Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7188, del 09-01-2014 (2014/44)

RESOLUCIÓ de 12 de desembre de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental del terme municipal d'Alcoi.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7188

Data del DOGV
:   09-01-2014

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2014/44


Data del document
:   12-12-2013

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Alcoi
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 12 de desembre de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental del terme municipal d'Alcoi.  
 [2014/44]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que, una vegada transcorregut el terme assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 178/08 AIA Alcoi.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient 178/7786-HRD  
Títol: Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Sant Bonaventura-Canalons.  
Promotor: Ajuntament d'Alcoi.  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Descripció del projecte:  
L'objectiu del projecte del pla especial és l'establiment de les directrius per a garantir la conservació, protecció i millora dels valors ambientals existents, la investigació i l'ús públic del paratge Sant Bonaventura Canalons.   
Les raons que han justificat la redacció del Pla especial de protecció han sigut:  
?L'elevat ús excursionista i recreatiu que exigix l'adopció de mesures d'ordenació i li atorga, a més, una elevada potencialitat per a usos educatius i divulgatius.  
?Interés ambiental a causa del mosaic d'hàbitats presents lligats a l'existència d'un curs d'aigua de bona qualitat.  
?Desenrotllament de la funció de corredor ecològic entre els espais naturals protegits de la Serra de Mariola i el Carrascar de la Font Roja.  
  
La zona va ser declarada paratge natural municipal per la Generalitat Valenciana, a iniciativa de l'Ajuntament d'Alcoi, per mitjà de l'acord de data 8 de febrer de 2002. Els seus límits, segons s'arreplega en la declaració de l'espai protegit:  
?A l'oest, la intersecció de la via pecuària denominada Canal d'Alcoi amb el riu.  
?Al nord, aigües avall, coincidint amb el marge esquerre del riu, el domini públic hidràulic del tram comprés entre la intersecció de la Canal d'Alcoi fins a l'antiga presa de distribució d'aigua, a les proximitats del Racó de Sant Bonaventura, amb una longitud aproximada de 1000 m.  
?Al sud, aigües avall, coincidint amb el marge dret del riu, el domini públic hidràulic entre la intersecció de la Canal d'Alcoi fins a l'antiga via de saca de fusta, amb una longitud aproximada de 600 m.  
  
De l'antiga via de saca de fusta fins a la seua intersecció amb la pista forestal que unix el camí de Llacunes amb l'àrea recreativa del Racó de Sant Bonaventura, amb una longitud aproximada de 200 m.  
Tram forestal, des de la intersecció amb l'antiga vies de saca de fusta, que unix el camí de Llacunes, amb l'àrea recreativa del Racó, aproximadament 700 m.  
Domini públic hidràulic des de l'àrea recreativa del Racó fins al camí agrícola que unix Alcoi amb el mas de Romualdo, amb una longitud aproximada de 200 m.  
Camí agrícola que unix Alcoi amb el mas de Romualdo fins a la seua intersecció amb el camí agrícola que es dirigix al mas del Racó de Sant Bonaventura.  
?A l'est, la pista forestal que puja fins al centre de transformació elèctrica des de la bifurcació del camí agrícola que unix Alcoi amb el mas del Racó de Sant Bonaventura i amb el mas de Romualdo, amb una longitud aproximada de 300 m.   
Consultada la cartografia disponible, la totalitat dels terrenys afectats pel paratge estan qualificats com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, forestal i ecològica. El pla no recull este règim de protecció ni la modificació després de la seua aprovació. No s'indica tampoc la propietat de les parcel·les incloses dins de l'àmbit.   
  
La zonificació del paratge no ha inclòs una delimitació escrita ni la superfície que comprén cada una de les zones. S'hi distingixen tres àrees:  
?Àrea d'ús públic. S'inclouen en esta zona aquells espais que, per la seua localització, complixen o poden complir un paper destacat com a àrea d'ús recreatiu.   
?Àrea de protecció paisatgística. Comprén aquells espais de marcada singularitat paisatgística i amb una funció ambiental destacada. S'hi inclouen les zones de vegetació de ribera, pinedes i les zones d'aprofitaments tradicionals o cultius de secà. L'objectiu específic és mantindre i millorar la qualitat ecològica, així com el mosaic agroforestal de la zona.  
?Àrea de protecció integral. Comprén aquells espais que constituïxen el màxim exponent de la singularitat i excepcionalitat del paratge, per posseir els factors ecològics, geomorfològics o paisatgístics més rellevants.   
Tramitació administrativa  
El procediment d'exposició al públic del present projecte de pla especial es va dur a terme per mitjà de la inserció d'un anunci en el diari Las Provincias, de data 6 de novembre de 2006, i la inserció del corresponent edicte en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5401, de data 4 de desembre de 2006.   
L'aprovació provisional del document del pla especial del paratge natural municipal es va fer amb la inclusió de les variacions introduïdes després de les al·legacions presentades, en data 23 de febrer de 2007.  
  
