Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5250, del 03-05-2006 (2006/4822)

Resolució de 7 d'abril de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5250

Data del DOGV
:   03-05-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/4822


Data del document
:   07-04-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Pobla Tornesa, la
    * Dénia
    * Vallés
    * Onda
    * Sant Vicent del Raspeig
    * Vilanova d'Alcolea
    * Pinós, el
    * impacte ambiental

Resolució de 7 d'abril de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2006/X4822]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 320/04-AIA la Pobla Tornesa, 105/04-AIA el Pinós, 119/04-AIA Dénia, 425/02-AIA Vallés, 082/04-AIA Sant Vicent del Raspeig, 257/03-AIA Vilanova d'Alcolea, i 035/05-AIA Onda, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 7 d'abril de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 320/0543-FAU   
Títol: Modificació puntual núm. 5 de les normes subsidiàries de planejament de la Pobla Tornesa  
Promotor: Ajuntament de la Pobla Tornesa  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Pobla Tornesa i CTU   
Localització: Carrer Cabanes, en el límit nord-est del municipi   
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte persegueix la Modificació puntual núm. 5 de les normes subsidiàries vigents en el municipi de la Pobla Tornesa, denominada Ampliació sòl residencial carrer Cabanes.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'àmbit de l'actuació es troba emplaçat en el límit nord-est del nucli urbà de la Pobla Tornesa, al final del carrer Cabanes, i afecta una superfície de 231m2 de sòl, el qual es trobava inclòs en l'anterior planejament dins del denominat Sòl consolidat. Aquest instrument només afecta el planejament vigent en la classificació com a sòl urbà de la parcel·la en qüestió, en l'actualitat classificada com a sòl no urbanitzable.   
Segons consta en les normes subsidiàries de la Pobla Tornesa, es justificava la inclusió dins del sòl consolidat a aquell que es trobava ple per l'edificació en la seua major part i que tinguera els serveis propis del sòl urbà. Posteriorment, a fi d'adequar el planejament urbanístic municipal a la LRAU, aquest es va sotmetre a un procés d'homologació, en el qual, en els seus documents gràfics, es va definir el límit del nucli urbà consolidat incorporant de manera íntegra el definit i delimitat en l'anterior planejament.  
No obstant això, comparant ambdós planejaments, s'ha observat un error de delimitació en la parcel·la objecte de modificació, que s'esmena ara tornant-li a l'esmentada parcel·la la classificació que li ha sigut atorgada per tots els planejaments anteriors a l'homologació, així com pels serveis de què disposa, formant part d'una unitat constructiva i conjunt edificatori consolidat, i amb accés des del vial carrer Cabanes. A més i constatant l'anterior, aquest espai es troba inclòs en el cadastre com a parcel·la urbana, com en realitat li correspon.  
3. Alternatives  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, que es deriva d'un error en la delimitació del sòl urbà en l'homologació del planejament anterior.  
Tramitació administrativa  
Admissió a tràmit  
En data 16 de desembre de 2004 l'Ajuntament de la Pobla Tornesa va remetre una còpia de la documentació tècnica, certificació de l'aprovació provisional i resultat del tràmit d'informació pública relatiu a la Modificació puntual de les normes subsidiàries de la Pobla Tornesa, denominada Ampliació sòl residencial carrer Cabanes, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante de data 16 d'octubre de 2004, i en el DOGV núm. 4872, de 28 d'octubre de 2004.  
Durant el període d'informació pública no es va presentar cap al·legació, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament de la Pobla Tornesa.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat a l'Ajuntament de la Pobla Tornesa informació o documentació complementària.  
Informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PATRICOVA, PGOF i xarxa Natura 2000, no es detecten afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que no es coneix l'existència en la zona d'estudi, ni en les proximitats d'aquesta, de jaciments arqueològics, ni s'afecta els camins ramaders del municipi.   
Consideracions ambientals  
La modificació proposada no implica un canvi real de l'ús del sòl. Com a conseqüència de la mínima extensió de terreny afectada i del seu caràcter urbà plenament integrat, amb connexió als diversos serveis urbans, i accés directe des del carrer Cabanes, no hi ha factors del medi que puguen ser impactats per l'actuació proposada.  
Atés el caràcter urbà de la parcel·la i el seu molt reduïda grandària, no existeix en la mateixa vegetació ni fauna d'interés.   
En tractar-se d'un error en la delimitació, i de la restitució al sòl avaluat de la classificació i qualificació que li correspon, no es produeix un increment de la població, ni s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals. No obstant això, l'estudi d'impacte ambiental ressalta l'obligatorietat d'utilitzar els serveis de clavegueram i desaigües que conferisca la classificació i usos de la parcel·la implicada en la modificació proposada.   
Igualment succeeix pel que fa als residus sòlids inerts i als residus sòlids urbans, havent de realitzar la gestió d'aquests a través del servei municipal de recollida i tractament d'aquests residus.  
Atés que no es pot preveure cap impacte negatiu produït per la modificació proposada, l'estudi d'impacte ambiental afirma no procedir la proposta de cap mesura correctora, ni es considera procedent el disseny de cap pla de vigilància ambiental.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'Impacte Ambiental  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de modificació puntual núm. 5 de les normes subsidiàries vigents en el municipi de la Pobla Tornesa, denominada Ampliació sòl residencial carrer Cabanes, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques al voltant de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que aquest informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de març de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient 105/04-AIA  
Títol del projecte Obertura pedrera de pedra ornamental Los Rincones. Secció A)  
Promotor Luis Sánchez Díez, SA  
Autoritat substantiva Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant  
Localització Paratge Monte Coto B-B. Partida Los Rincones del terme municipal de el Pinós (Alacant)  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és l'extracció de pedra ornamental mitjançant tall de fil diamantat i el posterior trasllat d'aquesta a fàbrica per a tractament i comercialització.  
Es preveu l'extracció d'un volum de roca al voltant de 2.500 m3/anuals i s'estima una vida útil al voltant de 25-30 anys.  
Del volum total de material que s'ha d'extraure, al voltant del 20 . 25% és estèril d'explotació que es recull temporalment en la pedrera i es trasllada posteriorment a les plantes de matxucat i trituració que hi ha en el vedat miner Monte Coto a el Pinós.  
En la parcel·la d'estudi, situada a mitja vessant, hi ha una antiga explotació o tast de xicotetes dimensions fins on arriba el camí d'accés actual. Abans de continuar amb l'explotació, s'obrirà un camí que permeta accedir des de l'esmentada pedrera fins a la part alta de la vessant i permetre que l'explotació es duga a terme de manera descendent podent-se explotar i restaurar de forma progressiva.  
L'explotació s'ha distribuït en tres fases, i està la duració aproximada de cada una d'elles entre els 9 i 10 anys.  
Les obres que s'han de realitzar consistiran bàsicament en:  
Ampliació i condicionament de camins d'accés.  
Obertura de camí d'accés a les cotes altes de la parcel·la.   
Preparació del terreny que s'ha d'explotar: eliminació de les espècies arbòries i arbustives. Eliminació de la terra vegetal i abassegament fora de la zona d'explotació.  
Extracció i càrrega del material: L'extracció es realitzarà mitjançant tall de fil diamantat, els estèrils s'abassegaran temporalment en la part baixa de la pedrera a la vora del camí d'accés per a transportar-los a la planta de matxucat de Monte Coto a el Pinós i els blocs tallats es recolliran en l'actual plaça de pedrera a l'espera de ser transportats a fàbrica per al tractament posterior d'aquests. L'explotació començarà en la cota 741 m s n m descendint fins als límits de la parcel·la a la vora del camí d'accés.   
Labors de restauració: Realitzada l'extracció dels minerals, es procedirà a l'abancalament dels fronts i al reperfilada d'aquests, com també el condicionament de bermes per a la seua posterior revegetació.  
Alternatives  
L'emplaçament queda justificat per la seua idoneïtat geològica i minera ja que hi ha un antic tast miner on s'observa les característiques del jaciment.  
Els terrenys on se situa la parcel·la han sigut reclassificats mitjançant la modificació núm. 11 de les normes subsidiàries de el Pinós, estant actualment qualificats i classificats com a sòl no urbanitzable comú en el qual es permeten les labors mineres d'extracció de pedra ornamental.  
Quant a la restauració tramitada, l'estudi proposa dues alternatives de restauració:  
Bancs de 10 m d'alçària amb pendents de 45º-60º i bermes intermèdies de 5 m.  
Bancs de 5 m d'alçària amb pendents verticals i bermes intermèdies de 9 m.  
Tramitació administrativa  
Informació pública. Remissió de l'expedient.  
Al maig de 2004, el Servei Territorial d'Indústria d'Alacant remet el projecte d'explotació, restauració i estudi d'impacte ambiental de l'explotació de la secció A) denominada Los Rincones. S'indica a més, que la informació pública de l'expedient ha sigut realitzada per aqueix Servei Territorial, i que transcorregut el termini d'informació no s'han presentat al·legacions al projecte.  
Al juny de 2004, se sol·licita al promotor ampliació de la documentació inicialment tramitada a fi d'aclarir alguns aspectes referents a l'explotació i restauració de la pedrera, abassegaments de material, enderrocs, accessos etc. S'adverteix a l'empresa promotora que si no s'aportara la documentació sol·licitada en el termini de tres mesos es procediria a declarar la caducitat de l'expedient.  
En no haver-se aportat la documentació sol·licitada en el termini concedit, en data 13 de desembre de 2004, el director general de Gestió del Medi Natural va dictar una resolució de caducitat de l'expedient.  
Posteriorment, en data 10 de gener de 2005, el servei territorial d'indústria i seguretat industrial d'Alacant, remet ampliació de l'estudi d'impacte ambiental i adjunta recurs d'alçada presentat en aqueix servei per l'empresa promotora contra la resolució de caducitat de l'expedient.  
Admés el recurs d'alçada presentat, es procedeix la continuació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental 105/04-AIA.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per el projecte d'activitat  
La parcel·la B-B del paratge Monte Coto arrendada per l'empresa promotora a l'Ajuntament de el Pinós se situa en l'extrem sud del terme municipal, al costat del límit del terme municipal d'Alguenya, en la partida Los Rincones. Més concretament se situa en la vessant S-SO del contrafort més al sud de la serra del Reclot amb una cota de 1.053 m.  
L'accés a la pedrera es realitza a través de camins agrícoles que existeixen en la zona partint de la marge septentrional de la carretera d'Alguenya . La Romana. Tot això queda reflectit en els plans aportats en la documentació.  
D'acord amb l'estació meteorològica de el Pinós, el clima de l'àrea es classifica com a semiàrid, mesotèrmic amb poc o gens de superàvit a l'hivern. Els vents dominants en la zona són els de direcció est .oest, sent de poca rellevància la presència de brises en la zona.  
Des del punt de vista geològic, els materials que afloren en l'àrea són calcàries dolomítiques pertanyents al juràssic intern central amb una edat compresa entre el sinemurià i el toarcià mitjà. Es tracta d'una sèrie calcodolomítica, de color gris i aspecte massiu. Litològicament està formada per micrites i biomicrites que han patit una intensa dolomitització.  
Edafològicament la zona presenta leptosòls, concretament, leptosòls eútrics, en combinació amb afloraments en superfície de roca.  
La zona en l'actualitat està drenada per un barranc de curta longitud i fort pendent en què únicament circula aigua després de períodes de fortes pluges i que drena les seues aigües cap a la rambla de la Casa de Vitia.  
Des del punt de vista hidrogeològic, la pedrera se situa sobre materials aqüífers on el nivell piezomètric es troba a una elevada profunditat respecte a la cota d'explotació de la pedrera.  
La vegetació que es desenvolupa en la zona es correspon amb una formació arbustiva de port baix amb exemplars dispersos de pi blanc.  
La fauna representativa de la zona és l'avifauna, els xicotets mamífers i els rèptils.  
Identificació i valoració dels impactes  
Els principals efectes ambientals derivats del projecte són:  
Destrucció del sòl i vegetació associada, desplaçament de la fauna, increment dels processos erosius, discontinuïtat en el paisatge i canvi de color, modificació del relleu, possibilitat de contaminar el subsòl i els aqüífers, contaminació de les aigües superficials, modificació dels drenatges, producció de pols i soroll, emissió de gasos a l'atmosfera, vibracions, emmagatzematge temporal de residus I increment del trànsit rodat.  
En conjunt la valoració d'impactes realitzada en l'estudi d'impacte ambiental s'estima adequada en considerar-los reversibles a mitjà termini. No obstant això, cal indicar que aquesta valoració és correcta sempre que s'adopten les mesures correctores necessàries per a minimitzar-los o fins i tot eliminar-los.  
Un dels principals impactes que va a derivar-se de l'actuació projectada, serà l'impacte paisatgístic atés que la pedrera se situa a mitja vessant en cotes elevades.   
D'altra banda, cal indicar que la possible afecció al patrimoni cultural valencià, no ha sigut valorada adequadament ja que l'estudi d'impacte ambiental no disposa d'un informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Artístic, tal com estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
D'acord amb l'estudi, les mesures protectores previstes per a reduir o minimitzar els efectes que genera l'activitat sobre l'entorn són la retirada del sòl vegetal i el manteniment d'aquest per a les tasques de restauració, condicionament de vials, el reg periòdic de vials d'accés i plaça de la pedrera, realitzar les operacions de tall per via humida, utilitzar maquinària de perforació dotada de captadors de pols, manteniment de la maquinària en òptimes condicions, disseny adequat de voladures evitant tant les vibracions com l'ona aèria, dotar els motors de silenciadors i limitar la velocitat de circulació de camions.  
