrrecs que no siguen objecte d'elecció, designats per la Junta, un com a president/a i un altre com a secretari/ària. En cas de no haver-hi membres suficients, la Junta de Govern designarà els membres de la mesa electoral entre els col·legiats que no es presenten a elecció.  
  
51.3 Constituïdes les meses electorals, el president indicarà el començament de la votació i, a l'hora prevista per a la seua finalització, es tancaran les portes i només podran votar els col·legiats que ja estigueren en la sala. La mesa votarà en últim lloc.  
51.4 La votació tindrà per al seu desenvolupament un temps mínim de quatre hores i màxim de sis, llevat que la Junta de Govern assenyale un termini més extens.  
51.5 Els candidats podran nomenar un interventor entre els col·legiats i col·legiades, que els represente durant el desenvolupament de les votacions.  
51.6 En les seus electorals s'habilitaran dues urnes, una per als exercents i inscrits i una altra per als no exercents.  
51.7 Les paperetes de votació seran editades pel Col·legi, hauran de ser blanques, de la mateixa grandària i hauran de portar impresos en l'anvers exclusivament la relació dels càrrecs que s'elegeixen i, per ordre alfabètic, els candidats per a cadascun d'aquests.  
51.8 La Junta de Govern haurà de proveir de paperetes els candidats que ho sol·liciten amb set dies d'antelació a la data de la votació.  
  
51.9 En la seu en què se celebre l'elecció, la Junta de Govern haurà de disposar d'un nombre suficient de paperetes de vot.  
51.10 Els votants hauran d'acreditar-se davant de les meses electorals.  
51.11 La mesa comprovarà la inclusió en el cens electoral del votant i pronunciarà en veu alta el seu nom, indicarà que vota i després introduirà el sobre en l'urna que corresponga.  
51.12 Una vegada tancades les taules de les delegacions, les urnes, degudament precintades, seran traslladades a la seu principal per al recompte dels vots. Una vegada finalitzades les votacions en totes les taules i agrupades les paperetes, començarà l'escrutini i una vegada finalitzat es proclamaran electes per a cada càrrec els candidats que obtinguen un nombre de vots més elevat.  
51.13 Hauran de ser declarats totalment nuls els vots emesos en paperetes diferents o que continguen expressions alienes a l'estricte contingut de la votació, o que continguen ratllades o raspadures, i nuls parcialment, quant al càrrec al què afectara, les que indiquen més d'un candidat per a un mateix càrrec o nom de persones que no concórreguen a l'elecció.  
51.14 Les paperetes que es troben només parcialment omplides quant al nombre de candidats, però que reunisquen els requisits exigits per a la seua validesa, ho seran per als càrrecs i persones correctament expressats.  
51.15 En cas d'empat, es considerarà triat el que més vots haja obtingut entre els exercents; si persisteix, el de més temps d'exercici en el Col·legi, i si encara es manté l'empat, el de més edat.  
  
51.16 La Junta de Govern podrà establir diverses seus per a la votació i constituir en cadascuna la mesa electoral corresponent; en aquest cas, les llistes de col·legiats electors seran per cada seu, segons el domicili del despatx, i es podran votar els col·legiats exclusivament en la seu en la llista de la qual estiguen inclosos, excepte els membres de la mesa electoral, que votaran en la seu de la mesa que integren.  
  
Article 52. Presa de possessió  
Les persones triades prendran possessió, en acte solemne, en la data de la primera Junta de Govern que se celebre després de les eleccions i, amb jurament o promesa prèvia de complir fidelment el càrrec respectiu i guardar el secret de les deliberacions de la Junta de Govern, se'ls imposaran els distintius col·legials acreditatius dels seus càrrecs. En aquest moment, seran destituïts els càrrecs substituïts, si no ho hagueren fet amb anterioritat.  
  
Article 53. Comunicació del resultat  
En el termini de cinc dies des de la constitució dels òrgans de govern, haurà de comunicar-se al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, al Consell General de l'Advocacia Espanyola, i inscriure's en el Registre de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
  
  
Article 54. Recursos en matèria electoral  
Els recursos que s'interposen durant el procés electoral o contra el seu resultat s'admetran només a un efecte i no suspendran la votació, la proclamació ni la presa de possessió dels electes.  
  
  
CAPÍTOL CINQUÉ  
Agrupacions i seccions  
  
Article 55. Agrupacions  
55.1 Per a un compliment òptim dels seus fins i més eficàcia en les funcions pròpies, el Col·legi podrà establir, per acord de la Junta de Govern, agrupacions en els partits judicials en què així ho requerisquen els interessos professionals, que funcionaran conforme al reglament que aprovarà la Junta de Govern. La demarcació de cada agrupació podrà comprendre un o diversos partits judicials.  
55.2 L'agrupació tindrà com a missió col·laborar amb la Junta de Govern en l'àmbit de la seua demarcació, sota les directrius de la qual actuarà.  
55.3 L'organització, el règim i el funcionament de l'agrupació es regularan en els estatuts particulars, que en cap cas podran ser contraris als del Col·legi.  
55.4 Les agrupacions podran ser dissoltes en qualsevol moment per acord de la Junta de Govern.  
  
Article 56. Agrupació de l'Advocacia Jove de Castelló  
56.1 En la corporació hi haurà l'Agrupació de l'Advocacia Jove.  
  
56.2 L'organització, el règim i el funcionament de l'Agrupació es regularan en el seu estatut particular, aprovat per la Junta de Govern, que en cap cas podrà ser contrari al del Col·legi.  
56.3 En els pressupostos generals del Col·legi es podrà preveure una partida com a dotació econòmica per a atendre el manteniment de l'Agrupació, i s'haurà de donar compte el mes de gener de cada any a la Junta de Govern de la destinació concreta donada als fons que se li hagen entregat a fi que es justifiquen degudament en el compte general de despeses del Col·legi.  
  
