Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5617, del 11-10-2007 (2007/11047)

RESOLUCIÓ de 20 de setembre de 2007, del director general de Justícia i Menor de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la qual es resol inscriure la modificació dels Estatuts del Col·legi Oficial de Protèsics Dentals de Castelló i València, i es disposa la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, per silenci administratiu.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5617

Data del DOGV
:   11-10-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/11331


Data del document
:   20-09-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia i Administracions Públiques

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * professió paramèdica
    * col·legi professional
    * reglament intern

RESOLUCIÓ de 20 de setembre de 2007, del director general de Justícia i Menor de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la qual es resol inscriure la modificació dels Estatuts del Col·legi Oficial de Protèsics Dentals de Castelló i València, i es disposa la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, per silenci administratiu. [2007/11206]  
Vist l'expedient de modificació d'estatuts, instruït a instància del Col·legi Oficial de Protèsics Dentals de Castelló i València, inscrit amb el número 87 de la Secció Primera del Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, en què se sol·licita la inscripció de la modificació de determinats articles dels seus Estatuts en aquest, atenent els següents  
Fets   
1. José Vicente Mauri-Vera Lavarías, president del Col·legi Oficial de Protèsics Dentals de Castelló i València, va presentar en data 5 d'abril de 2006, sol·licitud d'inscripció de la modificació dels seus Estatuts al Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
2. L'Assemblea General del Col·legi Oficial de Protèsics Dentals de Castelló i València va aprovar la nova redacció dels seus Estatuts en sessió celebrada en data 1 de març de 2006, segons acta subscrita pel Pedro José Olivares Pérez, secretari de l'esmentat Col·legi, amb el vistiplau del president, que afectava el contingut dels articles 10, 11, 12, 16, 31 i 68, així com al canvi de numeració dels articles 69 a 89.  
3. Hi ha dubtes sobre la legalitat del nou apartat 3 que s'afegia a l'article 10 dels Estatuts del Col·legi Oficial de Protèsics Dentals de Castelló i València, mitjançant el qual es faculta la Junta de Govern del Col·legi per a acordar la col·legiació «d'ofici» d'aquelles persones que es verifique que exercixen l'activitat professional sense aquesta, en data 27 de juliol de 2006, la directora general de Justícia va sol·licitar a la Sotssecretaria de la conselleria de Justícia, Interior, i Administracions Públiques, la petició d'informe l'Advocacia General de la Generalitat sobre la qüestió, de conformitat amb el que disposa l'article 17.4 del Decret 84/2006, de 16 de juny, del Consell. Informe que va tindre entrada en aquesta Direcció General de Justícia, en data 29 de setembre de 2006 i la ratio decidendi es transcriu literalment a continuació:  
«4- Sobre la col·legiació obligatòria i la col·legiació d'ofici  
Establix l'article 1 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, que:  
«Els col·legis professionals l'àmbit territorial d'actuació dels quals se circumscriga exclusivament a tot o a part del territori de la Comunitat Autònoma Valenciana, sense perjuí de la legislació bàsica de l'Estat i de les lleis que regulen la professió de què es tracte, qualsevol que siga la seua naturalesa, són regits per aquesta Llei, pels seus Estatuts i pels reglaments de règim interior.»  
Quant als Estatuts, la Llei regula la seua aprovació, contingut i deure de comunicació, en els articles 10 i 11.  
Per la seua banda, l'article 12.2 contempla la col·legiació obligatòria de la manera següent:  
«L'exercici de les professions col·legiades requerirà la incorporació al col·legi corresponent en els termes que disposa l'article 3, apartat 2, de la Llei 2/1974, de 13 de febrer, i, si és el cas, la comunicació establida en l'article 3, apartat 3, de l'esmentada Llei.»  
La qüestió de l'exigència de col·legiació obligatòria per a l'exercici de professions titulades ha sigut i és objecte de múltiples debats, ja que suposa una modificació radical del règim general de l'exercici professional regulat amb el principi de llibertat absoluta.  
Respecte d'aquest aspecte sempre polèmic, cal subratllar que la col·legiació obligatòria no és incompatible amb el principi democràtic que regix l'organització i el funcionament d'aquestes corporacions professionals. Així ho ha manifestat el Tribunal Constitucional en la Sentència 89/1989 en dir que «és evident que la col·legiació obligatòria és perfectament compatible amb l'exigència democràtica que la Constitució imposa com a requisit exprés, ja que aquesta exigència constituïx, en si mateixa, un contrapés, una compensació del deure del titulat a inscriure's i, al mateix temps, una garantia que aqueixa obligatorietat estarà subjecta al control democràtic dels mateixos col·legiat.»  
En virtut de la col·legiació, els col·legiats accepten el règim disciplinari del Col·legi destinat a previndre i corregir les infraccions dels deures col·legials i de les normes de deontologia professional que s'establixen amb caràcter general.  
El fet que la nostra legislació preveja l'obligatorietat de la col·legiació per a l'exercici d'una determinada professió titulada, no pot ser suficient perquè es preveja en uns Estatuts, concretament en els del Col·legi Oficial de Protèsics Dentals de Castelló i València, la col·legiació d'ofici per part de la seua Junta de Govern, quan es detecte o es verifique l'exercici de l'activitat professional sense la preceptiva col·legiació. Admetre aqueixa possibilitat és atribuir a un òrgan d'un col·legi professional potestats pròpies de l'administració pública; a més de ser de dubtosa constitucionalitat, atés el caràcter bàsic de la legislació estatal; això a més que es produiria una situació que no resistix una anàlisi d'elemental lògica jurídica: ala província d'Alacant, els protèsics dentals que estigueren en aqueixes condicions no podrien ser col·legiats d'ofici, contràriament als que exerciren la mateixa professió a les províncies de Castelló i València.  
La persecució de l'intrusisme professional, exercint les accions que la Llei establix, vetlar pel perfeccionament tècnic i científic de la professió; mantindre la disciplina social i professional dels col·legiats; salvaguardar i fer complir els principis deontològics de la professió, i tantes altres, són funcions que corresponen al Col·legi, però aquestes no s'estenen a substituir la voluntat del professional realitzant en el seu lloc el que pot considerar-se com un acte personalíssim, no podent aquell utilitzar mitjans d'execució forçoses reservats a les administracions públiques.  
La Junta de Govern, en aqueixos casos ja citats, podrà posar en funcionament els procediments disciplinaris o sancionadors corresponents respecte dels seus col·legiats, i respecte al professional no pertanyent al Col·legi, podrà instar-lo a la seua col·legiació; practicar les notificacions oportunes amb observança de totes les garanties legalment previstes, i remetre a l'autoritat administrativa o judicial l'adopció de mesures que excedixen de les atribucions d'un Col·legi Professional i que constituïxen una prerrogativa pública com a manifestació del principi d'autotutela administrativa.  
D'altra banda, s'ha consultat la Llei Reguladora de la Professió de Protèsics Dentals en diferents comunitats autònomes (com Catalunya i Extremadura); de la mateixa manera, els Estatuts dels Col·legis Oficials de l'esmentada professió de Catalunya, Aragó, Astúries i Extremadura, i cap d'aquests no contempla la possibilitat de col·legiació d'ofici.  
En conclusió, i excepte opinió millor fonamentada en dret, no es considera admissible aqueixa modificació dels Estatuts del Col·legi Oficial de Protèsics Dentals de Castelló i València.  
4. En data 24 d'octubre de 2006, el Servei d'Entitats Jurídiques, unitat administrativa encarregada de la instrucció del procediment, es va posar de manifest l'expedient a la corporació professional interessada, i va donar el tràmit d'audiència establit en l'article 84 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, a l'efecte que pogueren aportar les al·legacions, documents i justificacions que estimaren pertinents en el termini de deu dies.   
En data 8 de novembre de 2006, el Sr. Joaquín Morey Navarro, lletrat representant del Col·legi Oficial de Protèsics Dentals de Castelló i València, va formular al·legacions que en síntesi, manifesten que:  
- L'informe jurídic no es basa en el fet que la modificació pretesa supose la infracció de cap norma jurídica, sinó en simples opinions subjectives o consideracions personals que manquen de suport jurídic.   
- L'article 10 de la Llei 6/1997 de 4 de desembre de Consells i Col·legis professionals de la Comunitat Valenciana establix que els col·legis professionals aprovaran els seus Estatuts de forma autònoma sense més limitacions que les imposades per la Constitució, l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana i la resta de l'ordenament jurídic.  
- El control de legalitat dels Estatuts dels Col·legis Professionals ha d'indicar que norma jurídica s'infringix, i no basar-se en criteris d'oportunitat.   
- Una de les funcions bàsiques de tot col·legi és l'exercici de les potestats administratives delegades per Llei i per la mateixa Administració, per la qual cosa l'article 19 de la Llei 6/1997 de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana afirma que «Els col·legis professionals, com a corporacions de dret públic, està subjectes al dret administratiu en quant exercisquen potestats públiques que aquesta i altres lleis els encomanen.»   
- El principi bàsic d'autonomia en l'aprovació dels Estatuts dels Col·legis Professionals, implica que no poden limitar a aquest Col·legi els Estatuts d'altres col·legis professionals, sinó la Constitució i les lleis, però no obstant això, aqueixa situació de presumpta desigualtat mai es produiria, perquè, 1°) L'esmentat Col·legi prompte igualaria els seus Estatuts als d'aquest Col·legi, i 2°) Perquè per a col·legiar d'ofici un professional no cal tan sols que això es reflectisca en els Estatuts d'un Col·legi, perquè és una facultat que és atorgada per les lleis de Col·legis Professionals i no per cap Estatut col·legial.   
- L'informe de l'Àrea Jurídica també es referix al fet que les funcions d'un col·legi que no s'estenen a substituir la voluntat del professional realitzant en el seu lloc el que pot considerar-se com un acte personalíssim. I davant d'això hem de dir:   
· Que s'estan obviant els fins bàsics de tot Col·legi i que emparen la modificació estatutària pretesa, i que són:   
a) Ordenar la professió en benefici de la societat, així com dels interessos generals que li són propis (article 4.a de la Llei 6/1997), tenint en compte que «ordenar» és la bona disposició de les coses, és a dir, col·locar les coses en el lloc que els correspon, i en aquest cas, col·legiar els professionals que no ho estan i situar-los dins de la disciplina i control del Col·legi a què estan obligats per llei a pertànyer.   
b) Vigilar l'exercici de la professió, facilitant el coneixement i el compliment de qualsevol tipus de disposicions legals (article 4.b de la Llei 6/1997), i entre aquestes, evidentment, la Llei 2/2000 de Creació del Col·legi que obliga tots els protèsics dentals a estar col·legiats per a exercir la professió.  
L'article 3 de l'esmentada Llei 6/1997 diu que els Col·legis Professionals tenen personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per al compliment dels seus fins i l'article 12.5 de l'avantdita Llei disposa que els col·legis professionals estan facultats per a verificar i, si és el cas, exigir el compliment del deure de col·legiació.   
· Que no es pot parlar de substituir la voluntat del professional, quan estem davant d'un col·legi professional d'adscripció obligatòria per Llei, i en el que per tant no hi ha cap voluntat sinó obligació (Sentència del Tribunal Suprem, de 25 de juny de 2001, Sala Contenciosa Administrativa, Secció Quarta).   
· Que no es pot considerar mai l'acte de col·legiar-se com un acte personalíssim, perquè només poden tindre aqueixa consideració segons la doctrina més autoritzada aquells que només poden ser realitzats per l'interessat, sense que càpia que els realitze un altre ni tan sols per mandat o representació, i en aquest cas la col·legiació sí que es pot fer per mandat o representació sense cap problema.  