Pel que fa a les mesures correctores, el projecte preveu l'explotació de manera descendent i proposa dues alternatives de restauració que consisteixen en e l'abancalament dels fronts d'explotació i la revegetació de talussos i bermes aconseguint una reducció dels fenòmens erosius i una integració en el paisatge de manera més immediata.  
Altres mesures correctores tingudes en compte són:  
. Disseny de drenatges adequats amb sistemes de dissipació d'energia  
. Abassegaments temporals d'estèrils d'explotació. Posterior transport de material estèril a planta de trituració.  
. Abassegament de blocs de material per a venda en plaça de pedrera.  
. Emmagatzematge i entrega a un gestor autoritzat de residus perillosos generats en l'explotació.  
. Revegetar bermes, talussos i plataformes de treball.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003 de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 17 estableix que li correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la declaració d'impacte ambiental corresponent al projecte d'explotació de la pedrera de pedra ornamental, secció A) denominada Los Rincones sítia en el terme municipal de el Pinós (Alacant), promogut per Luis Sánchez Díez, SA, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació inicialment tramitada i la seua ampliació de novembre de 2004 i els condicionants establits en el següent apartat, com també les modificacions introduïdes per aquests.  
Segon  
Com a condicions que s'han de complir en l'execució de l'esmentat projecte s'estableixen les següents:  
1. La posada en marxa de l'activitat minera quedarà supeditada a l'obtenció de l'informe vinculant favorable de la Direcció General de Patrimoni Artístic, tal com estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
2. La restauració del conjunt de l'explotació es realitzarà de manera progressiva i per mitjà de fases simultaniejades amb les labors d'extracció minera, de manera que es restaure progressivament l'espai afectat a mesura que es vaja produint l'esgotament dels diferents bancs de restauració. En conseqüència, els successius plans de labors que s'han de presentar anualment davant del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial haurà de plantejar-se donant prioritat al ràpid esgotament d'aquells fronts i bancs que afavorisquen el compliment d'aquesta condició.   
3. El mètode de restauració que s'ha d'emprar serà l'opció 2 tramitada en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental tramitat (novembre de 2004). És a dir mitjançant l'abancalament descendent amb bancs d'alçària 5 m i bermes intermèdies de 9 m d'ample. Els bancs seran escapçats per a evitar arestes rectilínies i en les bermes i plataforma central es realitzaran xicotetes voladures formant una superfície rugosa, on mitjançant l'aportació de material estèril i aportació de sòl vegetal puga arrelar-se la vegetació proposada en el projecte.  
4. Pel que fa a la revegetació de l'explotació, haurà de tenir-se en compte l'Ordre de 16 de maig, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aproven les directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de repoblament o repoblació forestal a la Comunitat Valenciana.  
5. El pressupost de restauració haurà de ser revisat per a actualitzar despeses unitàries a les despeses reals de mercat i incloure totes aquelles accions que són necessàries per a obtenir l'estat de la restauració final previst en aquesta resolució.  
6. Els processos d'extracció i càrrega de material i trànsit de vehicles pels camins d'accés implica la creació d'un ambient pulverulent que haurà de ser minimitzat amb el reg mitjançant camió cisterna, i mantenir els camins i la pedrera amb un grau d'humitat òptim.  
7. La possible aparició de coves o avencs durant l'avanç de l'explotació haurà de ser comunicat a aquesta Direcció General, a fi que puguen ser inspeccionades, atesa la condició d'aquests d'espais naturals protegits mitjançant l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.  
8. El promotor queda obligat a presentar davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en dos exemplars, on es recullen el balanç i l'estat actual de l'activitat, respecte als volums extrets i aprofitats, als farciments efectuats i a l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració-estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència sorgida en el desenvolupament d'aquestes. Aquest servei remetrà una de les còpies a aquesta Direcció General.  
Tercer  
Es notificarà als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 de març de 2005.. La directora general de Gestió Del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 119/3223-LXN  
Títol: Club de Golf La Sella, Dénia (Alacant)  
Promotor: Promociones Turísticas La Sella SA.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme  
Localització: Terme municipal de Dénia (Alacant)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
El projecte en estudi es denomina Ampliació de 9 forats Club de Golf La Sella, Dénia (Alacant). La referència assignada a aquest expedient és 119-AIA/2.004.  
L'actuació projectada comporta l'ampliació del camp de golf La Sella, en 9 forats. Els terrenys se situen en la unitat d'ordenació àrees perifèriques d'amortització d'impactes: Una xicoteta part en sòl no urbanitzable de protecció especial connectors ambientals II i la resta, la major part, en sòl no urbanitzable comú.   
L'ús actual de la zona d'actuació és agrícola, si bé la major part dels camps de cultiu es troben en estat d'abandó.  
L'ús previst de l'àrea objecte del projecte és una zona de pràctica de joc de golf. Aquest ús quedaria adscrit com a activitat turística-recreativa-esportiva i d'oci inclosa dins de l'article 19 de la Llei de sòl no urbanitzable de la Comunitat Valenciana (4/1992, de 5 de juny).   
Després de consulta i comprovació de la compatibilitat de l'ús projectat amb el Pla general d'ordenació del terme municipal afectat, se sol·licita declaració d'interés comunitari del camp de golf existent, com també de l'ampliació de 9 forats proposada.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La iniciativa de desenvolupament del projecte és de Promociones Turísticas La Sella SA. actual propietari del club de golf existent, que disposa de 18 forats i es troba situat afrontant amb l'ampliació que es pretén realitzar. L'esmentada ampliació se situa en el terme municipal de Dénia (Alacant).   
L'actuació es troba situada en el polígon 18 del cadastre de rústica de Dénia (tant l'ampliació com el camp existent) comprenent 26,35 ha l'ampliació de 9 forats i 33,59 ha el camp de golf existent. L'ampliació sol·licitada ocupa les parcel·les 97, 98 i 99 i de la 117 a la 144 del mencionat polígon.  
El reg del camp de golf existent es realitza amb aigua residual depurada procedent de la depuradora de Dénia, Ondara i Pedreguer. El promotor presenta una acreditació de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en la qual se li concedeix temporalment la captació d'un volum màxim de 565.000 m3/any, cabal suficient segons càlculs facilitats pel promotor per al reg del camp existent, com també de l'ampliació pretesa, i és la destinació de l'aigua residual depurada únicament i exclusivament el reg del camp de golf amb els paràmetres sanitaris suficients d'acord amb la reglamentació existent.  
Els límits de l'actuació proposada són els següents:  
Nord: carretera provincial de Xàbia i Gata a Dénia (CV-735), parcel·la 134 del polígon 18 del cadastre de rústica, i pla parcial del sector P-1 de sòl urbanitzable de Jesús Pobre del PGOU de Dénia.  
Sud: barranc de Morxama i traçat del ferrocarril FGV de Dénia a Alacant.  
Est: terrenys del Club de Vacaciones La Sella SL, inclosos dins del sector P-1 del sòl urbanitzable de Jesús Pobre de Dénia formats per la parcel·la 145 del polígon 18 del cadastre de rústica; part del camí drecera del Biserot i parcel·les cadastrals del polígon 18, números 230, 229, 211, 210 57, 155 i 154.  
Oest: parcel·les 115, 116, 113, 100 i 101 del polígon 18 del cadastre de rústica.   
Alternatives  
No s'han considerat alternatives pel que fa a la ubicació del camp de golf, ja que l'actuació consisteix en una ampliació del camp de golf existent i els terrenys afectats són propietat dels promotors, al seu torn propietaris del camp de golf existent i consolidat.  
Tramitació administrativa  
Informació pública  
En data 22 d'abril de 2004 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons consta en certificat emés pel secretari de la Direcció de Conselleria de Territori i Habitatge a Alacant, de data 16 d'abril de 2004, l'expedient ha romàs exposat al públic durant el termini de 20 dies, comptadors a partir de la publicació en el DOGV núm. 4651, de data 16 de desembre de 2003.  
Segons s'exposa en aquest mateix certificat durant el període d'informació pública es va presentar una al·legació.  
Resum de les al·legacions  
Durant el tràmit d'informació pública es va presentar l'al·legació següent:  
Acció Ecologista Agró en data 12 de gener de 2004, presentada en l'Ajuntament de Dénia, en la qual comenta:  
. Sobre els recursos hídrics: l'escassetat d'aigua existent en la zona, i que amb el volum necessari per al reg del camp de golf es pot abastir la meitat de la població de la ciutat de Dénia.  
. Sobre la ruptura de la biodiversitat: l'obstaculització del pas de la fauna, vital per a garantir la vida del parc natural del Montgó. Reducció de la biodiversitat de flors i plantes autòctones substituïda per gespa amb quantitat de pesticides i fertilitzants. Ocupacions de camins públics i camins privats impedint l'accés als agricultors a les propietats d'aquests.  
. Sol·licita la no-aprovació de la iniciativa proposada, el rebuig de l'estudi d'impacte ambiental i que la Conselleria de Medi Ambient inicie alternatives a la proposada en la zona.   
A conseqüència d'aquesta al·legació es generen una sèrie d'escrits, per part del promotor i de l'interessat, aquests són:  
Escrit per part de Promociones Turísticas La Sella, en data 16 de febrer de 2004, dirigida al cap del Servei de Planificació i Ordenació Territorial en què respon a l'al·legació presentada per Acció Ecologista Agró en data 12 de gener de 2004:  
. Pel que fa als recursos hídrics: El camp de golf es rega i regarà amb aigua residual depurada procedent de l'EDAR de Dénia, Ondara i Pedreguer. La totalitat del volum d'aigua depurada produït per l'EDAR és abocada al mar a causa de la seua alta conductivitat que la fa no apta per a usos agrícoles. La promotora compta amb una concessió actual de la CHJ d'un volum de 565.000 m3, volum més que suficient segons els seus càlculs per al reg del camp de golf existent i de l'ampliació d'aquest. La pertinença a la Comunitat de Regants amb un volum de 636.282 m3 fa menció a què els càlculs reflectits en l'al·legació són absurds.  
. Quant a l'obstaculització del pas de la fauna i la reducció de la biodiversitat: respon que el camp de golf està previst pel PORN Forest Montgó com a connector ecològic i que és una instal·lació totalment oberta permetent el pas de la fauna.  
. Sol·licita es tinguen en compte els documents presentats per a procedir a la desestimació de l'al·legació presentada per Acció Ecologista Agró.  
Escrit presentat per Acció Ecologista Agró en la Conselleria de Territori i Habitatge en data 11 de maig de 2004. Adjunta documentació i sol·licita que siga denegada la iniciativa proposada per la mercantil instant, pels motius següents:  
. La conductivitat de l'aigua de l'EDAR segons mostren anàlisis que adjunta és molt elevada la qual cosa produiria la mort de la gespa, afirmant que el camp de golf es rega de pous propietat del promotor i no amb aigua depurada.  
Escrit d'al·legacions presentat per part de Promociones Turísticas La Sella en data 5 de juliol de 2004, dirigit al director territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant en què sol·licita que es tinga per presentat l'escrit i els documents, tinga per formulades les al·legacions en rèplica a l'escrit d'al·legacions d'Acció Ecologista Agró i no s'admeten per infundades aquestes, continuant amb el procediment fins a l'atorgament de la DES sol·licitada amb els arguments següents:   
. Afirma que el reg es produeix amb aigua depurada procedent de l'EDAR d'Ondara, Dénia i Pedreguer. L'ús d'espècies d'herba concebudes o dissenyades per a resistir alts índexs de conductivitat en l'aigua de reg presentant acreditació de l'empresa Semillas Dalmau. Adjunta dades dels alts índexs de pluviometria entre l'any 2003 i 2004, la qual cosa justifica el bon estat de les instal·lacions esportives.  
Informes sectorials  
S'han realitzat les següents consultes entre serveis de l'administració:  
En data 13 d'agost de 2004 el director general de Gestió del Medi Natural sol·licita pronunciament del servei de parcs sobre la possible afecció de l'actuació respecte al Parc Natural del Montgó.  
En data 29 de novembre de 2004 es rep una nota interna del cap de l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori dirigida al cap d'Àrea d'Avaluació Ambiental, i s'adjunta l'informe del tècnic de parcs naturals en què s'accepta l'actuació, sempre que s'acredite la dotació d'aigua necessària i l'absència d'impactes negatius sobre els recursos hídrics de la zona i la qualitat de l'aigua, evitant l'ús d'aigua extreta de pous.  
Afeccions legals  
La zona d'actuació se situa en la unitat d'ordenació àrees perifèriques d'amortització d'impactes en el PORN del Parc Natural del Montgó, una xicoteta part en sòl no urbanitzable de protecció especial connectors ambientals II i la resta, la major part, en sòl no urbanitzable comú de caràcter agrícola.  
El Parc Natural del Montgó és un enclavament natural que alberga una flora de gran riquesa. Més de 600 espècies, entre les quals es compten nombrosos endemismes, completen el catàleg florístic. La diversitat que caracteritza els factors ambientals, presents en el Parc Natural, permeten identificar diverses unitats paisatgístiques en què es desenvolupen variades comunitats vegetals. Entre la fauna destaca la presència de l'àguila de panxa blanca, el duc, la gavina corsa, la geneta, el teixó o la mostela.   
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, en el municipi de Dénia existeixen 2 LIC: els denominats del Montgó i de l'Almadrava. Aquest últim, es tracta d'una zona marina que alberga un gran escull-barrera de Posidonia d'un interés excepcional.  