Article 57. Seccions  
La Junta de Govern, per iniciativa pròpia o a petició d'un nombre mínim de vint-i-cinc col·legiats o col·legiades, podrà crear les seccions que siguen convenients a fi de possibilitar el contacte entre col·legiats i col·legiades especialitzats en matèries concretes i l'intercanvi recíproc d'informació tecnicojurídica sobre el tema que es tracte. Les seccions podran proposar les iniciatives que estimen procedents a la Junta de Govern.  
  
Article 58. Aspectes comuns a agrupacions i seccions  
Les actuacions i les comunicacions de les comissions, les seccions i les agrupacions que hi haja en el si del Col·legi s'hauran d'identificar amb aquesta procedència, sense atribuir-se a la corporació.  
  
  
CAPÍTOL SISÉ  
Comissions  
  
Article 59. Creació i classes de comissions  
59.1 La Junta de Govern, per a ser més eficaç en el desenvolupament de les funcions pròpies, estarà assistida per les comissions que cree de manera permanent o temporal quan es considere necessari o oportú.  
59.2 Les comissions podran designar entre els seus membres dues persones perquè una exercisca la coordinació i una altra la secretaria i podran organitzar-se mitjançant subcomissions.  
  
Article 60. Funcionament, composició i membres de les comissions  
  
60.1 Les comissions funcionaran amb principis democràtics, adoptaran els acords pel vot majoritari dels components, i exercirà el vot de qualitat la persona que porte la coordinació en cas d'empat.  
  
60.2 Els membres de les comissions, inclosa la persona coordinadora, podran no ser membres de la Junta de Govern.  
60.3 Els membres seran designats per la Junta de Govern i desenvoluparan la seua comesa durant el temps de mandat de la Junta, però podran ser destituïts per aquesta en qualsevol moment.  
60.4 Les relacions entre cada comissió i la Junta de Govern es mantindran mitjançant el membre de la Junta que aquesta designe o de la persona que en porte la coordinació.  
60.5 Amb caràcter excepcional i en funció de la transcendència d'una determinada qüestió sotmesa al coneixement de la Comissió, a petició de la persona que en porte la coordinació, podrà assistir el membre de la Comissió que es designe, amb veu, però sense vot, a la sessió de Junta de Govern que haja d'estudiar l'assumpte o decidir sobre aquest.  
60.6 Els membres de les comissions prestaran davant de la Junta de Govern jurament o promesa de mantindre el secret de les deliberacions.  
  
  
Article 61. Comissió de Deontologia Professional  
61.1 Amb aquesta denominació hi haurà en l'àmbit del Col·legi una comissió amb la comesa de la instrucció i la tramitació dels expedients que en matèria disciplinària incoe la Junta de Govern, amb atenció tant al que preceptua l'Estatut general de l'advocacia espanyola com al que regula el Reglament de procediment disciplinari.  
  
61.2 Igualment, efectuarà l'estudi i l'esbrinament del contingut de totes les denúncies que s'interposen davant del Col·legi en matèria d'intrusisme, i proposarà a la Junta de Govern totes les iniciatives i les mesures que calga adoptar en aquesta matèria.  
61.3 A petició de la Junta de Govern, emetrà els informes sobre les matèries que li són pròpies.  
61.4 La instrucció dels procediments disciplinaris ve atribuïda als instructors i la tramitació de les informacions prèvies als ponents, que hauran de ser membres de la Comissió de Deontologia.  
61.5 La resolució de les informacions prèvies i els expedients disciplinaris correspon a la Junta de Govern.  
  
  
TÍTOL VIII  
Règim econòmic  
  
Article 62. Principis informadors i comptes anuals  
62.1 L'exercici econòmic del Col·legi coincidirà amb l'any natural.  
62.2 El funcionament econòmic del Col·legi s'ajustarà al règim de pressupost anual i serà objecte d'una comptabilitat ordenada, als efectes de la qual es confeccionarà una memòria anual, d'acord amb el que es disposa per la llei.  
62.3 Els comptes anuals seran objecte d'auditoria per un auditor nomenat per la Junta de Govern.  
62.4 Tots els col·legiats podran examinar els comptes anuals des de l'endemà de la data de convocatòria de la Junta General a què hagueren de sotmetre's per a la seua aprovació o rebuig. Aquest dret d'informació s'exercirà mitjançant examen personal per part del col·legiat.  
  
Article 63. Recursos econòmics  
Constitueixen recursos econòmics del Col·legi:  
a) Els rendiments de qualsevol naturalesa que produïsquen les activitats que realitze, especialment els derivats de l'organització d'activitats de formació, i els béns o drets que integren el seu patrimoni.  
  
b) Les quotes d'incorporació.  
c) Els drets que corresponguen per expedició de certificats.  
d) Els drets que corresponguen per l'emissió de dictàmens, resolucions, informes o consultes que es realitzen sobre qualsevol matèria, incloent-hi les referides a honoraris, així com per la prestació d'altres serveis col·legials.  
e) L'import de les quotes ordinàries, fixes o variables, així com el de les quotes extraordinàries.  
f) Les subvencions o donatius que es concedisquen per qualsevol administració pública o per persones físiques o jurídiques.  
g) Els béns i drets de tota classe que, per herència, llegat o altre títol passen a formar part del seu patrimoni.  
h) Les multes pecuniàries abonades en virtut de resolució disciplinària ferma, que es destinaran preferentment a fins assistencials.  
i) Qualsevol altre que corresponga legalment.  
  
Article 64. Pressupost  
64.1 Anualment, la Junta de Govern elaborarà un pressupost que elevarà a la Junta General perquè n'efectue l'examen, l'esmena i l'aprovació o el rebuig.  
64.2 Si no s'aprovara abans del primer dia de l'exercici econòmic corresponent, es considerarà automàticament prorrogat el pressupost de l'exercici econòmic anterior, incrementat en l'IPC de l'exercici anterior.  
  