Amb data 21 de maig de 2008 es remet a esta àrea una còpia del document tècnic del pla especial, una còpia de l'estudi d'impacte ambiental i el certificat de l'acord plenari municipal d'aprovació provisional. Juntament amb la dita documentació s'adjunta una còpia de les al·legacions presentades per l'associació ecologista La Carrasca-Ecologistes en Acció, així com la contestació per part de l'Ajuntament.   
  
Al·legacions presentades  
Les consideracions de caràcter mediambiental que efectua la dita associació, en síntesi, són les següents:  
- La documentació no feia referència que el paratge es troba inclòs en el lloc d'interés comunitari (LIC), Serres de Mariola i Carrascar de la Font Roja, i en la zona d'espècies protecció per a les aus (ZEPA), Serres de Mariola i la Font Roja. La dita al·legació va ser admesa i es van incorporar les consideracions establides en el document del pla.  
  
- En la descripció del riu Polop no es feia referència que el seu llit arreplegava les aigües del vessant sud de la serra de Mariola. Es considerava, a més, que s'havia de destacar la importància d'este riu dins del terme municipal. La mencionada al·legació va ser admesa i es van incorporar les consideracions establides al document del pla.  
?El catàleg florístic i faunístic inclòs en el pla especial era deficient. Es va considerar, a més, que seria important incloure, a partir d'estudis realitzats en la zona, les espècies i tàxons d'invertebrats existents que són indicadors de la bona qualitat de l'aigua. Es va estimar en part, i es va incloure en la documentació les espècies indicadores de bona qualitat de l'aigua.  
?En les normes de protecció dels recursos hídrics havia d'aparéixer la prohibició expressa de l'abocament d'aigües les característiques de la qual puguen suposar una alteració de la qualitat existent. No es va estimar, al considerar que esta prohibició ja la recull la legislació sectorial corresponent.   
?Es va considerar com a prioritari i urgent l'objectiu de conéixer, estudiar, protegir i ordenar el nivell freàtic de l'aqüífer que alimenta el riu i havia d'aparéixer com a objectiu prioritari. No s'estima atés que l'establiment de les urgències i les prioritats en els objectius correspondrà a l'administració gestora del paratge.   
?La normativa del pla havia de prohibir la instal·lació de tanques en àmbit del paratge. La dita al·legació no es va admetre argumentant que el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) de la Font Roja ja recull una normativa específica sobre la instal·lació d'estos elements sense establir-ne una prohibició expressa. S'indica, a més, que les tanques autoritzables en este àmbit han de ser tanques cinegètiques, que permeten el pas de la fauna, i haurà de comptar amb el vistiplau del Consell Assessor del paratge.   
Sol·licitud d'informes   
En data 21 de gener de 2009, es remet consulta a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals sobre el contingut del pla presentat. L'informe de resposta, de data 27 de març de 2009, recull les consideracions següents.  
1. Respecte al contingut dels documents presentats:  
- Respecte de les diferències trobades en la delimitació del paratge, entre la documentació gràfica remesa juntament amb la documentació del pla avaluat i la que arreplega la declaració del paratge mitjançant l'Acord de data 8 de febrer de 2002, s'indica que, a tots els efectes, es considerarà l'establida en la dita declaració.  
- Considera convenient la inclusió de la superfície del paratge i la titularitat dels terrenys compresos en el seu àmbit.  
- Es considera important la inclusió d'una anàlisi dels riscos derivats de processos naturals, com ara el risc de lliscament, la vulnerabilitat d'aqüífers, etc.  
- Es considera important fer referència als hàbitats d'interés comunitari existents.  
- La documentació del pla hauria d'arreplegar amb més detall els usos i els aprofitaments que hi tenen lloc.  
- La documentació del pla hauria d'arreplegar amb més detall les infraestructures i els servicis d'ús públic existents.  
- Hauria d'incloure una anàlisi de les afeccions territorials derivades de les infraestructures i dels elements naturals existents en el paratge.  
  
