Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5617, del 11-10-2007 (2007/12434)

RESOLUCIÓ de 25 de setembre de 2007, del director general de Justícia i Menor, de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la qual es resol inscriure la modificació dels Estatuts de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx, i es disposa la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5617

Data del DOGV
:   11-10-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/12868


Data del document
:   25-09-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia i Administracions Públiques

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Elx
    * reglament intern
    * col·legi professional
    * professió jurídica

RESOLUCIÓ de 25 de setembre de 2007, del director general de Justícia i Menor, de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la qual es resol inscriure la modificació dels Estatuts de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx, i es disposa la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana. [2007/12564]  
Vist l'expedient d'inscripció d'estatuts, instruït a instància del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, en nom de l'Il·lustre Col·legi Oficial d'Advocats d'Elx, inscrit amb el número 51 de la Secció Primera del Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians Professionals de la Comunitat Valenciana, en què se sol·licita la modificació i registre dels seus Estatuts en l'esmentat registre, atenent els següents:  
Fets  
1. A instàncies de Vicente Pascual Pascual, secretari de l'Il·lustre Col·legi Oficial d'Advocats d'Elx, el secretari tècnic del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats va presentar, en data 13 d'abril de 2007, sol·licitud d'inscripció al Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, de la modificació dels Estatuts de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx, aprovada en data 17 de setembre de 2005 per la Junta General Extraordinària d'este, i en data 30 de març de 2007, per l'esmentat Consell, en compliment del que preveu l'article 11 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
2. Després de les modificacions produïdes en el text dels Estatuts en la tramitació del procediment, i segons certificat lliurat el 17 de juliol de 2007, per Vicente Pascual Pascual, secretari de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx, amb el vistiplau de la degana, la Junta General Extraordinària d'aquest, en reunió celebrada el 16 de juliol de 2007, va acordar la redacció definitiva dels seus Estatuts.   
3. El nou text dels Estatuts figura com a annex a la present Resolució, i es dóna ací per reproduït.  
Fonaments de dret  
1. Revisats els Estatuts de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx, aquests contenen totes les determinacions exigides per l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
No obstant això, en exercici del control de legalitat previst en l'article 11 de l'esmentada Llei 6/1997, de 4 de desembre, i en els articles 21 i 28 del Decret 4/2002, de 4 de gener, de Consell de la Generalitat Valenciana, que la desenvolupa, cal actualitzar el text a la denominació oficial de «Consell» en compte de «Govern de la Generalitat Valenciana», adoptada amb la nova redacció donada a l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana per la Llei Orgànica 1/2006, de 10 d'abril, de Reforma de la Llei Orgànica 5/1982, de l'1 de juliol. Així mateix, en compliment del que disposa el Decret 183/2006, de 15 de desembre, del Consell, pel qual es regula el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, procedeix el canvi de la denominació «Diari Oficial de la Generalitat», per la de «Diari Oficial de la Comunitat Valenciana».  
2. La modificació estatutària ha estat aprovada amb els requisits i les formalitats previstos en l'esmentat article, i en els mateixos Estatuts del Col·legi.  
3. Als efectes previstos en l'article 21 del Decret 4/2002, de 8 de gener, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de desplegament de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals, L'expedient ha estat tramitat pel Servei d'Entitats Jurídiques, adscrit a la Direcció General de Justícia i Menor, de la conselleria de Justícia i Administracions Públiques, competent per així disposar-ho l'article 6.1 de l'esmentada Llei 6/1997, tenint en compte allò que ha sigut previst per la disposició final del Decret 4/2002, de 8 de gener, en virtut de les atribucions que té conferides pel Decret 92/2007, de 6 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de les Presidència i de les conselleries de la Generalitat, i pel Decret 122/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la conselleria de Justícia i Administracions Públiques.  
Vistos l'article 36 de la Constitució Espanyola i l'article 49.122a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les seues modificacions posteriors, en els preceptes bàsics; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; el Decret 4/2002, de 8 de gener, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de desplegament d'aquesta última, i la resta de disposicions complementàries de pertinent aplicació, es dicta la següent  
Resolució  
Primer  
Inscriure la modificació dels Estatuts de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx al Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians Professionals de la Comunitat Valenciana.  
Segon  
Publicar la present resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Contra aquesta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, recurs de reposició davant del mateix òrgan que ha dictat l'acte, en el termini d'un mes, comptador des de l'endemà de la seua notificació, o bé, recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos, comptadors des de l'endemà de la seua notificació. Tot això de conformitat amb el que estableixen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i amb els articles 10, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, sense perjudici que s'utilitze qualsevol altra via que es considere adient.  
València, 25 de setembre de 2007.- El director general de Justícia i Menor: Antonio Gastaldi Mateo.  
Estatuts de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx  
TÍTOL I  
De l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx  
Article 1. Personalitat, territori i domicili  
1. L'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx és una corporació de dret públic, de caràcter professional, amb personalitat jurídica pròpia, i plena capacitat per al compliment dels seus fins, en l'àmbit de la seua competència.  
2. L'àmbit territorial de la competència d'aquest Col·legi està constituït pel partit judicial d'Elx.  
3. El Col·legi té el seu domicili i seu principal a Elx, carrer de Mestre Alfred Javaloyes, números 6-8, i podrà establir delegacions, seus auxiliars i altres dependències dins del seu àmbit territorial.  
4. L'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx s'acull al patrocini de sant Raimon de Penyafort, amb caràcter general, i al de la Mare de Déu de l'Assumpció, d'acord amb la tradició elxana.  
Article 2. Normativa aplicable  
Aquest Col·legi d'Advocats serà regit:  
a) Per les lleis estatals i autonòmiques que se li apliquen.  
b) Per l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola i pels Estatuts Generals del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.  
c) Pels presents Estatuts i pels Reglaments de Règim Interior i altres normes d'orde intern, que el Col·legi puga aprovar en exercici de les seues competències i atribucions.  
d) Per altres reglaments i acords aprovats pels diferents òrgans corporatius, en l'àmbit de les seues competències respectives.  
Article 3. Membres  
1. El Col·legi està constituït per llicenciats en Dret que, reunint els requisits exigits per la normativa aplicable, s'incorporen a aquest per a dedicar-se professionalment a l'exercici de l'advocacia.  
2. També en formen part, en qualitat de col·legiats no exercents, els llicenciats en dret inscrits que, reunint els requisits generals per a la seua incorporació, no es proposen exercir l'advocacia, sinó gaudir dels altres drets aliens al seu exercici professional però inherents a la condició de col·legiats, reconeguts en aquests Estatuts i la resta de disposicions aplicables.  
Article 4. Fins  
Són fins essencials del Col·legi, en l'àmbit de la seua competència:  
a) L'ordenació de l'exercici de la professió.  
b) La representació exclusiva d'aquesta, especialment en les seues relacions amb l'administració.  
c) La defensa dels drets i interessos professionals dels col·legiats.  
d) La formació professional permanent dels col·legiats.  
e) Vetlar per l'ètica i dignitat professional dels col·legiats i perquè en l'exercici de la professió es respecten i garantisquen els drets dels ciutadans, mitjançant el control deontològic i l'aplicació del règim disciplinari.  
f) La defensa de l'Estat Social i Democràtic de Dret proclamat en la Constitució i la promoció i defensa dels drets humans.  
g) I la col·laboració en el funcionament, promoció i millora de l'administració de justícia.  
Article 5. Funcions  
Són funcions del Col·legi:  
1. Ostentar, en el seu àmbit i per al compliment dels seus fins, la representació i defensa de la professió davant de l'administració, institucions, tribunals i entitats i particulars, amb legitimació per a ser part en quants litigis i causes afecten els drets i interessos professionals i els fins de l'advocacia; interposar, si fa al cas, les accions penals, civils, administratives o socials procedents, així com exercitar el dret de petició d'acord amb la Llei.  
2. Tenir cura i defensar les llibertats, garanties i consideracions que són degudes als advocats, en l'exercici de la seua professió.  
3. Informar quants projectes o iniciatives dels òrgans legislatius o executius, de caràcter local, autonòmic, estatal o supranacional, que aquests ho requerisquen.  
4. Col·laborar amb el poder judicial i els altres poders públics, mitjançant la realització d'estudis, emissió d'informes, elaboració d'estadístiques i altres activitats relacionades amb els seus fins, que li siguen sol·licitades o acorde per iniciativa pròpia.  
5. Organitzar i gestionar els serveis de torn d'ofici, assistència al detingut i d'orientació jurídica existents, i d'altres que puguen crear-se.  
6. Participar, en matèries pròpies de la professió, en els òrgans consultius de l'administració, com també en els organismes i entitats interprofessionals.  
7. Ostentar i promoure la representació de l'advocacia en els consells socials i patronats universitaris, en els termes establits en les normes que els regulen.  
8. Participar en l'elaboració dels plans d'estudis; informar de les normes d'organització dels centres docents corresponents a la professió; mantindre permanentment contacte amb aquests; crear, mantindre i proposar al Consell General de l'Advocacia Espanyola l'homologació d'escoles de Pràctica Jurídica i altres mitjans per a facilitar l'accés a l'exercici professional, i organitzar cursos d'accés, formació i perfeccionament professional.  
9. Ordenar l'activitat professional dels col·legiats; vetlar per la seua formació, ètica i dignitat professional; exercir la facultat disciplinària, i redactar, aprovar i modificar els seus Estatuts i Reglaments, i sotmetre'ls a les aprovacions i controls que en cada moment exigisca la normativa vigent.  
10. Organitzar i promoure activitats i serveis d'interés per als col·legiats, de caràcter professional, formatiu, cultural, assistencial, de previsió i altres d'anàlegs, inclòs l'assegurança obligatòria de la responsabilitat civil professional.  
11. Mantindre i estretir els sentiments d'unió, solidaritat i companyonia, i impedir la competència deslleial entre els col·legiats, així com potenciar les relacions d'harmonia i respecte recíproc entre els qui cooperen en l'administració de Justícia.  
12. Adoptar les mesures conduents a evitar i perseguir l'intrusisme professional.  
13. Intervindre, amb la sol·licitud prèvia, en via de conciliació o arbitratge en les qüestions que, per motius professionals, se susciten entre els col·legiats, o entre aquests i els seus clients.  
14. Exercir funcions d'arbitratge en els assumptes que els siguen sotmesos, així com promoure o participar en institucions d'arbitratge.  
15. Establir criteris orientatius sobre honoraris professionals.  
16. Informar i dictaminar sobre honoraris professionals en assumptes judicials o extrajudicials, així com resoldre les discrepàncies en matèria d'honoraris relatius a qualsevol actuació professional, sempre que medie la prèvia acceptació i submissió de les parts interessades a la resolució que es dicte.  
17. Complir i fer complir als col·legiats, en quant afecten la professió, les disposicions que la regulen, així com les decisions adoptades pels òrgans col·legials en matèria de la seua competència.  
18. Col·laborar amb corporacions, institucions, organismes o entitats espanyoles i internacionals, en l'estudi de les ciències jurídiques, per tal de contribuir amb aquestes a la defensa de l'advocacia i els drets dels ciutadans.  
19. Quantes altres funcions redunden en benefici dels interessos de la professió, dels col·legiats i la resta de fins de l'advocacia.  
TÍTOL II  
Dels col·legiats  
CAPÍTOL I  
De la incorporació  
Article 6. Requisits d'incorporació  
1. Per a la incorporació a aquest Col·legi s'exigiran, amb caràcter general, els requisits següents:  
a) Tindre nacionalitat espanyola o d'algun estat membre de la Unió Europea o de l'Acord sobre l'Espai Econòmic Europeu, llevat d'allò que s'ha disposat en tractats o convenis internacionals o dispensa legal.  
b) Ser major d'edat i no estar sotmés en causa d'incapacitat.  
c) Posseir el títol de llicenciat en dret o els títols estrangers que, d'acord amb les normes vigents en cada moment, siguen homologats a aquest.  
d) Satisfer la quota d'ingrés i la resta que tinga establides el Col·legi.  