  
  
TÍTOL IX  
Responsabilitat disciplinària. Règim i procediment  
 sancionador  
  
CAPÍTOL PRIMER  
Responsabilitat disciplinària  
  
Article 65. Responsabilitat disciplinària  
La Junta de Govern és competent per a l'exercici de la potestat disciplinària en els termes que preveuen les normes legals i estatutàries sobre la matèria.  
  
Article 66. Principis generals  
66.1 Els professionals de l'advocacia i les societats professionals en què participen o presten servei estan subjectes a responsabilitat disciplinària.  
66.2 Les facultats disciplinàries de l'autoritat judicial sobre els professionals de l'advocacia s'ajustaran al que es disposa en les lleis processals. Les sancions o correccions disciplinàries que imposen els tribunals es faran constar en l'expedient de la persona sancionada.  
  
66.3 Les sancions disciplinàries corporatives es faran constar en tot cas en l'expedient personal del col·legiat o en el particular de la societat professional.  
  
Article 67. Potestat disciplinària  
67.1 La potestat disciplinària sobre els professionals de l'advocacia i les societats professionals s'exercirà pel Col·legi quan la infracció s'haja comés en el seu àmbit territorial.  
67.2 La potestat disciplinària que recaiga sobre membres de la Junta de Govern o consellers del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats durant el temps en què ocupen aquests càrrecs serà competència del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, d'acord amb el que es disposa en el seu estatut i la resta de normes que foren aplicables. La potestat disciplinària que recaiga sobre consellers del Consell General de l'Advocacia Espanyola, com a tal òrgan, serà competència del Consell General de l'Advocacia Espanyola.  
  
  
  
Article 68. Principi de tipicitat  
Són infraccions disciplinàries les conductes així descrites en aquest estatut, en l'Estatut general de l'advocacia espanyola i en altres normes aplicables.  
  
Article 69. Principi de proporcionalitat  
69.1 La imposició de qualsevol sanció guardarà l'adequació deguda entre la gravetat del fet constitutiu de la infracció i la sanció aplicada. Amb aquest fi es considerarà, en tot cas, l'existència de reincidència i reiteració, tenint especialment en compte la naturalesa i l'entitat dels perjudicis causats a tercers o a la professió.  
69.2 Es graduaran de conformitat amb el que disposa l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
  
  
CAPÍTOL Segon  
Infraccions i sancions corresponents  
 als professionals de l'advocacia  
  
Article 70. Classes d'infraccions  
Les infraccions que puguen portar aparellada una sanció disciplinària es classifiquen en molt greus, greus i lleus.  
  
Article 71. Infraccions molt greus  
Són infraccions molt greus dels professionals de l'advocacia:  
a) La condemna en sentència ferma per delictes dolosos, en qualsevol grau de participació, a conseqüència de l'exercici de la professió.  
b) La condemna en sentència ferma a penes greus d'acord amb l'article 33.2 del Codi Penal.  
c) L'exercici de la professió en vulneració de resolucions administratives o judicials fermes d'inhabilitació o prohibició de l'exercici professional.  
d) La col·laboració o l'encobriment de l'intrusisme professional.  
e) L'exercici de la professió quan s'està incurs en causa d'incompatibilitat.  
f) La vulneració del deure de secret professional quan la infracció concreta no estiga tipificada de manera específica.  
g) La renúncia o l'abandó de la defensa que se li haja confiat quan es cause indefensió al client.  
h) La negativa injustificada a realitzar les intervencions professionals que s'establisquen per llei, d'acord amb el que preveu l'article 17 de l'Estatut general de l'advocacia.  
i) La defensa d'interessos contraposats amb els del mateix professional de l'advocacia o amb els del despatx del qual forme part o amb el qual col·labore.  
j) La retenció o l'apropiació de quantitats corresponents al client i rebudes per qualsevol concepte.  
k) L'apropiació o la retenció de documents o arxius relatius a clients del despatx en què haja estat integrat prèviament, excepte autorització expressa del client.  
l) L'incompliment de les sancions imposades.  
m) La publicitat de serveis professionals amb incompliment dels requisits de l'article 20.2.c de l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
n) En les actuacions desenvolupades en la prestació de serveis d'assistència jurídica gratuïta, així com en la prestació de serveis d'assistència jurídica la gestió de la qual siga encomanada al Col·legi per mitjà del corresponent conveni o contracte administratiu o qualsevol altre instrument jurídic:  
i. Percebre honoraris o drets l'abonament dels quals no corresponga amb la normativa que li siga aplicable o amb el contracte o conveni subscrit.  
ii. La falsedat repetida en la justificació d'assumptes assignats.  
  
Article 72. Infraccions greus  
Són infraccions greus dels professionals de l'advocacia:  
a) La vulneració dels deures deontològics en els casos següents:  
i. La infracció dels deures de confidencialitat i de les prohibicions que protegeixen les comunicacions entre professionals de l'advocacia en els termes establits en l'Estatut general de l'advocacia espanyola i en els articles 23 i 24 d'aquest estatut.  
ii. L'incompliment dels compromisos formalitzats entre companys, verbalment o per escrit, en l'exercici de les seues funcions professionals.  
iii. La falta de respecte degut o la realització d'al·lusions personals de menyspreu o descrèdit, en l'exercici de la professió, a un altre professional de l'advocacia o al seu client.  
iv. La inducció injustificada al client a no abonar els honoraris meritats per un company en cas de substitució o canvi de professional de l'advocacia.  
v. La retenció de documentació d'un client contra les seues instruccions expresses.  
vi. La falta de remissió de la documentació corresponent al professional de l'advocacia que el substituïsca en la gestió d'un assumpte.  
vii. La citació d'un professional de l'advocacia com a testimoni de fets relacionats amb la seua actuació professional.  
b) La publicitat de serveis professionals amb incompliment dels requisits de l'article 20 de l'Estatut general de l'advocacia espanyola, excepte en el que preveu l'article 124.n, en relació amb l'article 20.2.c d'aquest Estatut.  
c) L'incompliment dels deures d'identificació i informació que es recullen en els articles 48 i 49 de l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
d) L'incompliment de les obligacions en matèria de reclamacions que recull l'article 52 de l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
  
e) La falta del respecte degut als qui intervinguen en l'Administració de justícia.  
f) La falta de pagament de les quotes col·legials, sense perjudici de la baixa en el Col·legi per aquest motiu.  
g) La falta del respecte degut o la incompareixença injustificada a les citacions efectuades, sota prevenció, pels membres dels òrgans corporatius o de govern de l'advocacia en l'exercici de les seues funcions.  
  