No existeixen ZEPA en l'àmbit d'estudi.  
No existeixen microreserves de flora en la zona d'actuació. La microreserva denominada la cova de l'Aigua es troba a 3 km de l'àmbit d'estudi.  
Encara que en la informació temàtica del COPUT no apareix cap jaciment, el terme municipal compta amb un total de 84 jaciments catalogats en l'inventari de patrimoni.   
En referència a la presència de camins ramaders, segons la informació temàtica disponible del COPUT, hi ha un assagador que limita al nord de la zona d'actuació.   
No hi ha registrats forests d'utilitat pública en la zona d'actuació.   
Al sud de l'àmbit d'estudi hi ha un riu no permanent. No hi ha riscs d'inundació ni de lliscament.  
Consideracions ambientals  
Els LIC pròxims són els del Montgó i l'Almadrava. El municipi disposa a més amb la presència de la microreserva de flora denominada cova de l'Aigua, situada a 3 km de l'àmbit d'estudi i dins del Parc Natural del Montgó.  
Explotació dels recursos naturals  
Aquest constitueix un dels aspectes ambientals més important a tenir en compte, a causa del dèficit crònic i progressiva degradació que presenten els recursos hídrics en el parc natural del Montgó.  
S'haurà d'assegurar que l'actuació no comporta una afecció negativa a aquest recurs.  
El reg del camp de golf existent es realitza amb aigua residual depurada procedent de la depuradora de Dénia, Ondara i Pedreguer. El promotor presenta una acreditació de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 29 de juny de 2001 en la qual se li concedeix temporalment la captació d'un volum màxim de 565.000 m3/any, cabal suficient segons càlculs facilitats pel promotor per al reg del camp existent, com també de l'ampliació pretesa, sent la destinació de l'aigua residual depurada únicament i exclusivament el reg del camp de golf amb els paràmetres sanitaris suficients d'acord amb la reglamentació existent.  
Encara que es disposa de l'acreditació abans comentada de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 29 de juny de 2001, aquesta és temporal i a pesar que el promotor assegura que aquesta és vigent en l'actualitat, s'haurà d'actualitzar reflectint la nova situació prevista.  
La zona d'actuació es troba situada sobre sòls amb una fisiografia ondulada i plana, formats per margues i calcàries.   
La vulnerabilitat a la contaminació d'aigües subterrànies, es cataloga com a mitjana en tot l'àmbit d'estudi, mentre que l'accessibilitat a les aigües subterrànies es troba catalogada com a alta.  
No hi ha riscs de despreniment ni lliscament.  
. La capacitat agrològica del sòl és elevada en tot l'àmbit d'estudi  
El risc d'erosió actual en l'àmbit d'estudi, segons la cartografia de COPUT, es descriu com a molt baix, i passa a ser baix en el pla corresponent al risc potencial.  
. La vegetació actual en l'àrea d'estudi, segons la cartografia temàtica del COPUT, són cultius, concretament fruiter de regadiu. Després de la visita de camp s'ha comprovat que la major part de la superfície està abandonada a excepció d'una xicoteta parcel·la amb tarongers.  
. La flora de la superfície afectada està representada per exemplars de Pinus pinea i Pinus halepensis, en una xicoteta zona situada al sud de l'àrea d'actuació. En la zona tocant al barranc la vegetació es troba conformada per canyes, alguns exemplars de margalló, llentiscle i herbàcies anuals.  
. Es determina el clima de la zona com a mediterrani, amb una temperatura i precipitació mitjana de 17,3º C i 675 mm, respectivament. La seua classificació bioclimàtica és xerotèrmic mesomediterrani pertanyent al grup 1 temperat, amb risc de gelades.   
La zona d'actuació es troba ocupada en la seua major part per camps en abandó, excepte una xicoteta parcel·la de tarongers.   
El paisatge de l'àmbit d'estudi és de serra litoral amb camps de cultiu en la zona baixa i urbanitzacions disperses.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'ampliació de 9 clots del club de golf La Sella a Dénia (Alacant) promogut per Promociones Turísticas La Sella, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. S'haurà de presentar l'acreditació justificant la dotació d'aigua residual depurada necessària per al reg del camp de golf, mitjançant un certificat emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i d'absència d'impactes negatius sobre els recursos hídrics de la zona. Aquesta autorització haurà d'estar actualitzada amb la nova situació prevista, ja que la concessió temporal de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer presentada correspon al reg del camp de golf existent i no està acreditada la vigència de la mateixa en l'actualitat.  
2. S'evitarà l'ús d'aigua extreta de pous o la realització de noves captacions d'aigua. L'aigua utilitzada per al reg del camp de golf serà única i exclusivament aigua residual depurada.  
3. S'haurà de presentar l'acreditació de la qualitat de l'aigua residual depurada i els tractaments exigibles a aquesta, complint l'efluent depurat les prescripcions establides per organismes com l'OMS, FAO, etc., tant per als paràmetres fisicoquímics com bacteriològics.   
4. Atés que es tracta d'una zona que presenta una vulnerabilitat mitjana a la contaminació d'aigües subterrànies, i davant de la possible influència que l'aportació de nutrients puga tindre en el medi hídric del Parc Natural del Montgó, s'haurà de controlar específicament les concentracions de nitrogen i fòsfor presents en l'efluent i en els adobs utilitzats.  
5. Amb caràcter anual, i com a complement al programa de vigilància ambiental, es realitzarà un informe, que es remetrà l'últim mes de l'any a aquesta Direcció General i davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, que preveja els aspectes següents:  
Consums mensuals d'aigua depurada utilitzada per al reg del camp de golf.  
Resultats de les característiques fisicoquímiques de les analítiques realitzades de l'aigua depurada utilitzada per al reg del camp de golf, amb periodicitat mensual.  
Caracterització tant qualitativa com quantitativa dels adobs i productes fitosanitaris utilitzats.  
6. S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de març de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 425/9794-ZHN  
Títol: Pla general d'ordenació urbana  
Promotor: Ajuntament de Vallés  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Vallés, en la comarca de la Costera.  
Objecte del projecte avaluat i descripció de les característiques més rellevants d'aquest  
. Es pretén definir l'estratègia d'utilització del territori del terme municipal de Vallés i l'ordenació urbanística estructural d'aquest.  
. El model territorial proposat consisteix bàsicament en una xicoteta ampliació del nucli urbà per a ús residencial i la implantació d'un sòl urbanitzable industrial al costat del sòl industrial del municipi de Novetlé, a l'altra vora del riu Cànyoles. La resta del terme municipal que no està ocupat per elements protegits per legislacions de caràcter sectorial, es protegeix pel valor agrícola d'aquest.  
El pla general planteja les següents classificacions i qualificacions de sòl:  
. Sòl urbà: Es considera sòl urbà el nucli actual consolidat, constituït per la zona històrica i el creixement que s'ha donat en els últims anys. La superfície d'aquest és de 38.600 m².  
. Sòl urbanitzable:  
Residencial: Es concep com una ampliació de nucli urbà sobre terrenys d'aprofitament agrícola, a l'oest del nucli urbà, allunyats del riu Cànyoles. Es tracta d'un sòl amb ordenació detallada la superfície de la qual és de 34.473,12 m². Aquest sòl porta adscrita una zona verda emplaçada al costat de la zona esportiva del parc de Ribera. Aquest sòl urbanitzable permetria la construcció d'un nombre màxim de 128 habitatges, que representa una població estimada de 384 habitants.  
Industrial: L'emplaçament triat per al sòl urbanitzable d'ús industrial es justifica per la situació allunyada d'aquest del nucli urbà residencial i per la seua colimitació amb el polígon industrial de Novetlé. Es crea un sector sense ordenació detallada, de superfície 29.929 m². La fitxa de planejament d'aquest sector recull com a condicionant la modificació del traçat de la carretera i la connexió d'aquesta amb la CV-567, carretera que coincideix amb un camí ramader.  
Es projecta una zona dotacional composta per zones verdes al costat de la piscina municipal. Les esmentades zones compliran una funció d'esplai i de protecció de la ribera del riu. Part del sòl dotacional s'adscriu al sòl urbanitzable i part manté la classificació de no urbanitzable que s'ha d'obtenir per expropiació.  
. Sòl no urbanitzable:  
SNU de protecció agrícola: Es tracta de tots aquells terrenys que per les característiques d'aquests mereixen ser protegits i exclosos d'actuacions urbanístiques. Es correspon amb la pràctica totalitat del terme municipal. Són terrenys amb un elevat aprofitament agrícola que posseeixen valors paisatgístics i ambientals.  
SNU d'especial protecció llits: Es correspon amb el llit del riu Cànyoles. Es recullen les afeccions imposades per la Llei d'aigües i la Llei 6/1989, d'ordenació del territori, pel que fa a la zona de servitud i de policia, i a la línia límit de l'edificació. S'afirma que la protecció d'aquest element serà la que determine la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
SNU d'especial protecció camins ramaders: Es qualifiquen com a tal els tres camins ramaders existents en el terme municipal, i s'hi aplica la Llei 3/95, de camins ramaders.  
SNU d'especial protecció de carreteres: Es correspon amb la zona de domini públic de la carretera CV-567  
El planejament vigent en els municipis confrontants classifica les zones limítrofes amb Vallés com a sòl no urbanitzable, amb les qualificacions de comú i protegit.  
Sembla existir una discrepància en l'articulat de les normes urbanístiques referides al sòl no urbanitzable, ja que els articles 5.22 i 5.25 tracten de certs usos permesos en sòl no urbanitzable de protecció genèrica quan la resta de la normativa i els plans d'ordenació fan referència a un sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
No s'ha realitzat un estudi d'alternatives. No obstant això, atesa la xicoteta entitat del nucli urbà i del terme municipal, la solució adoptada pretén donar resposta a les necessitats de sòl a mitjà termini, minimitzant les incidències del planejament proposat sobre el territori.   
El sòl urbanitzable residencial es planteja com una ampliació de nucli urbà sobre terrenys de cultiu, completant les illes de vora urbana. El sòl urbanitzable industrial es projecta com a continuació del polígon industrial de Novetlé, separat del nucli urbà de Vallés pel riu Cànyoles, evitant interaccions directes entre ambdós usos. La resta del terme municipal de Vallés es troba classificat com a sòl no urbanitzable protegit, amb diverses qualificacions, a fi de preservar-lo de l'acció urbanitzadora i mantenir els usos actuals.   
Tramitació administrativa  
Admissió a tràmit  
En data 21 de novembre de 2002 el Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre documentació tècnica, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu corresponents al Pla general d'ordenació urbana del municipi de Vallés, i s'incoà el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en un diari no oficial d'àmplia difusió en la localitat, de data 24 de juny de 2002 i en el DOGV núm. 4.271, de 14 de juny de 2002.  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament de Vallés.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 13 de març de 2003 es va sol·licitar a l'Ajuntament de Vallés una ampliació i/o justificació de la documentació presentada, en concret:  
. Estudi del risc d'inundació i de lliscament existent en el llit del riu Cànyoles i en els terrenys pròxims, i la seua afecció als sòls urbanitzables proposats.  
. Afeccions derivades de la presència de l'esmentat riu en relació amb les zones de policia d'aquest i amb la línia límit de l'edificació.  
Identificació i classificació dels camins ramaders.  
. Resoldre la discrepància entre les normes urbanístiques i els plans d'ordenació en relació amb el sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
. Condicions d'edificació i depuració d'aigües residuals en habitatges unifamiliars en sòl no urbanitzable.  
. Presència d'una activitat extractiva a la vora el riu Cànyoles.  
. Informe favorable emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la possible afecció del projecte a béns immobles d'interés cultural.  
. Acreditació per part de l'entitat encarregada del proveïment d'aigua potable a la població sobre la suficiència de recursos hídrics per a atendre la demanda d'aigua potable generada amb el desenvolupament del Pla general.  
. Certificat emés per l'entitat gestora de l'EDAR a la qual es connecta la xarxa de sanejament municipal sobre la capacitat d'aquesta per a depurar l'aigües residuals generades en el municipi.  
. Disseny de xarxa separativa de sanejament en sòls urbanitzables.  
. Ordenança d'abocament  
Identificació del gestor de residus sòlids urbans en el municipi així com l'abocador autoritzat de residus inerts on es depositaran els residus generats en el municipi.  
. Còpia del document de síntesi.  
En data 25 de febrer de 2004 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental, documentació tècnica i plans d'ordenació.  
. Els canvis més importants introduïts en l'ordenació estructural del municipi, que vénen arreplegats en la nova documentació presentada consisteixen en:  
. Reducció del sòl urbanitzable d'ús residencial situat al nord del nucli urbà.  
. Supressió del sòl urbà i urbanitzable d'ús dotacional emplaçat en el marge esquerre del riu Cànyoles.  
. Qualificació dels camins ramaders que discorren pel municipi com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, així com qualificació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció de carreteres els terrenys ocupats per la CV-567.  
En data 10 de març de 2004 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge va remetre una còpia de l'expedient administratiu de l'esmentat projecte, a fi de completar la documentació remesa inicialment.  
En data 8 d'abril de 2004 es va sol·licitar a l'Ajuntament de Vallés una ampliació i/o justificació de la documentació presentada, en concret:  
. Discrepància entre el pla d'ordenació estructural i les normes urbanístiques, pel que fa a la qualificació del sòl no urbanitzable agrícola i la normativa urbanística d'aplicació.  
. Correcció de grafisme en el pla d'ordenació estructural.  