- Hauria de fer-se referència al planejament urbanístic municipal vigent. Hauria de justificar-se amb més detall l'ordenació i la zonificació proposada en el pla, així com els usos i les activitats permeses i prohibides.  
- Pel que fa a la normativa establida, considera que, per a donar una estructura més coherent al contingut del pla especial, hauria d'establir una normativa de regulació d'usos i activitats única i particularitzada a les característiques pròpies d'este espai. S'indica respecte d'això:  
  
L'article 6, als efectes del PORN, establix que és ?obligatori i executiu en tot el que afecta la conservació, protecció o millora de la flora, la fauna, els ecosistemes, el paisatge o els recursos naturals, i les seues disposicions prevaldran sobre qualsevol altre instrument d'ordenació territorial o física, sense perjuí de les disposicions més restrictives, quant a conservació i protecció que puga fixar el PRUG per a l'àmbit del PN i altres plans per a altres espais protegits. El PRUG i plans d'altres espais naturals protegits que s'aproven d'acord amb la Llei 1/1994, s'atindran als criteris i les directrius que establix este PORN?.  
  
Sense perjuí del que disposa l'esmentat article del PORN, el règim de protecció general del pla especial (PE), títol III, hauria de ser més específic de l'àmbit del PNM, ja que el títol IV, Règim de protecció especial del PNM (que sí que està més particularitzat per al paratge), és un complement de l'epígraf anterior, en el qual no s'aborden tots els aspectes previstos en el primer.  
El més adequat seria refondre ambdós títols (III i IV) en un, i desenrotllar una normativa general de regulació d'usos i activitats única (de manera que no es repetisquen articles que regulen el mateix en diferents títols i que, a més, en alguns casos resulten contradictoris) que, prenent com a base criteris i directrius del PORN (obligatori i executiu), s'adaptarà a les particulars característiques del PNM, i donarà així mateix una estructura més coherent al contingut del PE.  
  
2. En el dit informe també es considera necessari incorporar una sèrie de modificacions i correccions en esta normativa del pla, tenint en compte les normatives sectorials vigents:  
- S'haurien d'actualitzar les referències a la normativa sectorial en matèria d'aigües, protecció de la fauna, urbanisme i tanques en el medi natural.  
- L'article 4, Aigües subterrànies, del PE, entra en contradicció amb la normativa del PORN del Carrascar de la Font Roja, per la qual cosa s'haurà de modificar, i no permet la instal·lació de fosses sèptiques en l'àmbit del PNM. En el seu lloc podrà autoritzar-se la construcció de minidepuradores biològiques o d'oxidació total.  
- Els drets d'aigua als quals fa referència l'article 5.3 del PE haurien de desenrotllar-se en l'apartat corresponent de la memòria informativa.  
  
- Segons el que disposa l'article 9 del PORN, al no estar inclòs en l'àmbit del PNM en el parc natural del Carrascar de la Font Roja, no hauria de ser necessari l'informe o l'autorització expressa del seu òrgan gestor (director-conservador) per a dur a terme determinades actuacions o activitats en el paratge.  
- Els mètodes massius o no selectius per al control d'espècies de fauna estan prohibits per la legislació sectorial (L 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat), per la qual cosa s'haurà de corregir l'article 14.3 del PE.  
- Segons la cartografia temàtica consultada, l'àmbit del PNM només està afectat per la via pecuària Vereda de Barxell als plans, per la qual cosa s'hauria de particularitzar la normativa del PE i no incloure el text genèric del PORN.  
- Haurà d'actualitzar-se la referència relativa al Pla de Prevenció d'Incendis de l'àmbit del PORN de la Font Roja.  
- Aclarir que l'ordenació cinegètica en l'àmbit del PE estarà integrada en el Pla d'Ordenació dels Recursos Cinegètics (PORC) del Carrascar de la Font Roja i no serà necessària la redacció d'un PORC específic per al PNM, donades les seues reduïdes dimensions.  
- En el PORN del Carrascar de la Font Roja no es prohibix la caça en els ?terrenys d'aprofitament cinegètic comú- existents en el seu àmbit (actuals zones comunes de caça), tal com afirma l'article 32 de PE. No obstant això, en el PE sí que es podria efectuar esta prohibició, encara que seria necessari, prèviament, identificar quin tipus d'espais cinegètics existixen en l'àmbit.  
- Els articles 38, 39, 42.1, 43, 44, 52.1 i 55 del títol III entren en contradicció amb la regulació efectuada en el títol IV, Règim de protecció del PNM Racó de Sant Bonaventura-Canalons, cosa que origina una important confusió en la interpretació conjunta de la normativa del PE.  
  