h) La falta de compliment de les seues funcions com a membres d'òrgans de govern corporatiu que n'impedisca o en dificulte el funcionament correcte.  
i) La condemna penal ferma per la comissió de delictes lleus dolosos a conseqüència de l'exercici de la professió.  
j) La defensa d'interessos en conflicte amb els d'altres clients del professional de l'advocacia o el despatx del qual formara part o amb el qual col·laborara, en vulneració del que estableix l'article 51 de l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
k) L'incompliment injustificat de l'encàrrec contingut en la designació realitzada pel Col·legi en matèria d'assistència jurídica gratuïta.  
  
l) L'incompliment de l'obligació de comunicar la substitució en la direcció professional d'un assumpte al company substituït, en els termes que preveu l'article 60 de l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
  
m) La relació o la comunicació amb la part contrària quan li conste que està representada o assistida per un altre professional de l'advocacia, excepte la seua autorització expressa.  
n) L'abús de la circumstància de ser l'únic professional de l'advocacia intervinent i que cause una lesió injusta.  
ny) La incompareixença injustificada a qualsevol diligència judicial, sempre que cause un perjudici als interessos de la defensa que se li haja confiat.  
o) El pagament, el cobrament, l'exigència o l'acceptació de comissions o un altre tipus de compensació d'un altre professional de l'advocacia o de qualsevol persona que infringisca les normes legals sobre competència o les reguladores de la deontologia professional.  
p) La negativa o el retard injustificat per a rendir comptes de l'encàrrec professional o fer la liquidació corresponent d'honoraris i despeses que li exigisca el client.  
q) La compensació d'honoraris amb fons del client que no s'hagen rebut com a provisió, sense el seu consentiment.  
r) La falsa atribució d'un encàrrec professional.  
s) L'embriaguesa o el consum de drogues quan afecten l'exercici de la professió.  
t) La falta de contractació d'assegurança o garantia quan l'obligació de comptar amb aquest règim de garantia per a cobrir les responsabilitats per raó de l'exercici professional estiga prevista així per llei.  
u) En les actuacions desenvolupades en la prestació de serveis d'assistència jurídica gratuïta:  
i. No retornar honoraris o drets percebuts quan corresponga la seua devolució d'acord amb el que s'estableix en la Llei d'assistència jurídica gratuïta.  
ii. Sol·licitar honoraris o drets l'abonament dels quals no corresponga d'acord amb la normativa que li siga aplicable.  
iii. No realitzar l'assistència requerida en la guàrdia sense justificació.  
iv. La no compareixença, quan s'està de guàrdia, en els centres de detenció, jutjat o fiscalia de menors, una vegada requerit, dins del termini legalment establit.  
v. Estar donat d'alta en el torn d'ofici en la demarcació col·legial establida pel Col·legi a l'efecte de torn, en la qual no es tinga el despatx principal o únic.  
vi. No comunicar la percepció de costes de contrari en els procediments assignats en el torn d'ofici.  
vii. La desatenció del servei per l'advocat o advocada durant el període de guàrdia per una causa que li siga imputable.  
viii. No estar localitzable o disponible durant les hores del servei de guàrdia.  
ix. La distribució no equitativa d'assistències o assumptes per part dels qui, si és el cas, realitzen funcions de coordinació o direcció del servei.  
x. La substitució en una actuació del torn d'ofici per un lletrat que no complisca els requisits per a estar donat d'alta en el torn d'ofici o assistència corresponent.  
xi. Les substitucions reiterades del lletrat designat d'ofici per un altre company que estiga adscrit al torn, sense l'autorització del Col·legi.  
xii. La substitució de la guàrdia o assistència a un altre lletrat sense l'autorització prèvia pel Col·legi.  
xiii L'ocultació al Col·legi d'estar incurs en causa d'incompatibilitat per a estar adscrit al torn d'ofici.  
xiv La falta de col·laboració amb el Col·legi en el tràmit d'auditoria, quan siga requerit per a fer-ho.  
xv. No presentar la sol·licitud de justícia gratuïta quan per això s'ha causat un perjudici greu al justiciable.  
xvi. No formular la reclamació davant del FOGASA, per insolvència de l'empresa, sense informar el justiciable per escrit que aquesta reclamació no forma part del servei i dels tràmits que cal seguir, així com del termini legal per a fer-ho.  
xvii. La falsedat en la justificació d'assumptes assignats.  
xviii. La contractació, a títol particular, del professional de l'advocacia designat del torn, o del(s) seu(s) company(s) de despatx, per a l'assumpte per al qual haja sigut designat.  
v) En la prestació de serveis d'assistència jurídica la gestió dels quals siga encomanada al Col·legi per mitjà del conveni o contracte administratiu corresponent o qualsevol altre instrument jurídic:  
i. La sol·licitud d'honoraris al ciutadà atés pel treball professional realitzat en el marc d'aquests serveis.  
ii. La derivació de l'assumpte o del ciutadà atés al despatx propi o la recomanació del d'un tercer concret.  
iii. No prestar personalment el servei per al qual ha sigut designat.  
  
iv. La falta de col·laboració amb el Col·legi en el tràmit d'auditoria, quan siga requerit per a fer-ho.  
v. La falsedat en la justificació d'assumptes assignats.  
w) La resta d'actes o omissions que constituïsquen una ofensa greu a la dignitat de la professió i a les regles que la governen, d'acord amb el que estableixen l'Estatut general de l'advocacia espanyola i altres normes legals.  
  