. Inclusió en el pla d'ordenació estructural d'un quadro amb el nom dels camins ramaders, on s'indique l'amplària legal i necessària d'aquests.  
. Modificació en el nou estudi d'impacte ambiental presentat dels canvis introduïts en l'ordenació.  
. Identificació d'abocador inert. Adopció de mesures per a prohibir la crema de residus.  
. Adopció de mesures preventives en relació amb la possible aparició de restes arqueològiques durant l'execució de les futures obres d'urbanització.  
. Afeccions derivades de l'aplicació de la legislació vigent en matèria d'aigües i d'ordenació del territori.  
. Disseny de xarxa separativa en sòls urbanitzable.  
En data 1 de març de 2005 es va remetre al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València un ofici pel qual s'advertia la caducitat del procediment si, transcorreguts tres mesos des de la seua notificació, no es presentava la documentació sol·licitada a l'Ajuntament de Vallés.  
En data 22 de març de 2005, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València va remetre dues còpies d'un nou estudi d'impacte ambiental.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
Durant la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental no s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
Pel terme municipal de Vallés discorren tres camins ramaders. Aquestes són:  
Assagador d'Anahuir (llit del riu Cànyoles): Procedeix del terme municipal de la Granja de la Costera. L'amplària legal i necessària d'aquest és de 6 m.  
Assagador de Torrella (carretera CV-567): La seua amplària legal i necessària és de 5 m, coincident amb l'ample de la carretera.  
Assagador d'Énguera (carretera de la Granja de la Costera): L'amplària legal i necessària d'aquest és de 5 m, coincident amb l'ample de la carretera. Constitueix el límit del terme municipal de Vallés amb el de Xàtiva.  
Totes elles vénen recollides en el pla d'ordenació estructural del territori, qualificades com a sòl no urbanitzable d'especial protecció camins ramaders, indicant el nom i amplària legal d'aquests.  
El límit est del terme municipal està constituït pel llit del riu Cànyoles, que travessa part del territori municipal en els voltants del nucli urbà, i separa la zona urbana residencial i el futur creixement d'aquesta del nou sòl urbanitzable d'ús industrial.  
Els terrenys que ocupen el llit de l'esmentat riu vénen qualificats com a sòl no urbanitzabled'especial protecció llits.  
L'estudi d'impacte ambiental expressa que en el terme municipal de Vallés no es troben jaciments arqueològics ni ruïnes històriques. No es parla de l'existència d'altres elements que pogueren resultar mereixedors de protecció pel seu valor etnològic. Es considera patrimoni cultural de Vallés el nucli històric del municipi així com el Palau Senyorial del Marqués de Mascarell (segles XV i XVIII) i l'església parroquial de Sant Joan Baptista (segle XVIII).  
No s'aporta en informe el que fa referència l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que el terme municipal de Vallés pertany a l'ambient de serres i valls prebètiques, subambient Vall d'Albaida-La Costera, segons el mapa geocientífic de la província de València.  
La totalitat del terme municipal s'emplaça sobre depòsits quaternaris procedents de traginada fluvial d'erosions de vessant, constituïts per llims, graves i cantells. Vallés forma part d'un àmbit territorial major que comprén diversos municipis, que presenten característiques semblants entre si.  
En relació amb els materials existents en el terme municipal, la cartografia temàtica publicada per la COPUT preveu per al municipi de Vallés una vulnerabilitat mitjana enfront de la contaminació de les aigües subterrànies.   
Hi ha risc de lliscament mitjà en zones localitzades en els marges del riu Cànyoles. La documentació presentada afirma que qualsevol actuació que es duga a terme en la zona de risc necessitarà un projecte de consolidació de marges, com és el cas del poliesportiu i de la zona verda, així com d'una autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en la qual es fixaran les mesures correctores que s'han d'adoptar.  
En el municipi no hi ha zones afectades per l'erosió, ja que la majoria del terme municipal es troba cultivat.  
El terme municipal de Vallés presenta una topografia plana, sense desnivells d'interés, excepte en els terrenys confrontants amb el riu Cànyoles on els cultius formen terrasses abancalades que descendeixen fins al llit.  
La pràctica totalitat del terme municipal està dedicada al cultiu de regadiu, principalment a l'hortícola i al de fruiters, quasi en la seua majoria cítrics. Segons un estudi realitzat l'any 1989 sobre l'ús de les terres, el 90% del terme municipal es troba dedicat a l'ús agrícola.  
L'única vegetació de caràcter natural present en el municipi és l'existent en el llit del riu Cànyoles.  
La vegetació natural ha sigut substituïda al llarg del temps per cultius, excepte l'existent en el llit del riu Cànyoles, lloc propici per a l'activitat de la fauna silvestre, que pot actuar com a corredor natural per al desplaçament de diverses espècies entre distints punts del territori. Així, en les zones actualment destinades al cultiu han desaparegut les comunitats faunístiques associades a la vegetació natural, sent substituïdes per altres pròpies d'ambients antropitzats i acostumades a la presència humana.  
S'aporten diverses dades sobre temperatures i precipitacions obtinguts en l'estació d'Alzira, la més pròxima a Vallés, i es destaca que es tracta d'una zona amb un important règim publiomètric.  
La documentació presentada reconeix l'existència de risc d'inundació de grau 1 en el llit del riu Cànyoles i en zones localitzades al costat d'aquest, per la qual cosa les actuacions previstes en la zona industrial i en la zona d'equipaments, emplaçades a la vora dels marges del llit, necessitaran d'un estudi d'inundabilitat de detall per a poder avaluar el risc existent i proposar mesures correctores.  
El terme municipal de Vallés conforma un paisatge de gran uniformitat ja que presenta una topografia plana destinada íntegrament a l'ús agrícola, i destaca com a únic element que trenca aquesta uniformitat el llit del riu Cànyoles. L'estudi d'impacte ambiental atorga major importància al paisatge comarcal, on destaca al sud-est del municipi de Vallés els contraforts de la Serra Grossa, que es prolonga fins al castell de Xàtiva, de gran importància paisatgística.  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que el municipi disposa d'un depòsit per a l'emmagatzematge d'aigua potable amb capacitat suficient per a proveir la població en l'actualitat i a l'increment en la demanda hídrica derivada del desenvolupament del pla general proposat. S'afirma que tant l'empresa pública EGEVASA com la mancomunitat Costera de Ranes garanteixen el subministrament d'aigua potable d'acord amb les previsions del pla general. No obstant això, no s'aporten dades concretes sobre el consum actual d'aigua potable per part de la població de Vallés així com de l'increment previst amb els nous usos residencial i industrial, ni s'aporta cap document que acredite la dita asseveració.  
Vallés disposa d'estació depuradora d'aigües residuals que funciona regularment, que tracta les aigües residuals generades en el municipi.  
No s'aporten dades sobre les característiques de l'estació depuradora, així com de la capacitat de la dita infraestructura.  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que, segons un informe emés per l'entitat de sanejament d'aigües (del qual no s'adjunta còpia), l'estació depuradora d'aigües residuals del municipi, gestionada per EGEVASA, té capacitat suficient per a tractar les aigües residuals que es generaran amb el desenvolupament del pla general. No obstant això, consultades les dades obrants en la pàgina web de l'entitat de sanejament d'aigües, s'observa que l'esmentada infraestructura està dissenyada per a un cabal de 40 m3/dia i que l'any 2003 funcionava al 100% de la seua capacitat de tractament.  
L'estudi d'impacte ambiental incorpora una ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram que coincideix en el contingut d'aquesta amb el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, editat per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
La recollia dels residus sòlids urbans generats en el municipi es du a terme pel servei comarcal de recollida de residus sòlids urbans.  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que l'empresa GESTIÓ INTEGRAL DE RESIDUS SA ha certificat que els residus sòlids urbans són tractats en la planta de compostatge de Guadassuar i que els residus inerts són abocats en l'abocador d'inerts de Villena.  
Hi ha una antiga activitat extractiva al costat del llit del riu, que actualment no es troba en funcionament. No hi ha intenció de legalitzar l'esmentada activitat ni de reprendre el funcionament d'aquesta, per la qual cosa els terrenys afectats per aquesta es qualifiquen com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola, igual que la majoria dels terrenys del terme municipal.  
Vallés compta amb una població de 100 habitants, amb poc creixement poblacional. La base econòmica del municipi la constitueix el sector agrari, i és necessari fomentar el sector terciari i industrial, a fi de consolidar el creixement de la població.  
Amb el desenvolupament de les previsions d'aquest pla general s'implantaran en el territori noves activitats que provocaran un canvi d'ús en determinades zones del municipi. L'estudi d'impacte ambiental descriu i valora els impactes ambientals que es produiran tant en la fase de construcció o implantació de les esmentades activitats com en la fase de funcionament d'aquestes.  
S'afirma que els impactes ambientals derivats de l'aplicació del pla general proposat seran xicotets i assumibles, a causa de l'escassa entitat de les actuacions proposades.  
L'estudi d'impacte ambiental defineix una única unitat ambiental denominada Sistema morfodinàmic aluvial-coluvial.  
Les mesures preventives i correctores proposades van encaminades a prevenir i a minimitzar els impactes ambientals originats tant en fase de construcció de les noves activitats previstes pel planejament com en la fase de funcionament d'aquestes. Si bé són mesures adequades per a les futures fases de construcció i funcionament de les activitats previstes pel pla, en general no són pròpies d'un instrument planificador com el que ací s'avalua.  
Finalment, l'estudi d'impacte ambiental conclou en manifestar la viabilitat, des del punt de vista ambiental, del Pla general d'ordenació urbana de Vallés.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.   
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana de Vallés, promogut per l'Ajuntament de Vallés, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
Davant de la discrepància que sorgeix en comparar el pla d'ordenació estructural del territori, presentat en última instància, amb la normativa urbanística referida al sòl no urbanitzable, es considera més adequada la qualificació dels terrenys agrícoles del municipi com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola enfront de la qualificació d'aquests com a sòl no urbanitzable de protecció genèrica, en entendre que es tracta de terrenys agrícoles en producció amb una elevada capacitat per a admetre els usos agrícoles, que l'esmentada activitat constitueix el principal suport econòmic del municipi, que aquests terrenys formen part d'un àmbit territorial a escala comarcal destinat a l'activitat agrícola, i que els terrenys dels municipis veïns es troben en la major part d'aquests protegits pels planejaments municipals vigents. En conseqüència, s'haurà de revisar la normativa urbanística pròpia d'aquesta categoria de sòl i adaptar-la a les disposicions que estableix la vigent Llei del sòl no urbanitzable per al sòl no urbanitzable protegit.  
S'haurà d'aportar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València un informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual s'acredite que Valls disposa de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients per a atendre la demanda d'aigua prevista amb el desenvolupament dels nous usos prevists en el pla general.  
S'haurà d'aportar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València un informe emés per l'entitat de sanejament d'aigües on s'acredite la viabilitat de l'estació depuradora d'aigües residuals de Vallés per a admetre i depurar les aigües residuals que generaran els nous usos proposats pel pla.  
En el cas que l'esmentada infraestructura no dispose de capacitat suficient per a depurar les aigües residuals generades en els nous sòls proposats, les fitxes de planejament dels nous sectors urbanitzable hauran d'incorporar com a condició de programació l'obligació d'executar les infraestructures necessàries que permeten garantir una total i correcta depuració de les aigües residuals generades en els mateixos.  
Els sòls urbanitzables proposats hauran d'executar-se amb xarxa de sanejament separativa, podent abocar les aigües pluvials al riu Cànyoles, amb l'obtenció prèvia de l'autorització d'abocament per l'òrgan de conca.  
La fitxa de planejament del sector de sòl urbanitzable d'ús industrial ha de recollir la necessitat de redactar un estudi de detall sobre el risc de lliscament existent en els marges del riu Cànyoles, en què s'analitze l'estabilitat dels talussos que delimiten el llit. Aquest informe ha de concloure sobre la necessitat o no de redelimitar el sector i sobre la possible execució de mesures correctores encaminades a eliminar el risc existent.  
Aquest estudi haurà de ser informat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
L'ordenació i execució del sector de sòl urbanitzable industrial comporta la prèvia o simultanieja modificació del traçat de la carretera CV-567. El traçat de l'esmentada carretera coincideix amb el traçat del camí ramader assagador de Torrella, d'amplària legal i necessària 5 m. La modificació del traçat de l'esmentada carretera porta implícita una modificació de traçat del camí ramader. Per això, en el moment de tramitar la modificació de traçat de la CV-567 s'haurà de sol·licitar un informe a la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge sobre la procedència o no d'incoar un expedient de modificació de traçat de l'esmentat camí ramader.  
D'altra banda, s'haurà de corregir l'article de les normes urbanístiques referent al sòl no urbanitzable d'especial protecció de camins ramaders, quant a l'ample del camí ramader assagador d'Anahuir, l'amplària legal i necessària del qual és de 6 m, i no de 37,61 m com indiquen les normes urbanístiques.  
S'haurà d'obtenir l'informe favorable emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, que ve regulat en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
S'estableix una reserva a favor dels criteris de la Comissió Territorial d'Urbanisme sobre la compatibilitat dels usos dotacionals proposats a la vora de la piscina municipal, en la ribera del riu, afectats per risc d'inundació, i la condició prèvia de realitzar un estudi d'inundabilitat a fi de determinar les mesures protectores necessàries per a prevenir els efectes ocasionats per una possible inundació de la zona.  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de març de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 82/04-AIA  
Promotor: RECICLAJES CONESA, SL  
Autoritat substantiva: Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Objecte projecte: Centre autoritzat de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús  
Localització: C/ Teular núm. 17, en sòl urbà industrial del municipi de Sant Vicent del Raspeig (Alacant)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Es tracta de l'ampliació de l'activitat principal de magatzem i venda de ferralla i metalls, mitjançant la instal·lació d'un centre autoritzat per a la recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús (VFU) en el sòl d'ús industrial de la parcel·la que posseeix Reciclajes Conesa SL  
2. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte.  