2. La incorporació com a exercent exigirà, a més, els requisits següents:  
a) No tindre antecedents penals que l'inhabiliten per a l'exercici de l'advocacia.  
b) No estar sotmés en cap causa d'incompatibilitat o prohibició per a l'exercici de l'advocacia.  
c) Formalitzar l'ingrés en la Mutualitat General de l'Advocacia, Mutualitat de Previsió Social a prima fixa o en el Règim de Treballadors Autònoms de la Seguretat Social. En el supòsit d'advocats que treballen exclusivament per compte d'altri, hauran d'acreditar estar afiliats al Règim General de la Seguretat Social, amb aquesta titulació.  
d) Acreditar l'específica capacitació professional per a l'exercici de l'advocacia, pel sistema que les disposicions aplicables establisquen.  
3. La incorporació com a exercent a aquest Col·legi caldrà en aquells supòsits en què el domicili professional únic o principal de l'advocat es trobe en l'àmbit territorial d'aquest.  
4. L'exercici dels advocats que hagen obtingut el títol en un estat membre de la Unió Europea o de l'Acord sobre l'Espai Econòmic Europeu, diferent d'Espanya, serà regit per la normativa nacional i comunitària aplicables a aquests supòsits.  
Article 7. Causes d'incapacitat  
1. Són causes determinants d'incapacitat per a l'exercici de l'advocacia:  
a) Trobar-se inhabilitat o suspés expressament en l'exercici de l'advocacia en virtut de sentència o resolució ferma.  
b) Els impediments que, per la seua naturalesa o intensitat, no permeten l'exercici de l'advocacia.  
c) Les sancions disciplinàries fermes que comporten la suspensió de l'exercici professional o l'expulsió de qualsevol col·legi d'Advocats.  
2. Les incapacitats desapareixeran quan cessen les causes que les hagueren motivat o s'haja extingit la responsabilitat disciplinària.  
Article 8. Incorporació de lletrats procedents d'altres col·legis  
1. Aquells lletrats que sol·liciten ingressar en aquest Col·legi, i estiguen ja incorporats a un altre Col·legi, hauran d'acreditar:  
a) Que reuneixen els requisits exigits en aquests Estatuts.  
b) Que es troben al corrent en el compliment de les seues obligacions amb el Col·legi d'origen.  
2. En la regulació de la quota d'ingrés es tindrà en compte el principi de reciprocitat amb el Col·legi d'origen de la persona sol·licitant.  
Article 9. Resolució  
1. La Junta de Govern, una vegada practicades les diligències i rebuts els informes que crega adients, aprovarà, suspendrà o denegarà les sol·licituds d'incorporació dins del termini de tres mesos, mitjançant un acord exprés i motivat.  
2. Contra l'Acord previst en l'apartat anterior podran interposar-se els recursos previstos en la normativa aplicable.  
3. La Junta de Govern no podrà denegar la incorporació als qui reunisquen els requisits establits en la normativa aplicable.  
Article 10. Jurament o promesa  
1. Els advocats, abans d'iniciar el seu exercici professional per primera vegada, prestaran jurament o promesa d'acatament a la Constitució i a la resta de l'ordenament jurídic i de fidel compliment de les obligacions i normes deontològiques de la professió d'advocat.  
2. El jurament o promesa serà prestat per l'advocat davant de la Junta de Govern del Col·legi, en la forma que la mateixa Junta establisca. En qualsevol cas, el nou col·legiat haurà de ser apadrinat per un advocat o més en exercici, llevat de dispensa de tal requisit per la Junta en casos excepcionals.  
3. La Junta podrà acordar que el jurament o promesa es formalitze inicialment per escrit, amb l'obligació de la seua posterior ratificació pública en la primera jura posterior, llevat de causa justificada. En tot cas, s'haurà de deixar constància en l'expedient personal del col·legiat de la prestació de l'esmentat jurament o promesa.  
Article 11. Exercici de no incorporats i per a assumptes propis  
1. Tot advocat incorporat a qualsevol Col·legi d'Advocats d'Espanya podrà prestar els seus serveis professionals a l'àmbit territorial del Col·legi d'Elx.  
2. També podran prestar els seus serveis professionals en el mateix àmbit territorial els advocats procedents dels estats membres de la Unió Europea, de l'Espai Econòmic Europeu i de qualsevol altre país, d'acord amb la normativa que siga d'aplicació.  
3. No obstant això, l'advocat no incorporat a aquest Col·legi que vaja a exercir en el seu àmbit territorial, haurà de comunicar-ho a l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx directament, a través del Col·legi a què estiga incorporat o del Consell General de l'Advocacia Espanyola o del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, si fa al cas, en la forma que s'establisca pel Consell General de l'Advocacia Espanyola. La comunicació produirà efectes des de la seua presentació, registre i segell de la còpia, sense perjudici que es demane del Col·legi d'origen que faça constar que el comunicant està incorporat en aquest com a advocat en exercici i que no ha sigut sancionat o incapacitat per a l'esmentat exercici, prèvia diligència del Consell General de l'Advocacia Espanyola en aquest sentit.  
4. En les actuacions professionals que duga a terme en l'àmbit territorial d'aquest Col·legi l'advocat, haja efectuat o no la corresponent comunicació, estarà subjecte a les normes d'actuació i règim disciplinari d'aquest i tindrà dret a la utilització d'aquells serveis col·legials directament relacionats amb l'exercici de la professió. La seua llibertat i independència en la defensa de l'assumpte de què es tracte quedarà sota la protecció d'aquest Col·legi, el qual serà també el competent per a la tramitació i resolució dels expedients disciplinaris que calgueren contra l'esmentat advocat.  
5. En totes les actuacions en què intervinga un advocat en la demarcació d'aquest Col·legi, s'haurà de consignar el Col·legi d'origen amb el seu número de col·legiat en aquest i, si fa al cas, la data i número de la comunicació obligatòria.  
6. No caldrà la incorporació a aquest Col·legi per a la defensa d'assumptes propis o de parents fins al tercer grau de consanguinitat o segon d'afinitat, sempre que l'interessat reunisca els requisits establits en els articles 6.1, apartats a), b) i c) i 6.2, apartats a) i b) del present Estatut, així com aquells que puguen establir les normes vigents.  
Els qui es troben en aquest cas seran habilitats pel degà per a la intervenció que se sol·licite. Aquesta habilitació suposa, per a qui la rep, encara que només amb relació a l'assumpte o assumptes, en què aconsegueix el gaudi dels drets concedits als advocats d'aquest Col·legi i l'assumpció de les corresponents obligacions. La Junta de Govern podrà establir les condicions econòmiques per a tal habilitació.  
CAPÍTOL II  
De la pèrdua i suspensió de la condició de col·legiat/ada  
Article 12. Pèrdua de la condició de col·legiat   
1. La condició de col·legiat es perdrà:  
a) Per defunció.  
b) Per baixa voluntària.  
c) Per la falta de ratificació pública del jurament o promesa, en els termes de l'article 10.3.  
d) Per falta de pagament de les quotes ordinàries o extraordinàries, i d'altres càrregues col·legials a què estiguera obligat.  
e) Per sanció ferma d'expulsió del Col·legi, acordada en expedient disciplinari.  
f) Per condemna ferma, que comporte la pena principal o accessòria d'inhabilitació per a l'exercici de la professió.  
2. La pèrdua de la condició de col·legiat/ada serà acordada per la Junta de Govern en resolució motivada, que es notificarà per escrit a la persona interessada i, una vegada ferma, al Consell General de l'Advocacia Espanyola i al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.  
En el cas de la lletra d) de l'apartat 1 anterior, els col·legiats podran rehabilitar els seus drets pagant allò que s'ha dit en els termes indicats en l'article 19 d'aquest Estatut.  
Article 13. Suspensió en l'exercici professional  
1. La suspensió temporal en l'exercici de la professió es produirà en virtut de sanció disciplinària que així ho establisca.  
2. Així mateix, la Junta de Govern podrà, mitjançant una resolució motivada, decidir la suspensió d'un col·legiat en l'exercici professional, quan estiguera sotmés en algun impediment temporal que l'impossibilite l'exercici de la professió en la forma deguda, d'acord amb els presents Estatuts i la resta de normes reguladores d'aquesta, prèvies actuacions que respecten els drets de defensa i contradicció del col·legiat.  
CAPÍTOL III  
Dels drets i obligacions dels advocats  
SECCIÓ PRIMERA  
En general  
Article 14. Drets i deures essencials  
1. L'advocat, sempre que siga possible, intentarà la conciliació dels interessos en conflicte.  
2. L'advocat actuarà sempre amb absoluta llibertat i independència, i podrà cessar en l'actuació que li haja estat encomanada, tan prompte les considere amenaçades, i ho haurà de comunicar oportunament al seu client i al Col·legi per a la protecció adient i el control del dret de defensa.  
Article 15. Àmbit d'aplicació  
Els col·legiats residents, els no-residents en territori del Col·legi i els advocats no col·legiats, amb comunicació o sense, que actuen en l'àmbit territorial de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx, com també els llicenciats en Dret, legalment habilitats pel Col·legi, estaran sotmesos als presents Estatuts i la resta de normativa reguladora de la professió i hauran de complir els acords dels òrgans col·legials.  
SECCIÓ SEGONA  
En relació amb el Col·legi i amb els col·legiats  
Article 16. Domicili professional  
1. Els lletrats col·legiats, siguen residents o no en la demarcació d'Elx, hauran de tindre un domicili professional en el lloc en què habitualment exercisquen la professió.  
2. Els lletrats col·legiats tindran l'obligació de comunicar per escrit, a la Secretaria del Col·legi, els canvis de domicili professional, així com el canvi de circumstàncies personals que afecten l'exercici professional, en especial, l'absència, malaltia o invalidesa superiors a dos mesos.  
3. A efectes col·legials, es considerarà domicili del lletrat el que figure en els arxius de la Secretaria del Col·legi, i seran eficaces les notificacions dirigides a l'esmentat domicili.  
4. El domicili dels lletrats no col·legiats en aquest Col·legi serà el que a aquest efecte figure al Col·legi d'origen.  
Article 17. Drets corporatius  
Són drets dels col·legiats:  
1. Participar en la gestió corporativa exercint els drets de petició, de vot, i d'accés als càrrecs directius, en la forma que establisquen les normes.  
2. Participar en les activitats que promoga el Col·legi i utilitzar les seues instal·lacions. En especial, els col·legiats tindran dret a formar part i participar en les distintes seccions existents en el si del Col·legi, i compliran per a això, únicament, els requisits d'adscripció que es fixen i que, en cap cas, no podran tindre caràcter discriminatori o restrictiu.  
3. Demanar i obtindre del Col·legi la protecció de la seua independència i llibertat d'actuació professional, en aquells casos en què aquestes estiguen pertorbades o limitades per qualsevol causa. L'empara del Col·legi s'estendrà al manteniment de la consideració deguda a l'advocat i, especialment, a salvaguardar el secret professional i la inviolabilitat dels despatxos professionals.  
4. Aquells altres que els conferisquen els presents Estatuts i la resta de normativa aplicable.  
Article 18. Obligacions econòmiques  
1. Els col·legiats hauran de contribuir al sosteniment econòmic del Col·legi, i satisfer les quotes ordinàries i extraordinàries que determine la Junta General; quedaran exempts de pagament aquells col·legiats que havent complit l'edat de seixanta-cinc anys hagueren pertangut al Col·legi durant més de vint-i-cinc anys.   
2. Els col·legiats no exercents, i els pertanyents al Col·legi que no siguen residents en aquest, tindran dret a una reducció de les quotes col·legials en la proporció que fixe la Junta General, a proposta de la Junta de Govern.  
3. Els lletrats no pertanyents al Col·legi, però que actuen en l'àmbit territorial d'aquest, estaran obligats a satisfer les quantitats que per a serveis individualitzats prestats pel Col·legi s'estipulen, en igualtat de condicions que els lletrats pertanyents al Col·legi.  
Article 19. De l'impagament  
1. Els col·legiats que, dins del termini establit, deixen de satisfer les quotes acordades, podran ser donats de baixa al Col·legi, i perdran tots els seus dret, llevat que se'ls rehabilite i hauran d'abonar l'import d'aquelles quotes i de les exigides als altres col·legiats durant el període de baixa, els seus interessos al tipus legal i la quota de rehabilitació que, amb caràcter general, acorde la Junta de Govern.  
