Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9670, del 28-08-2023 (2023/8990)

RESOLUCIÓ de 12 de juliol de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de sol·licitud de modificació de l'explotació de recursos de la secció C), Serra Mediana, número 2352, en el terme municipal d'Alacant. Expedient: (1864128) 059/2018/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9670

Data del DOGV
:   28-08-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/8990


Data del document
:   12-07-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 12 de juliol de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de sol·licitud de modificació de l'explotació de recursos de la secció C), Serra Mediana, número 2352, en el terme municipal d'Alacant. Expedient: (1864128) 059/2018/AIA. [2023/8990]  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1864128) 059/2018/AIA.  
Títol: Sol·licitud de modificació de l'explotació de recursos de la secció C) Sierra Mediana núm. 2.352.  
Promotor: Cemex España Operaciones, SLU.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant.  
Ref. Òrgan substantiu: MIVARI/2016/36/03.  
Localització: Terme Municipal Alacant (Alacant).  
  
1. Objecte i descripció del projecte  
a) Objecte del projecte  
El projecte pretén la regularització de la superfície explotable actual de la pedrera Sierra Mediana núm. 2.352 mitjançant l'ampliació del perímetre d'explotació, per tal de garantir les reserves suficients de calcàries i margues per al subministrament de la fàbrica de ciment gris Cemex, propietat de la promotora. El nivell d'avanç en el qual es troba l'explotació necessita continuar amb aquesta a fi d'establir les condicions morfològiques adequades per a procedir a la restauració ambiental de la pedrera, donant així compliment a allò que estableix el Reial decret 975/2009, de 12 de juny.  
b) Característiques principals del projecte  
El dret miner Sierra Mediana núm. 2.352 es localitza en la partida denominada Fontcalent en el terme municipal d'Alacant, a una distància de 6 km a l'oest del centre urbà. Respecte al cadastre, es localitza a la parcel·la núm. 155, del polígon 21, del cadastre de rústica d'Alacant.  
  
En l'actualitat, la superfície afectada per l'explotació de la concessió Sierra Mediana és de 56,42 ha, el perímetre d'ampliació proposat l'eleva a 65,59 ha, de les quals 63,84 ha són les realment afectades per l'explotació-restauració.  
El perímetre d'ampliació proposat està definit per una poligonal tancada, els vèrtexs de la qual tenen les següents coordenades UTM ETRS-89 referides al fus 30:  
Respecte a l'avaluació d'alternatives, l'ampliació proposada es justifica des del punt de vista de realitzar una restauració compassada al ritme d'explotació, de manera que els bancs explotats es restauraran a mesura que s'abandonen, reduint així l'impacte visual, paisatgístic i mediambiental de l'explotació i fent coincidir el final de l'explotació amb el final de la restauració.  
El perímetre inclou els fronts d'explotació oberts que es desenvolupen en dos fronts denominats est i oest, segons indica el projecte, i que es corresponen geogràficament amb la meitat nord i la meitat sud de la pedrera que està orientada en direcció NE-NW.  
El disseny del nou perímetre extractiu s'ajusta a la morfologia actual i a les limitacions establides per la compatibilitat urbanística. El projecte pretén l'explotació ajustant el procediment a la tècnica de restauració prevista, de manera que totes dues labors es realitzen de manera simultània, accelerant així la regeneració de l'espai.  
El procediment d'explotació previst serà mixt, amb explosius i arrancada mitjançant buldòzer. El rebliment es transporta a la planta cimentera propietat del promotor situada a 4 km. No es contempla l'execució de cap infraestructura associada a l'ús miner.  
El projecte valora les reserves de la pedrera Sierra Mediana en unes 46.565.268 tones, s'ha estimat un ritme de producció d'1.628.800 t/any, per la qual cosa la vida útil prevista per a l'explotació és de 30 anys.  
  
Les labors d'explotació previstes es duran a terme en bancs descendents sobre el vessant de la serra, actuant de manera independent sobre els fronts est i oest i conformant una plaça de pedrera central en actuar sobre el vessant del marge est. S'acaba conformant una plaça de pedrera longitudinal a la cota 169, deprimida respecte dels bancs d'explotació. Els bancs d'explotació es desenvolupen des de la cota 338 en el front est i des de la cota 302 m en el front oest, totes en el vessant est, amb una altura mitjana de bancs de 14 m i amplària de bermes variables.  
  