Reciclajes Conesa SL desenvolupa amb llicència municipal des de 1975 la seua activitat principal en una gran parcel·la tancada. L'empresa disposa de l'autorització administrativa per a la recollida, transport i emmagatzematge de determinats residus no perillosos (metalls ferris i no ferris, vehicles fora d'ús sense components perillosos, i altres materials sense especificar). També disposa de l'autorització administrativa per a la gestió de residus perillosos (bateries usades d'automoció i envasos metàl·lics buits que han contingut substàncies perilloses), en el tràmit d'obtenció de la qual l'autorització de gestió va motivar l'estimació d'impacte ambiental de data 27-2-1998 de l'expedient d'impacte ambiental 322/5124-APA.  
Del total de la superfície de la parcel·la vallada, únicament 10.894 m2 posseeixen la qualificació de sòl industrial. La resta dels terrenys de la parcel·la es troben inclosos en la unitat d'actuació (UA-18) del PGOUM i pendent del seu desenvolupament urbanístic.  
Les instal·lacions d'aquest centre de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús (VFU) es projecten per a tractar uns 3.000 VFU per any i ocuparan uns 1.173 m2 de superfície, sense comptar la de lavabos, vestidors i oficines.  
Es determinen les zones següents, d'acord amb les operacions que s'han de desenvolupar en aquesta activitat de gestió de VFU, segons l'annex al projecte tècnic amb visat del 11-01-05 i informació continguda en la diligència de data 21 d'abril de 2005 del Servei de Residus Industrials:  
. Zona coberta per a la recepció de VFU previ a la descontaminació (de 264 m2), amb paviment impermeable i pendent de 2% perquè els fluids vessats es recullen per gravetat en les arquetes estanques i impermeables situades centralment.  
. Zona coberta per a la descontaminació (163 m2) i annexa a la zona de recepció. El paviment serà impermeable i amb pendent (1%) al lateral d'entrada a aquesta zona, on s'instal·larà una canalització estanca, amb arqueta central també impermeable i estanca, prevista per a la recollida dels diversos residus perillosos vessats.  
. Zona coberta per a emmagatzematge dels residus perillosos extrets dels vehicles (34 m2), situada a la vora de la zona de descontaminació i delimitada per una cubeta de retenció que serà estanca i impermeabilitzada amb pintures de resines epoxídiques. Disposarà de les mesures de prevenció i extinció d'incendis que estableix la normativa vigent. En l'interior de la cubeta estaran depositats els diversos envasos d'emmagatzematge dels residus perillosos generats en l'activitat de gestió de VFU. Així, es disposarà de contenidors per a: les bateries; els filtres d'oli usats i draps impregnats d'oli; els components amb mercuri, catalitzadors, pastilles de fre amb amiant i coixins de seguretat. Per als fluids perillosos extrets dels VFU es tindran depòsits independents i estancs: olis usats (de motor, de transmissió, de diferencial i de caixa del canvi) en contenidor de 1.000 litres amb cubeta per als vessaments; combustibles en bidó d'acer de 200 litres amb cubeta per a vessaments; líquids refrigerants, anticongelants i líquid de frens, en garrafes de plàstic de 50 litres amb cubeta per als vessaments. Els gasos refrigerants dels equips d'aire condicionat de VFU s'extrauran mitjançant una màquina específica per a aquesta funció, emmagatzemant-se en botelles col·locades en posició vertical. Tots aquests residus seran retirats per empreses autoritzades per la Generalitat Valenciana.  
. Zona descoberta per a l'emmagatzematge de VFU ja descontaminats (700 m2) situada a continuació de la zona de descontaminació, amb paviment també impermeable i preparat amb pendent (d'1%) al lateral interior on s'instal·larà una canaleta estanca per a la recollida dels possibles abocaments accidentals i conduir-los a l'arqueta impermeable separadora d'hidrocarburs. En la documentació se cita que aquests vehicles no rebran cap tipus d'especejament o desballestament, i seran premsats després de la seua descontaminació.  
. Zona per a emmagatzemar els pneumàtics fora d'ús (12 m2), consisteix en un contenidor metàl·lic de caixa tancada de 30 m3 de capacitat on s'apilaran els pneumàtics usats fins a un màxim de 2'5 metres. La ubicació del contenidor es realitza, segons pla de l'annex al projecte, en un espai a l'aire lliure entre les instal·lacions esmentades anteriorment i l'edificació destinada a vestidors i lavabos. En la zona es disposarà de les mesures contraincendis que estableix la normativa vigent.  
Les aigües residuals de les lavabos seran abocades a la xarxa de sanejament municipal.  
Les aigües pluvials de la zona descoberta .zona d'emmagatzematge de VFU descontaminats. seran canalitzades fins al separador d'hidrocarburs i d'aquest s'abocaran a la xarxa municipal.  
Tramitació administrativa  
En data 21 de maig de 2004 es rep de l'Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria l'estudi d'impacte ambiental presentat en la sol·licitud d'autorització de gestió de residus perillosos pel centre de vehicles al final de la seua vida útil (VFU).  
En data 25 de maig de 2004 se sol·licita a l'Àrea de Residus el projecte tècnic del centre de recepció i descontaminació de VFU. Es rep l'esmentat projecte el 28 d'octubre de 2004.  
L'estudi d'impacte ambiental, mitjançant un anunci d'aquesta Conselleria publicat en el DOGV núm. 4892 de data 26-11-20983, és exposat al públic durant el termini de trenta dies en l'Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig i en la Conselleria de Territori i Habitatge. Finalitzat el període d'exposició pública no s'ha presentat cap al·legació a aquest segons certificat de data 21-01-05 del cap de negociat d'Informació i registre d'aquesta Conselleria i certificat del secretari de l'Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig de data 24 de febrer de 2005.  
En data 14 de febrer de 2005 es rep de l'Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental un annex al projecte tècnic referit a una redistribució de zones de la instal·lació, tractament d'aigües pluvials i plans informatius.  
El 25 d'abril de 2004 es rep com a document addicional al projecte tècnic, del Servei de Residus Industrials de l'Àrea de Residus, diligència en què consten les manifestacions realitzades per part de la mercantil Reciclajes Conesa, SL, després de la vista de l'expedient.  
Informes sectorials  
En data 15 d'octubre de 2004 s'efectua consulta al Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria, i es rep la seua contestació el 15-12-04.  
El Servei de Residus Industrials informa sobre la documentació presentada:  
Primer. L'ampliació de l'activitat consisteix en l'execució de noves instal·lacions per a la recepció i descontaminació de vehicles al final de la seua vida útil.  
Amb aquest fi s'ha previst l'execució de zones de recepció de vehicles, descontaminació i emmagatzematge per als residus generats en les labors de descontaminació i reciclat.  
Segon. A l'efecte del que estableix la normativa de residus, haurà d'observar-se l'adequació de les instal·lacions al Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, sobre gestió de vehicles al final de la seua vida útil. En aquest sentit, hauran d'habilitar-se instal·lacions per a l'emmagatzematge dels vehicles descontaminats, com també per a les peces recuperades, a fi de complir en els terminis legalment establits els objectius de recuperació de materials.  
Tercer. Com a variables significatives que s'han d'observar es troben l'impacte visual, com també el control dels abocaments de les aigües pluvials de les zones de recepció i emmagatzematge després de la descontaminació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
Aquesta activitat de gestió de VFU es projecta en terrenys d'ús industrial que formen part, actualment, de la superfície d'una parcel·la ocupada per una activitat de ferralleria. Aquesta parcel·la es troba confrontant amb una altra instal·lació de gestió de VFU i zona residencial, és a dir forma part d'un sòl urbà industrial que hi ha al costat del residencial en el nucli urbà de Sant Vicent del Raspeig.  
Per aquesta localització, ve determinat en l'estudi d'impacte ambiental que el paisatge que presenta la zona és urbà-antropitzat, més concretament, és una zona de transició entre sòl industrial i sòl residencial.  
En la zona, en qüestió, no hi ha risc d'inundació ja que és un terreny pla sense llits o tàlvegs; encara que per la porositat d'aquest el fa molt vulnerable, i presenta un risc alt de contaminació de les aigües subterrànies.  
Per consegüent, els elements del medi que s'han de tenir en compte de veure's afectats a causa de l'execució i funcionament de l'activitat de gestió de VFU seran aire, sòl i aigua (medi abiòtic), a més de la perceptual i social per la proximitat de les zones urbanes residencials.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental es realitza una identificació i valoració qualitativa dels impactes en els elements descriptors de l'entorn a causa de les diferents accions que comporta el projecte, tant en la fase de construcció com en la de funcionament.  
Els efectes negatius determinats i que requeriran l'aplicació de mesures correctores corresponen:  
Qualitat de l'aire. Encara que no hi ha un focus concret d'emissió projectat, si es pot produir emissions (pols, soroll, fums) durant la fase de construcció i possibles fuites dels gasos refrigerants durant la seua descontaminació. L'impacte es considera lleu per ser temporal i recuperable.  
Sòl. Durant la fase de construcció l'impacte seria lleu en cas d'abocaments a aquest de residus perillosos (ex. olis) procedents de la maquinària, camions i vehicles en trànsit durant els treballs corresponents. En la fase de funcionament a causa dels diversos residus generats, la seua incidència al sòl es considera severa.  
Aigua. Igualment, es considera un impacte sever els abocaments o vessaments de residus perillosos, a més les aigües pluvials contaminades amb aquestes substàncies perilloses augmentarien el risc de contaminació del sòl i infiltració a les aigües subterrànies, contaminant-les.  
Zona residencial. La generació de soroll per l'activitat podria afectar aquesta zona residencial si s'emetera un nivell elevat, superant els límits aplicables a la zona industrial.  
Paisatge. Correspon a una àrea antropitzada on conflueixen l'ús industrial i el residencial, encara que aquest últim es va implantar amb prou posterioritat a l'activitat existent. L'execució del projecte serà visible des de la zona residencial, així que tant la construcció d'aquest com el seu funcionament produiran un impacte visual per la generació temporal de residus si aquests no són gestionats correctament. Es considera un impacte lleu durant la fase de construcció i moderat durant el seu funcionament.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
1. Com a mesures correctores proposades a fi de minimitzar els efectes negatius detectats i procurar que el resultat final siga admissible en el medi, es defineixen les següents:   
Durant la fase de construcció del projecte.  
S'evitarà al màxim l'alçament de pols mitjançant la realització de regs periòdics pel moviment de terres i l'adequat emmagatzematge i manipulació dels materials de construcció. Els residus inerts que es produïsquen se situaran en zones menys visibles per a ser gestionats per empreses autoritzades i traslladar-los a un abocador inert autoritzat.  
Els motors de combustió interna de la maquinària i vehicles utilitzats estaran en condicions adequades per a complir els límits d'emissions fixats en la legislació vigent. I tots els vehicles estaran igualment en perfectes condicions com per a no produir vessaments d'olis o un altre líquid residual al sòl.  
Durant la fase de funcionament de l'activitat.  
Per la producció de residus perillosos (RP), s'instal·larà paviment impermeable en la totalitat de la superfície ocupada pel centre de VFU, i es dotaran les zones amb pendents per a facilitar la recollida dels líquids residuals perillosos vessats o abocats accidentalment.  
En la zona de descontaminació la recollida d'aquests residus vessats es realitza mitjançant una canalització estanca situada a la seua entrada. Aquesta canalització tindrà una arqueta també estanca i impermeable on es retindran els residus.  
En la zona coberta d'emmagatzematge dels residus perillosos, tota la seua superfície quedarà delimitada per la construcció d'un cubeta de retenció que serà estanca i impermeabilitzada amb pintures de resines epoxídiques, la mateixa forma d'impermeabilització emprada per a les altres zones del centre de VFU.  
En la zona coberta per a la recepció de VFU s'instal·laran arquetes estanques i impermeables.  
La zona descoberta on s'emmagatzemaran els VFU ja descontaminats disposarà de canalitzacions perifèriques per a la recollida i canalització de les aigües pluvials, o possibles líquids residuals vessats, a una arqueta impermeable separadora d'hidrocarburs previ a l'abocament definitiu d'aquests a la xarxa municipal.  
S'evitarà col·locar sobre el sòl peces extretes dels VFU que estiguen impregnades amb substàncies perilloses (olis, etc.).  
Com a productor de (RP), observarà les prescripcions legals establides en la Secció 2a del capítol II del Reial Decret 833/1988, de 20 de juliol.  
Els gasos refrigerants dels equips d'aire condicionat de VFU s'extrauran mitjançant una màquina específica per a aqueixa funció, i s'emmagatzemaran en botelles col·locades en posició vertical.  
Es disposarà d'una quantitat adequada d'absorbent no inflamable per a resoldre els possibles vessaments accidentals que puguen tenir lloc durant el trasbals de residus líquids per sobreeiximent de cisternes i depòsits, manipulació de residus líquids, etc. L'absorbent contaminat es gestionarà en funció de la naturalesa del vessament, però en cap cas es netejaran els vessaments de residus perillosos amb doll d'aigua.  