· Que el cas que es mantinga la no-legalitat de la modificació pretesa, se sol·licitara a aqueixa conselleria que s'exercisquen les potestats que presumptament aquest Col·legi no té, i si aqueixa conselleria no les exercix, es demandarà judicialment que es declare l'obligació d'exercir-les, perquè és evident que si aquest Col·legi, segons l'Àrea Jurídica, no té atorgada aqueixa potestat llavors la té aqueixa Administració i està obligada a exercir-la.  
5. En data 20 d'abril de 2007, Joaquín Morey Navarro, lletrat representant del Col·legi Oficial de Protèsics Dentals de Castelló i València, va sol·licitar que es dictara una resolució «per la qual es confirme l'estimació per silenci administratiu de la sol·licitud d'inscripció de les modificacions estatutàries i publicació en el DOGV sol·licitades en 5 d'abril de 2006» (sic), i això, segons el sol·licitant «en compliment de l'article 43.3 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.»  
Fonaments de dret  
1. La modificació estatutària ha sigut aprovada amb els requisits i les formalitats previstos en l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals, i en els mateixos Estatuts del Col·legi.  
2. Revisada la nova redacció dels Estatuts del Col·legi Oficial de Protèsics Dentals de Castelló i València, s'observa que en el nou apartat 3 que s'afig a l'article 10 dels Estatuts, es contempla la possibilitat que la Junta de Govern del Col·legi puga acordar la col·legiació «d'ofici» d'aquelles persones que es verifique que exercixen l'activitat professional, sense haver-se col·legiat prèviament. Una actuació que no constituïx exercici de potestat sancionadora, en no tractar-se d'una mesura de tal naturalesa (ja que el compliment d'una obligació no pot ser considerat una sanció), ni tampoc un mitjà d'execució forçosa que es trobe inclòs legalment per als Col·legis Professionals, ni, fins i tot, per a la mateixa administració.  
En aquest sentit, l'article 96 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, regula els mitjans de què disposen les administracions públiques per a l'execució forçosa dels seus actes, sense incloure entre aquests la substitució de l'interessat en el compliment d'una obligació personalíssima com és la col·legiació.  
D'altra banda, l'article 6.c) de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals, inclou entre les funcions pròpies dels col·legis professionals la d'exercir les accions que establisquen les lleis per a evitar l'intrusisme, i la dita Llei, ni la Llei 30/1992, així com tampoc la Llei 2/2000, de 31 de març, de Creació del Col·legi Oficial de Protèsics Dentals de la Comunitat Valenciana ni el Decret 271/2004, de 10 de desembre, del Consell de la Generalitat, per la qual cosa aquest passa a denominar-se Col·legi Oficial de Protèsics Dentals de Castelló i València, no confereixen la potestat d'acordar la col·legiació d'ofici.  
I en referència concreta als mitjans de què disposen les corporacions professionals per a l'execució dels seus actes, la Sentència del Tribunal Suprem (Sala Tercera Contenciosa Administrativa, Secció 3ª) de 25 de gener de 2007, afirma que els col·legis professionals poden procedir «no sols a exercir les seues facultats d'execució forçosa sinó, a més, utilitzar altres mitjans indirectes per a aconseguir el compliment de les seues resolucions, també en matèria de col·legiació». L'esmentada Sentència, relativa al Col·legi Oficial de Pilots d'Aviació Comercial, cita a títol d'exemple com a mitjà indirecte, la possibilitat que aquest es dirigisca a l'administració amb atribucions en el sector (en aquell cas, la Direcció General d'Aviació Civil) perquè faça complir, en l'àmbit de les seues competències, les disposicions normatives corresponents respecte dels pilots que no tinguen els requisits establits per a l'exercici de la seua professió (en el present supòsit, serien les autoritats sanitàries corresponents).  
3. A la vista de l'anterior, es va sol·licitar informe en aquests termes a l'Advocacia General de la Generalitat sobre si resultava ajustat a dret el reconeixement de tal potestat a l'esmentat Col·legi, i aquest el va emetre, en data 15 de setembre de 2006, l'Àrea Jurídica de la conselleria de Justícia, Interior i Administracions Públiques, i la ratio decidendi s'ha transcrit literalment en l'antecedent tercer. L'esmentat informe es pronuncia de forma negativa respecte de la possibilitat que l'esmentat Col·legi s'atribuïsca aquesta facultat en els seus Estatuts, i reconeix, no obstant això, el caràcter obligatori de la col·legiació en la professió de protèsic dental.  
4. El caràcter de personalíssima de l'obligació de col·legiació per a exercir la professió de protèsic dental, està reconegut, entre altres qüestions, pel fet que l'admissió com a col·legiat en un col·legi professional és un acte que la corporació professional dicta a instàncies de part, que requerix de la presentació d'una sol·licitud per part de l'interessat que ha de referir-se a la concurrència de determinades condicions personals que a priori només l'interessat, i no el Col·legi, es troba en disposició d'acreditar. En el cas del Col·legi que ens ocupa, en l'article 10.2 s'establix que les dites condicions són: estar en possessió del títol de Protèsic Dental o habilitat, ser major d'edat i estar donat d'alta com a autònom o treballador per compte d'altri i exercir funcions de protèsic dental, i especialment, la condició establida en el punt c) de l'esmentat article, que exigix aportar una «declaració jurada» a l'efecte de demostrar no estar incurs en causa alguna d'incapacitat o incompatibilitat per a l'exercici de la professió. Extrems tots ells que determinen que la col·legiació es presente com un acte personalíssim, ja que exigiria una magna labor d'investigació de dades personals, sol·licitud de múltiples certificats davant de diferents organismes públics i, fins i tot, d'examen personal de l'afectat (a què no es pot obligar), per part del col·legi oficial, que convertixen en la pràctica en inviable la col·legiació sense el concurs de l'interessat.   
Així per exemple, l'article 13 dels Estatuts inclou com a circumstàncies determinants d'incapacitat per a l'exercici de la professió de protèsic dental: els impediments físics o mentals que, per la seua naturalesa o intensitat, impossibiliten el compliment i el desenrotllament de la seua professió amb garanties de seguretat, la inhabilitació o suspensió expressa per a l'exercici de la professió, en virtut de sentència o resolució ferma, les sancions disciplinàries que comporten la suspensió de l'exercici professional o l'expulsió del Col·legi de Protèsics Dentals corresponent. L'absència d'aquestes incapacitats s'acredita mitjançant la citada «declaració jurada», mitjançant la qual l'interessat, coneixent les seues circumstàncies personals, manifesta l'esmentada absència i assumix les possibles responsabilitats que pogueren derivar-se en cas de falsedat, cosa que el Col·legi no pot realitzar.  
Qüestió diferent, però que excedix al control de legalitat que realitza la Direcció General de Justícia sobre els presents Estatuts, són els efectes jurídics o econòmics que puguen desprendre's de l'incompliment del deure de col·legiació per l'«intrús», que, encara estant estretament vinculada a l'assumpte que ací es debat, no pot influir en el juí de legalitat que procedisca respecte de la inclusió de la potestat de col·legiació d'ofici per al mencionat Col·legi, per mitjà de la modificació estatutària plantejada.  
5. Amb més motiu i en compliment de l'article 89 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, cal referir-se a les següents qüestions en relació amb la resta d'al·legacions plantejades per la corporació interessada:  
La potestat de procedir a la col·legiació d'ofici per part del Col·legi resulta contrària a les normes anteriorment citades, per la qual cosa no és conforme amb l'ordenament jurídic. Cal tindre en compte, tal com la mateixa interessada al·lega, que les competències dels col·legis professionals s'estenen a les potestats públiques que les lleis els encomanen, i en aquest sentit, no és possible acollir l'afirmació de l'al·legant quan diu que: «per a col·legiar d'ofici un professional no cal tan sols que això es reflectisca en els Estatuts d'un Col·legi, perquè és una facultat que és atorgada per les lleis de Col·legis Professionals i no per cap Estatut col·legial», ja que com hem indicat, no hi ha cap norma que atribuïsca als Col·legis Professionals tal potestat. I això sense perjuí de l'existència d'obligatorietat en la col·legiació, la qual cosa és diferent i no comporta el reconeixement de la col·legiació d'ofici.  
D'altra banda, els fins essencials que l'article 4 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana atribuïx als Col·legis Professionals no poden emparar la modificació estatutària pretesa. En concret, respecte del fi relatiu a «Ordenar la professió en benefici tant de la societat a què servixen com dels interessos generals que els són propis», la corporació interessada omet deliberadament en les seues al·legacions que l'esmentat precepte reconeix aquest fi en els termes següents: «a) L'ordenació de la professió, dins del marc legal respectiu, en l'àmbit de la seua competència (?)». I en relació al fi de «Vigilar l'exercici de la professió, facilitant el coneixement i el compliment de qualsevol tipus de disposicions legals», cal destacar que «facilitar» no és sinònim «d'obligar o substituir en el compliment» de qualsevol tipus de disposicions legals, llevat que el Col·legi estiga habilitat expressament per a això en cada cas, ja que la redacció del precepte al·ludix a un objectiu bàsicament formatiu en relació amb un exercici de la professió ajustat a l'ordenament jurídic.  
Respecte de la voluntarietat en l'acte de col·legiació cal aclarir que, el fet que una conducta siga obligatòria, no implica que no es requerisca de l'adopció d'un determinat comportament per part de l'obligat, per a verificar el seu compliment. Comportament que en alguns casos, com en el present, només pot ser realitzat per l'obligat. En aquest cas, ens trobem davant d'una «obligació de fer», que, com hem vist, implica determinats aspectes que pareix que necessàriament hagen de ser realitzats per l'interessat. En els termes en què està definida pels Estatuts del Col·legi, no és una obligació que puga ser satisfeta per mandat o representació, com sosté la corporació al·legant, ja que l'acte de col·legiació requerix de l'acreditació del compliment dels requisits necessaris per a exercir la professió, que difícilment un tercer diferent del mateix interessat, es troba en disposició d'acreditar. Així mateix, també requerix d'una voluntat d'exercici de la professió, més enllà de disposar de la titulació.  
És per tot això que, en exercici de la potestat de control de legalitat que té atribuïda la Direcció General de Justícia i Menor de la conselleria de Justícia i Administracions Públiques, en virtut de l'article 11 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals, es considera no procedent la inscripció del citat apartat 3 que s'afig a l'article 10 dels Estatuts, al Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, no així la resta de l'articulat que es compon de la modificació dels Estatuts del Col·legi Oficial de Protèsics Dentals de Castelló i València, que sí que resulta ajustat a dret.  
6. No obstant l'avantdit, produït el silenci administratiu pel transcurs del termini màxim per a resoldre, correspon entendre estimada la sol·licitud d'inscripció de modificació d'Estatuts del Col·legi Oficial de Protèsics Dentals de Castelló i València, i es procedeix a practicar aquesta, així com la corresponent publicació en el DOCV.  
7. L'expedient ha sigut tramitat pel Servei d'Entitats Jurídiques, adscrit a la Direcció General de Justícia i Menor de la conselleria de Justícia i Administracions Públiques, competent aquesta per així disposar-ho l'article 6.1 de l'esmentada Llei 6/1997, tenint en compte allò que ha previst la disposició final del Decret 4/2002, de 8 de gener, en virtut de les atribucions que té conferides pel Decret 92/2007, de 6 de juliol, del Consell, pel qual s'establix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, i pel Decret 122/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la conselleria de Justícia i Administracions Públiques.  
Vistos l'article 36 de la Constitució Espanyola i l'article 49.122a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les seues modificacions posteriors, en els seus preceptes bàsics; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; el Decret 4/2002 de 8 de gener, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de desplegament d'aquesta última, i la resta de disposicions complementàries de pertinent aplicació, es dicta la següent resolució  
Primer  
Inscriure la modificació dels Estatuts del Col·legi Oficial de Protèsics Dentals de Castelló i València, al Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians Professionals de la Comunitat Valenciana, en compliment del que disposa article 43.3 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, en relació amb el sentit positiu del silenci administratiu.  