Article 73. Infraccions lleus  
Són infraccions lleus dels professionals de l'advocacia:  
a) Ofendre lleument en qualsevol comunicació privada oral o escrita el professional de l'advocacia de la part contrària, sempre que no haja transcendit l'ofensa.  
b) Comprometre en les seues comunicacions i manifestacions amb l'advocat de la part contrària al client propi amb comentaris o manifestacions que puguen causar-li desprestigi.  
c) Impugnar reiteradament i injustificadament els honoraris d'altres advocats.  
d) No atendre amb la diligència deguda les visites, les comunicacions escrites o telefòniques d'altres professionals de l'advocacia.  
e) No comunicar al Col·legi per escrit el canvi de domicili professional, el número de telèfon o qualsevol altra circumstància personal que afecte la seua relació amb aquest.  
f) No consignar en el primer escrit o actuació judicial la identificació com a advocat o advocada.  
g) La no comunicació per l'advocat o advocada de la seua vinculació professional amb empreses d'intermediació a les quals es refereix l'article 19 d'aquest estatut.  
h) La incompareixença injustificada en qualsevol diligència judicial sense que s'acredite, o bé la comunicació o l'intent de comunicació per a advertir d'aquesta a l'òrgan judicial, o bé la concurrència de causa major que ho justifique, quan no siga definida com a infracció greu:  
  
i) En les actuacions desenvolupades en la prestació de serveis d'assistència jurídica la gestió de la qual siga encomanada al Col·legi per mitjà del corresponent conveni o contracte administratiu o qualsevol altre instrument jurídic.  
i. La renúncia injustificada a les designacions de guàrdia, assistència o servei designat.  
ii. No atendre amb la diligència adequada els assumptes derivats del torn d'ofici, quan l'incompliment no constituïsca una infracció greu o molt greu.  
iii. La desatenció del servei.  
iv. Acudir amb retard, sense previ avís o justificació, a realitzar les actuacions que provenen de la guàrdia.  
v. No estar localitzable per a la prestació d'alguna assistència durant el dia de guàrdia sense causa justificada.  
j) Qualsevol altre incompliment dels que preveuen aquest estatut, l'Estatut general de l'advocacia espanyola o el Codi deontològic, quan no constituïsquen una infracció greu o molt greu.  
k) La resta d'actes o omissions que constituïsquen una ofensa lleu a la dignitat de la professió i a les regles que la governen, d'acord amb el que estableix l'Estatut general de l'advocacia espanyola i altres normes legals.  
  
Article 74. Classes de sancions  
Les sancions que podran imposar-se als professionals de l'advocacia són les següents:  
a) Prevenció per escrit.  
b) Multa pecuniària.  
c) Suspensió de l'exercici de l'advocacia.  
d) Expulsió del Col·legi.  
e) En les actuacions desenvolupades en la prestació de serveis d'assistència jurídica gratuïta, a més, l'exclusió del professional de l'advocacia d'aquests serveis.  
f) En les actuacions desenvolupades en la prestació de serveis d'assistència jurídica la gestió de les quals siga encomanada al Col·legi mitjançant el conveni o contracte administratiu corresponent o qualsevol altre instrument jurídic. A més, l'exclusió del professional de l'advocacia d'aquests serveis.  
  
Article 75. Sancions  
75.1 Per la comissió d'infraccions molt greus, segons criteris de proporcionalitat, podrà imposar-se l'expulsió del Col·legi o la suspensió de l'exercici de l'Advocacia per termini superior a un any sense excedir de dos.  
75.2 Per la comissió d'infraccions greus podrà imposar-se la sanció de suspensió de l'exercici de l'advocacia per un termini superior a 15 dies sense excedir d'un any o multa pecuniària per import entre 1.001 i 10.000 euros.  
75.3 Per la comissió d'infraccions lleus podrà imposar-se la sanció de prevenció escrita, o suspensió de l'exercici de l'advocacia per un termini no superior a 15 dies, o multa pecuniària per import de fins a 1.000 euros.  
75.4 Les sancions que s'imposen per infraccions greus o molt greus relacionades amb actuacions desenvolupades en la prestació de serveis de torn d'ofici o en la prestació de serveis d'assistència jurídica la gestió dels quals estiga encomanada al Col·legi mitjançant el corresponent conveni o contracte administratiu comportaran, en tot cas, l'exclusió del professional de l'advocacia d'aquests serveis per un termini mínim de sis mesos i inferior a un any si la infracció fora greu, i entre un i dos anys si fora molt greu. En el cas d'infraccions lleus, podrà imposar-se l'exclusió del professional de l'advocacia per a aquests serveis per un termini no superior a sis mesos.  
  
  
  
CAPÍTOL TERCER  
Infraccions i sancions corresponents a les societats   
professionals  
  
Article 76. Principis generals  
76.1 La societat professional podrà ser sancionada en els termes previstos en aquest estatut, amb remissió a l'Estatut general de l'advocacia espanyola, en el que no estiga previst en el document present de manera expressa.  
76.2 Les societats professionals podran ser sancionades per les infraccions comeses pels professionals de l'advocacia que les integren, quan resulte acreditada la seua responsabilitat concurrent, com a partícips o encobridors, en la comissió d'aquestes infraccions.  
76.3 Es presumirà que hi ha aquesta responsabilitat concurrent quan les infraccions les hagen comés per compte i en profit de la societat professional els seus administradors o els qui, seguint les seues instruccions, les representen.  
76.4. En aquests casos, es considerarà la infracció de la societat professional de la mateixa classe que la comesa pel professional de l'advocacia a l'efecte d'aplicar la sanció corresponent.  
76.5 Igualment, podran ser sancionades les societats professionals per la realització de conductes directament imputables a la societat que es troben tipificades com a infraccions per als professionals de l'advocacia; es graduaran les infraccions segons el que es preveu en aquest estatut quant al catàleg d'infraccions.  
  