Gestió de RP, per a la qual cosa s'ha sol·licitat aquesta autorització, a més de mantenir el funcionament correcte de l'activitat i les instal·lacions, segons prescripcions del RD 1383/2002, de 20 de desembre, sobre gestió de VFU, s'observaran les obligacions administratives que es determinen en matèria d'admissió, acceptació, control i seguiment dels VFU gestionats.  
Amb els vehicles descontaminats se cita en l'estudi d'impacte ambiental que seran premsats per l'empresa que posseeix autorització per a aquest tipus de residus (RNP), sent la valoració la destinació final d'aquests vehicles premsats. No es preveu en la documentació, per tant, cap tipus d'instal·lació per a depositar les possibles peces recuperables dels vehicles descontaminats.  
La gestió dels pneumàtics fora d'ús, considerats residus no perillosos, serà l'emmagatzematge temporal d'acord amb el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana. S'entregaran a un gestor autoritzat, i es portarà un registre documental d'aquests, i l'empresa s'inscriurà en el Registre de productors de pneumàtics fora d'ús de la Comunitat Valenciana.  
Respecte a la producció de soroll. L'activitat funcionarà sempre en horari diürn, respectant les hores de descans nocturn. Es garantirà no sobrepassar els nivells límits establits, per a l'esmentada zona, per les ordenances municipals i Llei 7/2002 de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Si es disposa d'algun aparell o màquina amb un nivell acústic significatiu, s'adoptaran les mesures d'insonorització pertinents que garantisquen el compliment dels límits fixats en la Llei 7/2002.  
Per a minimitzar l'impacte visual de l'activitat es proposa la instal·lació d'un tancament opac, preferentment de naturalesa vegetal, en els costats de la parcel·la amb major visibilitat per a la zona residencial limítrofa. S'evitarà l'emmagatzematge dels VFU, en el recinte de l'activitat, en piles de més de dues unitats.  
Tenint en compte que l'activitat de gestió dels VFU (RP) es desenvoluparà juntament amb l'activitat de ferralleria en la mateixa parcel·la industrial, es considera apropiat que el nivell del paviment impermeable construït del centre de VFU quede sobreelevat respecte al del paviment de la resta de la parcel·la, a fi d'assegurar que no es contaminen les aigües de vessament.  
L'execució del tancament opac proposat com a mesura a l'impacte visual i acústic a la zona residencial, comporta a realitzar prèviament la delimitació del sòl industrial per a configurar la real parcel·la industrial del total de la superfície tancada que disposa actualment la promotora.  
L'empresa tindrà en compte per a aquell sòl no inclòs en la parcel·la industrial, però que ha estat sotmés a ús industrial, l'informe preliminar de situació que estableix l'article 3 en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
2. Programa de vigilància ambiental  
El programa de vigilància ambiental que conté l'estudi d'impacte ambiental és referit al seguiment i control de la gestió dels residus perillosos (VFU) i al de la producció de residus perillosos segons legislació aplicable. Respecte als abocaments de l'activitat s'estableix el manteniment periòdic de les xarxes de drenatge i del sistema de recollida i tractament de pluvials contaminades pels vessaments de residus perillosos, els residus obtinguts de les operacions de manteniment seran retirats per una empresa gestora de residus perillosos autoritzada.  
Les operacions de manteniment del sistema de pluvials es consideren acceptables, fins i tot per a quan aquest sistema corresponga a la totalitat de la parcel·la industrial. A més, es comprovarà el correcte tractament d'aquesta aigua realitzant-se analítiques de control (almenys una vegada a l'any), mitjançant la presa de mostra d'una arqueta instal·lada previ a la seua connexió a la xarxa municipal, i els paràmetres de la qual analitzats no han de superar els límits d'abocament que estableix la normativa municipal a totes les aigües residuals que s'aboquen a la xarxa de sanejament municipal, o establisca l'entitat de sanejament.  
Es realitzarà un control de soroll per a comprovar les mesures d'aïllament executades com l'apantallament opac de naturalesa vegetal, i que es mantindrà en bon estat, previst per a corregir l'impacte visual a la zona residencial i l'aplicació de silenciadors en aquella maquinària o aparells que ho requerisquen, en compliment de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Annex I apartat 6 c) del Decret 162/90.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de centre autoritzat de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús, promogut per Reciclajes Conesa, SL per a ubicar en el sòl industrial de la seua instal·lació de ferralleria, situada al carrer del Teular núm. 17, en del municipi de Sant Vicent del Raspeig (Alacant), sempre que es desenvolupe complint el que estableix l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
Les zones del centre de VFU on es manegen els residus perillosos estaran situades una a continuació de l'altra, i es facilitaran les operacions entre altres per a minimitzar el risc d'accidents o vessaments d'aquests residus perillosos, i evitar expandir-los a altres espais no preparats per fer-ho.  
La construcció del paviment impermeable, i dotat de pendents per zones del centre de VFU, s'efectuarà de manera tal que el seu nivell quede a una cota prou elevada de l'exterior de la parcel·la industrial per a reduir el risc de contaminació de les aigües de vessament que es puguen produir en l'esmentada parcel·la.  
Previ a l'execució del projecte del centre de VFU, que inclou el tancament opac com a mesura correctora a l'impacte visual i acústic a la zona residencial confrontant, es delimitarà mitjançant tanca el sòl industrial que posseeix la promotora en la gran superfície que actualment utilitza per a la seua activitat de ferralleria.  
Per l'ús industrial que, actualment, tenen els terrenys que queden fora de la parcel·la industrial, l'empresa haurà d'atenir-se al compliment del que estableix el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards parell la declaració de sòls contaminats.  
Els residus que s'han de gestionar, com també els generats per l'activitat seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus i el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la producció, possessió i gestió dels pneumàtics fora d'ús.  
Les arquetes de retenció de vessaments de cada zona d'operacions del centre de VFU seran estanques, facilitant amb això la recollida individual del residu vessat en envàs adequat i emmagatzemat en la zona d'emmagatzematge de RP. Igualment es farà amb els residus procedents de la neteja de peces, amb els obtinguts en les operacions de manteniment de la instal·lacions (fangs, ...) i de la neteja del paviment del centre, controlant així la destinació final d'aquests a un gestor autoritzat juntament amb la resta dels RP produïts durant l'activitat.  
Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior, que s'han de controlar en la vigilància ambiental, garantirà que el nivell acústic transmés a l'interior dels habitatges confrontants no supere els nivells establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica. L'empresa haurà d'atenir-se al compliment del que estableix el títol IV, capítol II, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el títol II, capítol II, Nivells de pertorbació, de l'esmentada Llei 7/2002.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental haurà d'incloure:   
La vigilància periòdica amb les operacions de manteniment i bon funcionament de: la impermeabilitat del paviment i arquetes, com també l'estanquitat d'aquestes últimes; de les xarxes de drenatge del centre de VFU; el seu sistema de recollida de pluvials i tractament, com també la xarxa de pluvials de la parcel·la industrial i sistema de tractament. Els residus obtinguts de les operacions de manteniment seran retirats per empreses gestores autoritzades.  
Analítiques de control de les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram municipal, realitzades semestralment per una OCA, mitjançant la presa de mostres de les arquetes instal·lades previ a la connexió d'aquestes a la xarxa municipal.  
Els paràmetres analitzats no han de superar els límits d'abocament que establisca la normativa municipal o l'entitat de sanejament. Es remetrà una còpia d'aquests resultats a l'organisme que autoritze l'abocament, com l'Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig.  
Es vigilarà i realitzaran les labors de jardineria pertinents (regs, adobs, substitució d'exemplars secs, ...) per a mantenir en bon estat la pantalla vegetal instal·lada, juntament amb el tanca que es realitze en delimitar la parcel·la industrial, com a mesura correctora a l'impacte visual i acústic a la zona residencial confrontant.  
Mesuraments de soroll ambiental en la parcel·la i en l'exterior d'aquesta, realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa a la posada en marxa i una vegada a l'any, a fi de comprovar l'eficàcia de les mesures correctores i compliment de les condicions acústiques de l'entorn.  
Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 de maig de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 257/AIA de 2003  
Títol: Pla general d'ordenació urbana de Vilanova d'Alcolea (Castelló)  
Promotor: Ajuntament de Vilanova d'Alcolea  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Vilanova d'Alcolea (Castelló)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és el Pla general d'ordenació urbana de Vilanova d'Alcolea (Castelló).  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El municipi de Vilanova d'Alcolea en l'actualitat es regeix urbanísticament pel projecte de delimitació del sòl urbà, aprovat definitivament per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports el 27 de juny de 1989, sobre el qual no s'ha realitzat cap modificació, cap planejament de desenvolupament ni cap planejament d'acció territorial.  
Els objectius principals de l'ordenació proposada en el Pla general són:  
. Ordenació del nucli històric i del sòl.  
. Ordenació de les zones de creixement confrontants a aquest nucli, mitjançant la redacció d'ordenances de l'edificació que permeten un desenvolupament urbà compatible amb els valors artístics del nucli urbà.  
. Rebliment del nucli urbà, mitjançant la classificació d'un sòl urbanitzable que completa un buit urbà d'importància.  
. Ampliació de les àrees edificables al costat de l'eixample de la població, potenciant un creixement ordenat d'aquestes en la seua zona d'expansió natural, amb unes tipologies acords amb el caràcter de la població.  
. Previsió del sòl industrial que satisfaça en un futur la demanda actualment existent pel que fa a la implantació d'indústries d'usos complementaris amb l'aeroport i altres usos industrials, sense que hi haja tensions especulatives.  
Per a complir els objectius proposats es plantegen una sèrie de sectors urbanitzables d'àmbit residencial i industrial, es preveu un augment de 2.500 habitants aproximadament arran del desenvolupament de la totalitat de les actuacions.  
La classificació i qualificació del sòl plantejada és la següent:  
Sòl urbà: 146.162 m2  
S U residencial: 146.162 m2  
Sòl urbanitzable: 433.400 m2  
S Ur. industrial: Sector I: 292.441 m2  
S Ur. residencial: Sector I: 37.066 m2  
Sector II: 21.035 m2  
Sector III: 65.432 m2  
Sector IV: 17.426 m2  
Sòl no urbanitzable: 80.646.531 m2  
SNU comú: 83.612.684 m2  
SNU protecció viària: 1.001.992 m2  
SNU protecció D hidràulic: 7.384.400 m2  
SNU protecció ecològica/paisatgística: 05.428.234 m2  
SNU protecció camins ramaders: 677.500 m2  
Alternatives  
Es valoren una sèrie de factors per a establir un equilibri estable i sostenible dels interessos socials de la comunitat, i el manteniment dels valors ecològics de l'entorn físic que constitueix el seu àmbit d'aplicació.  
Tramitació administrativa  
. 15 de juliol de 2003. L'Ajuntament remet projecte juntament amb l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla general d'ordenació urbana de Vilanova d'Alcolea, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
. 11 d'agost del 2004: remissió per a la seua constància de la documentació modificada del PGOU, per part de la Conselleria de Territori i Habitatge de Castelló, a l'Àrea d'Avaluació Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de València.  
. En data 30 de setembre de 2004, el director general de Gestió del Medi Natural va realitzar una sol·licitud d'informació al promotor, a fi d'esmenar algunes deficiències detectades en l'estudi de la documentació aportada.  
. En data 16 de febrer de 2005, es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental del PGOU de Vilanova d'Acolea, que consta de memòria, plànols i estudi arqueològic.  
. En data 18 d'abril de 2005, es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge, els tràmits relatius a la informació al públic de la documentació del Pla general amb les modificacions incorporades.  
Informació pública  
. 27 de desembre de 2000: Sessió de l'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea on s'aprova comunicar a la COPUT dels primers tràmits en l'elaboració del PGOU (formalització del concert previ).  
. 8 de febrer de 2001: informe del concert previ del Servei Territorial d'Urbanisme dirigit a l'Ajuntament.  
. 18 de juliol de 2002. Informe de la secretària de l'Ajuntament en què es conclou que pot sotmetre's a informació pública el PGOU junt amb el seu EIA.  
. 25 de juliol de 2002: L'Ajuntament aprova el sotmetiment a informació pública del PGOU juntament amb el seu EIA.  
. 26 de juliol de 2002. Remissió del certificat d'informació pública del PGOU i el seu EIA dirigit a:  
Ajuntament de Benlloch.  
Ajuntament d'Alcalà de Xivert.  
Ajuntament de les Coves de Vinromà.  
Ajuntament de Sierra Engarcerán.  
Conselleria de Medi Ambient de Castelló.  
Conselleria de Sanitat Castelló.  
Conselleria d'Educació Castelló.  
. 29 de juliol de 2002: Notificació de l'Ajuntament de la suspensió de llicències.  
. 17 de setembre de 2002: Es publica el sotmetiment a informació pública del PGOU i el seu corresponent EIA en el DOGV núm. 4337.  
. 19 de setembre de 2002. Publicació en el diari Mediterráneo del sotmetiment a informació pública del PGOU i del corresponent EIA.  
. 13 de gener de 2003: informe realitzat per l'equip redactor del PGOU sobre les al·legacions presentades.  
. 11 d'abril de 2003: L'arquitecte municipal realitza un escrit en el qual s'indica que no hi ha inconvenients en l'informe d'al·legacions presentat per l'equip redactor del PGOU.  
. 22 d'abril de 2003. Certificat de la secretaria de l'Ajuntament en què s'indica que cap de les al·legacions presentades té caràcter ambiental.  