La planificació projectada preveu cinc fases d'explotació-restauració amb la distribució temporal de treballs següent:  
En la fase 1, es continua amb l'explotació del front oest en què no s'escometran labors de restauració.  
En la fase 2 s'inicia el desmunt del xicotet turó situat en el front est, no explotat, i es procedeix a la remodelació geomorfològica dels bancs superiors, cotes 274 a 197, del front oest procedint al desdoblament en bancs de 7 m d'altura, bermes de 5 m i inclinació de 45°, per a posteriorment procedir-hi a la revegetació i la restauració hidrologicoforestal.  
  
En la fase 3 es continuaran les labors de revegetació dels bancs desdoblats del front oest i al rebliment amb estèrils de la mateixa pedrera fins a la cota 176, mentre en el marge oposat del front oest es procedirà al desdoblament i la revegetació dels bancs. De la mateixa manera, en el front est, una vegada aconseguida la cota inferior en el turó, es procedirà al rebliment i la revegetació. Durant la fase 4, es finalitzarà l'explotació de tots els fronts fins a la cota final i es procedirà al desdoblament dels bancs de la meitat nord del front oest, i s'iniciarà el rebliment de la plaça de pedrera fins a la cota 176 m.  
En la fase 5 s'avança en els bancs localitzats en el front est des de la cota 337 fins a la cota 174. Així mateix, es reblirà la plaça de pedrera fins a la cota 174, conformant una superfície no regular amb xicotetes llomes de desnivells suaus. Una vegada creada la geomorfologia, es revegetarà tota la superfície amb les espècies descrites en el Pla de restauració integral.  
L'accés a la zona d'explotació no necessita l'execució de nous vials, ni l'adequació dels existents, perquè són compatibles amb el trànsit de camions.  
La restauració preveu que la zona recupere l'ús forestal, per la qual cosa la revegetació es durà a terme mitjançant espècies forestals.  
  
2. Tramitació administrativa  
a) Antecedents i contingut de l'expedient  
La concessió d'explotació Sierra Mediana es troba autoritzada des del 15 de gener de 1993, sobre una superfície de 28 quadrícules mineres, a favor de Cemex España, SA.  
Amb data de 16 d'octubre de 2013, el Servei Territorial d'Energia d'Alacant informa favorablement la transmissió de drets miners a Cemex España Operaciones, SLU, en què se li requereix la presentació d'un nou projecte d'explotació, un pla de restauració i un estudi d'impacte ambiental (EsIA).  
El febrer de 2016, es va presentar davant el Servei Territorial d'Energia d'Alacant el Projecte d'explotació, el Pla de restauració integral (PRI) i l'EsIA, per a la modificació de la concessió de calcàries i margues Sierra Mediana núm. 2.352, d'Alacant, promoguda per Cemex España Operaciones, SLU.  
El 22 de juny de 2018 es va rebre en el Servei d'Avaluació ambiental sol·licitud del Servei Territorial d'Energia per a l'avaluació ambiental del projecte de modificació de la concessió de calcàries i margues Sierra Mediana núm. 2.352.  
El 25 de juny de 2018 es va realitzar el requeriment de la documentació al servei territorial per tal de completar l'expedient.  
Amb data de 28 de febrer de 2020 i, posteriorment, l'11 d'agost de 2022, el servei territorial va requerir el certificat de compatibilitat urbanística del projecte a l'efecte de completar l'expedient administratiu i continuar amb l'avaluació.  
En data de 24 de novembre de 2022, es rep comunicació des del Servei Territorial d'Energia remetent la documentació sol·licitada.  
  
L'expedient definitiu consta del Projecte d'explotació i annexos (v. maig 2018), l'estudi d'impacte ambiental (v. maig 2018), el Pla de restauració integral (v. maig 2018), les al·legacions a la informació pública i les informes sectorials.  
b) Informació pública  
El Servei Territorial d'Energia d'Alacant va sotmetre l'expedient a informació pública i a consultes durant un termini de 30 dies hàbils i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 7962, de 20 de gener de 2017.  
Una vegada rebudes al·legacions de Grup de Treball Guanyar Alacant, Ecologistes en Acció del País Valencià, Asociación Vecinal Nuevo Moralet, Asociación de Vecinos El Salar de Fontcalent, Asociación Trekrural, així com de particulars, en aquestes es recull:  
- Que durant el procés de transmissió de la concessió minera de Cemex España, SA, en favor de Cemex España Operaciones, SLU, es va exigir en 2013 presentació de Pla de restauració que no va ser presentat en temps, per la qual cosa s'al·lega que aquest procés d'autorització és nul de ple de dret per no haver-se complit els condicionants per al canvi de titularitat de la concessió.  
- Que l'activitat necessita l'obtenció prèvia de llicència ambiental en atenció a la normativa municipal vigent.  
- Que l'activitat no ha sigut prèviament sotmesa al procediment d'avaluació ambiental. I que la seua pròrroga durant 30 anys suposarà la destrucció d'un dels referents paisatgístics de les partides rurals d'Alacant.  
- Que l'àrea d'explotació presentada afecta a sòl forestal PATFOR i sòls naturals no alterats per l'activitat extractiva, així com a sòl protegit segons el PGMOU d'Alacant classificat com a sòl no urbanitzable/fita.  
  