2. El Col·legiat que, a causa de circumstàncies excepcionals, no puga sufragar en el moment oportú les càrregues col·legials, podrà dirigir una sol·licitud d'ajornament o fraccionament a la Junta de Govern, i haurà d'aportar la documentació i la resta de proves que acrediten la seua situació.  
Article 20. Substitució de l'advocat  
1. L'advocat no podrà fer-se càrrec de la direcció d'un assumpte professional encomanat a un altre company, sense haver advertit prèviament a aquest de la seua designació, i li l'haurà de comunicar per escrit, o mitjans telemàtics, llevat que l'anterior haja renunciat a prosseguir la seua intervenció.  
2. En tot cas, l'advocat substituït facilitarà la informació i documentació necessària per a continuar l'assumpte, d'acord amb la bona pràctica professional i haurà d'assegurar la defensa del client.  
3. L'advocat substitut procurarà que s'abonen els honoraris deguts al substituït, en extingir-se la relació contractual de prestació de serveis.  
4. Si es fa necessària l'adopció de mesures urgents en interés del client, abans de complir les condicions fixades en els punts anteriors, l'advocat podrà adoptar-les i ho haurà de comunicar anticipadament al degà.  
5. L'incompliment de les regles anteriors donarà lloc a la consegüent correcció disciplinària.  
Article 21. Del secret professional  
Els advocats han de guardar secret de tots els fets o notícies que coneguen, per raó de qualsevol de les modalitats de la seua actuació professional, i no podran ser obligats a declarar sobre aquests.  
Article 22. De la publicitat  
1. L'advocat podrà realitzar publicitat, que siga digna, lleial i veraç, dels seus serveis professionals, amb absolut respecte a la dignitat de les persones, a la legislació existent sobre les esmentades matèries, sobre defensa de la competència i competència deslleial, i s'haurà d'ajustar en qualsevol cas a les normes deontològiques de l'advocacia.  
2. La publicitat dels advocats no està sotmesa a autorització prèvia.  
Article 23. Prohibicions i incompatibilitats  
1. Els col·legiats estan sotmesos al règim general de prohibicions i incompatibilitats establits per l'Estatut General de l'Advocacia.  
2. L'advocat que estiga sotmés a qualsevol causa d'incompatibilitat respecte d'un assumpte o tipus d'assumptes, haurà d'abstindre's d'intervindre en aquests. En el cas que la incompatibilitat sobrevinga una vegada iniciada l'actuació professional, l'advocat haurà de cessar immediatament en aquesta, per tal d'evitar el risc d'indefensió del client, mentre es produïsca la substitució per un altre lletrat.  
3. En els supòsits d'exercici col·lectiu o en col·laboració de l'advocacia, les incompatibilitats de qualsevol dels seus membres o integrants del col·lectiu, grup o dels seus col·laboradors, s'estenen al conjunt de tots ells.  
4. En la seua actuació professional, l'advocat haurà de respectar les normes sobre incompatibilitats del col·legi d'acollida, a més de les pròpies del col·legi de residència.  
Article 24. Tractament de fons aliens  
El lletrat que reba fons o valors d'un client, dins del marc de la seua activitat professional, haurà de depositar-los en compte separat a la del mateix bufet o de qualsevol dels seus integrants.  
Article 25. Relacions amb altres col·legiats  
1. Els advocats han de guardar-se recíproca lleialtat i respecte mutu, i procuraran mantindre entre si relacions de companyonia.  
2. És conducta reprovable la citació de companys en qualitat de testimonis, per a deposar sobre fets directament vinculats amb el secret professional, quan no hagen estat rellevats d'aquest.  
3. Així mateix, en els escrits, informes i en qualsevol comunicació escrita o oral, es mantindrà un to respectuós cap a l'advocat o advocats contraris, i s'evitarà qualsevol al·lusió personal i tot intent d'implicar-los en l'assumpte.  
4. Totes les conversacions i comunicacions entre advocats constitueixen matèria reservada, i queda prohibida la seua revelació o presentació en judici sense el consentiment previ dels interessats.  
5. L'advocat exigirà als seus clients un absolut respecte a la llibertat i independència de l'advocat contrari. No consentirà i evitarà, en tot allò que estiga al seu abast, accions de violència moral o física respecte dels advocats defensors d'interessos contraris.  
Article 26. Mediació  
L'advocat que reba l'encàrrec de promoure actuacions de qualsevol classe contra un altre, sobre responsabilitats relacionades amb l'exercici professional, haurà d'informar el degà del Col·legi perquè puga realitzar una labor de mediació, si la considera adient.   
SECCIÓ TERCERA  
En relació amb els jutjats i tribunals  
Article 27. Obligacions amb els òrgans jurisdiccionals  
Són obligacions dels advocats, amb els òrgans jurisdiccionals:  
a) Actuar de bona fe, amb probitat i lleialtat en les seues declaracions o manifestacions, i amb el respecte degut en totes les seues intervencions.  
b) Col·laborar en el compliment dels fins de l'administració de justícia.  
c) Guardar respecte a tots els qui intervenen en l'administració de Justícia, i exigir, alhora, el mateix i recíproc comportament d'aquests respecte dels advocats.  
d) Exhortar els seus patrocinats o clients a l'observança de conducta respectuosa, respecte de les persones que actuen davant dels òrgans jurisdiccionals.  
e) Complir i promoure el compliment del principi de legalitat, i contribuir a la diligent tramitació dels procediments de conformitat amb la llei.  
f) Mantindre la llibertat i independència en la defensa amb absoluta correcció, i evitar al·lusions personals referides a funcionaris o companys, així com qualsevol signe ostensible d'aprovació o desaprovació respecte de qualsevol intervinent. En el cas que es limite l'esmentada llibertat i independència, haurà de fer-ho constar davant del mateix Tribunal i comunicar-ho al Col·legi.  
g) Comunicar amb la deguda antelació al jutjat o tribunal i als companys que intervinguen, qualsevol circumstància que impedisca a ell o al seu client acudir a una diligència.  
Article 28. Actuació davant dels tribunals  
1. L'advocat compareixerà davant dels jutjats i tribunals vestint toga, quan així estiga establit, sense distintiu de cap classe i adequarà la seua indumentària a la dignitat i prestigi de la toga i al respecte a la justícia.  
2. L'advocat tindrà dret a intervindre davant dels tribunals de qualsevol jurisdicció assegut en estrades, al mateix nivell en què es trobe instal·lat el Tribunal, de manera que no done l'esquena al públic.  
3. L'advocat que es trobe processat o encartat i es defense a si mateix o col·labore amb el seu defensor, usarà toga i ocuparà el lloc establit per als lletrats.  
Article 29. De la substitució i auxili davant dels tribunals  
L'advocat actuant podrà ser auxiliat o substituït, en l'acte de la vista o judici i en qualsevol altra diligència judicial, per companys en exercici incorporats o la comunicació d'actuació professional del qual haja sigut registrada en el mateix Col·legi. Per a la substitució bastarà la declaració de l'advocat substitut, sota la seua responsabilitat.  
Article 30. De la independència  
Si l'advocat actuant considera que l'autoritat, tribunal o jutjat coarta la independència o llibertat necessàries per a complir els seus deures professionals, o que no se li guarda la consideració deguda a la seua professió, haurà de fer-ho constar així davant de la mateixa autoritat, jutjat o tribunal i donar compte a la Junta de Govern del Col·legi d'Advocats.  
Article 31. Puntualitat en les actuacions  
1. L'advocat haurà d'acudir a les actuacions judicials en el temps assenyalat.  
2. L'advocat esperarà un temps prudencial sobre l'hora assenyalada pels òrgans judicials, per a les actuacions en què vaja a intervindre, transcorregut el qual podrà formular la pertinent queixa davant del mateix òrgan i absentar-se, i informar del retard a la Junta de Govern del Col·legi, perquè puga adoptar les iniciatives pertinents.  
SECCIÓ QUARTA  
En relació amb els clients, oponents i altres persones   
que intervinguen en judici  
Article 32. Llibertat d'actuació   
1. Els advocats tenen plena i absoluta llibertat en l'acceptació de l'assumpte, així com en la seua direcció.  
2. Podrà renunciar a la direcció de l'assumpte en qualsevol moment, sempre que no es produïsca indefensió.  
3. L'advocat haurà d'abstindre's de seguir les indicacions del client si en fer-ho poguera comprometre l'observança dels principis de la professió.  
4. L'advocat no acceptarà cap assumpte si no es considera competent per a dirigir-ho, llevat del cas que col·labore amb un advocat que ho siga.  
Article 33. Relacions amb els clients  
1. La relació de l'advocat amb el client ha de fonamentar-se en la recíproca confiança, lleialtat i integritat.  
2. En l'exercici de la seua funció, l'advocat tindrà plena llibertat i independència, i desenvoluparà la seua intervenció amb les més adequades exigències tècniques, deontològiques i d'integritat que exigisca l'encàrrec.  
Article 34. Relació amb la part contrària i altres persones que intervinguen en judici.  
1. L'advocat haurà d'abstindre's de tota relació i comunicació directa amb la part contrària, quan li conste que està representada o assistida per un altre advocat.  
2. L'advocat haurà de guardar el degut respecte i consideració a quantes persones alienes a les parts litigants intervinguen en qualsevol classe de judici, amb independència de la qualitat en què actuen, tant en les exposicions orals que es formulen a la Sala com en els respectius escrits que es presenten davant del Jutjat. El dret a la defensa d'un client no serà excusa per a menysprear o difamar aquestes persones.  
CAPÍTOL IV  
Dels honoraris  
Article 35. Dret a honoraris  
1. L'advocat té dret a una compensació econòmica o honoraris per la seua actuació professional, i a reintegrar-se de les despeses que se li hagen ocasionat.  
2. Els honoraris podran assumir la forma de retribució periòdica en cas d'exercici permanent dels serveis professionals, i llevat del cas que hi haja un pacte exprés en contra, s'entendrà que l'esmentada retribució inclou l'assessorament i serveis professionals extrajudicials, i el lletrat tindrà dret a minutar a banda les actuacions judicials.  
3. No s'entendran englobats en la retribució periòdica els honoraris recobrats de tercers en concepte de costes, que hauran de ser efectivament satisfets al lletrat, llevat que hi haja un pacte exprés en contra.  
4. L'advocat designat per torn d'ofici té dret a percebre honoraris del seu client, si aquest no obtinguera el reconeixement a l'assistència jurídica gratuïta, així com en aquells supòsits en què la Llei ho establisca o autoritze.  
Article 36. Criteris orientadors  
1. Els honoraris no estan subjectes a aranzel, si bé el Col·legi d'Advocats establirà uns criteris orientadors que servisquen de base als col·legiats per a establir els seus honoraris.  
2. L'advocat haurà d'informar el seu client, si és sol·licitat per aquest i en la mesura que siga possible, del total a què puguen ascendir els honoraris i despeses de l'assumpte encomanat. Així mateix, pot sol·licitar el lliurament d'una provisió de fons, a compte de les esmentades despeses i honoraris, que no excedisca de la previsió raonable que per aquells conceptes comportarà l'assumpte.  
3. Les quantitats percebudes de deutors del client no responen dels honoraris de l'advocat, llevat que hi haja autorització expressa del client.  
Article 37. Informes d'honoraris  
La Junta de Govern es pronunciarà sobre la correcció de tota minuta d'honoraris que li siga sotmesa expressament i per escrit, judicial o extrajudicialment.  
Anualment, la Junta de Govern publicarà els dictàmens emesos, salvaguardant la identitat dels intervinents, per a general coneixement dels col·legiats dels seus criteris i crear una base de precedents orientatius.  
Article 38. Arbitratges  
La Junta de Govern resoldrà per via d'arbitratge, propi o impropi, les qüestions que sobre honoraris li siguen sotmeses pels interessats, i respectarà sempre els principis de contradicció i audiència.  
Article 39. Drets econòmics  
La Junta de Govern podrà establir drets econòmics per l'emissió d'informes i resolució d'arbitratges, en la forma i quantia que considere convenient, i suposaran una càrrega col·legial per a l'advocat que resulte obligat al seu pagament. L'impagament d'aquests drets econòmics suposarà la baixa del Col·legi, conforme preveu l'article 19.1 d'aquests Estatuts.  
En el cas que el lletrat obligat al pagament de dits drets econòmics no fóra col·legiat d'Elx, la Junta de Govern incoaria expedient disciplinari per una falta greu de l'article 96, en relació amb l'article 18.3.  