. 22 d'abril de 2003. Informe de la secretaria de l'Ajuntament que després del tràmit seguit no veu obstacle per al sotmetiment a aprovació provisional del PGOU.  
. 28 d'abril de 2003: l'Ajuntament acorda sotmetre a aprovació provisional el PGOU i el seu EIA, així com la resolució de les al·legacions presentades. En la mateixa sessió s'aprova provisionalment.  
. 12 de maig de 2003: Notificacions de les resolucions a les al·legacions.  
. 29 de gener de 2004: Acord de l'Ajuntament per a exposició al públic del Catàleg de béns i espais protegits.  
. 10 de juny de 2004: L'Ajuntament acorda sotmetre a aprovació provisional el Catàleg de béns i espais protegits del municipi de Vilanova. En la mateixa sessió s'aprova provisionalment.  
. 12 de juliol de 2004: S'aproven per part de l'Ajuntament els documents aportats subsanatoris de les deficiències indicades per la Conselleria de Territori i Habitatge, i es refon en un únic document.  
. Es van presentar 9 al·legacions de caràcter urbanístic.  
. 29 de juliol de 2004: S'acorda el sotmetiment a informació pública de la modificació de la redacció del PGOU del municipi de Vilanova d'Alcolea, duta a terme pels motius següents:  
La Conselleria de Cultura i Educació ha requerit a l'Ajuntament a fi que aporte una parcel·la, amb una superfície de 4.000 m2 per a la construcció sobre aquesta del nou centre escolar CP Trescaire. La implantació d'aquest centre ha de dur-se a terme sobre sòl qualificat en el PGOU aprovat provisionalment com a sòl urbanitzable d'ús industrial (sector II ZIN 2. Així es proposa crear el denominat DOT 1 a aquests fins, amb una superfície de 9.853,76 m2).  
Respecte a aquest sector II ZIN 2, s'ha considerat que el mateix ha de reduir-se, en el sentit que el projecte de delimitació del sòl urbà existent fins a la redacció del PGOU part del sòl era urbà i ha de tornar-se a la seua qualificació d'urbà, tal com es grafia en el pla OB1. Així, el sector II ZIN 2 queda reduït a una superfície de 5.281,16 m2.  
S'ha considerat que ha d'ampliar-se el sòl urbanitzable per a ús residencial, i a aquest efecte s'ha creat el sector 4 ENS 4, amb accessos adequats i que afecta una superfície de 18.977,56 m2.  
Igualment, respecte a les normes que formen part del PGOU aprovat provisionalment, es proposa ratificar les mateixes, com també el Catàleg de béns i espais protegits, incorporant com a annex la determinació de què constitueix patrimoni municipal del sòl, com també els seus fins, destinació i alienació d'aquest.   
. Amb data 18 d'agost de 2004, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, es va publicar l'anunci de l'exposició pública del PGOU amb les modificacions realitzades.  
. Així mateix amb data 23 d'agost de 2004 es va publicar l'anunci de la referida exposició pública en el periòdic Mediterráneo.  
. Basant-se en l'esmentada exposició pública s'hi van presentar 7 al·legacions.  
. El dia 13 de gener del 2005, en el Ple ordinari de l'Ajuntament, s'acorda l'aprovació provisional del Pla general d'ordenació urbana; i es contesta a les últimes al·legacions presentades.  
Resum de les al·legacions  
Es van presentar 9 al·legacions de caràcter urbanístic en la primera exposició pública del PGOU i de les 7 realitzades en la segona exposició al públic de la documentació modificada, 6 d'elles van ser de caràcter urbanístic i una parcialment de caràcter ambiental, la qual es resumeix a continuació:  
. Sr. Manuel Martínez Martínez (24 de setembre de 2004). Presenta tres al·legacions de caràcter urbanístic i una de caràcter ambiental:  
De caràcter urbanístic. Sol·licita que es modifique la línia de traçat del gaseoducte.  
De caràcter urbanístic. Sol·licita que es modifique la zona dotacional on es pretén situar el nou centre escolar, traslladant-la a la zona on està situat l'actual centre, amb la qual cosa aquesta última se sol·licita que s'incloga com a urbanitzable.  
De caràcter urbanístic. Sol·licita que s'Incloga un desviació consistent en la circumval·lació del sòl per la zona sud.  
De caràcter ambiental. Text: Incloure dins del Catàleg d'espais protegits els següents:  
Molins fariners situats al llarg del riu Flaó o dels Roques. Aquests són el molí del Notari, molí de Carlos o Blasco, molí Travero, molí de Bellés, el molí Ressolat i el molí del Mas de Traver.  
Font del Mas de Calf, font del Puig Pedro i font de la Vila o dels Terrers, i els seus voltants.  
Oliverar d'Alzina on es troben restes ibèriques.  
Ermita, forest i paratge de Santa Bàrbara.  
Paratge de la Sud.  
Jaciment arqueològic de la Vilavella.  
Camí de la Capelleta o de la Torre. Camí Ibèric amb restes romàniques (empedrat).  
Resposta: S'estima l'al·legació en funció d'allò que s'ha previst en el estudi arqueològic i etnològic elaborat per l'arqueòloga M. Pilar Ulloa Chamorro a indicacions de la Conselleria de Cultura.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
Les entitats consultades són les següents:  
. Conselleria de Sanitat Castelló.  
. Conselleria d'Educació Castelló.  
. Oficina del Pla de carreteres.  
. Servei de Carreteres de la Diputació Provincial de Castelló.  
. Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
Les respostes rebudes són les següents:  
. 18 d'agost de 2003: Resolució del cap del Servei Territorial d'Urbanisme, comunicant informe desfavorable de l'oficina del Pla de carreteres.  
. 3 de setembre de 2003: Resolució del cap del Servei Territorial d'Urbanisme, comunicant informe desfavorable del Servei de Carreteres de la Diputació Provincial de Castelló.  
. 30 d'octubre de 2003: Resolució del cap del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, indicant que es no té catàleg.  
4. Aportacions d'informació o documentació complementària  
Una vegada començat el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental, en data 30 de setembre de 2004, el director general de Gestió del Medi Natural va realitzar una sol·licitud d'informació al promotor, a fi d'esmenar o ampliar alguns aspectes de l'estudi d'impacte ambiental, que s'indiquen a continuació:  
. S'hauria de sol·licitar informe la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre jaciments arqueològics i etnològics al terme municipal de Vilanova d'Alcolea, estudiant-se les possibles afeccions a aquest.  
. Ha d'incloure's un estudi comparatiu de la situació ambiental actual i futura, amb i sense l'actuació derivada del projecte objecte de l'avaluació, per a cada alternativa.  
. Ha d'especificar-se la demanda futura d'aigua potable en anar desenvolupant-se els distints sectors del planejament.  
. Ha d'estimar-se el volum que es generarà d'aigües residuals amb els nous sectors, indicant quines són les característiques previsibles de les aigües residuals d'origen industrial. A més s'especificaran les característiques del sistema de depuració actual i futur.  
. S'estimarà el volum de residus que es preveu quan es desenvolupen els sectors, sistema de recollida, tractament o eliminació dels residus generats. S'indicarà si l'abocador actual està preparat per a fer front al futur volum de residus fins que s'execute un nou abocador de residus sòlids urbans, ja que l'abocador actual no reuneix unes característiques adequades.  
. S'han de mencionar totes les forests d'utilitat pública existents al terme municipal de Vilanova d'Alcolea, que s'hauran de classificar com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
. S'ha de reflectir la ubicació dels jaciments arqueològics en el pla de classificació del sòl.  
. Es detallarà l'afecció als camins ramaders a causa de la nova classificació de sòl.  
. Finalment, s'haurà de revisar la zona i condicions d'ampliació del sòl urbanitzable per a ús residencial denominat sector 4 ENS 4 en el PGOU modificat, ja que les altres modificacions realitzades no impliquen canvis significatius des del punt de vista ambiental.  
L'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea, ha d'informar sobre els tràmits referents al procés d'informació pública del PGOU modificat i el seu corresponent EIA, l'anunci d'exposició en el DOGV i en un diari d'expansió no oficial de la zona, les al·legacions (si n'hi ha) presentades durant el període d'exposició pública, resposta a les al·legacions presentades, com també l'aprovació provisional d'aquests.  
L'estudi d'impacte ambiental ampliat haurà de completar l'anàlisi de tots aquells aspectes del projecte que puguen causar efectes directes i indirectes sobre la població humana, la fauna, la flora, la vegetació, la gea, el sòl, l'aigua, l'aire, el clima, el paisatge i l'estructura i funció dels ecosistemes previsiblement afectats i la interacció entre aquests factors, com també sobre el patrimoni històric, arqueològic, paleontològic i etiològic, sobre les relacions socials i les condicions d'assossec públic com ara soroll, vibracions, olors i emissions lluminoses.  
Amb data, de registre d'entrada, 16 de febrer de 2005 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge la següent documentació aportada pel promotor, formada per:  
Ampliació de l'estudi d'impacte ambiental del PGOU de Vilanova d'Acolea, consta de memòria, plànols i estudi arqueològic.  
Amb data entrada 12 d'abril de 2005 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge la documentació següent:  
Còpia de les publicacions dels edictes en el DOGV i un periòdic de la província.  
Còpia de les al·legacions presentades sobre la base de l'esmentada exposició pública.  
Certificat de l'acord plenari aprovant provisionalment la documentació de PGOU i resolent les esmentades al·legacions.  
Afeccions legals  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, en el terme municipal de Vilanova d'Alcolea no existeixen LIC ni ZEPA.  
En el municipi hi ha 2 forests d'utilitat pública: forest CS 1045 Mas de Comos i forest CS 1032 Santa Bàrbara i Mas de Calaf. Aquestes forests queden classificades com a sòl no urbanitzable amb protecció ecològica i paisatgística.  
Es troben registrats en el municipi un total de 8 incendis entre l'any 1993 i 2003, aspecte que no ha sigut considerat en l'estudi d'impacte ambiental. Cap de les zones afectades pels incendis és objecte de reclassificació en el Pla general.  
En el terme municipal de Vilanova d'Alcolea existeixen 3 camins ramaders: assagador del Pas Reial, amb una amplària legal de 37,5 m, i una longitud de 12.000 m, camí dels Romans, (antiga Via Augusta); amb una amplària legal de 20 m i una longitud de 9.000 m i assagador dels Camins d'Orpesa i la Bassa Engil; que es distingeix en dos trams:  
. Tram 1 de 4 m d'amplària legal i 1.500 m de longitud en la part sud del terme municipal.  
. Tram 2 de 15 m d'amplària legal i longitud 2.500 m que s'estén de d'oest a est fins a enllaçar amb el Pas Reial.  
Els esmentats camins ramaders es troben qualificats com de protecció de domini públic de camins ramaders.  
En el municipi segons l'inventari de jaciments arqueològics de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport i en diversa bibliografia, estan inventariats un total de 14 jaciments arqueològics. La descripció de tots ells, com també la del patrimoni etnològic, es realitza en l'estudi arqueològic i etnològic presentat pel promotor i remés a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. Cal destacar sobretot la presència de la Via Augusta, principal eix viari en l'antiguitat, per la qual cosa la majoria dels jaciments arqueològics i elements del patrimoni del terme municipal es concentren als costats d'aquesta via.  
Consideracions ambientals  
La xarxa fluvial del municipi, està formada per nombrosos barrancs de caràcter efímer amb conques molt reduïdes i escassa longitud, les quals només porten aigua després de fortes precipitacions. Per tant, la circulació superficial d'aigua en el terme municipal, és molt escassa, i és clar el predomini del drenatge subterrani.  
Explotació dels recursos naturals  
Aigua potable  
Per a fer una previsió de la futura demanda d'aigua potable, a mesura que es vagen desenvolupant els respectius sectors, es fa una previsió de la població que ocuparia cada sector una vegada completat el seu desenvolupament, en total es preveu un increment d'unes 2.500 persones.  
Atés una necessitat potencial de 250 litres per persona i dia, incloent no sols les necessitats estrictament domèstiques, sinó també les generades pels serveis associats a l'habitabilitat humana. Es conclou que la necessitat potencial màxima serà de 625.000 litres/dia, però no s'aporta certificat de la Confederació Hidrogràfica sobre la suficiència d'aigua potable en qualitat i quantitat per a assumir el desenvolupament del Pla general.  
Sanejament i depuració d'aigües residuals  
Respecte a les aigües residuals s'indiquen les característiques del sistema de depuració actual, i segons la previsió de l'augment de població que preveu el PGOU, es considera que la capacitat de l'EDAR actual és clarament insuficient.  
Per això s'indica que és imprescindible la proposta d'una ampliació de la capacitat de l'EDAR, per a assumir l'augment de l'aigua residual produïda arran del desenvolupament dels sectors. En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que pel fet que no es pot predir el tipus d'indústries que s'instal·laran en el municipi, és impossible predir les característiques de les aigües residuals que es van a generar. Pel que una vegada planificades, aquestes hauran d'adequar els abocaments, complint la legislació vigent respecte d'això, abans del seu abocament a la xarxa de sanejament.  
4. Gestió de residus  
Respecte als residus sòlids, es va presentar un document pel qual l'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea ha subscrit amb la mancomunitat d'Espadà-Millars un conveni per a la gestió i tractament dels RSU generats pel municipi, en l'abocador de Tales.  
Així mateix l'Ajuntament ha acordat el servei de recollida amb la mercantil FCC Medio Ambiente, SA. garantint una correcta gestió integral dels residus.   