- Tal com s'ha exposat en l'inici de l'anàlisi de l'apartat normatiu d'este informe, es proposa la redacció d'una normativa general única que, prenent com a base del PORN, s'adapte a les particulars característiques de l'àmbit del PNM.  
- Haurien d'identificar-se les edificacions existents en l'actualitat en l'àmbit del PNM que, segons el que determina l'article 76.3 del PE, tingueren la qualificació de «fora d'ordenació», així com establir el seu règim de regulació específic.  
- En l'article 94.4, Normes particulars de la zona de protecció integral del títol V, Zonificació del PNM, i les normes particulars del PE, hauria d'analitzar-se la possibilitat de no incloure una prohibició estricta dels tractaments de la vegetació silvestre (tales) a l'àrea i permetre'ls si responen a actuacions de millora i gestió de les formacions arborades, com a resultat de labors de prevenció d'incendis o fitosanitaris, etc., i incloent les mesures precautòries que es consideren oportunes i la necessitat d'autoritzacions o informes previs dels òrgans competents.  
  
- En la normativa particular de cada una de les àrees diferenciades en la zonificació podria desenrotllar-se un major grau d'especificació dels usos permesos i de les limitacions d'ús establides, i incorporar-hi noves aportacions que no haja previst la normativa general del PE. En este sentit, podrien incorporar-s'hi les propostes o recomanacions d'ús que establix el títol VII del pla.  
  
- Les referències a les regulacions del pla local de cremes i a l'ordenança d'arreplega de fongs i bolets haurien d'incorporar-se en els articles corresponents de les normes generals d'ordenació d'usos i activitats (en concret, els articles 29 i 28 del PE).  
En el títol X, Règim de sancions, faltaria afegir referència la Llei 42 2007/, de 13 de desembre, de Patrimoni Natural i de la Biodiversitat.   
  
Consideracions ambientals  
L'àmbit avaluat es correspon amb la delimitació establida en la declaració del paratge mitjançant l'acord de data 8 de febrer de 2002.  
  
1. El paratge es troba dins de l'àmbit del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) del Parc Natural de la Font Roja, així com del LIC i ZEPA de la Serra de Mariola i del Carrascar de la Font Roja.  
  
