Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8303, del 25-05-2018 (2018/5133)

ORDRE 19/2018, de 21 de maig, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, per la qual s'acorda iniciar el procediment de declaració del Monument Natural del Límit K/T Capa Negra d'Agost.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8303

Data del DOGV
:   25-05-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/5133


Data del document
:   21-05-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Agost
    * protecció del paisatge
    * programa d'actuació
    * reserva natural

ORDRE 19/2018, de 21 de maig, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, per la qual s'acorda iniciar el procediment de declaració del Monument Natural del Límit K/T Capa Negra d'Agost. [2018/5133]  
Entre els principis en què s'inspira la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat, amb les modificacions introduïdes per la Llei 33/2015, de 21 de setembre, es troba la preservació de la varietat, singularitat i bellesa dels ecosistemes naturals, de la diversitat geològica i del paisatge, com també la conservació de la geodiversitat. Tanmateix, considera aquesta norma el patrimoni geològic, juntament amb el biològic, com les parts integrants del patrimoni natural, i preveu que les administracions públiques tenen el deure de vetllar per la seua conservació i utilització racional, en llurs respectius àmbits competencials.  
La Comunitat Valenciana té un considerable patrimoni geològic i una notable geodiversitat que es manifesta tant en les valls i planes de la franja litoral com, sobretot, en les zones muntanyenques de l'interior, on arriben diverses serralades alpines, com ocorre al Maestrat amb la zona de confluència entre les serralades Ibèrica i la Costanera Catalana, i cap al sud les branques aragonesa i castellana de la serralada Ibèrica i també l'anomenat sector llevantí d'aquesta, la plataforma tabular del Caroig, els diferents dominis geològics de les serralades Bètiques (Prebètic, Subbètic i Penibètic), les conques terciàries i les valls interiors, a més dels diapirs i de la diversitat de manifestacions volcàniques i subvolcàniques. Aquest patrimoni geològic ha estat poc valorat i poc destacat en els diferents espais naturals fins ara declarats per aquesta Administració autonòmica.  
És per això que la Generalitat Valenciana, conscient d'aquestes obligacions legals i d'aquesta rica geodiversitat vol posar en relleu el patrimoni geològic valencià amb iniciatives com la que ara es desenvolupa i que parteix d'una proposta formal realitzada per l'Ajuntament d'Agost el passat 31 d'agost.  
La Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, en l'article 11 preveu la figura de monument natural, figura a penes utilitzada en la qual els espais naturals i elements geològics poden tindre perfectament cabuda. També l'article 33 de la Llei estatal 42/2007 preveu la figura de monument natural en la qual, específicament, poden tindre cabuda les formacions geològiques, com també els jaciments paleontològics i mineralògics, estratotipus i altres elements de la gea que tinguen un interés especial per la singularitat o importància dels seus valors científics, culturals o paisatgístics.  
Prop de la localitat d'Agost es troba un aflorament estratigràfic de rellevància internacional consistent en una seqüència de margues i argiles dins les quals es troba registrat el trànsit entre els períodes cretaci i paleogen, que és el mateix que dir entre mesozoic i cenozoic, o siga les eres secundària i terciària. Està científicament acceptat que aquest canvi geocronològic vingué determinat pels efectes d'un esdeveniment extraterrestre, l'impacte d'un gran meteorit al costat de la península del Yucatán (Mèxic) que donaria lloc a una de les extincions en massa més severes de la història de la Terra, fa 66 milions d'anys.  
  
Aquest límit, oficialment límit K/Pg o simplement K/T (de l'alemany Kreide/Tertiär, cretaci/terciari) és més col·loquialment conegut a Agost, pels geòlegs, com «capa negra d'Agost». La capa negra correspon a un nivell argilenc fosc, d'uns 10 centímetres de gruixària que inclou una làmina mil·limètrica molt característica, de tonalitat rogenca, amb una concentració anormalment elevada en iridi i altres elements químics pesants de procedència extraterrestre, a més de la presència de microesferes de goethita (microtectites) originades per la calor i la pressió elevades que normalment s'associen als grans impactes meteorítics. L'origen d'aquests components estaria en l'enorme núvol de pols produït per l'impacte i que acabaria estenent-se per tota la terra formant una capa que bloquejaria la penetració de la llum solar, dificultant així la fotosíntesi i causant d'aquesta manera una extinció massiva d'espècies, tant terrestres com marines, i entre aquestes els dinosaures, molts cefalòpodes (ammonits i belemnits) i moltes famílies d'esponges, equinoderms i fins i tot foraminífers i altres éssers microscòpics que han estat estudiats en els afloraments K/T d'Agost.  
  
A Agost hi havia en aquell temps un mar profund (mar de Tethys) on es dipositaven normalment sediments d'argila i marga acompanyats de les restes de microorganismes tant planctònics com bentònics que vivien en aquelles aigües, principalment foraminífers que formaven la base de les cadenes tròfiques i que quedaren en gran mida extingits, donant així pas a un mar quasi exempt de vida en el qual les cendres i la pols atmosfèriques acabarien incorporant-se als sediments marins. Una vegada dissipada la gran capa atmosfèrica de pols, la normalitat faria proliferar novament organismes vius que, en gran mesura serien ja noves espècies originades a partir de poblacions sobrevivents i oportunistes que haurien resistit aquell dràstic esdeveniment i ara començarien a evolucionar i diversificar-se notablement. Tot açò ha quedat perfectament incorporat en el registre estratigràfic d'Agost.  
  