Article 40. Prohibició de quota litis  
Es prohibeix, en tot cas, la quota litis en sentit estricte, i s'entendrà per tal l'acord entre l'advocat i el seu client, previ a l'acabament de l'assumpte, en virtut del qual aquest es compromet a pagar-li únicament un percentatge del resultat de l'assumpte, independentment que consistisca en una suma de diners o qualsevol altre benefici, bé o valor que aconseguisca el client per aqueix assumpte. No constitueix quota litis el pacte que fixe honoraris diferents segons el resultat de l'assumpte, sempre que contemple el pagament efectiu com a mínim d'una quantitat que cobrisca els costos del servei jurídic prestat, encara que el resultat siga totalment advers.  
CAPÍTOL V  
Modalitats de l'exercici professional  
Article 41. De l'exercici individual  
1. L'exercici individual de l'advocacia podrà desenvolupar-se per compte propi, com a titular d'un despatx, o per compte d'altri, com a col·laborador o en règim de relació laboral amb un despatx individual o col·lectiu. No es perdrà la condició d'advocat que exerceix com a titular del seu propi despatx individual quan:  
a) L'advocat tinga en el seu bufet passants o col·laboradors, amb relació o sense laboral amb aquests.  
b) L'advocat compartisca el bufet amb el seu cònjuge, ascendents, descendents o parents, fins al segon grau de consanguinitat o afinitat.  
c) L'advocat compartisca els locals, instal·lacions, serveis o altres mitjans amb altres advocats, però mantinga la independència dels seus bufets, sense identificació conjunta d'aquest davant la clientela.  
d) L'advocat concerte acords de col·laboració per a determinats assumptes o classes d'assumptes amb altres advocats o despatxos col·lectius, nacionals o estrangers, siga quina siga la seua forma.  
e) L'advocat constituïsca una societat unipersonal per a l'esmentat exercici de l'advocacia.  
2. L'advocat titular d'un despatx professional individual respondrà professionalment davant dels seus clients de les gestions o actuacions que efectuen els seus passants o col·laboradors, sense perjudici de la facultat de repetir davant d'aquests, si procedira. No obstant això, els passants i col·laboradors queden sotmesos a les obligacions deontològiques i assumiran la seua responsabilitat disciplinària. Els honoraris a càrrec del client es meritaran a favor del titular del despatx, fins i tot en el cas que les actuacions foren realitzades per altres lletrats per delegació o substitució d'aquest, i, al seu torn, l'esmentat titular del despatx respondrà personalment dels honoraris deguts als lletrats a qui encarregue o delegue actuacions, fins i tot, en el cas que el client deixara d'abonar-li'ls, llevat de pacte escrit en contra.  
3. L'exercici de l'advocacia per compte d'altri, en règim d'especial col·laboració, haurà de pactar-se expressament per escrit, i s'hi fixaran les condicions, duració, abast i règim econòmic de la col·laboració.  
4. L'advocacia també podrà exercir-se per compte d'altri sota règim de dret laboral, mitjançant contracte de treball formalitzat per escrit i en què haurà de respectar-se la llibertat i independència bàsiques per a l'exercici de la professió i expressar-se si l'esmentat exercici és en règim d'exclusivitat.  
5. El Col·legi d'Advocats podrà exigir la presentació dels contractes de col·laboració i de treball, per tal de verificar que s'ajusten al que estableix aquesta norma. En les actuacions que realitze el col·laborador en règim especial o en règim de dret laboral, per substitució o per delegació del despatx amb què col·labore, haurà de fer constar en nom i per compte de qui actua.  
Article 42. De l'exercici en forma col·lectiva  
1. Els advocats podran exercir l'advocacia col·lectivament mitjançant la seua agrupació sota qualsevol de les formes lícites en dret, incloses les societats mercantils.  
2. L'agrupació haurà de tindre com a objecte exclusiu l'exercici professional de l'advocacia i estar integrada exclusivament per advocats en exercici. La seua seu haurà de ser independent de qualsevol altra activitat incompatible o que impedisca el correcte exercici de l'advocacia i tant el capital com els drets polítics i econòmics hauran d'estar atribuïts únicament als advocats que integren el despatx col·lectiu.  
3. La forma d'agrupació haurà de permetre en tot moment la identificació dels seus integrants, constituir-se per escrit i inscriure's al Registre Especial del Col·legi. En l'esmentat Registre s'inscriuran la seua composició i les altes i baixes que es produïsquen. Els advocats que formen part d'un despatx col·lectiu estaran obligats personalment a sol·licitar les inscripcions corresponents.  
4. Els advocats agrupats en un despatx col·lectiu no podran tindre despatx independent del col·lectiu i en les intervencions professionals que realitzen hauran de deixar constància de la seua condició de membres del referit col·lectiu, així com en les minutes que s'emeten. No obstant això, les actuacions corresponents als torns d'ofici i d'assistència al detingut tindran caràcter personal, encara que podrà sol·licitar-se del Col·legi la seua facturació a nom del despatx col·lectiu.  
5. Els advocats, membres d'un despatx col·lectiu, tindran plena llibertat per a acceptar o rebutjar qualsevol client o assumpte del despatx, així com plena independència per a dirigir la defensa dels interessos que tinguen encomanats. Les substitucions que es produïsquen s'atindran a les normes de funcionament del respectiu despatx, i els honoraris correspondran al col·lectiu, sense perjudici del règim intern de distribució que establisquen les referides normes que, en cap cas, podran reconéixer cap participació en tals honoraris a persones o entitats que no siguen membres del despatx col·lectiu, advocats col·laboradors externs o altres professionals amb vincle de col·laboració autoritzat o als seus drethavents, en cas de defunció.  
6. L'actuació professional dels integrants del despatx col·lectiu estarà sotmesa a la disciplina d'aquest Col·legi, i en respondrà personalment l'advocat. No obstant això, s'estendrà a tots els membres del despatx col·lectiu el deure de secret professional, les incompatibilitats que afecten qualsevol dels seus integrants i les situacions de prohibició d'actuar en defensa d'interessos contraposats amb els patrocinats per qualsevol d'ells.  
7. Per a la millor salvaguarda del secret professional i de les relacions de companyonia, les normes reguladores del despatx col·lectiu podran sotmetre a arbitratge del Col·legi les discrepàncies que pogueren sorgir entre els seus membres a causa del funcionament, separació o liquidació de l'esmentat despatx.  
8. La responsabilitat civil que poguera tindre el despatx col·lectiu serà conforme al règim jurídic general que corresponga a la forma d'agrupació utilitzada. A més, tots els advocats que hagen intervingut en un assumpte respondran civilment davant del client amb caràcter personal, solidari i il·limitat.  
Article 43. Exercici de l'advocacia en col·laboració amb altres professionals  
1. Els advocats, sense que això afecte la seua plena capacitat per a l'exercici de la seua professió davant de qualsevol jurisdicció i tribunals, podran establir convenis de col·laboració amb altres professionals no incompatibles amb l'exercici de l'advocacia, que tinguen com a objecte la prestació de serveis conjunts determinats, inclosos els serveis jurídics específics que es complementen amb els d'altres professions.  
2. Al Col·legi hi haurà un registre especial, on s'inscriuran les agrupacions en règim de col·laboració multiprofessional.  
3. Els membres advocats hauran de separar-se quan qualsevol dels seus integrants incomplisca les normes sobre prohibicions, incompatibilitats o deontologia propis de l'advocacia.  
TÍTOL III  
Òrgans de govern del Col·legi  
CAPÍTOL I  
De la Junta General  
Article 44. Òrgans  
L'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx està regit pel degà, la Junta de Govern i la Junta General de Col·legiats.  
Article 45. De la Junta General  
1. Els acords de la Junta General obliguen tots els col·legiats.  
2. Tots els col·legiats que estiguen incorporats amb anterioritat a la data de la convocatòria poden assistir, amb veu i vot, a les reunions de la Junta General.  
3. El vot és indelegable.  
Article 46. Competències de la Junta General  
La Junta General és l'òrgan sobirà i té competència per a conéixer de qualsevol assumpte no atribuït a altres òrgans col·legials per aquests Estatuts i la resta de normativa aplicable.  
Article 47. Classes de juntes generals  
Les juntes generals poden ser ordinàries i extraordinàries.  
Article 48. Junta General Ordinària  
1. Se celebrarà Junta General Ordinària en el primer trimestre de cada any amb el següent orde del dia:  
1r. Ressenya que farà el degà dels esdeveniments més importants que, durant l'any anterior, hagen tingut lloc en relació amb el Col·legi.  
2n. Examen i votació del compte general de despeses i ingressos de l'exercici anterior.  
3r. Lectura, discussió i votació dels assumptes que es consignen en la convocatòria.  
4t. Proposicions.  
5é. Precs i preguntes.  
2. Se celebrarà Junta General Ordinària en l'últim trimestre de cada any, amb el següent orde del dia:  
1r. Examen i votació del pressupost format per la Junta de Govern per a l'exercici següent.  
2n. Lectura, discussió i votació dels assumptes que es consignen en la convocatòria.  
3r. Precs i preguntes.  
Article 49. Junta General Extraordinària  
1. Tota Junta General diferent de les previstes en l'article anterior tindrà la consideració d'extraordinària.  
2. L'aprovació, modificació i derogació de l'Estatut del Col·legi i el vot de censura a la Junta de Govern o a qualsevol dels seus membres, hauran de ser tractats en Junta General Extraordinària, convocada només amb aqueix objecte.  
Article 50. Convocatòria  
1. Les juntes generals, tant ordinàries com extraordinàries, seran convocades per la Junta de Govern.  
2. La Junta General Extraordinària haurà de ser convocada quan ho sol·licite un nombre de col·legiats que represente almenys el deu per cent del cens dels exercents, llevat que es propose una moció de censura i, en aquest cas, el percentatge mínim serà del vint per cent. En la sol·licitud s'expressaran els assumptes concrets que han de ser tractats en la Junta.  
Article 51. Temps de la convocatòria  
1. Les juntes generals, tant ordinàries com extraordinàries, hauran de ser convocades per la Junta de Govern, amb una antelació mínima de trenta dies naturals per a les juntes ordinàries, i quinze dies naturals, per a les extraordinàries, i la documentació referent a aquestes haurà d'estar a disposició dels col·legiats, en un termini de quinze dies abans de la Junta General Ordinària, i de cinc dies, en la Junta General Extraordinària.   
2. La Junta General sol·licitada pels col·legiats, d'acord amb el que preveu l'article anterior, haurà de celebrar-se en el termini màxim de trenta dies hàbils, comptadors des de l'entrada de la sol·licitud al Registre del Col·legi.  
Article 52. Publicitat de la convocatòria  
1. La convocatòria de la Junta General, amb el corresponent orde del dia, es fixarà al tauler d'anuncis del Col·legi el dia hàbil següent a la seua convocatòria.  
2. També es comunicarà per escrit, o mitjans telemàtics, a tots els col·legiats en els tres dies hàbils següents de la convocatòria.  
Article 53. Documentació  
Des dels quinze dies anteriors a la data fixada per a la celebració de la Junta General i fins al dia anterior a aquesta estarà a disposició de tots els col·legiats a la Secretaria del Col·legi la documentació dels assumptes que siguen objecte de la convocatòria.  
Article 54. Constitució i desenvolupament de la Junta General  
1. Les juntes generals quedaran vàlidament constituïdes siga quin siga el nombre d'assistents, sempre que hagen estat degudament convocades.  
Per excepció:  
a) Quan la Junta tinga com a objecte l'aprovació, modificació o derogació dels Estatuts del Col·legi, per a la vàlida constitució d'aquesta es requerirà l'assistència de la meitat més un dels seus col·legiats amb dret de vot. Si no s'aconseguix dit quòrum, se celebrarà nova Junta General, en què no s'exigirà cap quòrum especial. En la convocatòria es podrà assenyalar dia i hora per a la celebració d'aquesta segona Junta General.  
b) Quan la Junta tinga com a objecte el vot de censura a la Junta de Govern o a algun dels seus membres, la sol·licitud de la seua convocatòria expressarà amb claredat les raons en què es fonamenta. La Junta haurà de celebrar-se dins dels trenta dies hàbils següents a la presentació de la sol·licitud, i no es podran tractar en aquesta més assumptes que els expressats en la convocatòria. Per a la vàlida constitució de la Junta es requerirà l'assistència de la meitat més un del cens col·legial amb dret de vot.  