Article 77. Classes d'infraccions  
77.1 Les societats professionals podran cometre sancions molt greus, greus o lleus.  
77.2 És infracció molt greu de les societats professionals la falta d'una assegurança en vigor o garantia equivalent que cobrisca la responsabilitat en la qual puguen incórrer en l'exercici de les seues activitats quan l'obligació de comptar amb aquest règim de garantia així estiga previst per llei.  
77.3 Constitueix infracció greu de les societats professionals:  
a) La falta de presentació per a la inscripció en el registre del col·legi corresponent, en el termini establit, dels canvis de socis i administradors o de qualsevol modificació del contracte social que haja de ser objecte d'inscripció.  
b) L'impagament de les càrregues previstes col·legialment.  
77.4 Són infraccions lleus de les societats professionals els incompliments de qualsevol altre deure imposat a aquestes societats que no estiga tipificat en els articles anteriors, però sí en l'Estatut general de l'advocacia espanyola o en el Codi deontològic.  
  
Article 78. Classes de sancions  
78.1 Per la comissió d'infraccions molt greus la sanció serà la de baixa de la societat en el registre del col·legi corresponent.  
78.2 Per la comissió d'infraccions greus, segons criteris de proporcionalitat, prevenció i multa pecuniària per import entre 1.501 i 15.000 euros.  
78.3 Per la comissió d'infraccions lleus, segons criteris de proporcionalitat, prevenció o multa pecuniària per import des de 300 euros fins a 1.500 euros.  
  
  
CAPÍTOL QUART  
Procediment disciplinari sancionador  
  
Article 79. Procediment sancionador  
79.1 Les sancions disciplinàries només podran imposar-se en virtut de procediment instruït a aquest efecte en què es garantisquen al professional de l'advocacia els drets a ser notificat dels fets que se li imputen, formular al·legacions i utilitzar els mitjans de defensa admesos per l'ordenament jurídic que resulten procedents.  
79.2 El procediment s'iniciarà d'ofici, per acord de la Comissió de Deontologia, bé per iniciativa pròpia o a conseqüència d'una denúncia.  
  
79.3 Amb anterioritat a l'acord d'iniciació, l'òrgan competent podrà obrir un període d'informació prèvia amb la finalitat de determinar si escau o no iniciar el procediment sancionador. En el cas en què s'acorde l'inici, s'haurà de nomenar un instructor entre els membres de la Comissió Deontològica o entre els professionals col·legiats que hagen format part de la Junta de Govern o amb més de deu anys d'exercici.  
  
79.4 El procediment es tramitarà segons el que s'estableix en la legislació administrativa bàsica i les normes que la desenvolupen, així com en el que es disposa en la normativa autonòmica, el Reglament de procediment disciplinari aprovat per l'Estatut general de l'advocacia espanyola i el que es disposa en aquest estatut. En el cas d'infraccions lleus s'aplicarà un procediment simplificat.  
79.5 El termini màxim en què ha de dictar-se i notificar-se la resolució expressa que pose fi al procediment disciplinari serà de sis mesos, llevat que legalment es fixe un altre més extens.  
  
Article 80. Mesures de caràcter provisional  
80.1 La Junta de Govern podrà adoptar, mitjançant acord motivat, les mesures de caràcter provisional que resulten necessàries per a assegurar l'eficàcia de la resolució que poguera recaure, la bona fi del procediment i evitar el manteniment dels efectes de la infracció.  
80.2 Les mesures de caràcter provisional podran consistir en la suspensió de l'exercici professional de la persona afectada.  
80.3 S'ajustaran a la intensitat, la proporcionalitat i les necessitats dels objectius que es pretenguen garantir en cada cas concret, i es mantindran en els supòsits de suspensió de l'expedient disciplinari.  
80.4 La resolució que acorde les mesures de caràcter provisional haurà de ser notificada a la persona col·legiada afectada i es podrà recórrer d'acord amb el que es preveu en aquest estatut, en l'Estatut general de l'advocacia espanyola i en la resta de normativa que siga aplicable.  
  
Article 81. Recursos  
81.1 Contra la resolució dictada per la Junta de Govern en aquests procediments podrà interposar-se recurs d'alçada davant de la Junta de Govern del Col·legi per a remetre'l al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, en el termini d'un mes comptat des de la seua adopció o, si és el cas, la notificació d'aquesta, conforme al procediment recollit en els articles 121 i 122 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i l'Estatut del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.  
81.2 La resolució del recurs d'alçada esgota la via administrativa i pot ser impugnada davant la jurisdicció contenciosa administrativa, en la forma i els terminis establits en la llei reguladora d'aquesta.  
  
Article 82. Execució de les sancions  
82.1 Les sancions disciplinàries seran executades en els termes propis per la Junta de Govern, una vegada que siguen fermes en via administrativa, sense perjudici de la suspensió que poguera acordar-se pel jutjat o tribunal competent, en cas d'interposició de recurs contenciós administratiu. No obstant això, quedaran en suspens si l'interessat interposa el recurs d'alçada esmentat en l'article anterior i sol·licitara aquesta suspensió, fins a la resolució d'aquest recurs.  
  
82.2 El compliment de la sanció es farà efectiva quan siga possible, per acord de la Junta de Govern a aquest efecte, llevat que haja transcorregut el termini de prescripció.  
  
Article 83. Efectes de la sanció  
83.1 Les sancions imposades per l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló faran efecte en l'àmbit de tots els col·legis d'Espanya i totes seran comunicades al Consell General de l'Advocacia Espanyola i al Consell Valencià de l'Advocacia.  
83.2 Per als casos en què no es puga notificar la sanció a l'infractor en el domicili o amb els mitjans que hi haja en els fitxers col·legials, serà vàlida la notificació mitjançant el tauló del Col·legi, en format físic o electrònic.  
83.3 Aquesta sanció també serà anotada en l'expedient personal del professional de l'advocacia o en el de la societat professional.  
  