El paratge desenrotlla la funció de corredor ecològic entre els espais naturals protegits de la Serra de Mariola i el Carrascar de la Font Roja. Es tracta d'una zona de pas freqüentada pels individus que fan els seus desplaçaments entre les dos serres.  
Comprovada la cartografia disponible, es localitzen a la zona nombrosos hàbitats d'interés comunitari, i hi està present l'hàbitat prioritari de 6.220 zones subestèpiques de gramínies i anuals.   
2. La zona d'estudi està inclosa en la conca del riu Polop, que és un curs d'aigua amb variacions estacionals i anuals depenent de la pluviometria, que naix en la zona oest de la serra del Menejador per la unió de diferents barrancs. Es tracta d'aigües d'alta qualitat. La zona està considerada, pel Pla Hidrològic de la Conca del Xúquer, tram fluvial d'interés ambiental.   
La desaparició del curs continu d'aigua en èpoques de sequera prolongada, deixant diversos tolls aïllats amb aigua al llarg del seu curs, té una repercussió negativa sobre la flora i la fauna lligades al curs aquàtic. Per a pal·liar estos efectes negatius es va plantejar el projecte de construcció de dos dics en el tram del Racó de Sant Bonaventura-Els Canalons. A més de les variacions estacionals, s'apunta que l'acció amb major impacte en este sentit seria, presumiblement, l'extracció d'aigua en la conca alta del riu.   
L'estudi també indica que, ocasionalment, s'ha produït contaminació fecal procedent de les urbanitzacions situades en la part alta del curs del riu. Dins dels límits del paratge, la normativa proposta per a la regulació de l'àrea permet la instal·lació de fosses sèptiques per al tractament de les aigües fecals de les vivendes aïllades i de les àrees recreatives. Este article entra en contradicció amb la normativa del PORN del Carrascar de la Font Roja.   
Donades les característiques del medi receptor, es considera que no hi ha prou amb este tractament per a les aigües sanitàries. Només haurien d'autoritzar-se instal·lacions com les proposades en la normativa del PORN, minidepuradores biològiques o d'oxidació total, sempre que oferisquen garanties suficients que no suposaran cap risc per a la qualitat de les aigües superficials o subterrànies.  
3. Associats a este llit, hi ha diferents tipus de comunitats vegetals entre les quals destaca l'existència de vegetació de ribera i vegetació rupícola:  
- La vegetació de ribera només existix en xicotets fragments, a causa de l'ús tradicional d'estos terrenys per al cultiu.  
- Quant a la vegetació rupícola, s'apunta que, atés que esta comunitat se situa en llocs poc accessibles, el seu estat de conservació és bo a pesar de tindre poca grandària.   
- La pineda, destacant la pineda de la Canal, que dóna continuïtat forestal a través de la vall de Polop en direcció a Mariola, entre el racó de Sant Bonaventura i el castell de Barxell.  
- Matolls baixos.   
- El carrascar està molt degradat. Es troba en zones molt reduïdes, combinant amb pinedes i arbustos.   
- Les zones de cultius i àrees humanitzades.   
4. Pel que fa a la fauna associada a estes comunitats.  
- L'avifauna és el grup que mostra una major diversitat i presència en la zona; es localitzen, a la zona, espècies com l'àguila cuabarrada, el duc o la cornella bec-roig.  
- En la zona del riu es localitza una de les últimes poblacions de carranc autòcton de la Comunitat Valenciana. Esta espècie està sent desplaçada per poblacions de carranc roig americà.   
- En la zona del bosc de ribera hi ha amfibis, rèptils i espècies d'invertebrats.   
?Es destaca la presència d'espècies exòtiques degudes a la solta indiscriminada amb fins recreatius o altres fins, com és el cas de la perca americana o la tortuga de Florida.   
5. A més d'incloure part de la conca del riu Polop, domini públic hidràulic, dins dels límits del Paratge, discorre un tram de la via pecuària denominada vereda del Barxell als Plans. La seua amplària legal és de 17 metres i creua el paratge de nord a sud. No es troba delimitada ni amollonada. Pròxim al límit oest del paratge discorre la Canal d'Alcoi, l'amplària legal de la qual està establida en 40 metres. No es troba delimitada ni amollonada. Coincidint amb el traçat d'esta via pecuària discorre la senda GR-7.  
Respecte al domini públic hidràulic, es considera que hauria d'obtindre's un informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre el contingut del pla especial.  
Les vies pecuàries tenen consideració de béns de domini públic de la Generalitat Valenciana i s'hi haurà d'incloure la informació precisa en la normativa: amplària legal, longitud, bé de domini públic i, a més, grafiar-se en la documentació gràfica del paratge i identificar-se pel nom i l'amplària legal. Qualsevol actuació que es duga a terme i que puga afectar estes vies pecuàries haurà de complir amb el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.  
  
6. Presenta un elevat valor paisatgístic amb penyals llaurats sobre roques calcàries. El paratge es troba inclòs dins de la unitat de paisatge de la vall agroforestal del riu Polop. Els Canalons és un conjunt paisatgístic, sector central del riu Polop, que travessa un congost encaixat en sorprenents formacions calcàries, amb agulles, cims i grutes, i amb la presència d'arbres planifolis. Es destaca també el valor del mosaic agroforestal de la zona oriental de l'espai.  
7. Pel que fa al patrimoni històric i cultural, no s'ha inclòs una descripció ni una localització dels elements existents en l'àmbit del paratge. Es fa referència a l'existència de dos coves que tenen valor arqueològic, encara que no apareixen grafiades en la cartografia ni se'n coneix el tipus de protecció especial.   
Tal com arreplega l'Orde de continguts mínims de 3 de gener de 2005, els instruments d'ordenació del territori, com ara el present projecte, requerixen l'informe de la Conselleria de Cultura relatiu a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. Per la qual cosa s'haurà d'obtindre l'informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte al pla especial i la normativa de protecció del seu patrimoni cultural i, si és el cas, s'efectuaran les modificacions de la normativa que considere necessàries la Conselleria de Cultura.   
  