Segon  
Publicar la present Resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Contra aquesta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, recurs de reposició davant del mateix òrgan que ha dictat l'acte, en el termini d'un mes comptat des de l'endemà de la seua notificació, o bé, recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos comptats des de l'endemà de la seua notificació. Tot això de conformitat amb el que establixen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i en els articles 10, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, sense perjuí de s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.  
València, 20 de setembre de 2007.- El director general de Justícia i Menor: Antonio Gastaldi Mateo.  
ANNEX  
ESTATUTS DEL COL·LEGI OFICIAL DE PROTÈSICS DENTALS DE CASTELLÓ I VALÈNCIA  
TÍTOL I  
De la institució col·legial  
CAPÍTOL I  
Delimitació jurídica  
Article 1. El Col·legi Oficial de Protèsics Dentals de Castelló i València és una corporació de dret públic de caràcter representatiu i amb personalitat jurídica pròpia, independent de l'administració pública, que gaudix de plena capacitat d'obrar per al compliment dels fins que li són propis, i constitueix l'organització professional dels protèsics dentals que exercixen al territori de les províncies de Castelló i València.  
Article 2. El Col·legi Oficial de Protèsics Dentals de Castelló i València, com a corporació de dret públic, es troba emparat per la Constitució, per la Llei i el Reglament de Col·legis Professionals, així com per la legislació comunitària, estatal o autonòmica que l'afecte i serà regit, a més de per aquesta normativa, per aquests Estatuts i pels reglaments de règim interior.  
El funcionament i l'estructura del Col·legi seran en tot cas democràtics.  
Article 3. Correspon al Col·legi exercir en tot cas la representació col·lectiva i oficial dels protèsics dentals en l'àmbit territorial de Castelló i València.   
La representació legal i oficial del Col·legi en totes les seues relacions amb els poders públics, entitats, corporacions i personalitats de qualsevol orde, correspondrà al president o, si és el cas, al substitut previst en aquests Estatuts i en els casos que s'hi determinen.   
Article 4. El castellà i el valencià són les llengües pròpies del Col·legi Oficial de Protèsics Dentals de Castelló i València.  
CAPÍTOL II  
De les relacions amb l'administració pública  
Article 5. El Col·legi Oficial de Protèsics Dentals de Castelló i València, es relacionarà amb l'administració de la Generalitat Valenciana, pel que fa a aspectes institucionals a través de la conselleria de Justícia i Administracions Públiques o aquella en què aquesta delegue, i en el que afecte els continguts de la professió, amb la conselleria de Sanitat.  
CAPÍTOL III  
De les relacions amb el Consell General de Col·legis   
de Protèsics Dentals d'Espanya  
Article 6. El Col·legi Oficial de Protèsics Dentals de Castelló i València es troba integrat al Consell General de Col·legis de Protèsics Dentals d'Espanya.  
CAPÍTOL IV  
Denominació, domicili i àmbit territorial  
Article 7. La denominació és Col·legi Oficial de Protèsics Dentals de Castelló i València, l'àmbit és el de tot el territori d'ambdós províncies, i el seu domicili i seu es fixa a València, carrer Visitació, núm. 8 - baix dreta, sense perjuí de les delegacions territorials de Castelló i València, que es troben establides i plenament reconegudes en aquests Estatuts, per al millor compliment dels seus fins i eficàcia de les seues funcions.  
CAPÍTOL V  
Finalitats i funcions  
Article 8. Correspon al Col·legi exercir les funcions i els fins essencials que són propis dels col·legis professionals i que li assigna, de manera general, la legislació vigent en aqueixa matèria, i en especial els següents:  
1. L'ordenació de la professió, així com l'exercici de la representació i defensa del col·lectiu de professionals col·legiats i la del col·legiat individualment considerat, quan atenent la naturalesa de l'assumpte, la Junta de Govern, amb la deliberació prèvia, ho considere oportú i convenient.  
2. Vigilar l'exercici de la professió; mantenir la disciplina social i professional dels col·legiats sobre els principis d'unitat i de cooperació indispensables; salvaguardar i fer complir els principis deontològics i eticosocials de la professió, de la seua dignitat i del seu prestigi. Amb aquesta finalitat, podrà elaborar els codis corresponents de compliment obligatori.  
3. Emparar i defendre els drets i el prestigi professional i social dels col·legiats en general o de qualsevol dels seus grups o d'un individu en particular, si fossen objecte de vexació, de menyscabament o de desmèrit.  
4. Perfeccionar els aspectes tècnics i científics de la professió i dels professionals, elevar els seus nivells moral, material, cultural, científic i sanitari, així com el de les prestacions professionals.  
5. Crear, sostindre i fomentar obres i institucions de previsió, de crèdit, de consum i seguretat, en els diversos aspectes. Promoure mecanismes i institucions de protecció social dels col·legiats per a les contingències d'incapacitat temporal, maternitat, incapacitat permanent, jubilació i mort i supervivència.  
6. Assessorar el procés de formació dels plans d'estudis relatius a la pròtesi dental, i assessorar les autoritats acadèmiques en tot el que es referix a la docència de les disciplines pròpies de la pròtesi dental.  
7. Mantindre una relació constant amb els centres docents per a proporcionar-los orientacions actuals i útils per al coneixement de les característiques desitjables per als futurs professionals, i facilitar la informació necessària per a l'accés a la vida professional dels nous professionals.  
8. Intervindre exercint les accions que la llei establix, en els problemes d'intrusisme professional. Amb aquesta finalitat, podrà requerir el suport de les autoritats governatives, judicials i sanitàries i haurà de perseguir aquelles persones que exercisquen actes propis de la professió de protèsic dental sense ser-ho.  
9. Emetre els informes tècnics i professionals en els assumptes o matèries que li siguen sotmesos per entitats o institucions públiques o privades, en especial tribunals i jutjats, i facilitar a aquests últims la relació de col·legiats que puguen ser requerits per a intervindre com a pèrits en assumptes judicials o proposar-los, si és el cas.  
10. Informar les indústries del ram de les condicions desitjables per al desenrotllament de nous productes i establir, si les condicions tècniques ho permeten, un control de qualitat sobre els materials oferits.  
11. Organitzar serveis d'assessorament jurídic, econòmic, administratiu, tècnic o de qualsevol altra classe en favor dels col·legiats.  
12. Col·laborar amb els organismes corresponents per a establir les condicions de l'exercici professional en les seues diverses modalitats o especialitats; regular les condicions de prestacions de serveis, que seran d'obligat acatament pels col·legiats, i vetlar pel compliment efectiu de les normes laborals vigents, amb especial atenció a les referides a la prevenció de riscos laborals.  
13. Proposar a la Generalitat Valenciana o a l'administració de l'Estat les normes necessàries per a garantir i millorar les condicions tècniques i higièniques de la pròtesi dental. Si és el cas, col·laborar amb les esmentades administracions públiques en la confecció de les normes per aquestes projectades, a través dels informes reglamentaris, en els moments d'audiència o informació pública, o a iniciativa del mateix Col·legi, i actuar, si és el cas, per delegació de les esmentades administracions públiques en els assumptes i funcions que li puguen encomanar i en la forma i procediments que aquestes establisquen.  
14. Establir les normes que regulen el règim econòmic del Col·legi i dels organismes afins i dependents d'aquest, i aprovar els pressupostos i fixar les quotes legals.  
15. Portar el cens de professionals i el registre de títols de col·legiats.  
16. Exercir la potestat disciplinària respecte dels col·legiats, per a la qual cosa la Junta de Govern estarà revestida de màxima autoritat, amb exigència correlativa de la major responsabilitat, i podrà imposar les sancions especificades en aquests Estatuts, d'acord amb el procediment disciplinari i amb els recursos que s'establixen.  
17. Realitzar totes les missions que li corresponga en virtut de les disposicions legals vigents i del que establisquen aquests Estatuts, o que li encomane l'administració, i complir amb el deure de col·laboració amb aquesta.  
18. Editar els butlletins necessaris que servisquen d'informació general i científica a tots els col·legiats, i també les circulars i les publicacions de qualsevol classe que les juntes de Govern o les assemblees de col·legiats creguen convenients.  
19. Regular les condicions de contractació i exercici de les seues funcions del personal adscrit al Col·legi, d'acord amb el que disposa la legislació laboral vigent.  
20. Fomentar els actes de caràcter cultural i científic, i organitzar cursos de formació i perfeccionament per als seus col·legiats. Amb aquesta finalitat, podran ser creades seccions científiques.  
21. Exercir, en substitució del col·legiat i prèvia petició lliure i expressa d'aquest, les accions legals necessàries per a la reclamació i cobrament d'honoraris.  
22. Actuar com a mediador en els conflictes que puguen sorgir entre els mateixos col·legiats, i entre aquests i els seus clients, i si és el cas, constituir-se com a òrgan arbitral amb la facultat de dictar laudes corporatius i acords arbitrals, en aquest últim cas, amb subjecció al que disposa la legislació vigent sobre arbitratge i prèvia petició expressa que continga compromís de compliment de les resolucions arbitrals per part dels interessats.  
23. Participar en els òrgans col·legiats de l'administració pública de la Generalitat Valenciana que prevegen en la seua composició la presència de representants dels col·legis o associacions professionals, en especial en els de l'administració sanitària.  
24. Totes la altres funcions que siguen beneficioses per als interessos professionals.  
TÍTOL II  
Col·legiació i exercici de la professió  
CAPÍTOL I  
Dels col·legiats i de l'ingrés en el Col·legi  
Article 9. El protèsic dental és aquell professional que inscrit en el Col·legi Oficial de Protèsics Dentals de Castelló i València, exercix la professió de protèsic dental, d'acord amb el que disposen la Llei 10/1986, de 17 de març, el Reial Decret 1594/1994 de 15 de juliol, el Reial Decret 541/1.995 de 7 d'abril, i la resta de normativa pública reguladora de l'activitat professional.  
Els protèsics dentals tenen plena capacitat i responsabilitat respecte de les pròtesis i aparells dentals que elaboren o subministren i dels centres, instal·lacions i laboratoris que dirigisquen. Aqueixa responsabilitat no s'estendrà en quant supose derivacions imputables a les impressions i registres bucodentals o ulterior col·locació de les pròtesis en el pacient efectuades per altres professionals.  
Article 10  
1. Tenen l'obligació de col·legiar-se tots els professionals protèsics dentals titulats o habilitats que exercisquen la professió, siguen treballadors autònoms o per compte d'altri, sense distinció de càrrec o funció.  
2. Per a la incorporació al Col·legi Oficial de Protèsics Dentals de Castelló i València es necessitaran les condicions següents:  
a) Estar en possessió del títol de Protèsic Dental o habilitat.  
b) Ser major d'edat.  
c) No estar inclòs en causa d'incapacitat o incompatibilitat per a l'exercici de la professió. A aquest efecte, s'haurà de presentar declaració jurada en què es manifeste si exercix funció o ocupació en l'administració, i aportar, si és el cas, certificat expressiva que no incorre en l'esmentada incompatibilitat.  
d) Satisfer les quotes d'ingrés i complir els requisits documentals que s'establixen en aquests Estatuts.  
Per a la incorporació al Col·legi de Protèsics Dentals de Castelló i València com a exercent, cal, a més, l'alta en el IAE o adscripció a la plantilla d'una empresa i exercir les funcions pròpies de la professió de protèsic dental.  
3. En els casos en què es verifique l'exercici de l'activitat professional sense la preceptiva col·legiació, previ requeriment del compliment del deure de col·legiació, la Junta de Govern podrà acordar d'ofici aquesta, amb la consegüent notificació a l'interessat.  