La previsió de producció de residus urbans, considerant que s'ha previst un augment de la població fins als 2.500 habitants com a màxim, considerant una producció diària d'1,2 kg/hab/dia, és de 3.000 kg/dia.   
5. El cultiu més freqüent és l'ametler, seguit de la vinya, també hi ha parcel·les dedicades a cultius d'herbacis de secà. En les zones no cultivades predomina el matoll mediterrani i segons les característiques edafològiques pot predominar la composició de garriga, dominant en uns casos el coscoll, el llentiscle, romer, etc. L'etapa de transició cap a l'alzinar de Quercus rotundifolia és la formació vegetal potencial de la zona.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Pla general d'ordenació urbana de Vilanova d'Alcolea (Castelló), sempre que es tinguen en consideració els següents condicionants:  
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1 S'ha de presentar certificat de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sobre la disponibilitat d'aigua en qualitat i quantitat suficient, per a garantir l'abastiment de la totalitat de l'aigua potable demandada arran del desenvolupament del Pla general.  
2 Paral·lelament a l'execució dels sectors previstos, s'efectuaran les infraestructures previstes en matèria de depuració d'aigües residuals corresponents de manera que es garantisca el ple funcionament de les instal·lacions en el moment de l'inici d'ocupació. En els sectors industrials s'aplicarà la legislació vigent, quant al tractament previ a l'abocament a la xarxa de sanejament.  
3. S'haurà de certificar el correcte tractament dels RSU, generats arran del desenvolupament de la totalitat de les actuacions previstes en el Pla general, ja que el certificat presentat assegura la gestió dels residus generats en l'actualitat, per la qual cosa s'ha d'assegurar la possibilitat de gestió una vegada desenvolupades les actuacions plantejades en el Pla. En cas de ser necessari es dotarà d'un abocador controlat de residus inerts per a garantir la deposició dels residus generats en les obres de major envergadura.  
4. Quant als camins ramaders, s'assegurarà tal com es reflecteix en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, el manteniment de la integritat superficial de les vies, la idoneïtat dels itineraris i dels traçats juntament amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb aquest. En el cas de proposar el desviació o modificació del traçat d'aquesta, es realitzarà amb l'autorització prèvia del Servei Territorial de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge de Castelló, i la modificació del traçat a informació pública per espai d'un mes.   
5. S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 de maig de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 35/05-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de taulells ceràmics  
Promotor: AZULEJO ESPAÑOL, SL  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Localització: Illes Balears, 18 . Polígon industrial el Colador II parcel·la M5-M7 . 12905 Onda (Castelló)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Azulejo Español, SL és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada), en les instal·lacions d'Illes Balears, . polígon industrial el Colador II, parcel·la W3-E9 86 cantonada av. Real d'Extremadura del terme municipal d'Onda (Castelló), específicament de fabricació de taulells ceràmics partint de pols atomitzada d'argiles i esmalts, amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, motiu pel qual es redacta el projecte avaluat.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el desmantellament d'aquesta.   
La capacitat productiva actual és 3.300.000 m2/any, equivalent a 170 t/dia  
Azulejo Español, SL, situada en una parcel·la qualificada com a sòl urbanitzable ús industrial SUR-1, del PGOU del municipi d'Onda, segons informe urbanístic municipal de 14 d'octubre de 2003 aportat, en el qual s'exposa que no hi ha inconvenient a atorgar llicències d'obra i activitat que no es troben qualificades com a potencialment insalubres i perilloses del Decret 2414/1961, de 30 de novembre. D'altra banda s'hi informa que el sector SUR-1, ja té la urbanització finalitzada.  
En data 3 d'octubre de 2003, mitjançant el Decret 1.723/2.003, l'Ajuntament d'Onda va atorgar l'autorització de la instal·lació de l'activitat.  
Les instal·lacions industrials consten de 2 línies de fabricació de taulells ceràmics mitjançant el procés de monococció: premsatge de pols atomitzada, seguit de l'assecament del taulell conformat, esmaltat i serigrafiat de la cara vista, cocció en forn de gas natural, i refredament. I una vegada construït el taulell, classificació, seguit de l'empaquetatge i paletitzat. Disposa a més d'altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara mòlta i preparació d'esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltat, magatzem de pantalles serigràfiques, xarxes de gas natural, aire comprimit i aigües (de procés, industrial i potable), etc.  
Disposa de xarxes separades de sanejament per a l'evacuació d'aigües residuals d'ús domèstic i de pluvials, que aboca al clavegueram municipal, i disposa d'arqueta de control per a les primeres. I les industrials són recollides i tractades, i s'exposa que són depurades i reciclades totalment, no obstant això en l'esquema del balanç d'aigua hi ha un corrent de 0,09 m3/h abocada.  
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argila atomitzada, i esmalts i colors ceràmics, i com a fonts d'energia, gas natural canalitzat i electricitat.  
Antecedents  
En el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental no consta cap antecedent a nom d'Azulejo Español SL  
Tramitació administrativa  
En data 14 de febrer de 2005 es rep, remés per l'Àrea d'Avaluació Ambiental, l'expedient administratiu de tramitació de l'autorització, i s'expressa que no hi ha hagut al·legacions en la Conselleria de Territori i Habitatge ni en l'Ajuntament, i s'adjunta:  
Projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada (documents I i II).  
Estudi d'impacte ambiental.  
Documentació complementària en resposta a requeriment.  
Informació pública a la qual va ser exposat per la Direcció General de Qualitat Ambiental en el DOGV de 27/4/04.  
Atés completa la documentació remesa, s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
La fabricació de taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, i origina al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, residus sòlids i líquids i abocaments.   
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2, fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.   
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació ni de lliscament, de baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, i la Cartografia temàtica del territori de la Generalitat Valenciana.  
Atés que la situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupat per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que els medis biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats. Si bé hi ha una concentració d'indústries hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i poden establir-se controls addicionals.  
L'estat ambiental de la zona, segons les dades conegudes, és correcte, sent els valors mitjans d'immisió de la localitat d'Onda inferiors als límits de valors guia.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, no es fan constar les característiques dels emmagatzematges, fins a la seua recollida per un gestor autoritzat. En aquest punt no s'ha expressat res referent a les característiques constructives, ni d'ubicació dels diversos emmagatzematges, per la qual cosa hauran d'atenir-se a allò que s'ha disposat en Reial decret 833/88, de 20 de juliol. D'altra banda, està prevista la gestió de residus perillosos i no perillosos i se'n recuperaran alguns per valoració dins del sector ceràmic.   
És ressenyable que es projecta un xicotet abocament d'aigües residuals industrials, si bé ha de garantir-se la impermeabilització de les basses d'emmagatzematge, i s'exigeix, atés que els esmalts i colors ceràmics poden contenir composts perillosos, que es caracteritzen aquests residus i en cas de resultar residu perillós haurà de ser autoritzat com a gestor d'aquest residu perillós per la Direcció General de Qualitat Ambiental. I s'han d'establir-se controls periòdics, sobretot en els canvis de formulacions.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament i és productora de residus i que se la classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels forns i pols emesa en diversos punts del procés, de residus de diversa índole, sorolls i vibracions, com també les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa del proveïment d'argiles des de les plantes de fabricació d'argila atomitzada i a les eixides de producte acabat, sent per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, havent de ser observades les següents mesures correctores:  
Contaminació acústica. Vibracions  
Estant sotmesa l'actuació a avaluació d'impacte ambiental, haurà d'atenir-se al que estableix el títol IV, capítol II: Condicions de les activitats comercials, industrials i de serveis i en el títol II capítol II: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica. I d'acord amb l'article 37 de l'esmentada Llei 7/2002, haurà d'aportar en el termini màxim de 5 anys una auditoria d'autocontrol.  
Contaminació atmosfèrica  
La indústria compta amb un total de 6 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics que hauran de sotmetre's al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
. En els forns i assecadors: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2, i probablement F i Pb procedents dels esmalts.  
. La descàrrega de camions de trabuc és un punt de generació de pols. La caseta de descàrrega haurà de disposar d'un sistema de captació de pols, adequadament dimensionat, capaç d'impedir l'eixida de pols.  
. En la resta d'unitats: Les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificat i d'altres focus difusos de les instal·lacions i el produït pel trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en el que disposa el punt 1.A de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els següents límits de en xemeneies dels processos d'atomització:  
Contaminant  
Partícules 150 mg/m3  
NOx 300 ppm  
CO 500 ppm  
F 80 mg/m3  
Cl2 230 mg/m3  
ClH 460 mg/m3  
SO2 4300 ppm  
Opacitat 2 (Ringelman)  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents dels escapaments de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila per la qual cosa hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella i cuidant la neteja dels elements del camió.  
La indústria es troba recollida en el grup B, del Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es té accessibilitat als mateixos segons s'indica en l'esmentada ordre.  
Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua de la indústria procedeix de la xarxa general d'abastiment de la zona industrial.  
Les aigües residuals del procés industrial procedents de la mòlta i preparació d'esmalts i neteja de les instal·lacions són reprocessades després de la depuració per procés fisicoquímic de floculació-coagulació i emmagatzemades en bassa impermeable, observant-se un xicotet abocament del tanc d'emmagatzematge de les aigües depurades, que haurà de ser controlat analíticament i en cas necessari ser gestionat com a residu perillós.  
Les aigües residuals d'ús sanitari s'aboquen al clavegueram municipal, hauran de ser vigilats els paràmetres exigits en l'ordenança municipal i atenir als controls i periodicitat disposats en ella.  
Els únics equips anticontaminació disposats en xemeneies són de captació de pols per via seca, per la qual cosa no generaran abocaments.  
Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior ja que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
No es detallen les característiques i condicionament de les soleres de les zones  
d'emmagatzematge de matèries primeres i dels residus.  
Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria generarà tota una sèrie de residus, propis d'aquest tipus d'activitat, com ara: fangs i aigües de procés, envasos usats de paper, plàstic i cartó contaminats, recipients i contenidors flexibles deteriorats, elements d'equips mecànics i ferralles, filtres d'oli, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, mànegues filtrants deteriorades, aerosols, guants i màscares, etc., havent enumerat tan sols alguns d'ells: oli, fusta, tests, paper, plàstic i cartó; i obviat la resta, i dins dels enunciats, no els donen consideració de perillosos als fangs de depuradora, procedint d'esmalts i colors amb aquest caràcter, per la qual cosa per a ser així considerats hauran de desclassificar-se mitjançant procediment homologat.  
No estan descrites les zones d'emmagatzematge dels residus, disposició ni característiques constructives, havent d'habilitar una zona específicament dissenyada i projectada a aquest efecte en magatzem cobert, en zona ventilada, amb solera impermeable, compartimentat per a cada tipus de residu i la seua corresponent identificació, havent de declarar i gestionar segons la Llei 10/98, de 21 d'abril, de residus i el Decret 833/88, de residus perillosos fins a la seua recollida per gestor autoritzat, ja que en l'únic document on consta (plànol núm. 8.6), l'oli usat apareix emmagatzemat en l'exterior.  
La neteja d'envasos (cocios) és una labor de gestió que ha d'estar expressament autoritzada per la Direcció General de Qualitat Ambiental.   
D'altra banda, els fangs i aigües generats procedents de la neteja i de l'àrea d'esmaltació, i mòlta i preparació de colors i esmalts, previsiblement siguen residus perillosos, així mateix han de ser gestionats com a tals, si així resultaren, després de la caracterització, exigint-se control periòdic. Caracterització que s'ha de realitzar sempre que s'introduïsquen nous productes o es realitzen noves formulacions.  
Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme la mesura dels abocaments i les emissions gasoses i acústiques, no exposant-se res respecte d'això del control de la generació i gestió de residus, es tindrà en aquest punt, en consideració les prescripcions assenyalades en el punt anterior.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la indústria es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efectes ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació d'argila atomitzada, promoguda per Azulejo Español, SL, que s'ha d'implantar en la parcel·la M5-M7 del polígon industrial el Colador II,c/ Illes Balears, 18, del terme municipal d'Onda (Castelló), en els termes que estableix el projecte, annex al mateix i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
. Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, seran adequadament emmagatzemades i entregades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.  
. Els fangs recollits en la instal·lació de depuració hauran de ser caracteritzats, per tipus o grups d'esmalts, frites i colors emprats i en funció dels resultats obtinguts, segregar-se i en cas de resultar perillosos hauran de ser declarats i gestionats com a tals, i tenir en consideració les quantitats generades per si passaren a ser grans productors.  
. Pel que fa a la zona d'emmagatzematge de residus perillosos:  
Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
. El titular de la instal·lació està obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
. Hauran de controlar els abocaments adequant-se a la qualitat i condicions establits en l'ordenança municipal a aquest efecte.  
. S'haurà de disposar l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.), havent de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll, condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll, nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
. L'alçària de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròxims o confrontants, de manera que no es produïsquen turbulències que garantisquen la dispersió   
. L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix hauran de presentar correctament omplida l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'ordre esmentada, la qual igualment es troba disponible en els esmentats serveis territorials.  
. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
Mesuraments de les emissions de NOx, CO, F, SO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
. Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, F, CO, SO2, Pb i partícules realitzades per un centre qualificat o per la pròpia empresa una vegada cada any.  
Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que puguen estar pròxims o confrontants. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
Anàlisi d'abocaments de les aigües residuals industrials per OCA anualment  
Caracterització dels residus de la depuració (fangs i aigües abocades).   
S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, es remetrà anualment a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar als interessats que contra la aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de maig de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.