Els elements constructius tradicionals existents que s'inclouen en l'àmbit són objecte d'especial protecció, segons el que establix la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.   
8. El paratge suporta un elevat ús excursionista i recreatiu, i presenta una elevada potencialitat per a usos educatius i divulgatius. El Racó de Sant Bonaventura-Canalons és un dels enclavaments emblemàtics del municipi d'Alcoi i hi ha una gran tradició de freqüentar este enclavament com a àrea d'esbarjo per la seua proximitat al nucli urbà.  
  
Es té coneixement de l'existència d'estudis específics realitzats en l'àmbit del paratge per la Universitat d'Alacant, en què se n'analitza la capacitat de càrrega. Es considera que poden aportar informació rellevant per a la regulació de l'ús recreatiu i els efectes que el dit ús poden tindre sobre l'àrea, per la qual cosa haurien de tindre's en compte per a l'elaboració del pla d'ús públic del paratge.   
Quant als servicis de què disposa l'àrea recreativa, hauran de complir tots els requeriments de seguretat exigibles i estar adequats a les característiques de l'entorn en què s'ubiquen.  
9. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers està valorada com baixa en la major part de l'àrea que comprén el paratge. Hi ha una zona, al nord-est, on la vulnerabilitat està valorada com alta. La litologia en està zona d'alta vulnerabilitat, segons la cartografia disponible, i es correspon amb cantells, graves, arenes i argiles. En la zona es localitzen zones de cultiu, zones ocupades per vegetació natural i edificacions aïllades.   
Pel que fa a les zones agrícoles, atés que en la documentació del pla no queden clars els usos i els aprofitaments existents, es desconeix l'estat i tipus de cultiu que es porta a terme. En tot cas, les pràctiques agrícoles que s'hi permeten haurien de ser acords amb els objectius de protecció, conservació i millora proposats per a l'àmbit del paratge. Per tant, s'hauria de fomentar l'ocupació de tècniques i tractaments respectuosos amb el medi, com ara els que proposa l'agricultura integrada.  
  
Com a mínim, en relació amb l'ús de fertilitzants, s'hauria de complir el que establix el codi de bones pràctiques agràries. Pel que fa a l'ús de productes fitosanitaris, s'haurà d'ajustar a les normes i els plans sectorials que se li apliquen.  
L'erosió potencial està valorada com a molt alta, en tot l'àmbit del paratge. El pla contempla l'execució d'actuacions sobre zones de sòls degradats, així com la regulació d'usos que puguen suposar deteriorament de l'entorn.  
10. El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure, a més, el compromís de fer anualment un informe o memòria, i donar compte del compliment dels punts objecte del dit programa, que s'inclouen en l'estudi d'impacte ambiental.  
La dita memòria es presentarà davant de la Conselleria de Medi Ambient, que avaluarà el correcte compliment de les mesures protectores proposades en l'estudi i en la declaració d'impacte ambiental. L'avaluació d'este informe correspondrà al departament competent en espais naturals.  
11. Es recomana que, en un futur, l'administració competent estudie la possibilitat d'incloure, a través de les diferents figures legalment establides, zones que posseïsquen iguals o majors valors ambientals mereixedores, també, de protecció, perquè puguen adoptar-s'hi les mesures de conservació i protecció corresponents.  
  
12. La normativa, en referència a la prevenció d'incendis, es referix al pla de prevenció elaborat per a tot l'àmbit del PORN de la Font Roja. En el cas que, per les característiques particulars de l'espai, es considere l'adopció d'accions concretes per a la prevenció, en el paratge, estes requeriran l'informe previ favorable del Servici de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
13. Quant al règim d'avaluació d'impacte ambiental, la normativa del pla haurà d'especificar que:  
Els projectes, els plans, les actuacions, les obres i les activitats que es realitzen o s'implanten en l'àmbit del paratge se sotmetran al règim d'avaluació ambiental que establixen la legislació estatal i l'autonòmica sobre avaluació d'impacte ambiental vigents en eixe moment.  
Les modificacions en els límits del paratge es consideren una modificació del pla especial i, per tant, estaran sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental i així haurà de reflectir-se en la normativa del pla.   
14. S'haurà de redactar un nou document que incloga les consideracions establides en l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals, de data 27 de març de 2009, les consideracions que establisquen les administracions consultades i els condicionants que establix la present declaració d'impacte. Este document serà objecte de revisió per part de l'Àrea d'Avaluació Ambiental, la qual establirà, si és procedent, nous condicionants.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits que preveu l'annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. El projecte examinat és un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
3. En l'expedient s'han observat els tràmits que preveuen el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i les altres disposicions que s'hi apliquen.  
4. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
5. L'article 17, apartat 2, lletra L), del Decret 139/2009, de 18 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes públics i privats, així com dels plans i els programes que no requerisquen avaluació ambiental estratègica, d'acord amb la normativa aplicable, que es desenrotllen en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Basant-se en tot l'exposat anteriorment i, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent.  
  