Si el col·legiat no paga les quotes que li corresponen, després de seguir el procediment previst en l'article 68 d'aquests Estatuts, quedarà suspés en el gaudi dels drets col·legials i impossibilitat per a l'exercici de la professió  
Article 11  
1. Només podran exercir la professió de protèsic dental en l'àmbit de les províncies de Castelló i València, aquells professionals que estiguen incorporats al Col·legi Oficial de Protèsics Dentals de Castelló i València.  
2. Es considerarà exercici professional qualsevol activitat o treball que es realitze a l'empara del títol o habilitació de protèsic dental.  
Article 12. Els col·legiats es classificaran com a exercents i no exercents.  
Seran col·legiats exercents els qui sol·licitant la seua incorporació al Col·legi com a tals, acrediten l'exercici de la professió mitjançant l'alta en Impost d'Activitats Econòmiques o adscripció a la plantilla d'una empresa en què exercixen les funcions pròpies de la professió de protèsic dental.  
Els col·legiats exercents estaran obligats a satisfer les quotes ordinàries i extraordinàries que es fixen i gaudiran de la plenitud dels drets establits en els presents Estatuts.  
Per la seua banda, tindran la consideració de col·legiats no exercents aquells que, reunint els requisits establits en l'article 10, sense exercir la professió de manera efectiva, vullguen romandre vinculats a aquesta a través de la seua pertinença al Col·legi.  
També tindran la condició de col·legiats no exercents aquells professionals que per arribar l'edat de jubilació no exercisquen la professió, així com també aquells a què haja esdevingut causa d'incapacitat física o mental per a l'exercici de la professió i aquells protèsics que, per raó del seu passe a l'administració pública, hagen de deixar l'exercici de la professió per compte propi en ser incompatible amb el càrrec o ocupació pública.  
Els col·legiats no exercents estaran obligats a satisfer les quotes que es determinen, i gaudiran dels drets que se'ls reconega en els presents Estatuts, si bé no podran exercitar el dret de sufragi passiu.  
Quant al dret de sufragi, els col·legiats exercents gaudiran de vot de qualitat davant dels no-exercents, és a dir, que el seu vot tindrà valor doble.  
El dret de vot es perdrà si el col·legiat queda suspés en el gaudi dels drets col·legials.  
Article 13. Són circumstàncies determinants d'incapacitat per a l'exercici de la professió de protèsic dental:  
1r) Els impediments físics o mentals que, per la seua naturalesa o intensitat, impossibiliten el compliment i el desenrotllament de la seua professió amb garanties de seguretat.  
2n) La inhabilitació o suspensió expressa per a l'exercici de la professió, en virtut de sentència o resolució ferma.  
3r) Les sancions disciplinàries que comporten la suspensió de l'exercici professional o l'expulsió del Col·legi de Protèsics Dentals corresponent.  
Totes les incapacitats físiques o mentals desapareixeran quan cessen les causes que les hagueren motivat. Quant a les disciplinàries, desapareixeran, des del moment que s'haguera procedit a la seua rehabilitació.  
CAPÍTOL II  
Drets i obligacions dels col·legiats  
Article 14. Són drets dels col·legiats els següents:  
a) Exercir la professió de protèsic dental fent ús del títol o habilitació.  
b) Utilitzar i accedir als serveis i mitjans col·legials en igualtat de condicions amb qualsevol altre col·legiat.  
c) Participar en la gestió corporativa, a través dels òrgans col·legiats; exercir el sufragi actiu i el dret d'accés als llocs i càrrecs directius en les condicions i excepcions que preveuen aquests Estatuts.  
d) Promoure actuacions dels òrgans de govern per mitjà d'iniciatives i sol·licituds formulades en els termes estatutaris o de reglamentació interna.  
e) Rebre informació sobre l'activitat corporativa i professional.  
f) Rebre l'assistència i defensa del Col·legi en qualsevol conflicte d'origen professional i la mediació d'aquest en conflictes entre col·legiats.  
g) A presentar els recursos establits en aquests Estatuts o que legalment corresponguen, d'acord amb les circumstàncies previstes.  
h) Aquells altres que els conferisquen els presents Estatuts i qualssevol altres disposicions de caràcter general que afecten les corporacions professionals, especialment de la Comunitat Valenciana.  
Article 15. Són obligacions dels col·legiats:  
a) Complir i acatar els presents Estatuts i els acords dels òrgans de govern del Col·legi.  
b) Designar un domicili professional dins de l'àmbit de competència d'aquest Col·legi, que serà el seu laboratori principal, si tinguera més d'un. Els canvis de domicili seran comunicats en un termini no superior a trenta dies.  
c) Satisfer les quotes col·legials ordinàries i extraordinàries, i les dels serveis que la Junta de Govern declare obligatoris, i suportar totes les contribucions econòmiques de caràcter fiscal, corporatiu o de qualsevol altra índole a què la professió es trobe subjecta.  
d) Complir amb el màxim zel i eficiència els encàrrecs professionals, i tractar els clients i ciutadans amb correcció.  
e) Abstindre's de qualsevol pràctica que supose competència deslleial o que pose en perill la salut dental de l'usuari de les pròtesis.  
f) Denunciar al Col·legi tot acte d'intrusisme que arribe al seu coneixement, així com els casos d'exercici il·legal, tant per no col·legiació com per trobar-se suspés o inhabilitat el denunciat.  
g) Guardar, respecte als companys de professió, les obligacions de respecte que entre ells han d'haver; evitar, per tant, les competències il·lícites i complir els deures corporatius.  
Article 16. Es perdrà la condició de col·legiat per alguna de les causes següents:  
a) Baixa voluntària, per cessament en l'exercici professional en l'àmbit de les províncies de Castelló i València.  
b) Inhabilitació legal per a l'exercici de la professió.  
c) Sanció disciplinària ferma d'expulsió del Col·legi.  
TÍTOL III  
Del funcionament del Col·legi: òrgans de govern,   
actuació corporativa, règim jurídic i administració  
CAPÍTOL I  
Estructura  
Article 17. Els òrgans de govern i representació del Col·legi seran els següents:  
a) La Junta de Govern.  
b) L'Assemblea General.  
CAPÍTOL II  
De l'Assemblea General  
Article 18. L'Assemblea General és l'òrgan suprem de decisió del Col·legi en els assumptes propis de la seua competència, d'acord amb les disposicions d'aquests Estatuts. Els seus acords vàlidament adoptats són obligatoris, excepte en aquells casos en què s'incórrega en els defectes de nul·litat de ple dret, previstos en l'article 8.3 de la vigent Llei de Col·legis Professionals.  
L'Assemblea es reunirà, com a mínim dues vegades a l'any, en el primer trimestre de l'any i en l'últim trimestre del mateix any.  
Tots els col·legiats formen part de l'Assemblea General i podran assistir-hi amb veu i vot, i aquest últim serà indelegable, i sense perjuí del que disposa l'article 12 dels presents Estatuts.  
CAPÍTOL III  
De les assemblees generals ordinàries i extraordinàries  
Article 19. L'Assemblea General Ordinària té les funcions següents:  
1. La primera Assemblea General del primer trimestre de l'any contindrà com a mínim l'orde següent:  
a) Informe pel president i la Junta de Govern de la seua gestió, amb repàs dels esdeveniments més importants que en relació amb el Col·legi hagen tingut lloc durant l'any anterior.  
b) Lectura, discussió, votació i, si és el cas, aprovació dels comptes generals d'ingressos i despeses de l'any anterior.  
c) Lectura, discussió i votació d'aquells assumptes que la Junta de Govern acorde incloure en la convocatòria.  
d) Precs i preguntes.  
e) Presa de possessió en els seus càrrecs dels nous membres elegits de la Junta de Govern, amb cessament dels anteriors.  
2. La segona Assemblea General a celebrar en l'últim trimestre de l'any tindrà el següent orde o contingut mínim:  
a) Examen i aprovació dels pressupostos del Col·legi per a l'any següent.  
b) Elecció per a càrrecs vacants de la Junta de Govern, quan procedisca i llevat que s'haguera celebrat en Assemblea General Extraordinària convocada a aquest efecte.  
Aquells que isqueren designats en aquesta elecció ocuparan els càrrecs durant el temps real que els faltara als substituïts, sense perjuí del dret a ser reelegits en la renovació ordinària dels càrrecs.  
Article 20. Amb almenys trenta dies d'antelació a la celebració de l'Assemblea General Ordinària del primer trimestre de l'any, els col·legiats podran presentar les sol·licituds i proposicions que vullguen sotmetre a l'Assemblea, que en tot cas seran incloses per la Junta de Govern en la secció de "Precs i preguntes" si estan subscrites per un nombre no inferior al 7% del cens col·legial.  
Amb independència de l'anterior, la Junta de Govern del Col·legi fent-la seua, podrà incloure qualsevol altra proposició formulada dins de termini, siga quin siga el nombre de col·legiats que la fera.  
Article 21. L'Assemblea General Extraordinària té les funcions següents:  
a) Proposició de l'aprovació o modificació dels Estatuts del Col·legi i dels reglaments de règim interior i del règim i relacions professionals.  
b) Autorització a la Junta de Govern per a adquirir, alienar o gravar béns immobles del patrimoni corporatiu.   
c) Aprovació de quotes extraordinàries.  
d) Aprovar o censurar l'actuació de la Junta de Govern o dels seus membres.  
e) Decidir sobre la fusió, absorció, segregació o dissolució del Col·legi.  
f) Aquells assumptes que siguen sotmesos a la seua consideració per acord de la Junta o petició dels col·legiats.  
Article 22. L'Assemblea General Extraordinària es convocarà a iniciativa de la Junta de Govern o dels col·legiats, en aquest últim cas caldrà que la petició de celebració d'aquesta siga feta per un deu per cent dels col·legiats.  
Si el que es pretén és un vot de censura contra la Junta o algun dels seus membres, la petició haurà de ser subscrita per un vint per cent dels col·legiats, i expressar clarament els motius en què es fonamenta.  
Quan la convocatòria siga feta a petició dels col·legiats no es podrà demorar la celebració de l'Assemblea més de quaranta-cinc dies des de la presentació de la petició.  
Des del moment de l'enviament de la convocatòria, tota la documentació i antecedents dels temes a debatre estaran a la Secretaria a disposició dels col·legiats.  
Només per resolució motivada i en el cas que la proposició siga aliena als fins atribuïts a la corporació podrà denegar-se la celebració d'Assemblea General Extraordinària, sense perjuí dels recursos procedents.  
Article 23. Les assemblees generals quedaran constituïdes en 1ª convocatòria sempre que assistisquen almenys el quinze per cent dels col·legiats.  
En 2ª Convocatòria, que se celebrarà, si és el cas mitja hora després d'anunciada la 1ª Convocatòria, l'Assemblea quedarà constituïda i seran vàlids els seus acords, siga quin siga el nombre d'assistents.  
No obstant això, si l'objecte de l'Assemblea General Extraordinària és la moció de censura, es requerirà en primera convocatòria l'assistència de la meitat més un dels col·legiats, i en segona convocatòria, d'un trenta-cinc per cent dels col·legiats, i perquè prospere caldrà el vot de la meitat més un de tots els assistents.  
Si l'objecte de l'Assemblea General Extraordinària és l'adopció o aprovació de l'acord de segregació, caldrà, en primera convocatòria, l'assistència del cinquanta per cent dels col·legiats. Si no s'aconseguix aqueix quòrum, se celebrarà nova Assemblea Extraordinària l'endemà en què no caldrà aqueix nombre d'assistència especial, i s'aprovarà l'acord de segregació pel vot favorable d'un terç dels col·legiats assistents.  