2. El degà dirigirà els debats i concedirà i retirarà l'ús de la paraula i podrà advertir als col·legiats que s'excedisquen en les seues intervencions, que no se cenyisquen a la qüestió debatuda o que no falten al respecte o a la consideració deguts al Col·legi, a la Junta de Govern, o als col·legiats, o que alteren en qualsevol altra forma el desenvolupament de la Junta. En tals supòsits, el degà, si l'intervinent no modificara la seua actitud després de ser advertit, podrà acordar la seua expulsió de la sala.  
3. En els debats es concediran torns a favor i altres en contra, per cada proposició o assumpte que es tracte, a discreció del degà, qui, a més, podrà concedir intervencions per a rectificacions o per al·lusions, que hauran de cenyir-se a la causa concreta que les motive.  
4. Una vegada debatudes les propostes, seran sotmeses a votació pel degà, conjuntament o separadament.  
Article 55. Votació  
1. Les juntes generals adoptaran els seus acords per majoria simple de vots dels assistents.  
2. El vot dels col·legiats exercents tindrà doble valor que el dels no-exercents. La condició de col·legiat i la qualitat d'exercent o no exercent quedarà referida al dia de la convocatòria de la Junta General.  
3. La votació es realitzarà a mà alçada, llevat que el 10% dels assistents acorde que siga nominal o secreta.  
Per excepció, quan l'objecte de la Junta siga el vot de censura a la Junta de Govern o a algun dels seus membres, la votació serà secreta.  
Article 56. Esmenes i propostes  
1. Fins a quinze dies abans de la celebració de la Junta Ordinària, o cinc dies abans de la Junta General Extraordinària, es podran presentar a aquesta les proposicions o esmenes referides als assumptes inclosos en l'orde del dia, que seran sotmesos a deliberació i votació.  
2. Les proposicions hauran de presentar-se per escrit i signades per un nombre de col·legiats no inferior al dos per cent del cens, a l'efecte del qual, en la convocatòria s'especificarà el mateix a aquests efectes.  
3. Les esmenes es presentaran per escrit i signades per les persones que les facen, i també podrà presentar-se individualment.  
CAPÍTOL II  
De la Junta de Govern  
Article 57. Composició  
La Junta de Govern, òrgan rector de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx, es compon de dotze membres, un degà, un diputat primer, un tresorer, un bibliotecari comptador, un secretari i altres set diputats, que es denominen segon, tercer, quart, cinqué, sisé, seté i vuité.  
Article 58. Requisits  
1. El degà i els altres membres de la Junta de Govern seran elegits entre col·legiats exercents i residents en la demarcació del Col·legi que, en ser proclamats candidats, acrediten les següents antiguitats mínimes d'exercici professional:  
- Per a degà i diputat primer, cinc anys.  
- Per a la resta de membres de la Junta de Govern, tres anys.  
2. Els candidats no podran estar sotmesos en cap de les situacions següents:  
a) Estar condemnats per sentència ferma que comporte la inhabilitació o suspensió per a càrrecs públics, en tant aquestes subsistisquen.  
b) Haver sigut disciplinàriament sancionats en qualsevol col·legi d'Advocats, mentres no hagen sigut rehabilitats.  
c) Ser membres d'òrgans rectors d'un altre Col·legi Professional.  
d) No trobar-se al corrent de les càrregues col·legials.  
Article 59. Duració del mandat  
1. El mandat dels membres de la Junta de Govern serà de quatre anys i podran ser reelegits consecutivament per al mateix càrrec una sola vegada.  
2. Quan es produïsca qualsevol vacant abans de l'expiració del mandat, la Junta de Govern podrà convocar eleccions per a cobrir-la. La persona elegida serà tan sols per a la resta de mandat que quedara al substituït.  
Article 60. Junta Provisional  
1. Quan, per qualsevol causa, la totalitat dels càrrecs de la Junta de Govern queden vacants, el Consell Valencià o, si no n'hi ha, el Consell General de l'Advocacia designarà una Junta Provisional entre els seus membres més antics formada per col·legiats exercents i residents a la demarcació del Col·legi. La Junta Provisional convocarà, en el termini de trenta dies naturals, eleccions per a la provisió dels càrrecs vacants per la resta de mandat que quedara, eleccions que hauran de celebrar-se dins dels trenta dies següents, comptadors a partir de la convocatòria.  
2. De la mateixa manera, es completarà provisionalment la Junta de Govern, quan es produïsca la vacant de la meitat o més dels càrrecs, i es procedirà a la convocatòria d'eleccions per a la seua provisió definitiva per a la resta de mandat que quede als cessants.  
3. En els períodes electorals, des del mateix moment de la Convocatòria per part de la Junta de Govern d'eleccions, cas que els seus membres es presenten a la reelecció es constituirà la Junta Provisional que vetlarà, vigilarà i decidirà tot el concernent al procés electoral.  
4. Per al supòsit anterior, la Junta Provisional estarà formada per cinc membres, i estarà composta pels membres de la Junta de Govern que no es presenten a la reelecció i pels col·legiats necessaris fins a cobrir la quota de cinc d'entre els membres més antics del Col·legi i per orde d'antiguitat que accepten cobrir els llocs.  
5. Com a Junta Provisional de caràcter electoral, es reunirà dins dels cinc dies naturals següents a la data de la convocatòria d'eleccions i serà presidida pel degà i actuarà com a secretari el que ho fóra de la Junta de Govern. En el cas que el degà no forme part de la Junta Provisional, la presidirà el membre més antic d'aquesta, i actuarà com a secretari el de la Junta de Govern o bé el qui dels membres de l'esmentada Junta designe el degà o president, si és el cas.  
Article 61. Reunions, convocatòria, quòrum i acords  
1. La Junta de Govern es reunirà una vegada al mes, excepte en casos justificats, i totes les vegades que siga convocada pel degà, per iniciativa pròpia, o a petició de quatre dels seus membres.  
2. La convocatòria la realitzarà el secretari per orde del degà, per mitjà d'un escrit remés amb una antelació mínima de tres dies, excepte en supòsits d'urgència, i s'haurà d'indicar el lloc, dia i hora de la reunió i assumptes a tractar.  
3. Perquè la Junta de Govern quede vàlidament constituïda, caldrà la concurrència de la majoria numèrica dels membres que la integren, excepte en els supòsits que requerisquen quòrum especial d'assistència.  
4. Els acords seran presos per majoria simple de vots emesos, excepte els supòsits que requerisquen majories qualificades. En cas d'empat, decidirà el vot del degà.  
Article 62. Obligació d'assistència  
1. L'assistència a les reunions de la Junta de Govern serà obligatòria.  
2. Els membres de la Junta de Govern seran cessats per aquesta, per la falta d'assistència injustificada a tres sessions consecutives de la Junta de Govern o a cinc alternes en el termini d'un any.  
Article 63. Competències  
La Junta de Govern té competència per a aquelles matèries no atribuïdes específicament a la Junta General i, entre elles, les següents:  
A) En relació amb els col·legiats:  
1. Resoldre les sol·licituds d'incorporació al Col·legi.  
2. Vetlar per la llibertat i independència dels col·legiats en l'exercici de la professió i perquè se'ls guarden les consideracions degudes.  
3. Exigir als col·legiats que es comporten i actuen amb les degudes correcció i diligència.  
4. Perseguir l'intrusisme i denunciar les incompatibilitats.  
5. Fixar la quantia dels drets d'incorporació al Col·legi.  
6. Establir i recaptar les quotes i la resta de càrregues que hagen de satisfer els col·legiats.  
7. Establir els criteris orientadors dels honoraris professionals.  
8. Informar en matèria d'honoraris professionals en els supòsits legalment o estatutàriament previstos.  
9. Convocar les eleccions per a proveir els càrrecs de la Junta de Govern.  
10. Convocar les juntes generals, ordinàries i extraordinàries, i fixar l'orde del dia.  
11. Exercir la facultat disciplinària i crear l'òrgan que haja d'instruir els expedients disciplinaris.  
12. Acordar la baixa dels col·legiats que deixen de pagar les quotes o càrregues establides, així com per altres causes.  
13. Crear les seccions i comissions de col·legiats que interessen als fins del Col·legi, i se'ls conferiran les facultats que estime procedents. Les comissions hauran de ser presidides pel degà, i aquest podrà delegar en qualsevol membre de la Junta de Govern.  
14. Autoritzar els Estatuts de les agrupacions de col·legiats, així com les seues modificacions.  
15. Aprovar els reglaments del torn d'ofici, d'assistència a detinguts i dels serveis d'Orientació Jurídica.  
16. Informar els col·legiats de qüestions que puguen afectar-los, ja siguen d'índole corporativa, col·legial, professional, cultural o d'altres matèries, de què la Junta de Govern tinga coneixement en l'exercici de la seua funció.  
17. Intervindre, en via de conciliació o arbitratge, en les qüestions que, per motius relacionats amb la professió o l'activitat professional, se susciten entre els col·legiats.  
18. Procurar l'harmonia i col·laboració entre els col·legiats i impedir la competència deslleial entre aquests.  
19. Organitzar activitats de caràcter cultural i formatiu de perfeccionament professional, així com serveis assistencials, de previsió i altres d'anàlegs que resulten d'interés per als col·legiats.  
20. Designar àrbitres, comptadors i pèrits, quan aquesta designació li siga sol·licitada.  
B) En relació amb els tribunals de justícia i altres organismes:  
1. Procurar una permanent i fluida relació amb els òrgans i funcionaris de l'administració de justícia.  
2. Emparar i defendre, quan ho estime procedent, els col·legiats en l'exercici de la professió o amb motiu d'aquesta.  
3. Informar sobre els projectes de disposicions de caràcter general sotmesos a la consideració del Col·legi.  
4. Exercitar els drets i accions contra totes aquelles persones i organismes que entorpisquen el lliure exercici de l'advocacia i el bon funcionament de l'administració de justícia.  
5. Col·laborar amb les administracions públiques en matèries de les seues competències respectives.  
C) En relació amb els mitjans econòmics del Col·legi:  
1. Redactar els pressupostos del Col·legi i rendir anualment comptes de l'execució de despeses i ingressos, així com de tots els acords adoptats en la Junta de Govern.  
2. Recaptar, custodiar i administrar els fons i patrimoni del Col·legi, i proposar a la Junta General l'adquisició, alienació o gravamen dels immobles que integren el patrimoni col·legial.  
3. Fixar la quantia dels drets econòmics que haja de percebre el Col·legi per l'emissió d'informes o dictàmens o per la prestació de qualsevol altre servei.  
4. Decidir la realització d'auditoria dels comptes col·legials i contractar-la.  
Article 64. Dictàmens  
La Junta de Govern podrà emetre dictàmens, evacuar consultes i dictar laudes. Els drets econòmics que perceba per aquestes actuacions s'ingressaran en la caixa del Col·legi.  
Article 65. Del degà  
Correspon al degà:  
a) La representació de l'il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx davant de qualssevol autoritats i institucions, corporacions i organismes.  
b) Presidir les juntes generals, les sessions de la Junta de Govern i totes les reunions de les comissions i seccions a què assistisca; dirigirà les discussions i decidirà amb vot de qualitat, en cas d'empat.  
   
c) Exercir quantes altres funcions li atribuïsquen els presents Estatuts i la resta de normativa general.  
Article 66. Del vicedegà  
El vicedegà o diputat primer exercirà totes aquelles funcions que li conferisca el degà i assumirà les d'aquest en els supòsits d'absència, malaltia, abstenció, recusació o vacant.  
Article 67. Dels diputats  
1. Els diputats actuaran com a vocals de la Junta de Govern i desenvoluparan, a més de les funcions previstes en els Estatuts, les que especialment els siguen encomanades per aquella.   
2. Les substitucions dels càrrecs de diputat primer, secretari, tresorer i bibliotecari comptador correspondrà al diputat que designe la Junta de Govern. En cas d'urgència, decidirà el degà.  