- Que la restauració projectada en el PRI incompleix les recomanacions recollides en els manuals de restauració oficials de diverses administracions pel que fa a les condicions geomètriques dels talussos i no adaptant-se a les condicions i especificitats de la regió, quant a la seua climatologia, vegetació i entorn paisatgístic.  
- Que hi ha un desfasament entre la superfície d'explotació reflectida en la documentació i la superfície de revegetació prevista en el PRI, i que a més, es trasllada a les últimes fases de l'explotació el major volum d'extracció i la restauració de gran part de l'àrea afectada incomplint l'article 3.3 del Reial decret 975/2009, de 12 de juny.  
  
- Que la cota final de la plaça de pedrera de +176 se situaria per davall de la cota natural dels terrenys circumdants, deixant un buit miner de dubtós ús posterior.  
- Que no es troba en l'expedient l'estudi d'integració paisatgística segons la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
- L'EsIA no valora correctament l'emissió difusa de les partícules en suspensió. I la pedrera no compta amb la preceptiva autorització administrativa d'emissions a l'atmosfera que estableix la Llei 34/2007 i el Reial decret 100/2011.  
c) Consultes a administracions i informes rebuts  
En l'expedient s'han considerat els informes i les autoritzacions següents que formen part de l'expedient remés pel Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant:  
- Informe d'al·legacions de l'Ajuntament d'Alacant de data 13 de juliol de 2017 en relació al projecte d'ampliació de l'explotació en el qual es fa constar:  
«El departament de protecció mediambiental de l'Ajuntament d'Alacant, referent al projecte d'explotació, exposa que la zona qualificada de sòl no urbanitzable protegida/fita (SNU/F) no s'ha de veure afectada en cap cas durant el transcurs de l'activitat minera projectada. Segons les coordenades UTM (ETRS89) del perímetre de l'explotació recollides en el projecte, a costa de la comprovació posterior pel departament competent, no ocupa sòl qualificat de SNU/F, pel qual no s'emet al·legació sobre aquest tema, atés que els terrenys afectats ja es troben en explotació.  
Respecte de l'EsIA i del PRI, l'ajuntament emet un informe favorable a aquests quant al contingut i les conclusions, a l'espera del resultat de l'avaluació a realitzar per l'òrgan ambiental de la Generalitat.  
  
D'altra banda, l'oficina del Pla general al·lega que el perímetre de l'explotació presentat sí que ocupa sòl qualificat de SNU/F, per la qual cosa s'hauria de presentar un projecte específic en el qual es detallen els treballs necessaris per a la recuperació de la zona de fita alterada, contemplant la desaparició del camí perimetral i restituint els terrenys a l'estat original.  
Respecte al patrimoni cultural i entorn paisatgístic, es recorda que s'ha publicat el catàleg de proteccions d'Alacant que inclou l'estudi paisatgístic del terme municipal, en el qual s'inclou a la zona com a àrea de vigilància paleontològica amb referència C1158 inclosa en la Secció de Patrimoni Cultural, a sol·licitud de la Direcció General de Cultura i Patrimoni de la Conselleria, i a la serra Mitjana amb referència N12 com a element catalogat en la Secció de Patrimoni Natural.  
  