Article 84. Prescripció de les infraccions  
84.1 Les infraccions molt greus prescriuen al cap de tres anys, les greus, al cap de dos anys, i les lleus, al cap de sis mesos.  
84.2 El termini de prescripció de les infraccions comença a comptar-se des del dia en què la infracció s'haja comés. Interromprà la prescripció la iniciació, amb coneixement de l'interessat, del procediment sancionador o de l'acord d'obertura d'informació prèvia; en aquest cas, es reprendrà el còmput del termini de prescripció si dins del termini de tres mesos no s'iniciara el procediment disciplinari.  
  
84.3 En tot cas, es reprendrà el còmput del termini de prescripció si el procediment romanguera paralitzat durant més d'un mes per causa no imputable al col·legiat.  
  
Article 85. Prescripció de les sancions  
85.1 Les sancions imposades per infraccions molt greus prescriuran al cap de tres anys; les imposades per infraccions greus, al cap de dos anys, i les imposades per infraccions lleus, al cap de sis mesos.  
85.2 El termini de prescripció de la sanció començarà a comptar des de l'endemà del dia en què puguen ser executades. Interromprà la prescripció la iniciació, amb coneixement de l'interessat, del procediment d'execució, amb la qual cosa tornarà a transcórrer el termini si aquest està paralitzat durant més d'un mes per causa no imputable a l'infractor.  
  
85.3 El termini de prescripció de la sanció, quan el sancionat infringisca el compliment, començarà a comptar des de la data del trencament.  
  
Article 86. Cancel·lació de l'anotació de les sancions  
Quant a la cancel·lació de l'anotació de les sancions en l'expedient personal del professional de l'advocacia i la cancel·lació de l'anotació de les sancions en l'expedient particular de la societat professional es tindrà en compte el que disposa l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
  
Article 87. Rehabilitació del professional de l'advocacia expulsat  
  
87.1 El professional de l'advocacia sancionat disciplinàriament amb l'expulsió del Col·legi podrà obtindre la rehabilitació per a l'exercici de la professió quan es complisquen els requisits que preveuen els apartats següents.   
87.2 La rehabilitació exigirà el transcurs d'un termini de cinc anys des que la sanció d'expulsió haja sigut executada, així com no haver incorregut en causa d'indignitat o menyspreu dels valors i obligacions professionals i deontològiques, acreditar haver superat les activitats formatives que en matèria de deontologia professional establisca la Junta de Govern i els cursos que en matèria de torn d'ofici i assistència jurídica gratuïta determine la Junta de Govern; en aquest últim cas, sempre que la sanció derive d'una infracció comesa en la prestació d'aquests serveis.  
87.3 La rehabilitació se sol·licitarà a la Junta de Govern del col·legi que va imposar la sanció d'expulsió i s'han de valorar, per a resoldre, les circumstàncies següents:  
a) Antecedents penals posteriors a la sanció d'expulsió i les sancions disciplinàries prèvies no executades.  
b) Transcendència dels danys i perjudicis derivats de la comissió de la infracció sancionada, així com, si és el cas, la falta de reparació, atesa la naturalesa d'aquests.  
c) Qualsevol altra relativa a la relació amb els clients, els companys i les companyes, les autoritats i l'organització col·legial que permeta apreciar la incidència de la conducta del professional de l'advocacia sobre el seu futur exercici de la professió. Per tant, es tindran en compte denúncies o queixes rebudes amb posterioritat a l'expulsió, sempre que no estigueren prescrits els fets a què es refereixen.  
87.4 La resolució per la qual es denegue la rehabilitació sol·licitada haurà de ser sempre motivada.  
  
Article 88. Règim dels col·legiats no exercents  
Els col·legiats no exercents queden sotmesos a les previsions d'aquest títol en tot el que els siga aplicable en relació amb la seua actuació col·legial.  
  
Article 89. Règim dels tutors de pràctiques externes  
89.1 El règim disciplinari aplicable als professionals de l'advocacia tutors de pràctiques externes dels cursos o màsters d'accés a la professió serà l'establit per l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
  
89.2 La potestat disciplinària sobre els professionals de l'advocacia tutors adscrits a la Universitat Jaume I o qualsevol altre centre d'estudis secundaris, superiors o universitaris de Castelló correspon exercir-la al Col·legi d'Advocats de Castelló.  
89.3 En concret, són infraccions greus del professional de l'advocacia tutor les següents:  
a) Incomplir el pla de formació de l'entitat responsable de les pràctiques externes o no complir la normativa reguladora d'aquesta.  
b) Incomplir les instruccions facilitades per la direcció del curs o màster o la normativa que regule la tutoria.  
c) Encomanar a l'alumne tasques alienes a l'exercici de l'advocacia.  
d) Faltar al respecte o a la consideració a l'alumne.  
e) No donar suport i assistència a l'alumne durant tot el període de pràctiques externes ni proporcionar-li els mitjans materials indispensables per al desenvolupament de les pràctiques.  
f) No dedicar a l'alumne el temps necessari per a transmetre-li els coneixements, les experiències, els mètodes i els usos de treball, així com els principis propis de l'advocacia, amb especial atenció als valors deontològics.  
g) No redactar la memòria explicativa de les activitats desenvolupades, que ha de ser supervisada pel responsable de l'equip de tutoria.  
h) No mantindre la condició de professional de l'advocacia durant l'acompliment de la funció com a tutor.  
i) No donar trasllat al centre organitzador de les pràctiques externes del comportament dels alumnes que considere contraris a les regles deontològiques i estatutàries de la professió.  
89.4 Són infraccions lleus del professional de l'advocacia tutor les següents:  
a) No coordinar amb el responsable de l'equip de tutoria l'activitat tutorial en el desenvolupament de les pràctiques externes o no facilitar-li la informació que li requerisca.  
b) No entrevistar-se amb els alumnes amb la periodicitat que s'establisca en la normativa reguladora de cada període de pràctiques externes.  
c) No mantindre una conducta exemplar durant el desenvolupament de la funció tutorial.  
89.5 Les infraccions greus seran sancionades amb inhabilitació de fins a tres anys per a exercir la tutoria en qualsevol curs o màster d'accés, així com amb la pèrdua dels reconeixements, incentius o avantatges obtinguts per l'acompliment del càrrec de tutor. Les infraccions lleus podran ser sancionades amb prevenció verbal o reprensió privada o prevenció per escrit.  
89.6 La sanció haurà de graduar-se en cada cas segons la gravetat i els efectes del fet infractor, la intencionalitat, la duració, la periodicitat o la reiteració en la conducta.  
  