Article 68. Del tresorer  
Incumbeix al tresorer:  
a) La recaptació i gestió dels fons del Col·legi.  
b) El pagament dels lliuraments que expedisca el degà.  
c) Supervisar l'administració dels llibres de comptabilitat del Col·legi.  
d) La presentació a la Junta de Govern dels comptes anuals i projectes de pressupostos i de liquidació.  
Article 69. Del bibliotecari comptador  
Són funcions del bibliotecari comptador:  
a) La direcció i ordenació de la Biblioteca i catalogació de les obres.  
b) L'adequació de la Biblioteca als avanços tècnics i necessitats dels col·legiats, i haurà d'arreplegar els suggeriments d'aquests, i decidir l'adquisició de les obres que estime d'interés.  
c) Intervindre les operacions de tresoreria.  
Article 70. Del secretari  
Són funcions del secretari:  
a) Rebre les comunicacions, correspondència, sol·licituds i tots els escrits dirigits al Col·legi i disposar-ne la tramitació.  
b) Lliurar certificats.  
c) Portar el Registre dels col·legiats.  
d) Dirigir i coordinar els serveis del Torn d'Ofici i d'Assistència al Detingut, llevat que la Junta de Govern, a proposta del secretari, delegue l'esmentada facultat en un altre dels seus components.  
e) Formar els expedients personals de tots els col·legiats.  
f) Redactar les actes de les juntes generals i de les sessions de la Junta de Govern.  
g) Cuidar de l'arxiu, portar el llibre-registre de títols i custodiar el segell del Col·legi.  
h) Publicar anualment les llistes dels col·legiats i els dictàmens emesos sobre honoraris professionals sotmesos a la seua consideració directament pels col·legiats o a través dels jutjats.  
i) Organitzar i dirigir les oficines i ostentar la direcció del Personal.  
j) Portar el registre dels documents privats.  
Article 71. Terminació del mandat  
Els membres de la Junta de Govern, en cessar en els seus càrrecs, ho faran també en aquells altres per als quals hagueren sigut designats en la seua condició de components d'aquesta, llevat que la Junta acorde expressament la continuïtat.  
CAPÍTOL III  
De les eleccions per als càrrecs de la Junta de Govern  
Article 72. Temps de l'elecció  
1. Les eleccions per a cobrir els càrrecs vacants de la Junta de Govern tindran lloc dins de l'últim trimestre de l'any.  
2. Les eleccions podran convocar-se dins de l'orde del dia de la segona Junta General o amb independència d'aquesta.  
Article 73. Convocatòria  
La convocatòria de les eleccions s'ajustarà a les regles següents:  
1. La Junta de Govern redactarà la convocatòria electoral, que s'anunciarà com a mínim amb trenta dies d'antelació a la data de celebració de les eleccions, i s'encarregarà de formar la Junta Provisional electoral, que haurà de prendre possessió per a l'esmentat procés electoral.  
2. L'endemà de caràcter laboral a la data de la Convocatòria, el secretari la inserirà en el tauler d'anuncis del Col·legi, i haurà de tindre el contingut següent mínim:  
a) Càrrecs que han de ser objecte d'elecció i requisits exigits per a poder aspirar a cada un d'ells, tant d'antiguitat com de situació col·legial.  
b) Dia, hora i lloc de la celebració de les eleccions i hora a què es tancaran les urnes per a començament de l'escrutini.  
c) Igualment, s'exposaran en el tauler d'anuncis llistes separades de col·legiats exercents i no exercents amb dret de vot.  
3. La convocatòria serà remesa també mitjançant circular o mitjans telemàtics als col·legiats, en els tres dies següents hàbils i de caràcter laboral de la data de la Convocatòria.  
Article 74. Eleccions  
1. Seran electors tots els col·legiats incorporats amb més de tres mesos d'antelació a la data de la convocatòria de les eleccions.  
2. El vot dels col·legiats exercents tindrà doble valor que el dels no-exercents.  
3. Les reclamacions contra la inclusió o exclusió de les llistes d'electors hauran de formular-se, si és el cas, dins dels cinc dies següents a l'exposició d'aquestes.  
4. La Junta Provisional Electoral resoldrà, en el cas d'haver reclamacions contra les llistes, dins dels tres dies següents a l'expiració del termini per a formular-les, i haurà de notificar la resolució als reclamants dins dels dos dies següents.  
Article 75. Candidats  
1. Les candidatures hauran de presentar-se a la Secretaria del Col·legi en el termini que hi haja entre el dia de la convocatòria i els quinze dies hàbils anteriors a la data de celebració de les eleccions.  
2. Les esmentades candidatures podran presentar-se individualment o conjuntament en una sola llista per a tots o alguns dels càrrecs l'elecció dels quals es convoque, si bé en tot cas les llistes seran obertes.  
3. No podrà presentar-se a les eleccions cap membre de la Junta de Govern que estiga en l'exercici del càrrec.  
4. Les candidatures hauran d'estar firmades personalment pels candidats. No serà vàlida la candidatura d'un mateix col·legiat per a més d'un càrrec.  
5. L'endemà hàbil al de la finalització del termini de presentació de candidatures, la Junta Provisional Electoral proclamarà candidats a aquells que reunisquen els requisits establits. A continuació, publicarà en el tauler d'anuncis els noms dels candidats i s'haurà de comunicar a aquests la seua proclamació.  
6. Les exclusions hauran de ser motivades i es notificaran als interessats en els dos dies següents a la publicació.  
7. Contra la resolució d'exclusió d'un candidat podrà presentar-se recurs en el termini de dos dies davant de la Junta Provisional Electoral, que resoldrà en el mateix termini.  
Article 76. Candidat únic  
Quan, finalitzat el termini de presentació de candidatures, hi haja un sol candidat per a alguna de les vacants convocades, quedarà designat electe l'únic presentat.  
Article 77. Desenvolupament de la votació  
1. Per a la celebració de les eleccions es constituirà la mesa electoral, integrada pel president, pel secretari i per un altre membre de la Junta Provisional Electoral, i aquesta serà presidida pel president de la Junta. La resta de membres de la Junta Provisional Electoral quedaran com a suplents.  
2. Cada candidat podrà designar entre els col·legiats un interventor que li represente en el desenvolupament de la votació i escrutini.  
3. En la mesa electoral haurà d'haver-hi urnes separades, tancades i precintades, per a lletrats exercents i no exercents.  
4. Constituïda la mesa electoral, el president declararà el començament de la votació. A l'hora prevista per a la seua finalització, es tancaran les portes i només podran votar els col·legiats que ja estigueren a la sala. Els integrants de la mesa votaran en últim lloc.  
5. A continuació, i prèvia comprovació, s'introduiran dins de les urnes electorals els vots que hagen arribat fins aquell moment per correu certificat i amb els requisits establits.  
6. La votació tindrà una duració mínima de sis hores i un màxim de vuit.  
7. Les paperetes de votació seran editades pel Col·legi, hauran de ser de la mateixa grandària i color i s'introduiran a les urnes dins d'un sobre que facilitarà també el Col·legi.  
8. La Junta de Govern haurà de disposar l'existència a la seu en què se celebre la votació de suficient nombre de paperetes amb el nom i cognoms dels candidats en blanc.  
Article 78. Vot  
Els votants hauran d'acreditar a la mesa electoral la seua identitat. A aquests efectes, bastarà el carnet de col·legiat expedit pel Col·legi d'Advocats d'Elx. La mesa comprovarà la inclusió del votant en el cens, i el president pronunciarà en veu alta el nom i cognoms del votant, i indicarà que vota, i després d'això el mateix president introduirà la papereta en l'urna corresponent.  
Article 79. Emissió del vot  
1. L'exercici del dret de vot per qui tinguen la condició d'electors és personal, secret, lliure i directe.  
2. El vot és indelegable.  
Article 80. Vot per correu o anticipat  
1. Des que es convoquen eleccions per a cobrir càrrecs de la Junta de Govern i fins a deu dies abans de la seua celebració, els col·legiats que desitgen emetre el seu vot per correu podran sol·licitar a la Secretaria del Col·legi, mitjançant compareixença personal o per correu certificat, el certificat que acredite que estan inclosos en les llistes de col·legiats amb dret de vot.  
2. Els col·legiats que figuren inscrits amb domicili diferent de la ciutat d'Elx també podran fer-ho per mitjà d'un escrit dirigit al secretari i enviat per correu certificat, firmat personalment, a què acompanyaran fotocòpia del seu document nacional d'identitat o del carnet del Col·legi.  
3. El secretari del Col·legi entregarà al sol·licitant la documentació necessària per a votar, bé personalment en l'acte de la compareixença, bé per correu certificat al domicili que conste a la Secretaria.  
4. L'emissió del vot per correu o anticipat haurà d'efectuar-se de la manera següent:  
a) Dins d'un sobre en blanc s'introduirà la papereta de votació.  
b) El sobre s'introduirà en un altre, en què s'inclourà el certificat de la inclusió de l'elector en el cens.  
c) Aquest segon sobre s'enviarà per correu certificat dirigit al degà de l'il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx amb la menció següent: «Per a les eleccions de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx a celebrar el dia...». Amb les mateixes especificacions, podrà ser remés mitjançant qualsevol altre mitjà o, fins i tot, personalment a la mateixa Secretaria del Col·legi, on s'entregarà el seu rebut.  
5. Només es computaran els vots emesos per correu certificat o presentats per qualsevol altre mitjà a la Secretaria del Col·legi, que reunisquen els requisits anteriorment establits i que tinguen la seua entrada a la Secretaria del Col·legi abans de constituir-se la mesa electoral.  
Article 81. Escrutini  
1. Acabada la votació es procedirà a l'escrutini.  
2. Seran nul·les aquelles paperetes que continguen expressions alienes al contingut de la votació o que no permeten determinar la voluntat de l'elector. Igualment, seran nul·les les paperetes que no hagen sigut confeccionades pel Col·legi.  
3. Seran parcialment nul·les les paperetes que, en votar a favor d'un determinat càrrec, ho facen proposant el nom d'una persona que no siga candidat o que ho siga per a un altre càrrec diferent del que s'haja presentat el candidat, i quan es vote més d'un candidat per a un mateix càrrec, així com les que continguen ratllades o raspadures. La papereta serà vàlida respecte al vot per als altres càrrecs que no tinguen els defectes indicats.  
4. Seran vàlides les paperetes que continguen vot per a un nombre inferior de càrrecs al nombre que se sotmeten a elecció.  
5. Finalitzat l'escrutini, el secretari de la mesa electoral estendrà acta del resultat que firmarà amb el vistiplau del president. El president anunciarà el resultat i es proclamaran a continuació electes els candidats que hagen obtingut, per a cada càrrec, el nombre més gran de vots.  
6. En cas d'empat, s'entendrà elegit el candidat que haja obtingut més vots dels col·legiats exercents; si persisteix l'empat, resultarà elegit el candidat de major antiguitat en l'exercici de la professió a l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx.  
7. El resultat de l'elecció podrà ser impugnat en el termini de cinc dies naturals davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, o si no n'hi ha, davant del Consell General de l'Advocacia Espanyola.  
Els recursos que s'interposen contra el resultat de les eleccions seran admesos en un sol efecte i no suspendran la proclamació i presa de possessió dels elegits, excepte quan així siga acordat per causes excepcionals mitjançant una resolució expressa i motivada.  
8. En el termini de cinc dies des de la constitució de la Junta de Govern, haurà de comunicar-se la seua composició al Consell General de l'Advocacia Espanyola i, a través d'aquest, al Ministeri de Justícia i al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.  
CAPÍTOL IV  
De la presa de possessió dels Membres de la Junta de Govern  
Article 82. Termini  
Els membres electes hauran de prendre possessió dels seus càrrecs en la data que assenyale la Junta de Govern, que haurà de ser necessàriament dins del termini del primer trimestre de l'any següent a l'elecció.  
Fins que l'esmentada presa de possessió tinga lloc, els membres cessants continuaran exercint les seues funcions interinament.  
Article 83. Acte de la presa de possessió  
La presa de possessió es durà a terme en acte solemne en què els nous càrrecs prestaran jurament o promesa en l'exercici de les seues funcions en els termes establits per la Llei.  
CAPÍTOL V  
De les comissions, seccions i agrupacions  
Article 84. De les comissions  
1. La Junta de Govern podrà crear amb caràcter permanent o temporal comissions que l'auxilien per al millor exercici de les seues funcions, així com suprimir-les.  