Respecte al PRI, l'oficina del pla conclou en l'informe d'al·legacions que en lloc del sistema d'explotació per sectors plantejat, s'hauria d'establir un sistema d'explotació per terrasses en tot el front d'explotació, perquè es pot procedir a la restauració i revegetació de les terrasses esgotades coordinadament amb l'explotació de les terrasses inferiors i accelerar el procés de restauració. Al seu torn, s'indica que l'aportació de sòl fèrtil proposada en el projecte és insuficient atesa la falta d'aptitud del sòl de la zona per a l'arrelament de la vegetació. S'indica, al seu torn, que la documentació presentada manca d'estudi d'integració paisatgística i que necessita aquest ajustament a les prescripcions de l'estudi de paisatge del TM.»  
- Informe de la Direcció General de Patrimoni de data 29 de gener de 2015 incorporat en l'EsIA, en el qual s'informa favorablement el projecte en els termes següents:  
«Respecte del patrimoni de naturalesa arquitectònic, arqueològic i paleontològic: No existeix afecció. Respecte del patrimoni de naturalesa etnològica, la memòria de prospecció arqueològica i etnològica presentada identifica una sèrie de casetes que s'inclouran en l'inventari etnològic i, en cas d'afecció, es realitzarà l'alçament planimètric i la documentació, així com un mur d'aterrassament del qual es proposa l'alçament planimètric i la documentació atesa la possible destrucció futura.».  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 25 de juny de 2015 incorporat en l'EsIA, en el qual s'informa favorablement el projecte.  
- Certificat de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament d'Alacant l'11 d'octubre de 2022 respecte de la sol·licitud per a l'activitat d'explotació-restauració de la pedrera de calcàries i margues en serra Mitjana sol·licitat per Cemex España Operaciones, SLU. En el qual s'exposa la compatibilitat urbanística en els termes següents:  
  
«Sempre que mantinga l'activitat dins del perímetre autoritzat en la llicència d'obertura atorgada a la mercantil Cemex España, SA, el 24 de febrer de 2004 desenvolupant-se aquesta íntegrament en sòl no urbanitzable comú on es permet l'explotació de pedreres, extraccions d'àrids i de terres o recursos geològics, miners o hidrològics i generació d'energia renovable segons l'article 47 de les normes urbanístiques vigents. En cas que la renovació dels drets miners per la qual se sol·licita el certificat de compatibilitat urbanística supose modificació, alteració o ampliació de l'activitat emparada per la llicència atorgada, implicarà la necessitat d'obtindre novament l'instrument d'intervenció ambiental que corresponga.».  
  
- Informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal de data 14 de desembre de 2018 informant desfavorablement la versió de desembre de 2017 del PRI.  
- Informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal de data 14 de gener de 2020 informant favorablement la versió de febrer de 2019 del PRI, ja que es garanteix en aquest una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada.  
  
3. Anàlisi tècnica de l'expedient. Consideracions ambientals  
a) Ubicació  
Des del punt de vista de l'afecció mediambiental, l'ampliació s'ajusta als criteris exposats en el Decret 82/2005, del Consell, sobre la ubicació d'explotacions mineres, en què s'indica la preferència per l'ampliació de les existents.  
La pedrera no se situa sobre espais naturals protegits inclosos en la Xarxa Natura 2000, parcs naturals, paratges naturals, paisatges protegits, monuments naturals, microreserves de flora, zones humides, coves protegides, muntanyes d'utilitat pública.  
L'àmbit es troba totalment antropitzat, la pedrera es desenvolupa en tot el vessant est de la serra Mitjana i no existeixen elements naturals d'interés que puguen estar afectats per l'ampliació. En l'entorn de l'explotació es localitzen també una sèrie d'activitats com són la pedrera de Fontcalent, l'abocador municipal de residus no perillosos, així com diverses indústries de formigons i d'asfalts, que el doten d'un valor paisatgístic i mediambiental baix.  
  
Tal com indica l'informe de la CHX, el perímetre proposat no afecta la zona de policia de cap llit principal i no es troba afectat per zones de flux preferent. La pedrera no se situa en zones afectades per risc d'inundació segons la cartografia del PATRICOVA i SNCZI.  
  