Article 24. Les convocatòries de les assemblees generals s'inseriran en el tauler d'anuncis del Col·legi i s'haurà d'incloure la data, hora i lloc de la reunió, així com l'orde del dia i informació complementària que es crega oportuna. Així mateix, s'enviarà a tots els col·legiats amb una anticipació mínima de 15 dies a la data de celebració.  
L'Assemblea General es convocarà per Acord de la Junta de Govern amb expressió dels assumptes concrets que hagen de tractar-s'hi.   
El president moderarà els debats, concedirà i retirarà la paraula, i procurarà que el debat transcórrega, segons les regles de la llibertat i respecte cap a totes les persones. Les esmentades facultats del president seran objecte de regulació expressa, mitjançant un reglament de règim interior.  
Fins a cinc dies abans de la celebració de l'Assemblea General Extraordinària, es podran presentar esmenes i alternatives a les propostes de l'orde del dia, que hauran d'estar firmades per un mínim de deu col·legiats.  
Article 25. Les votacions com a norma general seran ordinàries a mà alçada. Seran secretes quan es tracten assumptes que afecten la intimitat, l'honor i els sentiments de les persones, quan el fi de la votació siga l'elecció de les persones que ocuparan els càrrecs dels òrgans de Govern, o quan ho sol·liciten un 10% dels assistents. Seran nominals quan ho sol·liciten un 20% dels assistents o quan ho estime el president per a un millor recompte dels vots.  
Els acords s'adopten per majoria dels assistents, llevat que s'exigisca un quòrum especial, i obliguen tots els col·legiats, presents i absents, d'acord amb el que establix l'article 18 d'aquests Estatuts.  
CAPÍTOL IV  
De la Junta de Govern  
SECCIÓ PRIMERA: Disposicions generals  
Article 26. 1. La Junta de Govern del Col·legi exercirà les funcions corporatives pròpies amb tots els drets i obligacions que deriven de la llei, de la qual cosa disposen aquests Estatuts i els acords emanats de l'Assemblea General i queda facultada per a adoptar totes les mesures legals i reglamentàries que crega pertinents per a assegurar el compliment d'aquelles funcions.  
2. Els membres de la Junta de Govern no podran delegar les pròpies atribucions o competències. Però es podran auxiliar en les seues tasques mitjançant la creació de comissions formades per col·legiats i presidides per un membre de la Junta.  
3. Els membres de la Junta de Govern seran elegits d'acord amb les disposicions establides en aquests Estatuts.  
SECCIÓ SEGONA: Forma de provisió i causa de cessament  
Article 27. Els càrrecs de la Junta de Govern es proveiran per elecció mitjançant votació directa i secreta de tots els col·legiats. Seran elegits per un temps de 4 anys, i podran ser reelegits o optar a un altre càrrec.  
Si fora dels anys corresponents es produeix alguna vacant en la Junta de Govern, serà proveïda per elecció en la segona Assemblea General Ordinària de més pròxima celebració, si no s'haguera celebrat en Assemblea General Extraordinària convocada l'efecte, i la persona elegirà el seu càrrec pel temps que falte fins a la renovació.  
Els membres de la Junta de Govern cessaran per les causes següents:  
a) Expiració del termini per al qual van ser elegits.  
b) Renúncia de l'interessat.  
c) Nomenament per a un càrrec de govern o de l'administració pública, central, autonòmica, local o institucional que supose incompatibilitat.  
d) Condemna per sentència ferma que comporte inhabilitació per a càrrecs públics.  
e) Sanció disciplinària ferma per falta greu o molt greu.  
f) Pèrdua de la condició d'elegibilitat d'acord amb aquests Estatuts.  
g) Aprovació de moció de censura, segons allò que s'ha regulat en aquests Estatuts.  
Article 28. S'entendrà que l'interessat renuncia al càrrec, quan deixe d'assistir sense causa justificada a dues sessions seguides o tres alternes de la Junta de Govern en un mateix any i sense motius justificats.  
SECCIÓ TERCERA: del Ple de la Junta de Govern  
Article 29. Els membres de dret de la Junta de Govern seran: el president, el vicepresident, el secretari, el tresorer, l'interventor, el ponent de cultura i els vocals 1r, 2n, 3r, 4t i 5é.  
Quan el nombre de llocs vacants de la Junta supere la meitat dels membres de dret, es convocaran noves eleccions per a cobrir les vacants en el termini de trenta dies de ser efectiva la vacant que supose la pèrdua de quòrum.  
Article 30.   
1. El Ple de la Junta de Govern s'haurà de reunir obligatòriament una vegada al trimestre, i extraordinàriament, quan ho demane almenys un terç dels membres, i sempre que les circumstàncies ho aconsellen, segons el parer de la Comissió Permanent o del president.  
2. Perquè el Ple de la Junta de Govern puga tindre sessió caldrà que estiguen presents, en primera convocatòria, la meitat més un dels membres que la formen; si no hi ha el nombre suficient, es reunirà mitja hora després de la indicada per a la primera convocatòria, amb les persones presents i s'exigirà, en qualsevol cas, la presència d'un mínim de tres, en aquest cas seran vàlides les seues resolucions i acords.   
3. Les convocatòries les farà el secretari, per escrit, amb mandat previ de la Presidència, i indicarà la data, el lloc de la reunió, l'hora de la primera i de la segona convocatòria i l'orde del dia. Hauran de ser enviades almenys amb huit dies d'antelació, excepte que, per raons importants o urgents, a criteri del president, s'acorde convocar-les amb caràcter d'urgència, en un termini que mai no podrà ser inferior a 24 hores.  
4. En la reunió del Ple no es podrà tractar cap assumpte més que els indicats en l'orde del dia, excepte aquells que la Presidència o la totalitat dels membres del Ple, considere de vertader interés. Els acords seran adoptats per majoria de vots dels assistents, i en cas d'empat decidirà la Presidència.  
5. L'assistència a les reunions serà obligatòria. La falta no justificada a dues reunions consecutives o tres alternes serà considerada com a renúncia al càrrec, equivalent al cessament, amb caràcter general.  
CAPÍTOL V  
Facultats de la Junta de Govern  
Article 31. Són facultats de la Junta de Govern:  
a) Prestar col·laboració a les autoritats universitàries, acadèmiques o administratives en general per a la millor ordenació de l'ensenyança i per al major perfeccionament i la defensa eficaç dels interessos bucosanitaris de Castelló i València.  
b) Imposar als col·legiats les correccions disciplinàries que establixen aquests Estatuts i denunciar, si procedix, a les autoritats les conductes que siguen constitutives de delicte o signifiquen un perill per a la salut dental.  
c) Inspeccionar, d'acord amb el que disposen aquests Estatuts, els laboratoris dels col·legiats.  
d) Proposar a les autoritats pertinents la promulgació de normes tendents al perfeccionament de l'exercici de la professió en benefici i garantia de la salut pública i realitzar els informes legals reglamentaris amb vista a la normativa pública que afecte la professió i interessos dels col·legiats.  
e) Perseguir l'intrusisme professional, en qualsevol forma que siga, així com a les persones que faciliten un irregular exercici professional i exercir amb aquesta finalitat les accions legals corresponents.  
f) Confeccionar tarifes recomanades d'honoraris, que serviran d'orientació als col·legiats, i informar quan els tribunals demanen el seu dictamen sobre la matèria amb subjecció al que disposen les lleis.  
g) Exercir de mediadora, i quan procedisca, dirimir en procediment arbitral, les controvèrsies que se susciten entre els mateixos col·legiats o entre aquests i els seus clients.  
h) Redactar els pressupostos i rendir els comptes anuals. Recaptar, distribuir i administrar els fons del Col·legi, com també el seu patrimoni, i altres recursos que els siguen atribuïts.  
i) Dictar i aprovar les normes, els reglaments i els codis d'orde interior de caràcter general que es crega convenient per a garantir i millorar el funcionament correcte de les estructures i els serveis col·legials. Els reglaments per a la seua vigència necessitaran l'aprovació de l'Assemblea General.  
j) Constituir les seccions i comissions que es considere necessàries per a la gestió o resolució d'assumptes concrets, de caràcter general, que incumbisquen el Col·legi.  
k) Convocar les assemblees generals ordinàries o extraordinàries dels col·legiats, i haurà d'assenyalar l'orde del dia per a cada una.  
l) Resoldre sobre l'alta o baixa dels professionals en el Col·legi.  
m) Interpretar aquests Estatuts i resoldre, per analogia de preceptes o de fet, les situacions que no apareguen resoltes d'una manera expressa o correcta.  
n) Adoptar els acords que estime procedents quant a la quantitat que haja de satisfer cada col·legiat per drets d'incorporació.  
o) Determinar les quotes que han de pagar els col·legiats, per al sosteniment de les càrregues i serveis col·legials.  
p) Acordar, si ho estima necessari, la imposició de quotes extraordinàries als seus col·legiats amb aprovació de l'Assemblea General.  
q) Convocar eleccions per a la provisió dels càrrecs de la Junta de Govern.  
r) Informar els col·legiats de totes les qüestions que puguen afectar-los, ja siguen d'índole corporativa, col·legial, professional o cultural, de què la Junta de Govern tinga notícies.  
s) Proposar l'atorgament de premis a aquells membres de la corporació que s'hagen distingit per la seua rellevant i meritòria trajectòria professional o per les seues actuacions en favor i defensa de la professió, i podrà proposar, també, el nomenament de col·legiats honorífics per a persones que no formen part del Col·legi i hagen influït decisivament en benefici de la professió.  
t) Quantes altres facultats o funcions es deriven dels presents Estatuts.  
CAPÍTOL VI  
SECCIÓ PRIMERA. De la Comissió Permanent  
Article 32. Podrà constituir-se per al millor funcionament del Col·legi una Comissió Permanent que estaria integrada pel president, el vicepresident, el secretari, el tresorer, l'interventor i el ponent de Cultura.  
Article 33  
1. La Comissió Permanent si es constitueix, podrà reunir-se una vegada al mes i cada vegada que el president o dos membres de la Comissió ho consideren convenient.  
2. A criteri del president, podran ser citats a les reunions de la Comissió Permanent altres membres de la Junta de Govern, amb dret a veu i sense vot.  
3. La reunió serà convocada per escrit de la Secretaria, amb mandat previ de la Presidència, que fixarà l'orde del dia amb una antelació de 24 hores. No caldrà la convocatòria per escrit quan assistisquen a la reunió tots els membres de la Comissió Permanent; en aquest cas, caldrà la fixació de l'orde del dia.  
4. Els acords seran adoptats de la mateixa manera que l'establida per al Ple. Els esmentats acords no seran executius i requeriran la posterior aprovació per Junta de Govern reunida en Ple.  
5. Tant a les sessions del Ple com de la Comissió Permanent podrà ser convocat l'assessor jurídic del Col·legi, que tindrà veu però no vot.  
SECCIÓ SEGONA. Facultats de la Comissió Permanent  
Article 34. La Comissió Permanent podrà exercir totes les funcions de tràmit i administració ordinària pròpies de la Junta de Govern i tots els acords que adopte hauran de ser comunicats i sotmesos al Ple de la Junta de Govern en la seua reunió trimestral per a la seua ratificació.  
No obstant les facultats, comeses i funcions de la Comissió Permanent seran regulades mitjançant un reglament de caràcter intern.  
SECCIÓ TERCERA  
Llibre d'actes  
Article 35. De cada reunió que tinga el Ple de la Junta de Govern i la Comissió Permanent s'estendrà acta, que serà transcrita en un llibre que hi haurà amb aquesta finalitat i que serà diligenciat degudament pel secretari.  