La capa negra d'Agost és un dels enclavaments del límit K/T més estudiats del món per l'excel·lent exposició i accessibilitat, a més de la bona continuïtat lateral dels afloraments. Es tracta d'una de les tres seccions més destacades d'aquest episodi a Espanya; les altres dues es troben a Caravaca de la Cruz (Múrcia) i a Zumaia (Guipúscoa). El límit K/T d'Agost ha estat catalogat com a lloc d'especial interès geològic (codi KT-03) dins el projecte Global Geosites de la Unió Internacional de les Ciències Geològiques, amb el patrocini de la UNESCO (Geosite núm. 118 d'Espanya).  
L'interés científic i didàctic de la capa negra d'Agost és certament molt elevat i el seu potencial d'ús per al desenvolupament local i ecoturisme és patent gràcies a l'accessibilitat. Això fa que calga adoptar-hi no solament accions de preservació per la importància científica, sinó també per a la seua posada en valor, atenent que és un georecurs d'especial interés i enorme potencial didàctic.  
D'acord amb tot allò que ha estat exposat, es fa necessari disposar per al límit K/T Capa Negra d'Agost d'un règim de protecció que, després dels tràmits legalment establits, permeta afrontar de forma eficaç els reptes de conservació als quals s'enfronta un espai de la rellevància i la fragilitat del que ens ocupa. En aquest sentit, la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, preveu la figura de monument natural com a especialment indicada per a la conservació i la gestió racional de la capa negra d'Agost en un entorn i marc geològic de referència adients. A més a més, com que no exigeix la tramitació prèvia d'un instrument de planificació, la figura de monument natural permet ser dotada amb una major agilitat dels mecanismes bàsics de gestió i participació necessaris per a garantir la conservació d'un espai com aquest; però sobretot, i tal com indica de forma expressa la llei, pot aplicar-se a ambients significatius per la relació harmoniosa entre l'activitat humana i l'ambient físic, tot propugnant l'ús sostenible dels recursos naturals, incloent-hi en aquest concepte una important funció social derivada de l'estudi i el gaudi ordenat dels valors ambientals i culturals.  
  
  
D'altra banda, l'article 28 de la Llei 11/1994 esmentada articula un règim de protecció preventiva aplicable als àmbits territorials afectats pels projectes de declaració d'espai protegit, amb caràcter cautelar fins a l'aprovació del corresponent decret de declaració. Aquest règim permet habilitar les mesures necessàries per a evitar el deteriorament dels valors objecte de protecció durant aquest període. La forma d'aplicació d'aquestes mesures cautelars s'estableix mitjançant un acord del Consell.  
Per tot això, en exercici de les competències i atribucions conferides per la Constitució, l'Estatut d'Autonomia i el conjunt de la legislació ambiental estatal i autonòmica d'aplicació al cas, és procedent iniciar l'expedient de declaració com a monument natural del Límit K/T Capa Negra d'Agost, i a aquest efecte,  
  
ORDENE  
  
Article 1  
1. S'acorda iniciar el procediment de declaració del Monument Natural del Límit K/T Capa Negra d'Agost, l'àmbit territorial del qual figura com annex a aquesta ordre. Aquest àmbit inicial té una extensió inicial de 156,86 hectàrees, íntegrament al municipi d'Agost.  
  
2. Aquest àmbit inicial pot ser objecte d'ampliació durant el procediment de declaració del monument natural, a proposta de l'ajuntament afectat territorialment per l'ampliació.  
  
Article 2  
1. Durant el període transitori entre l'inici de l'expedient de declaració de l'espai protegit i l'entrada en vigor del decret del Consell de declaració del Monument Natural del Límit K/T Capa Negra d'Agost, regirà en l'esmentat àmbit territorial el règim de protecció preventiva establert en l'article 28 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
2. Les mesures cautelars a què fa referència l'apartat anterior, de conformitat, així mateix, amb l'article 28 de la Llei 11/1994, tenen una vigència màxima de tres anys i poden ser complementades i especificades, per a un millor compliment dels seus objectius, mitjançant un acord del Consell de la Generalitat, a proposta de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
  
Article 3  
Es faculta la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural per a realitzar les actuacions tendents a la declaració del monument natural prèvies a la tramitació de l'oportú expedient d'acord amb el procediment legalment previst.  
  
  
DISPOSICIÓ FINAL  
  
Aquesta ordre té efecte el mateix dia de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Contra aquest acte, que posa fi a la via administrativa, es pot interposar potestativament recurs de reposició davant de la consellera d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural en el termini d'un mes comptador des de l'endemà de la publicació, o impugnar-se directament davant de l'ordre jurisdiccional per mitjà de la interposició de recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos, de conformitat amb el que disposen els articles 123 i 124 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.  
  
València, 21 de maig de 2018  
  
La consellera d'Agricultura, Medi Ambient,   
Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural,  
ELENA CEBRIÁN CALVO