El perímetre d'ampliació de l'explotació proposat ocupa una xicoteta franja de terreny forestal no estratègic segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana, PATFOR.  
Segons l'informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament d'Alacant, els terrenys sobre els quals s'ha anat desenvolupant l'explotació són compatibles amb l'ordenació actual, qualsevol ampliació necessitarà l'obtenció de l'instrument d'intervenció ambiental que procedisca.  
b) Impactes i mesures correctores relacionades amb l'activitat a desenvolupar  
Vist l'estudi d'impacte ambiental (EsIA), el pla de restauració integral (PRI) i la resta de documentació aportada, i segons la tipologia dels treballs a executar, s'identifiquen, es caracteritzen i es valoren les afeccions potencials inherents a les explotacions d'àrids de manera adequada, i es contemplen les mesures preventives i correctores encaminades a minimitzar els impactes derivats. S'identifiquen els impactes ambientals potencials següents:  
b).1 Contaminació atmosfèrica per emissió de pols en les tasques de rebuig i desbrossament de les zones verges, extracció de material mitjançant voladures i arrancada mecànica, apilament i transport de materials, així com l'emissió de gasos a l'atmosfera pels motors de combustió interna i el funcionament de la maquinària.  
L'activitat queda subjecta al règim previst en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera i al Decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació.  
En l'àmbit d'afecció, es localitzen multitud de focus emissors (cimentera, pedrera Foncalent, abocador de residus municipal, polígons industrials i vies de comunicació d'alta capacitat) que provoquen que la qualitat ambiental estiga minvada.  
Segons recull l'EsIA en relació a dades obtingudes de la Xarxa valenciana de vigilància i control més pròxima a la zona d'estudi (estació d'Alacant-Rabasa), els nivells de concentració de contaminants en l'àmbit de la pedrera es troben dins dels límits establits per la normativa vigent.  
Com a mesures correctores, es preveuen regs periòdics, cobriment de les caixes dels camions, control del trànsit, ús de captadors de pols en les barrinades, realització de mesuraments de pols quadrimestrals, sol·licitud de l'autorització administrativa d'emissions a l'atmosfera, així com mesuraments dels nivells d'immissió en les zones confrontants a l'explotació i en les àrees que designe l'autoritat competent i conforme als requeriments que s'establisquen en l'autorització administrativa d'emissions a l'atmosfera.  
La restauració ambiental prevista en la fase d'abandonament de l'explotació dotarà a l'àrea d'un embornal de carboni, actualment no present per trobar-se alterada la coberta vegetal.  
b).2 Contaminació atmosfèrica per sorolls, vibracions ocasionades pels motors de combustió interna, el funcionament de la maquinària, les voladures, la presència humana, etc.  
Les conclusions derivades de l'estudi acústic que acompanya el projecte estableixen que els nivells d'immissió sonora en l'ambient exterior, tenint en compte els límits establits per la legislació i considerant els usos dominants en el perímetre de les instal·lacions, compleix el que estableix la legislació vigent.  
Com a mesures correctores es minimitzaran les càrregues d'explosiu, s'adequaran les seqüències d'explosió per a reduir l'impacte acústic. Es realitzarà el manteniment preventiu de la maquinària, ús de silenciosos, organització dels treballs per a evitar el solapament de les activitats més sonores. Autocontrol de les emissions acústiques i vibracions realitzat per ECMCA en la periodicitat establida en el Pla de vigilància ambiental.  
b).3 Alteració del drenatge superficial i erosionabilitat.  
La pedrera se situa en una regió semiàrida amb períodes de sequera de més de quatre mesos, amb dèficit de precipitacions i característiques d'aquestes de tipus torrencial, coincident amb un clima de tipus mediterrani.  
Els desmunts produïts en l'àrea de nova explotació produiran l'alteració permanent dels drenatges superficials. Es tracta d'un impacte permanent que amb la xarxa de drenatge projectada es considera que tindrà un impacte compatible sobre el sistema hídric.  
En aquest sentit, en el projecte i pla de restauració integral, a fi d'obtindre un millor control del nou escolament generat, s'estableixen mesures encaminades a reduir el poder erosiu de l'aigua d'escolament. Construcció de rases de drenatge en bermes, baixants en talussos i cunetes de guarda perimetrals per a recollir les aigües d'escolament i canalitzar-les cap a la plaça de pedrera per a la seua infiltració natural, no dirigint-se en cap moment a llits d'aigua naturals, ni afectant tercers. Les bermes de treball presentaran una pendent cap a l'interior per afavorir la retenció i la infiltració.  
Segons el visor cartogràfic de la GVA, el terreny presenta risc d'erosió actual i potencial no quantificable, amb xicotetes fraccions amb riscos baixos o molt baixos. D'igual manera, no presenta risc per lliscament o despreniment. La xarxa de drenatge prevista permetrà recollir l'increment de sòlids en suspensió en les aigües d'escolament i reconduir-los a la plaça de pedrera.  
b).4 Impacte sobre les aigües superficials i subterrànies i la seua possible contaminació.  
Segons indica l'EsIA, part de la superfície delimitada per a la pedrera es troba sobre un aqüífer d'interés local denominat aqüífer Mitjana, pertanyent a la massa d'aigua subterrània 080-211 Baix Vinalopó, existint en aquesta zona, a més, vulnerabilitat de les aigües subterrànies mitjana-alta.  
L'activitat d'explotació-restauració que es planteja no és generadora de lixiviats, per la qual cosa no es produirà cap afecció sobre les aigües subterrànies. L'aigua sanitària procedent de la zona d'instal·lacions es recull en un depòsit estanc i es tracta per gestor autoritzat.  
No es produiran aigües industrials en l'explotació. Les aigües residuals generades són gestionades per empreses autoritzades, previ magatzematge en depòsit estanc.  
El consum d'aigua no serà necessari en els processos productius de l'explotació. Per a usos auxiliars, regs de pistes i plataformes i posterior revegetació, s'empraran les aigües retingudes en la bassa existent.  
  