  
TÍTOL X  
Modificació de l'Estatut  
  
Article 90. Modificació de l'Estatut  
Per a l'aprovació i modificació de l'Estatut s'exigirà un quòrum d'assistència de la meitat més un de col·legiats. Si no es reuneix aquest quòrum, se celebrarà la nova Junta Extraordinària sense exigència de quòrum especial d'assistència. En la convocatòria de la Junta s'anunciarà l'hora i la data de la nova, per al supòsit que no es reunira quòrum en la primera, i entre les dues ha d'haver-hi quinze dies com a mínim.  
  
  
TÍTOL XI  
Règim jurídic  
  
Article 91. Règim jurídic  
El Col·legi d'Advocats de Castelló, com a corporació de dret públic, està subjecte al dret administratiu quan exercisca potestats públiques. La resta de l'activitat pròpia es regeix pel dret privat, sense perjudici de l'observança de les normes sobre la formació de la voluntat dels òrgans col·legials previstos en aquest estatut.  
  
Article 92. Llei aplicable  
La Llei de procediment administratiu comú de les administracions públiques i la Llei del règim jurídic del sector públic s'aplicaran a tots els actes dels òrgans col·legials que suposen exercici de potestats administratives. Aquestes lleis tindran caràcter supletori per al que no està previst en aquest estatut.  
  
Article 93. Executivitat  
Els acords dels òrgans col·legials seran immediatament executius, llevat que l'acord dispose una altra cosa o es tracte de matèria disciplinària, en què es tindrà en compte el que es disposa en l'article 81 d'aquest estatut.  
  
Article 94. Terminis  
Els terminis d'aquest estatut expressats en dies s'entendran referits a dies hàbils, llevat que expressament es diga una altra cosa.  
  
Article 95. Recursos contra els acords de la Junta de Govern  
95.1 Els acords emanats de la Junta de Govern que estiguen subjectes al dret administratiu podran ser objecte de recurs d'alçada davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats dins del termini d'un mes, comptat a partir del següent a aquell en què s'hagueren adoptat o, si és el cas, notificat als col·legiats o persones als quals afecte.  
  
95.2 El recurs podrà interposar-se davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats o davant de la Junta de Govern del Col·legi d'Advocats de Castelló, que l'elevarà, amb els antecedents i informes que procedisca, al Consell Valencià dins dels quinze dies següents a la data de presentació.  
  
Article 96. Recursos contra els acords de la Junta General  
Els acords de la Junta General seran recurribles en alçada per la Junta de Govern o per qualsevol col·legiat a qui afecten personalment davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats en el termini d'un mes des de l'adopció d'aquests.  
  
Article 97. Efectes del recurs d'alçada  
La interposició del recurs d'alçada davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats no suspén l'executivitat dels acords, excepte en els casos següents:  
a) Quan la Junta de Govern acorde la suspensió del seu propi acord.  
  
b) Quan es recórrega una sanció disciplinària, si així ho sol·licita l'interessat.  
c) Quan, a instàncies de part, així ho acorde el Consell Valencià.  
  
  
TÍTOL XII  
Fusió, absorció, segregació i dissolució del col·legi  
  
Article 98. Fusió, absorció, segregació i dissolució  
La fusió, absorció, segregació i dissolució requeriran el compliment previ del que es disposa en l'article 2 de l'Estatut general de l'advocacia espanyola i l'aprovació del Govern Valencià amb informe previ del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats. Per a la dissolució, és necessari l'acord de la Junta General Extraordinària amb un quòrum de la meitat més un dels col·legiats i amb un vot a favor de la majoria dels presents, i una Llei de la Generalitat Valenciana amb un informe previ del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.  
  
  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA  
  
Única  
El present Estatut s'aplicarà als procediments que s'inicien a partir de la seua entrada en vigor.  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera  
En tot el que no preveja aquest estatut, serà aplicable el que prevegen les lleis que regulen els col·legis professionals i l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
  
Segona  
S'habilita expressament la Junta de Govern per a introduir les modificacions estatutàries eventuals que requerisca el Consell General de l'Advocacia Espanyola i l'òrgan competent de la Generalitat Valenciana, en el tràmit de qualificació de la seua legalitat.  
  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera  
Una vegada aprovat l'Estatut per la Junta General, se sotmetrà a aprovació per part del Consell General de l'Advocacia Espanyola, d'acord amb l'article 70.2 i l'apartat segon de la disposició final tercera de l'Estatut general de l'advocacia espanyola, i es comunicarà a l'òrgan competent de la Generalitat Valenciana per a la seua declaració de legalitat, la inscripció en el Registre de col·legis professionals de la comunitat valenciana i la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, segons el que s'estipula en la Llei 6/1999, de consells i col·legis professionals de la Comunitat Valenciana.  
  
  
Segona  
Aquest estatut entrarà en vigor el dia de la publicació de la inscripció en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana; la Junta de Govern deurà donar al text la publicitat oportuna per al coneixement general dels col·legiats.