CAPÍTOL VII  
Dels càrrecs de la Junta de Govern  
SECCIÓ PRIMERA  
Del president de la corporació  
Article 36. El president és el representant legal del Col·legi, i presidix, si una disposició específica no disposa el contrari, tots els òrgans col·legials que es designen en el si del Col·legi. Vetlarà pel compliment de la legislació vigent i de les disposicions i acords que dicten la Junta de Govern, l'Assemblea de col·legiats i els altres òrgans de govern, i exercirà a més les funcions següents:  
a) Farà complir els preceptes d'aquests Estatuts i els acords que prenga la Junta de Govern.  
b) Tindrà amb caràcter general, la representació legal del Col·legi en totes les relacions d'aquest amb els poders públics, entitats, corporacions i personalitats de qualsevol orde, i podrà firmar i autoritzar tots els contractes, convenis, actes, oficis o documents públics o privats en els quals el Col·legi siga part.  
c) Convocarà, obrirà, presidirà, dirigirà i alçarà les sessions de la Comissió Permanent de la Junta de Govern i de l'Assemblea General.  
d) Firmarà les actes corresponents.  
e) Autoritzarà els lliuraments o les ordes de pagament o d'ingrés.  
f) Visarà tots els certificats i els escrits que expedisca el secretari del Col·legi.  
g) Autoritzar el document que aprove la Junta de Govern com a justificant que el facultatiu està incorporat al Col·legi.  
Article 37. El càrrec de president i membre de la Junta de Govern serà honorífic i gratuït. No obstant això, en els pressupostos col·legials figuraran les partides necessàries per a atendre les despeses de representació del Col·legi.  
SECCIÓ SEGONA   
Del vicepresident  
Article 38. El vicepresident substituirà el president en casos d'absència, malaltia, abstenció, recusació o vacant, i exercirà, en tot moment, totes les funcions que li conferisca la Presidència, dins de l'orde col·legial.  
SECCIÓ TERCERA  
Del secretari   
Article 39. Independentment de les altres funcions que es deriven dels presents Estatuts, de les disposicions vigents i de les ordes emanades de la Presidència correspon al secretari:  
a) Exercir la fe pública de tots els actes, documents i antecedents que es troben en poder del Col·legi, i redactar i firmar les actes de les sessions dels òrgans de govern, amb expressió dels membres assistents i copiar després aquestes en el llibre corresponent.  
b) Formar, organitzar i custodiar l'arxiu de la documentació col·legial i el segell del Col·legi.  
c) És el cap superior del personal i de l'administració del Col·legi, sense perjuí de la competències atribuïdes al president; dirigir i organitzar les oficines, no obstant les facultats executives que es puguen encomanar a un gerent.  
d) Redactar i dirigir, amb l'anticipació deguda, els oficis de citació per a tots els actes del Col·legi.  
e) Portar els llibres necessaris per al millor i més ordenat servei, i haurà d'haver, obligatòriament, un en què s'anoten les correccions o sancions que s'imposen als col·legiats, així com el llibre registre de títols.  
f) Rebre i donar compte al president de totes les sol·licituds i comunicacions que es remeten al Col·legi.  
g) Expedir amb el vistiplau del president els certificats que sol·liciten les persones interessades, així com el carnet de col·legiat.  
h) Portar un registre actualitzat dels col·legiats en què conste l'antiguitat i domicili.  
i) Mantindre l'adequada coordinació amb els òrgans d'intervenció i tresoreria.  
SECCIÓ QUARTA. De l'interventor de comptes  
Article 40. Són funcions de l'interventor de comptes el control intern de les finances i comptes del Col·legi, controlarà els cobraments i pagaments i intervindrà totes les operacions d'ingrés i despesa. Juntament amb el tresorer, formarà el projecte de pressupostos i elaborarà els comptes generals per a la seua aprovació en Assemblea General.  
SECCIÓ CINQUENA. Del tresorer  
Article 41. El tresorer realitzarà les funcions següents:  
a) Tindrà a càrrec seu la custòdia i disposició immediata dels fons del Col·legi, i formarà junt amb l'interventor els pressupostos i comptes generals.  
b) Informarà periòdicament la Junta de Govern del compte d'ingressos i despeses i marxa del pressupost, i formalitzar anualment els comptes de l'exercici econòmic vençut.  
c) Ingressar i retirar fons dels comptes bancaris conjuntament amb el president.  
d) El pagament dels lliuraments que expedisca el president.  
e) Materialitzar la recaptació del Col·legi.  
f) Portar inventari minuciós dels béns del Col·legi, de què serà administrador.  
g) Control de la comptabilitat i caixa.  
h) Cobrament dels interessos i rendes del capital del Col·legi.  
SECCIÓ SISENA. Del ponent de cultura  
Article 42. El ponent de cultura serà l'encarregat de supervisar i coordinar tots els actes, iniciatives i promocions culturals i científics del Col·legi. Amb aquesta finalitat, es podrà formar una Comissió de Cultura composta per totes aquelles seccions científiques o culturals que, a petició dels col·legiats i per acord de la Junta de Govern, es constituïsquen.  
SECCIÓ SETENA. Dels vocals  
Article 43. Els vocals tindran les funcions que els assigne la Junta o el president, i en general la prestació de la seua ajuda i col·laboració en el desenrotllament de les tasques de la Junta i de l'Assemblea, dirigirà, si així s'acorda, les seccions i comissions que es creen per al millor funcionament de la corporació.  
Correspondrà igualment als vocals suplir els casos de vacants, justificats en acreditades causes de força major, dels membres de la Comissió Permanent, excepte el president i sempre que no es prolongue per més de dos mesos.  
CAPÍTOL VIII  
De les delegacions  
Article 44. Per Acord de la Junta de Govern, es podran constituir les delegacions territorials que siguen convenients.  
Les delegacions territorials tenen les seues facultats delegades de la Junta de Govern i podran tindre un àmbit d'actuació que corresponga a una o diverses demarcacions comarcals. Actuaran, procedimentalment, sota la direcció de la Junta de Govern i de la Secretaria del Col·legi i d'acord amb el que disposa el preceptiu reglament de règim intern.  
Article 45. Les delegacions tindran com a funcions:  
a) Organitzar activitats i serveis d'acord amb les línies generals de l'activitat col·legial.  
b) Administrar els fons destinats a la delegació.  
c) Vetlar pels interessos dels professionals de la demarcació i garantir els drets dels ciutadans que usen els seus serveis.  
d) Facilitar els tràmits administratius interns en benefici de la simplificació i immediatesa dels serveis col·legials.  
e) Portar el cens de professionals col·legiats que exercisquen a la demarcació.  
f) Aquelles altres que la Junta de Govern els delegue.  
Article 46. Les delegacions estaran administrades per un delegat i un secretari.  
La designació de delegat i secretari, correspon a la Junta de Govern entre els col·legiats residents a la demarcació que presenten la seua candidatura avalada per firma de la setena part dels residents exercents.  
El mandat dels delegats i secretaris de la Delegació coincidirà en el temps amb el president del Col·legi. També podran cessar en els seus càrrecs, quan així ho acorde la Junta de Govern si aquesta considera que no complixen les seues funcions de forma adequada, o quan actuen de forma contrària a les directrius que els han sigut marcades.  
Aquell que formant part de la Junta de Govern siga afectat per alguna d'aquestes circumstàncies, perdrà immediatament la condició de membre d'aquesta.  
CAPÍTOL IX  
Eleccions a càrrecs de la Junta de Govern  
SECCIÓ PRIMERA: Condicions per a ser el·legible  
Article 47. Seran condicions comunes a tots els càrrecs estar col·legiat, trobar-se en l'exercici de la professió, i estar al corrent de totes les obligacions corporatives i no trobar-se afectat per prohibició o incapacitat legal o estatutària.  
No podran formar part de la Junta de Govern:  
a) Els col·legiats que hagen sigut condemnats per sentència ferma, que comporte inhabilitació o suspensió per a càrrecs públics.  
b) Els col·legiats als quals s'haja imposat sanció disciplinària en aquest o un altre Col·legi. No obstant la decisió sobre si la falta lleu de l'article 77.b) d'aquests Estatuts constituïx o no impediment per a l'exercici de càrrecs directius correspon a la mateixa Junta.  
Aquell que formant part de la Junta de Govern siga afectat per alguna d'aquestes circumstàncies perdrà immediatament la condició de membre d'aquesta.  
Article 48. A més de les condicions comunes, per a cada un dels càrrecs, en especial, seran exigides les següents:  
a) Per a accedir al càrrec de president o vicepresident de la corporació, haver complit un mínim de cinc anys d'exercici professional.  
b) Per als altres càrrecs de la Junta de Govern a excepció dels vocals: estar col·legiat amb cinc anys d'antelació com a mínim.  
c) Per a ser vocals de la Junta de Govern, un any de col·legiació.  
SECCIÓ SEGONA: Presentació de candidatures  
Article 49. Les candidatures es presentaran a la Secretaria del Col·legi, amb almenys 30 dies d'antelació a la data de la celebració de l'elecció.  
Cap col·legiat no podrà presentar-se a més d'un càrrec.  
Les candidatures que es presenten, per tal d'assegurar la participació de València i Castelló en els càrrecs de major responsabilitat, hauran d'estar formades per almenys 3 membres de la província de València i 2 de la província de Castelló.  
SECCIÓ TERCERA: Forma d'elecció la taula  
Article 50. L'elecció serà universal, directa i secreta, mitjançant votació dels col·legiats inscrits al Col·legi.  
SECCIÓ QUARTA: Convocatòria  
Article 51. La Junta de Govern acordarà la convocatòria d'eleccions amb una antelació mínima de dos mesos al dia de celebració. L'anunci de convocatòria es publicarà en un dels diaris de major difusió a les províncies de Castelló i València i al tauler d'anuncis del Col·legi, en el termini de cinc dies, a partir de l'adopció de l'Acord.  
La Junta haurà de comunicar, amb una antelació mínima de 45 dies, la convocatòria mitjançant enviament de circular a tots els col·legiats i publicar-la en el butlletí del Col·legi.  
En la Convocatòria hauran de constar els càrrecs que han de ser objecte d'elecció i requisits d'antiguitat d'aquests, i també el dia i l'hora de celebració de les eleccions i de tancament d'urnes per al començament de l'escrutini.  
Amb 20 dies d'antelació a la celebració de les eleccions, es publicarà al tauler del Col·legi les llistes amb el cens de votants i, en cas d'establir-se més d'una mesa electoral, es farà constar la mesa en què correspon votar a cada u. Contra les citades llistes es podrà presentar recurs de reposició davant de la Junta Electoral, en el termini de cinc dies des de la seua publicació.  
SECCIÓ CINQUENA. Organització  
Article 52. La Junta Electoral estarà formada per tres col·legiats, que seran membres de la Junta de Govern que no es presenten a la reelecció, i en cas de ser menys de tres els que no es presenten, els que falten seran col·legiats designats per sorteig.  
Les meses electorals tindran com a missió portar a terme tot el procés electoral i vigilar el compliment exacte dels termes previstos, resoldre els recursos que es presenten i firmar actes.  
La presentació de les candidatures per als càrrecs de membre de la Junta de Govern haurà d'anar recolzada amb la firma d'almenys trenta col·legiats en exercici.  
Les meses electorals es constituiran el dia i l'hora de la data de la convocatòria, i estaran compostes per un president, un secretari i un vocal, designats aquests últims per la Junta de Govern, una vegada realitzat sorteig entre els col·legiats exercents. Cada membre tindrà dos suplents, que podran actuar indistintament durant el transcurs de la jornada, però en cap moment podrà haver-hi menys de dos membres.  
Cap dels components de la mesa electoral podrà ser candidat.  
Si el nombre de col·legiats ho aconsella, es podran establir meses electorals a les seus de les delegacions territorials. El seu règim de funcionament serà el mateix que el de les meses de la seu central.  