b).5 Afecció sòls. Residus perillosos.  
El volum de terra vegetal extreta serà retirada i apilada per a la posterior reutilització en les labors de revegetació. En l'EsIA es contemplen mesures generals per a la protecció i el tractament dels sòls productius, com el jalonament de la zona d'afecció amb la finalitat d'evitar la destrucció innecessària de sòl. S'inclouen, d'igual manera, mesures per al tractament i el manteniment dels apilaments de terra vegetal per a la reutilització posterior.  
Segons el que disposen les lleis vigents en matèria de residus, els residus perillosos es contindran en envasos estancs adequats a les seues característiques químiques, emmagatzemant-se en recintes tancats dotats de solera impermeabilitzada i sistema de recollida de vessaments fins al lliurament al gestor autoritzat.  
Es procedirà a la neteja dels vials d'accés per a retirar els abocaments involuntaris. En cas de vessaments o fugides, es retirarà la capa de sòl contaminat, es gestionarà com un residu perillós i es disposarà material net en el seu lloc.  
b).6 Generació de residus sòlids no perillosos.  
S'estima en projecte que la part d'estèrils, en aquest cas dolomies, suposaran entorn del 33% del volum de material extret, 6.450.046,68 m³, material inert que s'emprarà en el rebliment parcial del buit mitjançant la mineria de transferència, en la restauració edàfica, o per a la venda directa. No es preveu l'apilament per períodes superiors a l'any recollint-se en el pla de gestió de residus prescripcions per al tractament dels apilaments temporals sense requerir-se instal·lacions de residus. Únicament es preveu apilar en períodes superiors a l'any el sòl vegetal retirat, triant-se zones allunyades del pas de maquinària i protegit del vent. Periòdicament, serà sotmés a labors de manteniment amb la finalitat de conservar les propietats fisicoquímiques que el facen susceptible de ser usat com a material de cobertura vegetal.  
  
En les restes de desbrossament i poda de grandària reduïda, s'usaran com a molt un protector de sòls i de sembres. Per a això, es trituraran i es mesclaran amb la terra vegetal extreta, per al posterior ús durant la restauració. L'apilament i l'emmagatzematge temporal d'aquests residus vegetals es farà prenent les mesures necessàries per a minimitzar el risc d'incendi, havent de separar-se almenys 13 metres de zones amb continuïtat vegetal.  
b).7 Afecció flora i fauna. Risc d'incendi.  
La zona d'ampliació afecta 23.877,63 m² de terreny catalogat com a forestal segons el PATFOR, en el qual principalment es desenvolupa matoll o herbassar xerotermòfil mediterrani.  
Segons l'Atles inventari nacional d'hàbitat i tàxons, la pedrera confina amb l'Hàbitat núm. 6220 zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea, el qual té una alta representativitat i presència a la Comunitat Valenciana, en aquest cas es localitza en l'àrea qualificada en el PGOU com a sòl no urbanitzable fita (SNU/F), que ocupa el vessant oposat a l'explotació de la Sierra Mediana.  
  
La vegetació i la fauna que hi ha en les zones pròximes a la pedrera, catalogada en l'EsIA, es veurà afectada, més enllà de la vegetació a retirar en la zona d'ampliació de l'explotació, per la deposició directa de pols, per la contaminació del mitjà i per l'increment del risc d'incendi, així com la possible eliminació de recursos tròfics i de refugi. Les mesures adoptades per a reduir les emissions de pols, contaminació i soroll són les ja esmentades. Es jalonarà la zona d'afecció amb la finalitat d'evitar danys fora de la superfície projectada.  
Com a mesures correctores, s'estableixen en l'EsIA, la realització d'un cens de les espècies faunístiques existents i un control de la nidificació en l'àrea a afectar per l'ampliació.  
Davant del risc d'incendi, s'haurà de contemplar la redacció d'un pla de prevenció d'incendis forestals. Aquest pla inclourà entre altres mesures les següents: extintors de pols, extintors d'aigua, reserves d'aigua, formació del personal, etc., i executarà les disposicions del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els voltants.  
b).8 Patrimoni cultural.  
L'estudi paisatgístic del terme municipal d'Alacant inclou la zona com a àrea de vigilància paleontològica amb referència C1158 inclosa en la secció de patrimoni cultural.  
La memòria de prospecció arqueològica superficial per a l'estudi d'impacte ambiental de la pedrera de calcàries i margues Sierra Mediana, TM d'Alacant no identifica dins dels límits de la pedrera Sierra Mediana cap element patrimonial. Si bé, s'han inventariat una sèrie d'elements patrimonials al voltant de l'explotació, però no se'n preveu cap afecció per l'activitat extractiva.  
Tal com es recull en l'EsIA, si durant el procés d'explotació es produïra alguna troballa casual, es procedirà tal com indica la Llei 4/1998 de patrimoni cultural valencià: es paralitzaran immediatament les obres.  
  