Primer   
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el Pla Especial del Paratge Natural Municipal Sant Bonaventura-Canalons, amb la delimitació establida en la declaració del Paratge, al terme municipal d'Alcoi (Alacant), sempre que es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental presentat i els condicionants i modificacions que establix l'apartat segon de la present declaració.   
  
  
Segon   
Se supedita l'aprovació del present projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. La normativa del pla, en relació amb el règim d'avaluació d'impacte ambiental, haurà d'especificar que:  
- Els projectes, els plans, les actuacions, les obres i les activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit del paratge se sotmetran al règim d'avaluació ambiental que establixen la legislació estatal i l'autonòmica sobre avaluació d'impacte ambiental vigents en eixe moment.  
- Les modificacions en els límits del paratge es consideren una modificació del pla especial i, per tant, estaran sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental i així haurà de reflectir-se en la normativa del pla.  
2. S'ha d'efectuar consulta a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer perquè informe, en funció de les seues competències, sobre el contingut del pla especial. Les consideracions que s'establisquen hauran d'incloure's en la normativa.  
3. La normativa del pla haurà de modificar-se de manera que s'hi incloguen les consideracions establides en l'informe, de data 27 de març de 2009, de l'Àrea d'Espais Naturals, transcrit en la part expositiva de la present declaració.   
4. Tal com arreplega l'Orde de continguts mínims de 3 de gener de 2005, els instruments d'ordenació del territori, com és el present projecte, requerixen l'informe de la Conselleria de Cultura relatiu a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.   
  
S'obtindrà informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte al pla especial i la normativa de protecció del seu patrimoni cultural i, si és el cas, s'efectuaran les modificacions de la normativa que considere necessàries la Conselleria de Cultura.   
5. Les vies pecuàries són béns de domini públic de la Generalitat Valenciana, el pla hauria d'incloure en la seua normativa l'amplària legal i longitud, així com reflectir en la documentació gràfica el nom i l'amplària legal.   
Qualsevol actuació que es duga a terme i que puga afectar vies pecuàries haurà de complir amb el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.  
6. Els servicis de què disposa l'àrea recreativa hauran de complir tots els requeriments de seguretat exigibles i estar adequats a les característiques de l'entorn on s'ubiquen.  
7. Dins del paratge, per a la gestió d'aigües sanitàries, només podran autoritzar-se instal·lacions de tractament que oferisquen les garanties suficients que l'abocament final no suposarà cap risc per a la qualitat de les aigües superficials o subterrànies. Haurà de modificar-se la normativa respecte d'això.  
8. La normativa haurà de fomentar el compliment del que establix el codi de bones pràctiques agràries, pel que fa a l'aplicació de fertilitzants. Quant a l'ús de productes fitosanitaris, serà obligatori ajustar-se a les normes i els plans sectorials que s'hi apliquen.  
  
9. El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el compromís de fer anualment un informe o memòria donant compte del compliment dels punts objecte del dit programa, que s'inclouen en l'estudi d'impacte ambiental.   
La dita memòria es presentarà davant de la Conselleria de Medi Ambient, que avaluarà el correcte compliment de les mesures protectores proposades en l'estudi i en la declaració d'impacte ambiental. L'avaluació d'este informe correspondrà al departament competent en espais naturals.  
10. Respecte a l'adopció de mesures concretes per a la prevenció i extinció d'incendis en l'àmbit del paratge, requerirà un informe previ favorable del Servici de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
11. El nou document que es redacte, en compliment dels condicionants de la present declaració i les consideracions que establisquen les administracions a què s'ha de fer consulta, serà objecte de revisió per part d'esta Àrea d'Avaluació Ambiental, la qual establirà, si és procedent, nous condicionants.  
  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que, en defensa del seu dret i dels seus interessos, consideren pertinents.  
  
Quart   
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 22 de setembre de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno».  
  
València, 12 de desembre de 2013.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.