2. Les comissions estaran presidides, en tot moment, per un membre de la Junta de Govern per delegació del degà. La Junta de Govern pot acordar la incorporació a cada una d'aquestes de col·legiats no pertanyents a la Junta.  
3. Els acords de les comissions tindran el caràcter de propostes a la Junta de Govern, llevat que exerciten competències atorgades per aquest Estatut o delegades per la Junta de Govern.  
4. A títol enunciatiu, les comissions són:  
a) Comissió de Deontologia.  
b) Comissió d'Honoraris.  
c) Comissió de Formació, Cultura, i Relacions amb la Universitat.  
d) Comissió dels Torns d'Ofici, Assistència al Detingut i Serveis d'Orientació Jurídica.  
e) Comissió d'Informàtica.  
f) Comissió d'Incidències judicials.  
Article 85. De les seccions i comissions no delegades de la Junta de Govern  
1. La participació dels col·legiats en les funcions col·legials i en la definició de l'activitat col·legial en els distints camps d'interés professional es du a terme, per mitjà de les seccions i comissions no delegades, que es podran constituir a iniciativa de la Junta de Govern o d'un nombre de col·legiats no inferior a vint.  
2. Cada secció i comissió no delegada serà regida per un Reglament propi que requerirà el vistiplau de la Junta de Govern.  
Article 86. De les agrupacions  
Correspon a la Junta de Govern aprovar la constitució, suspensió o dissolució de qualsevol agrupació constituïda o que puga constituir-se en el si del Col·legi, així com els seus Estatuts i les modificacions d'aquests.  
Article 87. Activitats  
1. Cada secció, agrupació i comissió no delegada, podrà presentar, abans del 30 de setembre de cada any, un projecte d'activitats per a l'any següent, i haurà d'especificar-ne el cost i l'aportació del Col·legi que necessita a l'efecte de la seua discussió i inclusió, si és el cas, en el projecte de pressupostos del Col·legi.  
2. Així mateix, haurà de presentar, a instàncies de la Junta de Govern, una memòria d'activitats i la liquidació anual de comptes a l'efecte de la seua inclusió en la memòria anual del Col·legi i en l'informe de rendició de comptes.  
Article 88. Registre  
1. Les agrupacions, seccions i comissions no delegades s'inscriuran al corresponent Registre, on constaran els seus membres i directius.  
2. La inscripció en l'esmentat Registre serà requisit indispensable per a tindre dret a les subvencions que, amb caràcter general, s'aproven per a les Seccions en els pressupostos del Col·legi.  
Article 89. Règim d'actuació  
Les actuacions i comunicacions de les seccions, comissions i agrupacions existents en el si del Col·legi hauran de ser identificades com de tal procedència, sense atribuir-se a la corporació.  
TÍTOL IV  
De l'Escola de Pràctica Jurídica  
Article 90. El Col·legi d'Advocats d'Elx, per si o mitjançant convenis de col·laboració amb altres institucions, disposarà amb caràcter permanent d'una Escola de Pràctica Jurídica que facilite als nous llicenciats en dret, col·legiats o no, aquells coneixements de caràcter pràctic que els permeten un exercici digne de la professió i procure la formació continuada durant la vida professional dels ja col·legiats.  
Article 91. L'Escola de Pràctica Jurídica del Col·legi d'Advocats d'Elx, tindrà la seu al Col·legi, i la seua estructura, organització, finançament, professorat, etc., serà objecte de desplegament per un Reglament Intern que propose la Junta de Govern a la Junta General i siga aprovat per aquesta.  
TÍTOL V  
Del règim disciplinari  
CAPÍTOL I  
De les infraccions i sancions  
Article 92. Responsabilitat disciplinària  
Amb independència de la responsabilitat civil o penal en què puguen incórrer, els col·legiats estan subjectes a responsabilitat disciplinària en els termes que preveuen aquests Estatuts i la resta de disposicions aplicables.  
Article 93. Potestat sancionadora  
El Col·legi d'Advocats d'Elx, a través dels seus òrgans competents, exerceix la potestat sancionadora respecte dels advocats que exerceixen en el seu àmbit territorial per la infracció dels deures i de les normes ètiques professionals.  
Article 94. De les infraccions  
Les infraccions que comporten sanció disciplinària es classifiquen en molt greus, greus i lleus.  
Article 95. Infraccions molt greus  
Constitueixen infraccions molt greus:  
a) Exercir l'advocacia quan estiga sotmés en causa d'incompatibilitat, així com prestar la seua firma als que, per qualsevol causa, no puguen exercir com a advocats.  
b) Establir i mantindre vincles associatius de caràcter professional, compartint local o no, amb altres professionals, funcionaris o càrrecs incompatibles amb l'exercici de l'advocacia o prohibits als advocats.  
c) La condemna en sentència ferma per delictes dolosos, en qualsevol grau de participació, comesos en ocasió de l'exercici professional o que, comesos fora d'aquest, afecten la dignitat de la professió.  
d) La col·laboració o cooperació en qualsevol forma a l'intrusisme professional, així com el seu encobriment.  
e) L'ofensa greu a la dignitat o honor d'un company en ocasió de l'exercici professional.  
f) La defensa d'interessos en conflicte amb els d'un client o dels contraposats amb els patrocinats per qualsevol altre membre del despatx col·lectiu o multidisciplinari.  
g) La infracció del deure de secret professional.  
h) La intervenció en qualsevol tipus d'assumpte en què puga estar sotmés en causa d'incompatibilitat respecte d'aquest, encara en el cas d'incompatibilitat sobrevinguda, sense parar en la seua intervenció.  
i) El deliberat i persistent incompliment de les normes deontològiques essencials en l'exercici de l'advocacia.  
j) El trencament en el compliment d'una sanció col·legial ferma.  
k) La reiteració en infraccions greus.  
l) I en relació amb el torn d'ofici:  
1) La percepció d'honoraris del client de torn d'ofici sense tindre dret a això.  
2) La inassistència injustificada a una vista o actuació processal d'anàloga naturalesa.  
3) La no-prestació, sense causa justificada, de la guàrdia de 24 hores per a la qual s'haja sigut designat.  
4) No estar localitzable en el període assignat per als qui presten el torn d'assistència al detingut per assistències individualitzades.  
5) La conformitat en juí penal, quan resulte de manifesta temeritat.  
Article 96. Infraccions greus  
Constitueixen infraccions greus:  
a) L'incompliment greu de les normes reguladores de la professió o dels acords adoptats pels òrgans del Col·legi.  
b) La falta de respecte pública i manifesta cap als companys en l'exercici de l'activitat professional.  
c) La falta greu de respecte als membres de la Junta de Govern en l'exercici de les seues funcions.  
d) La infracció de les normes sobre la substitució contingudes en l'article 20 d'aquests Estatuts.  
e) L'habitual i temerària impugnació de les minutes dels companys.  
f) La reiterada i temerària formulació de minutes d'honoraris que hagen sigut col·legialment declarades excessives.  
g) L'exercici professional de forma contrària al decor exigible, com en situació d'embriaguesa o sota l'influx de drogues tòxiques i substàncies anàlogues.  
h) La competència deslleial.  
i) La infracció del que disposen les normes sobre publicitat.  
j) El pacte de quota litis en sentit estricte.  
k) Aportar als tribunals o facilitar al client cartes, comunicacions o notes que reba de l'advocat de la part contrària subjectes en deure de confidencialitat, sense autorització expressa d'aquest últim, o, si és el cas, de la Junta de Govern.  
l) La captació deslleial de clients.  
m) Retindre la documentació rebuda d'un client, i això encara que estiguera pendent el cobrament d'honoraris.  
n) La gravació no autoritzada, en qualsevol tipus de suport, de conversacions o reunions.  
nn) L'exercici professional en l'àmbit d'aquest Col·legi, sense l'oportuna comunicació de l'actuació professional.  
o) Les previstes en l'article anterior, quan no tinguen l'entitat suficient per a ser considerades molt greus.  
p) La reiteració en faltes lleus.  
q) I en relació amb el torn d'ofici:  
1) La substitució per lletrat que no reunisca els requisits per a actuar en el torn.  
2) L'al·legació d'insostenibilitat, quan resulte de manifesta temeritat.  
3) La percepció d'honoraris del client de torn, o del contrari per condemna en costes, sense posar-ho en coneixement del cap del servei.  
4) L'ocultació d'alguna causa d'incompatibilitat per a accedir al servei.  
5) No facilitar al cap del servei la documentació quan siga requerit.  
Article 97. De les infraccions lleus  
Constitueixen infraccions lleus:  
a) La negligència en el compliment de les normes reguladores de la professió.  
b) La falta de respecte, tant en actuacions orals com escrites, cap al company en l'exercici de l'activitat professional.  
c) La falta lleu de respecte als membres de la Junta de Govern en l'exercici de les seues funcions.  
d) Les previstes en l'article anterior, quan no tinguen l'entitat suficient perquè siguen considerades com a greus.  
Article 98. Sanció de les infraccions molt greus  
1. Les infraccions molt greus se sancionaran amb la suspensió de l'exercici professional, per període de tres mesos a dos anys.  
2. Les infraccions previstes en els apartats a), d) i j) de l'article 102, així com la reiteració en la comesa d'infraccions molt greus, així declarades per resolució ferma, podran sancionar-se amb l'expulsió del Col·legi.  
Article 99. Sanció de les infraccions greus  
Les infraccions greus se sancionaran amb la suspensió de l'exercici professional per un termini no superior a tres mesos.  
Article 100. Sanció de les infraccions lleus  
Les infraccions lleus se sancionaran amb amonestació privada o advertència per escrit.  
Article 101. Efectes de les sancions sobre les càrregues col·legials  
Quan la sanció imposada siga la d'expulsió, cessarà l'obligació del sancionat d'atendre a les càrregues col·legials. En tots els altres casos, tal obligació continuarà subsistint.  
Article 102. Publicitat de les sancions i el seu registre  
1. La Junta de Govern remetrà al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i al Consell General de l'Advocacia Espanyola testimoni dels acords ferms de sanció recaiguts en expedients sobre responsabilitat disciplinària dels col·legiats.  
2. Es donarà publicitat a les sancions fermes de suspensió o expulsió i totes hauran de constar en l'expedient personal del col·legiat sancionat.  
3. Igualment, es comunicaran als tribunals les sancions fermes d'expulsió i de suspensió en l'exercici professional.  
Article 103. Prescripció de les infraccions  
1. Les infraccions molt greus prescriuran al cap de tres anys; les greus als dos anys, i les lleus, als sis mesos.  
2. El termini de prescripció començarà a comptar-se des que la infracció s'haguera comés.  
En els casos d'infracció continuada o infracció permanent, tal termini es computarà, respectivament, des del dia en què es va realitzar l'última infracció o des que va cessar la situació il·lícita.  
3. La prescripció s'interromprà per la notificació al col·legiat afectat de l'acord d'incoació d'informació prèvia a l'obertura d'expedient disciplinari, i es reprendrà el còmput del termini de prescripció, si en els tres mesos següents no s'incoa expedient disciplinari o aquest romanguera paralitzat durant més de sis mesos, per causes no imputables al col·legiat.  
Article 104. Apreciació d'ofici de la prescripció  
Quan del contingut de la denúncia o de les actuacions prèvies s'advertisca que ha transcorregut el termini de prescripció, aquesta s'apreciarà d'ofici, i la Junta de Govern decretarà el seu arxiu.  
Article 105. Prescripció de les sancions  
1. Les sancions imposades per infraccions molt greus prescriuran al cap de tres anys; les imposades per infraccions greus, als dos anys, i les imposades per infraccions lleus, als sis mesos.  
2. El termini de prescripció de les sancions començarà a comptar de l'endemà a aquell en què haja quedat ferm l'acord sancionador.  
3. El termini de prescripció de la sanció, quan el sancionat trenque el seu compliment, començarà a comptar de la data del trencament.  