A escala d'elements territorials afectats, no hi ha vies pecuàries limítrofes amb l'àmbit i no hi ha afecció a carreteres.  
b).9 Paisatge.  
El paisatge de la zona circumdant es troba altament antropitzat i degradat per la presència d'altres explotacions mineres, parcs industrials, abocadors municipals i una extensa xarxa d'infraestructures de comunicació que provoquen que la qualitat ambiental i paisatgística de la zona estiga minvada.  
El programa de labors proposat contempla la restauració de manera simultània a l'explotació, per la qual cosa es redueix el temps transcorregut des que s'explota fins que es restaura i, per tant, la possibilitat de tornar a revegetar els terrenys i de reconstruir els hàbitats, no obstant això, la major part de la superfície es recuperarà en la fase V, en els últims 5 anys del període d'explotació previst, prolongant-se la situació actual de degradació paisatgística i de qualitat ambiental.  
b).10 Població.  
Durant la fase de funcionament de l'explotació, s'espera un impacte positiu en el desenvolupament econòmic de la zona, atés que es generarà ocupació directa en el sector de la mineria i, d'altra banda, de manera indirecta en el sector de la construcció, abastant aquest últim un àmbit territorial més gran.  
Es garantirà el compliment de la legislació vigent sobre la prevenció de riscos laborals i el Reglament general de les normes bàsiques de seguretat minera.  
c) Pla de restauració integral  
El Servei d'Ordenació i Gestió Forestal en data 14 de gener de 2020 va informar favorablement la versió de febrer de 2019 del PRI, ja que es garanteix una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada, considerant que la restauració és adequada i compatible amb el resultat final previst.  
Dins del perímetre d'explotació es troba una zona on ja s'han dut a terme labors de restauració no incloses en el projecte en avaluació.  
  
El pressupost calculat per al PRI ascendeix a un PEM d'1.872.030,80 €, amb les fases indicades i pressupostos desglossats per a cadascuna d'aquestes, el 70% de la inversió es preveu en la fase V. La inversió per hectàrea és de 29.250,48 €.  
1. Restauració morfològica. Es preveu una inclinació final en la restauració amb talussos individuals inferiors a 45° i talús general de 31°, amb bermes d'altura de 7 m i amplàries de fins a 5 m, amb una plaça de pedrera central amb formacions a manera de xicotetes llomes, per tal que s'afavorisca la integració morfològica amb la topografia existent.  
2. Restauració hidrològica. Es projecten bermes amb contrapendent cap a l'interior; drenatge perimetral a l'explotació i a peu de talús amb canals de secció trapezoidal recoberts o emmacat de grava; baixants de talús amb llits de frenada. La plaça de pedrera es projecta a cota inferior al terreny circumdant, constituint-se en una zona de tolls que afavorirà la infiltració natural.  
3. La regeneració del perfil edàfic requereix d'un volum d'aportació total de 360.196,83 m³. Per a això es reutilitzarà la terra vegetal extreta, la qual s'estima en 4.901,31 m³ i la resta es conformarà amb els estèrils de pedrera no emprats en la restauració geomorfològica, formant-se tecnosòls mitjançant l'aportació de matèria orgànica i adobs estimant-se un volum necessari d'aquests de 355.295,52 m³. Les terres s'estendran en capes de 50 cm en bermes, plataformes i en talussos de menys de 45° d'inclinació.  
4. Revegetació: el mètode emprat és la sembra i la plantació. Es combina la plantació en bermes i places de pedrera amb la plantació i sembra de llenyoses i herbàcies en talussos. En les bermes, la plantació es realitzarà a portell amb un marc de plantació de 3 x 3 m. En els talussos 45° de pendent: la plantació es realitzarà mitjançant banquetes de 40 x 40 cm, amb creació de microconques parcials i amb un marc de plantació de 2 x 3 m.  
5. La plantació es realitzarà preferiblement a la tardor i es programaran regs durant els dos anys posteriors. La revegetació es realitzarà amb espècies autòctones i adaptades a la climatologia predominant en la zona i amb les característiques que recull el PRI, evitant i controlant la presència d'espècies invasores o tàxons no adaptats a la zona.  
  