SECCIÓ SISENA: Candidat  
Article 53. Els candidats hauran de complir els requisits dels articles 47 i 48 i sol·licitaran aquesta condició, per escrit, a la Junta de Govern del Col·legi. La sol·licitud haurà de ser feta per candidatura conjunta.  
SECCIÓ SETENA: Aprovació de les candidatures  
Article 54  
1. Dins dels cinc dies següents a haver expirat el termini per a la presentació de candidatures, la Junta Electoral es reunirà en sessió extraordinària, i proclamarà les llistes de les candidatures que complisquen les condicions d'elegibilitat, i es considerarà electa la que no tinga oponents; també estendrà acta on es facen constar motivadament, si procedix, els fonaments d'exclusió de les candidatures no admeses. Les llistes definitives s'exposaran en el tauler d'anuncis del Col·legi i es comunicaran a tots els interessats.  
2. Durant el mateix dia o l'endemà de la inserció de les candidatures en el tauler d'anuncis, les que no hagen sigut acceptades podran presentar recurs de reposició en el termini de tres dies. La Junta Electoral resoldrà els recursos en el termini dels tres dies següents; cas de no haver adoptat cap Acord en aquest també, el recurs s'entendrà desestimat. En cas de resoldre-ho favorablement, s'inserirà la nova candidatura en el tauler d'anuncis. La resolució que recaiga esgota la via administrativa i la interposició del recurs no significa la interrupció del procés electoral, excepte que així ho dispose el Tribunal.  
3. Una vegada aprovades les candidatures, cada una podrà designar, per escrit, davant de la mesa electoral, un o més interventors. Els interventors tindran dret a intervindre en tots els actes electorals, i a presentar les reclamacions i els recursos que creguen pertinents.  
4. Així mateix es faran publiques les llistes del cens electoral.  
SECCIÓ VUITENA: Procediment  
Article 55  
1. L'elecció dels membres de la Junta de Govern es farà per votació, on podran prendre part tots els col·legiats amb dret de vot. L'acte electoral es farà el dia indicat en la convocatòria des de les 10 fins a les 18 hores, en presència de la mesa electoral.  
El vot personal anul·larà l'emés per correu, sempre que el votant ho manifeste abans de l'obertura del sobre.  
A l'hora i en el lloc previstos per a l'elecció s'instal·larà una urna, a càrrec de la mesa electoral, on cada votant depositarà un papereta en la qual inscriurà clarament la candidatura que elegisca. Les paperetes seran de color blanc i de la mateixa grandària i, per a facilitar la uniformitat, seran facilitades pel Col·legi a càrrec seu.  
Els votants hauran d'acreditar a la mesa electoral la seua personalitat. La mesa comprovarà la seua inclusió en el cens elaborat per a les eleccions, el seu president pronunciarà en alta veu el nom i cognoms del votant, i indicarà que vota; després d'això el president introduirà la papereta doblegada en l'urna corresponent.  
Seran nuls tots els vots recaiguts en persones que no consten en les candidatures aprovades i les paperetes que continguen frases o expressions diferents dels noms i càrrecs dels candidats proposats. També seran nuls els vots emesos per col·legiats que no estiguen capacitats per a votar.  
Una vegada acabada la votació, es procedirà a continuació a la introducció en les urnes dels vots per correu, prèvia comprovació de les dades de cada votant. Acabada aquesta operació, els presidents de cada mesa declararan el tancament de la votació, i iniciaran l'escrutini dels vots emesos, i es llegiran en veu alta totes les paperetes. Seran declarades nul·les les paperetes que continguen expressions estranyes en la votació, ratllades o corregides, o que indiquen persones no candidates. Del desenrotllament de la votació i del resultat de l'escrutini, s'estendrà acta a continuació, que serà firmada per tots els membres de la mesa. Una còpia d'aquesta acta serà inserida en el tauler d'anuncis del Col·legi i de les delegacions.  
Durant els dies següents, qualsevol candidat podrà impugnar, per escrit, tot l'acte efectiu o demanar la correcció d'errors que s'hagen comés. La Junta Electoral ho resoldrà dins dels dos dies següents i concedirà o denegarà el que haja sigut demanat. En el primer cas, si considera la circumstància de defectes invalidants, podrà convocar un nou acte electoral, en quinze dies. En el segon cas, el candidat impugnant quedarà en llibertat de fer ús dels recursos previstos en el títol IV, capítol V, d'aquests Estatuts.  
Una vegada passats els terminis previstos en l'apartat anterior, la Junta de Govern ixent, amb la firma del president i del secretari, expedirà en quinze dies els nomenaments corresponents a la candidatura que haja obtingut majoria de vots, i aquests prendran possessió efectiva dels seus càrrecs en la següent Assemblea General Ordinària del primer trimestre de l'any.  
Els nomenaments seran comunicats als departaments corresponents de la Generalitat Valenciana i a les instàncies que corresponguen.  
2. L'Elecció dels càrrecs vacants en l'Assemblea General de l'últim trimestre de l'any es realitzarà en el mateix moment en què es tracte el punt relatiu a l'elecció, amb crida als assistents perquè depositen el seu vot en l'urna i amb escrutini dels vots immediatament posterior.  
La Junta de Govern farà de Junta Electoral i mesa electoral, i les qüestions relatives a la convocatòria d'eleccions, presentació i aprovació de candidatures seran regides pel sistema general regulat en els articles anteriors i posteriors al present.   
En el no-previst en aquest apartat també s'aplicarà supletòria el que establix l'apartat anterior.  
SECCIÓ NOVENA: del vot per correu  
Article 56. Aquells col·legiats que el dia de l'elecció no puguen anar a les urnes podran votar per correu d'acord amb el procediment següent:  
a) Fins a deu dies abans del dia de l'elecció, l'interessat es dirigirà personalment o mitjançant persona proveïda de poder notarial a la Secretaria del Col·legi i sol·licitarà el certificat d'inclusió en el cens electoral i l'altra documentació electoral.  
b) En el termini de 24 hores, la Secretaria del Col·legi enviarà per correu certificat, a l'adreça que designe el col·legiat, el certificat d'inscripció en el cens i les paperetes i sobres convenients per a la votació.  
c) El col·legiat introduirà la papereta de votació en un sobre sense cap inscripció, i aqueix sobre en blanc amb la papereta l'introduirà en un altre sobre que firmarà per davant. A continuació, introduirà el sobre firmat que a l'interior conté l'altre sobre amb la papereta, el certificat d'inclusió en el cens i una fotocòpia del DNI o del carnet de col·legiat, en un altre sobre que enviarà per correu certificat al Col·legi amb la menció següent: : "Per a les eleccions del Col·legi Oficial de Protèsics Dentals de Castelló i València".  
d) Obert el sobre exterior, i previ reconeixement de la firma pel secretari, aquest custodiarà els sobres fins al moment de l'elecció, en què els passarà a la mesa electoral, i el president procedirà a la seua obertura i a depositar els vots en les urnes.  
Article 57. Les meses electorals admetran tots els vots per correu que tinguen entrada al Col·legi abans del tancament de la votació.  
Article 58. Els terminis del procediment electoral es computaran per dies naturals.  
TÍTOL IV  
De l'exercici de la professió  
CAPÍTOL I  
Codi Deontològic  
Article 59. Les normes del Codi Deontològic que es troben vigents, una vegada aprovades per l'Assemblea o pel Consell General si procedix, seran de compliment obligatori en l'exercici de la professió, sense perjuí de les altres normes contingudes en aquests Estatuts, especialment en aquest títol.  
CAPÍTOL II  
Normes generals  
Article 60. El professional col·legiat és l'única persona autoritzada per a portar a terme les tasques definides en Llei 10/1986, de 17 de març, i el Reial Decret 541/1995, de 7 d'abril.  
Article 61. El personal auxiliar de laboratori podrà fer funcions auxiliars i complementàries a les del protèsic.  
Aquestes funcions auxiliars es faran sempre sota la direcció del col·legiat.  
Article 62. L'usuari de la pròtesi té el dret de conéixer i abonar directament al protèsic dental l'import dels seus honoraris, sense perjuí de la relació que puga tindre amb l'odontòleg o estomatòleg.  
CAPÍTOL III  
De la inspecció dels laboratoris  
Article 63. La Junta de Govern podrà formular inspeccions dels laboratoris a requeriment de les autoritats judicials o administratives que corresponga.  
Article 64. El titular del laboratori serà amb caràcter general el responsable de les faltes que es puguen cometre, derivades de l'exercici professional o de l'incompliment de les obligacions establides per aquests Estatuts, sense perjuí de les responsabilitats directes i personals dels seus empleats o de terceres persones.  
CAPÍTOL IV  
Règim econòmic  
Article 65. El Col·legi té plena capacitat jurídica en l'àmbit econòmic i patrimonial per al compliment de les seues finalitats.  
Les delegacions territorials que es creen administraran els fons i partides que se'ls assignen.  
Article 66. Són recursos econòmics ordinaris del Col·legi:  
1. Les quotes d'incorporació dels col·legiats o d'habilitació.  
2. Les quotes ordinàries dels col·legiats.  
3. Els ingressos procedents de publicacions, impresos, serveis, certificats, arbitratges, dictàmens o informes, i altres quantitats acreditades per altres serveis.  
4. Els rendiments financers derivats dels cabals aliens que tinguen en depòsit o administre.  
5. Els drets per als serveis d'intervenció col·legial, dels treballs i contractes professionals abonats contractualment per les parts.  
6. Els rendiments de qualsevol naturalesa que produïsquen els béns i drets que integren el patrimoni del Col·legi.  
Article 67. La Junta de Govern fixarà la quantia de la quota d'incorporació i de les quotes periòdiques i ordinàries de la col·legiació i els drets d'utilització dels serveis col·legials.  
L'Assemblea General fixarà la quantia i forma d'abonament de les quotes extraordinàries que eventualment es requerisquen per a atendre les necessitats del Col·legi.  
Article 68  
1. El col·legiat que no pague la quota col·legial durant més de tres mesos alterns o consecutius, serà requerit de pagament, I se li atorgarà un termini de 10 dies hàbils perquè formule les al·legacions que estime pertinents, transcorregut el qual, si no haguera complit la seua obligació o al·legat justa causa, se li recarregarà un 20% més els interessos legals de demora de les quantitats insatisfetes.  
2. Si el col·legiat persisteix a no pagar, amb independència del recàrrec i interessos i reclamació judicial pel Col·legi de les quantitats degudes, quedarà suspés en el gaudi dels drets col·legials previstos en aquests Estatuts i impossibilitat per a l'exercici professional. La suspensió s'alçarà automàticament en el moment en què pague els seus dèbits col·legials.  
L'esmentada suspensió en el gaudi dels drets col·legials no té el caràcter de sanció disciplinària.  
3. A aquests efectes, es tindran per vàlides les notificacions efectuades en el domicili que figure en el cens col·legial i no seran oposables els canvis de domicili no notificats formalment.  
Article 69. Els recursos econòmics extraordinaris procediran de:  
1. Les quotes extraordinàries que aprove l'Assemblea General.  
2. Les subvencions, els donatius o qualsevol tipus d'ajuda econòmica que les persones o institucions públiques o privades atorguen al Col·legi.  
3. Els béns mobles o immobles que per herència, donació o qualsevol altre títol passen a formar part del patrimoni del Col·legi.  
Article 70. El pressupost s'elabora amb caràcter anual, per anys naturals, d'acord amb els principis d'economia i eficàcia, i inclourà la totalitat dels ingressos i despeses col·legials.  
Si es produeix la necessitat inajornable de fer una despesa no prevista en el pressupost, la Junta podrà fer l'habilitació necessària a càrrec de transferència de crèdits o ingressos no previstos. Si la despesa no prevista consistix en una inversió en béns immobles o la seua quantia excedix del cinc per cent dels recursos ordinaris, l'acord haurà de sotmetre's a ratificació de l'Assemblea General, en el termini d'un mes.  