Article 106. Cancel·lació d'anotacions per compliment de la sanció  
1. L'anotació de les sancions en l'expedient personal del col·legiat es cancel·larà, quan hagen transcorregut els següents terminis, sense que el col·legiat haguera incorregut en nova responsabilitat disciplinària: sis mesos en el cas de sancions d'amonestació privada o advertència escrita; un any, en cas de sanció de suspensió no superior a tres mesos; tres anys, en cas de sanció de suspensió superior a tres mesos; i cinc anys, en cas de sanció d'expulsió. El termini de caducitat es comptarà a partir de l'endemà a aquell en què haguera quedat complida la sanció.  
2. La cancel·lació de l'anotació, una vegada complits els esmentats terminis, podrà fer-se d'ofici o a petició dels interessats.  
Article 107. (sense contingut)  
CAPÍTOL II  
Del procediment sancionador  
Article 108. Procediment  
1. El procediment s'iniciarà per acord de la Junta de Govern, bé per iniciativa pròpia o com a conseqüència de denúncia de part interessada.  
2. La iniciació del procediment, la seua instrucció, prova, accés a l'expedient i resolució s'efectuarà d'acord amb la regulació del procediment administratiu comú i el Reglament de Procediment Disciplinari de l'Advocacia vigent.  
3. Les resolucions adoptades en el procediment hauran de ser notificades personalment als col·legiats, en el seu domicili professional, en la forma regulada en l'article 120 d'aquests Estatuts.  
Article 109. Informació prèvia  
1. Amb anterioritat a la iniciació del procediment, l'òrgan competent podrà acordar la realització d'actuacions d'informació prèvia que permeten determinar si concorren les circumstàncies que justifiquen la seua obertura.  
2. Les actuacions d'informació prèvia, que tindran en tot cas caràcter de reservades, seran realitzades per la Comissió de Deontologia o per qualsevol altra Comissió Col·legial que tinga atribuïdes funcions d'investigació i inspecció en matèria disciplinària.  
Article 110. Resolució  
1. La resolució de l'expedient sancionador s'adoptarà en el termini màxim de sis mesos des de la seua iniciació, sense perjuí de les possibles interrupcions del seu còmput per suspensió del procediment.  
2. La resolució serà motivada i resoldrà totes les qüestions plantejades.  
Article 111. Recursos  
Les resolucions de l'expedient sancionador seran recurribles, d'acord amb el règim general de recursos previst en el títol VI, sense perjuí dels recursos que crega oportú el recurrent.  
TÍTOL VI  
Del règim dels actes col·legials i de la seua impugnació  
Article 112. Dret aplicable  
1. Els acords que adopten la Junta de Govern o la Junta General, en exercici de les seues potestats administratives, estaran sotmesos al dret administratiu. Els actes, que posen fi a la via administrativa, seran immediatament executius, llevat que el mateix Acord, o la norma que habilite la seua adopció, establisquen expressament una altra cosa o es tracte de matèria disciplinària.  
2. Aquells acords que no s'adopten en exercici de funcions administratives, estaran sotmesos a la legislació que corresponga i podran ser objecte d'impugnació o reclamació, així com de l'exigència de les responsabilitats que de la seua mateixa naturalesa puguen derivar-se, davant de la jurisdicció competent.  
3. Els terminis d'aquest Estatut, expressats en dies, s'entendran referits a dies hàbils, llevat que expressament es diga una altra cosa.  
Article 113. Notificació i la seua pràctica  
1. Hauran de notificar-se personalment a cada col·legiat aquells acords que l'afecten de forma individual, directa i personal.  
2. La notificació haurà d'efectuar-se en el seu domicili professional, per qualsevol mitjà que permeta tindre constància de la seua recepció, data, identitat del receptor, contingut íntegre de la resolució, i haurà de contindre l'expressió dels recursos procedents.  
3. Si la notificació personal no poguera practicar-se, podrà dur-se a terme en qualsevol de les formes previstes en la vigent legislació, o, si no és possible, mitjançant la seua publicació en el tauler d'anuncis del Col·legi, i tindrà tots els efectes la notificació, en aquest últim cas, transcorreguts quinze dies des de la data de la publicació.  
4. Als acords d'interés general es donarà publicitat, mitjançant la seua inserció en el butlletí del Col·legi o per circular escrita o via electrònica.  
Article 114. Recursos  
1. Els acords definitius adoptats per la Junta de Govern o per la Junta General subjectes al dret administratiu seran recurribles en alçada davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats o, si no n'hi ha, davant del Consell General de l'Advocacia Espanyola, d'acord amb el que disposa la legislació sobre el procediment administratiu comú.  
2. En matèria disciplinària podrà interposar-se recurs davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats o, en el cas que aquest no tinguera competències en matèria disciplinària, davant del Consell General de l'Advocacia Espanyola. El recurs s'interposarà en el termini d'un mes des de la notificació de l'acord davant de la Junta de Govern, que haurà d'elevar-lo, en el termini dels quinze dies següents a la data de presentació, amb els seus antecedents i l'informe que procedisca, al Consell competent.  
3. En el supòsit d'actes dictats en exercici de funcions administratives delegades per l'administració de la Comunitat Autònoma, serà aquesta la competent per a conéixer dels recursos que s'interposen contra els acords de la Junta de Govern o de la Junta General.  
Article 115. Recursos de la Junta de Govern  
1. La Junta de Govern també podrà recórrer els acords de la Junta General davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats o, si no n'hi ha, davant del Consell General de l'Advocacia Espanyola, en el termini d'un mes des de la seua adopció.  
2. Si la Junta de Govern entén que l'acord recorregut és nul de ple dret o greument perjudicial per als interessos del Col·legi, podrà sol·licitar la suspensió de l'acord recorregut i el Consell competent podrà acordar-la o denegar-la motivadament.  
Article 116. Suspensió d'acords  
La suspensió dels acords adoptats per la Junta de Govern o per la Junta General es regirà per les normes establides en la regulació del procediment administratiu comú.  
TÍTOL VII  
Del règim econòmic  
Article 117. Exercici econòmic  
L'exercici econòmic del Col·legi coincidirà amb l'any natural.  
Article 118. Règim pressupostari i comptabilitat  
El funcionament econòmic del Col·legi haurà d'ajustar-se al règim de pressupost anual i serà objecte d'una ordenada comptabilitat.  
Article 119. Auditoria  
1. La Junta de Govern podrà nomenar un auditor de comptes per a la verificació de la comptabilitat per un període de temps determinat que no podrà ser inferior a tres anys ni superior a nou.  
2. Si no hi ha auditor nomenat, a petició subscrita pel cinc per cent de la totalitat dels col·legiats, la Junta de Govern haurà de procedir al nomenament d'un auditor perquè, a càrrec dels fons col·legials, efectue la revisió dels comptes de l'exercici anterior. L'esmentada sol·licitud haurà de presentar-se dins del mes següent a la data de tancament de l'exercici objecte de revisió.  
Article 120. Recursos ordinaris  
Constitueixen recursos ordinaris del Col·legi:  
a) Els rendiments de qualsevol naturalesa que es deriven de les activitats del Col·legi o dels béns i drets que integren el seu patrimoni.  
b) Les quotes d'incorporació al Col·legi.  
c) Els drets econòmics que establisca la Junta de Govern per expedició de certificats, visats, registre i inscripció de documents, així com per la prestació de qualssevol altres serveis col·legials.  
d) Els drets econòmics que establisca la Junta de Govern per l'emissió de dictàmens, resolucions, informes, consultes o laudes, sobre qualsevol matèria, inclosos els referits a honoraris, a petició judicial o extrajudicial.  
e) L'import de les quotes ordinàries, fixes o variables, pòlisses i derrames proposades per la Junta de Govern a la Junta General, i que siguen aprovades per aquestes, i les quotes extraordinàries que aprove la Junta General.  
f) La participació que al Col·legi corresponga en la recaptació de pòlisses substitutives del paper professional i pòlisses ordinàries de la Mutualitat General de Previsió Social de l'Advocacia.  
g) Els ingressos derivats de la promoció entre els col·legiats de serveis i activitats exercides per tercers.  
h) Els drets econòmics que establisca la Junta de Govern per l'emissió de laudes en assumptes que se sotmeten al Tribunal Arbitral del Col·legi.  
i) Qualsevol altre recurs que es derive de conceptes que legalment siguen procedents.  
Article 121. Recursos extraordinaris  
Constitueixen recursos extraordinaris:  
a) Les subvencions o donatius que reba el Col·legi.  
b) Els béns i drets de qualsevol classe que per herència, llegat, donació o qualsevol altre títol lucratiu, passen a formar part del patrimoni del Col·legi.  
c) Les quantitats que per qualsevol concepte corresponga percebre al Col·legi quan administre, en compliment d'encàrrec temporal o perpetu, fins i tot d'àmbit benèfic o cultural, determinats béns.  
d) Qualsevol altre que es derive de conceptes que legalment siguen procedents.  
Article 122. Administració  
1. El patrimoni del Col·legi serà administrat per la Junta de Govern i, per delegació d'aquesta, pel tresorer, amb la col·laboració tècnica que calga a aquests efectes.  
2. El degà exercirà les funcions d'ordenació de pagaments, que el tresorer executarà, i que seran intervinguts pel bibliotecari comptador, i en tindrà cura de la comptabilització  
TÍTOL VIII  
Dels empleats i col·laboradors del Col·legi  
Article 123. Contractació  
1. Per a l'exercici de les funcions que té encomanades, el Col·legi podrà dotar-se de personal contractat i col·laborador.  
2. Correspondrà a la Junta de Govern, a proposta del secretari, decidir en tot cas sobre la contractació del personal laboral o la designació dels col·laboradors.  
Article 124. Personal laboral  
Serà personal laboral del Col·legi el que amb subjecció a la normativa laboral i amb la jornada i condicions que en cada cas s'estipulen, es contracte, en règim de dependència, per a atendre les funcions habituals del Col·legi i serveis que en depenen.  
Article 125. Col·laboradors  
1. Són col·laboradors aquells col·legiats que, amb caràcter transitori o ocasional i sense subjecció a règim de dependència laboral, auxilien la Junta de Govern o les seues comissions per al millor exercici de les seues funcions.  
2. Els col·laboradors podran o no ser retribuïts, i correspondrà a la Junta de Govern la fixació, si és el cas, de l'import de la retribució.  
TÍTOL IX  
De la fusió, absorció, segregació, dissolució i liquidació   
del Col·legi  
Article 126  
1. La segregació o, si és el cas, fusió o absorció requerirà acord adoptat en Junta General Extraordinària expressament convocada a aquest efecte, a què haurà de concórrer un nombre de col·legiats no inferior al vuitanta per cent dels col·legiats. Per a la seua aprovació, s'haurà d'obtindre el vot favorable de dos terços dels presents.  
2. El Col·legi d'Advocats d'Elx només podrà dissoldre's, quan així ho impose directament la Llei, o mitjançant un acord adoptat en Junta General Extraordinària, expressament convocada a aquest efecte, a què haurà de concórrer un nombre de col·legiats no inferior al vuitanta per cent; haurà de ser aprovada per dos terços dels presents, i complir la resta de requisits legals.  
3. En el supòsit d'aprovar-se la dissolució, la mateixa Junta General proveirà el convenient quant a la liquidació, determinarà el nombre de liquidadors i designarà els col·legiats que hagen d'actuar com a tals, així com establirà les atribucions que els correspongueren en l'exercici de la seua funció i el procediment que haja de seguir-se per a la liquidació.  
En tots els casos, se seguirà el procediment previst en la Llei de Col·legis Professionals de la Generalitat Valenciana, així com en el Reglament que la desenvolupe, i es requerirà l'aprovació mitjançant un decret del Consell.  
Disposició transitòria  
El mandat dels set membres de la Junta de Govern que isquen elegits a partir de l'entrada en vigor dels presents Estatuts, quedarà limitat en la seua duració fins a la conclusió del mandat de la resta de cinc membres de la Junta de Govern, conforme al període per al qual van ser elegits.   
Disposició final  
Els presents Estatuts entraran en vigor una vegada siguen aprovats per la Junta General Extraordinària del Col·legi, així com practicat el control de legalitat per la conselleria de Justícia, i després de la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Disposició derogatòria  
Amb l'entrada en vigor dels presents Estatuts quedaran derogats els Estatuts per al règim i govern de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx, aprovats en Junta General Extraordinària del dia 9 de setembre de 1985, i posteriorment sancionats pel Consell General de l'Advocacia Espanyola en sessió d'11 d'octubre de 1985.