No es proposen en el PRI mesures que tendeixen a facilitar l'establiment d'espècies faunístiques, com poden ser vivaris per a conills, caixes niu per a ocells o zones de rocam per a espècies rupícoles.  
d) Pla de vigilància ambiental  
El Pla de vigilància ambiental de l'EsIA estableix les pautes establides a seguir, efectuant els controls, els mesuraments i l'anàlisi dels paràmetres que permetran conéixer l'impacte que està suportant l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, amb la periodicitat corresponent. Totes les actuacions i/o mesuraments que es realitzen en l'aplicació del Pla de vigilància tindran constància escrita en forma d'actes, lectures o butlletes d'estat, de manera que permeta comprovar la correcta execució i el respecte dels treballs a les condicions establides en la normativa vigent que li siga aplicable. Aquesta documentació inclourà totes les dades des de l'inici de l'activitat estant a la disposició dels òrgans d'inspecció i de vigilància.  
  
4. Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària conforme a l'annex I del Decret 162/1990, grup 3, c) d'extracció de minerals no metàl·lics ni energètics; c.1. Materials de construcció (substàncies argiloses, roques i pissarres, àrids naturals i per picament, algeps, roques ornamentals), en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha exposat, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
  
Primer  
En relació a l'àrea d'ampliació del perímetre de la concessió i el pla de restauració integral proposats en el projecte d'explotació de recursos de la Sol·licitud de modificació de l'explotació de recursos de la secció C) Sierra Mediana núm. 2352, promogut per Cemex España Operaciones, SLU, en el terme municipal d'Alacant, es resol estimar-lo acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, i sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, el projecte de restauració integral i altra documentació aportada, així com els condicionants que es relacionen a continuació:  
  
1. Des del punt de vista de l'eficàcia de la revegetació, el pendent dels talussos individuals dels bancs a desdoblar no ha de ser superior a 35°. La plantació d'espècies arborescents es realitzarà en forma de bosquetes, evitant les disposicions que provoquen linealitat i falta de naturalitat.  
2. S'haurà de reajustar la planificació del PRI de manera que no es desplace la major part de la inversió i dels treballs a l'última fase coincidint amb la finalitat de la vida útil de l'explotació, dotant-la de més equilibri entre l'avanç de l'explotació i la restauració. En aquest sentit es revegetaran al més prompte possible després de l'explotació totes aquelles superfícies nues susceptibles d'erosionar-se.  
3. Es comprovarà la no afecció al nivell freàtic i es limitarà la cota final d'excavació en conseqüència, de manera que s'eviten possibles surgències.  
4. S'incorporaran al pressupost del projecte partides per a la valoració del pla de seguiment mediambiental i de les mesures correctores de l'EsIA.  
5. Hauran de respectar-se els límits de l'explotació, no podent-se ocupar terrenys fora de l'àmbit d'actuació recollit en la documentació avaluada, especialment aquells que es corresponga amb el SNUP/F (FITA). En la mateixa línia, no ha d'acumular-se material extret fora del perímetre de l'explotació i restauració, havent de depositar-se en llocs que no generen afeccions ambientals sobre l'entorn.  
  
6. S'haurà de complir el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
7. El subministrament d'aigua es realitzarà des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües. D'acord amb l'article 52 del text refós de la Llei d'aigües, el dret a l'ús privatiu de les aigües s'adquireix per disposició legal (art. 54) o per concessió administrativa.  
8. En cas de necessitar l'aportació de residus inerts adequats (RIA) o sòls naturals excavats, d'origen externs a l'explotació per a la restauració geomorfològica del buit miner, s'iniciaran i es tramitaran els procediments conforme al Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, i l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, o norma que les substituïsca. La promotora vigilarà que la naturalesa dels materials utilitzats com a rebliment tinguen característiques ambientalment compatibles als presents en la zona d'explotació, portant un llibre de registre sobre el volum i procedència, que estarà disponible a les oficines adjuntes a l'explotació.  
9. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor ho haurà de fer saber a l'òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata, adoptant les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
10. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. El pla de vigilància ambiental haurà de prolongar-se almenys dos anys des de la finalització de la restauració total de la pedrera.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conforme al qual preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, procedisquen en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada segons els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 12 de juliol de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.».