Article 71. En el cas que l'Assemblea General no aprove el pressupost ordinari d'un exercici, i sense perjuí de la seua revisió i ulterior aprovació, el Col·legi funcionarà provisionalment amb el de l'any anterior, el qual s'entendrà prorrogat a aquests efectes.  
Article 72. En cas de dissolució del Col·legi per alguna de les causes compreses en les lleis i reglaments d'aplicació, la Junta de Govern actuarà com a Comissió Liquidadora. Els béns romanents, si n'hi ha, s'adjudicaran a l'organisme que el substituïsca o a les entitats públiques o privades sense ànim de lucre relacionades amb la salut dental.  
CAPÍTOL V  
Règim Jurídic  
Article 73  
1. Els actes o acords de l'Assemblea General esgoten la via administrativa corporativa i, en conseqüència, són recurribles directament davant de la jurisdicció contenciosa administrativa, llevat que corresponga una altra via jurisdiccional, d'acord amb la lleis i a les previsions d'aquests Estatuts.  
2. Contra els actes, les resolucions i els acords de la Junta de Govern que estiguen subjectes a dret administratiu, es pot recórrer en reposició davant del mateix òrgan, en el termini d'un mes. La resolució d'aquest recurs esgotarà la via corporativa i es podrà acudir a la jurisdicció contenciosa administrativa.  
Als efectes previstos d'aquest recurs de reposició s'entenen que són actes subjectes a dret administratiu, en tot cas, els que s'efectuen en virtut de l'exercici de funcions administratives, bé siga per comanda legal, bé per delegació de les administracions públiques, així com els relatius als processos electorals i a la potestat disciplinària i sancionadora.  
Quan junt amb la pretensió de revisió de l'acte o acord es pretenga del Col·legi una indemnització per danys i perjuís, s'aplicaran els principis d'efectivitat, avaluació econòmica i individualització del dany en una persona o grup de persones, i amb aquesta finalitat, sense perjuí que en la tramitació del recurs càpia l'obertura d'un període de prova, s'acompanyaran quants documents o proves fonen la pretensió.  
En tot cas, el temps màxim per a la resolució del recurs serà el d'un mes, transcorregut el qual podrà entendre's desestimat.  
3. Quan els actes o acords de la Junta de Govern no siguen dels sotmesos a dret administratiu, el recurs de reposició tindrà el caràcter de reclamació prèvia a les vies jurisdiccionals diferents de la contenciosa administrativa.  
4. Quan la impugnació es fonamente en algun dels supòsits de manifesta nul·litat previstos en l'article 8.3 de la Llei 2/1974, Reguladora dels Col·legis Professionals, podrà tramitar-se encara en el supòsit d'haver transcorregut el termini d'un mes assenyalat a aquest efecte del recurs de reposició, però aplicant-se els límits que en aquest sentit establix l'article 106 de la Llei 30/1992, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
5. Igualment, serà possible un recurs extraordinari de revisió d'acord amb les previsions de la secció 3ª del capítol II, del títol VI de l'esmentada Llei 30/1992.  
6. En el cas de resolucions o decisions per delegació de les administracions públiques, s'aplicaran les normes del procediment legal corresponents i les de la Llei 30/1992, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú i els recursos hi previstos, segons el rang de l'autoritat delegatòria.  
Article 74. Els acords i resolucions del Col·legi, subjectes a dret administratiu, són immediatament executius, però d'acord amb els principis de la Llei 30/1992, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, la Junta de Govern podrà acordar, a petició del recurrent o d'ofici, la suspensió de l'execució mentres no siga ferm l'acte impugnat  
En aquells casos en què s'impugnen actes que no siguen dels sotmesos a dret administratiu, davant de la reclamació i petició subsegüent, la Junta de Govern podrà acordar la seua suspensió o inexecució pel temps de substanciació del recurs o reclamació.  
CAPÍTOL VI  
Del règim disciplinari  
Article 75. En virtut de la col·legiació, els col·legiats acceptaran el règim disciplinari del Col·legi destinat a previndre i corregir les infraccions dels deures col·legials i de les normes de deontologia professional que s'establisquen amb caràcter general.  
Es faran constar, en tot cas, en l'expedient personal del col·legiat les sancions disciplinàries imposades.  
Article 76. La resolució que pose fi al procediment sancionador regulat en l'article 84 dels presents Estatuts, en què s'acorde la suspensió o expulsió d'un col·legiat, serà adoptada per la Junta de Govern, a la reunió de la qual hauran d'acudir almenys 8 dels seus membres, i prestar la seua conformitat a l'acord, mitjançant votació secreta, almenys 6 membres dels assistents.  
Article 77. Les faltes comeses es classifiquen entre lleus, greus i molt greus.  
Article 78. Són faltes lleus:  
a) No atendre els requeriments del Col·legi.  
b) Les incorreccions d'escassa transcendència en la realització dels treballs professionals.  
c) La desconsideració als companys col·legiats.  
d) La percepció d'honoraris excessivament inferiors als mínims establits.  
e) Les actuacions que signifiquen negligència professional i els actes lleus d'indisciplina col·legial i, en general, altres casos d'incompliment dels deures professionals o col·legials com a conseqüència de descuit excusable i circumstancial.  
Article 79. Són faltes greus:  
a) L'acumulació de tres o més faltes lleus.  
b) La infracció de normes deontològiques.  
c) La falta de respecte als components de la Junta de Govern, quan actuen en l'exercici de les seues funcions.  
d) Les ofenses greus a altres col·legiats.  
e) L'emissió d'informes o certificats que falten a la veritat o la falsedat en qualsevol dels documents que hagen de tramitar-se mitjançant el Col·legi.  
f) Les actuacions que signifiquen competència deslleial.  
Article 80. Són faltes molt greus:  
a) La reincidència en la comesa de faltes greus.  
b) Les considerades com a faltes greus sempre que concórreguen circumstàncies d'especial malícia o mala fe.  
c) L'encobriment de l'intrusisme professional.  
d) La comesa de delictes dolosos, en qualsevol grau de participació com a conseqüència de l'exercici de la professió.  
e) L'embriaguesa o toxicomania habitual que afecte greument l'exercici de la professió.  
Article 81. Les faltes lleus seran sancionades amb la comminació per escrit o la reprensió privada. Les greus, amb la suspensió en l'exercici professional, d'un a sis mesos. Les molt greus, amb la suspensió en l'exercici professional entre sis mesos i un dia fins a tres anys. En cas de reincidència en la comesa de faltes molt greus es podrà acordar l'expulsió del Col·legi.  
Article 82. Les faltes prescriuran al cap sis mesos de la seua comesa si són lleus; d'un any, si són greus, i de dos anys, si són molt greus.  
Article 83. El sancionat podrà sol·licitar a la Junta de Govern la seua rehabilitació amb la consegüent cancel·lació de la nota en el seu expedient. En relació amb aquesta cancel·lació, els terminis establits seran de tres mesos, si la falta és lleu; d'un any, si és greu; de dos anys, si és molt greu, i si s'haguera determinat l'expulsió, de set anys des de la data d'inici de compliment de la sanció.  
Article 84. La imposició de sancions als col·legiats és competència de la Junta de Govern, amb la instrucció prèvia d'expedient en què siga oït el col·legiat. En cas que l'afectat per l'expedient disciplinari siga membre de la Junta de Govern, no podran prendre part en les deliberacions ni votar en la Junta.  
Article 85. El procediment s'iniciarà d'ofici a conseqüència de denúncia o comunicació firmada. La Junta de Govern, en tindre coneixement d'una suposada infracció, podrà decidir la instrucció d'una informació reservada abans d'acordar la incoació de l'expedient o si és el cas l'arxiu de les actuacions, bé sense imposició per sobreseïment, o bé per la d'algunes de les previstes per a corregir faltes lleus.  
Decidit el procediment, l'òrgan que va acordar la seua iniciació podrà adoptar les mesures provisionals que crega oportunes per a assegurar l'eficàcia de la resolució que poguera recaure si hi haguera elements de juí suficients per a això. No es podran prendre mesures provisionals que puguen causar perjuís irreparables als interessats, o bé que impliquen la violació de drets emparats per les lleis.  
La Junta de Govern, en acordar la incoació d'expedient, designarà com a instructor un d'entre els seus membres o un altre col·legiat. El designat haurà de tindre major antiguitat en l'exercici professional que l'expedientat o, si no n'hi ha, almenys deu anys de col·legiació.  
L'instructor, després de donar audiència a l'interessat perquè formule les al·legacions que considere oportunes sobre els fets imputats i propose les proves que desitge, procedirà a practicar aquelles proves que haja considerat oportunes, i rebutjarà les altres raonadament. Practicades les proves, redactarà una proposta de resolució que notificarà al col·legiat perquè, en un termini de 10 dies naturals després d'haver examinat l'expedient, formule les al·legacions definitives. Evacuat aquest tràmit, l'instructor redactarà la proposta de resolució definitiva que traslladarà ala Junta de Govern. Aquesta dictarà Acord en què impose o no la sanció. El col·legiat podrà recórrer en la forma establida en aquests Estatuts.  
CAPÍTOL VII  
De la fusió, absorció, segregació i dissolució  
Article 86. La unió o fusió de dos o més col·legis de la mateixa professió o de professió diferent, es podrà fer d'acord amb el que disposen la Llei i el Reglament i s'establisca en els respectius Estatuts.  
L'acord d'unió, fusió i d'absorció portarà implícit l'acord de dissolució.  
Article 87. Una comissió mixta que tindrà el caràcter de gestora nomenada per la juntes dels col·legis afectats, establirà els termes de la unió, fusió o de l'absorció i denominació del nou Col·legi. Elaborarà els Estatuts pels quals es regirà, a excepció del cas d'absorció, en què els Estatuts que han de regir seran els del Col·legi absorbent, sense perjuí de les modificacions que la comissió fixe. Els acords i els Estatuts elaborats per la comissió mixta se sotmetran a l'aprovació de les assemblees generals dels respectius col·legis afectats, que s'hauran de convocar exclusivament per a això.  
Una certificat de l'acord es remetrà al departament de la Presidència de la Generalitat o aquell en què es delegue.  
El certificat de l'acord inclourà el text dels nous Estatuts aprovats.  
   
Per a la decisió de qualsevol d'aquestes qüestions caldrà l'assistència a l'Assemblea General Extraordinària en què es plantege, de dos terços del cens electoral i haurà de ser aprovat per la meitat més un dels assistents.  
Article 88. Per a constituir un nou col·legi per segregació que modifique l'àmbit territorial, es podrà fer en la forma i amb els requisits següents:  
a) Una comunicació en què interesse la segregació i l'àmbit que afectaria, dirigida al president del mateix Col·legi, firmada com a mínim per un trenta per cent dels col·legiats residents en l'àmbit territorial del Col·legi que es projecta, i caldrà un nombre mínim de cent professionals col·legiats i exercents per a constituir un nou Col·legi Territorial.  
b) L'acord de l'Assemblea General Extraordinària, que s'haurà de convocar per a la seua celebració forçosament, en el termini d'un mes des de la indicada comunicació, i es fixarà com a lloc per a la celebració de l'Assemblea el territori del Col·legi la segregació del qual es pretenga.  
c) Per a l'aprovació de l'esmentat Acord caldrà remetre's expressament al contingut de l'article 23 dels presents Estatuts.  
Article 89. L'Acord a què fa referència l'article anterior ha de preveure els termes en què s'efectuarà la segregació, la denominació del Col·legi segregat i la que portarà d'ara en avant el Col·legi matriu i, així mateix, preveurà el nomenament de la seua gestora.