Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9649, del 27-07-2023 (2023/7918)

RESOLUCIÓ de 29 de maig de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del Projecte d'obres de consolidació i modernització del regadiu del tercer canal de Llevant. Sectors 1 al 10, dels termes municipals d'Elx i Crevillent. Expedient: (2111505) 173/2021/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9649

Data del DOGV
:   27-07-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/7918


Data del document
:   29-05-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 29 de maig de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del Projecte d'obres de consolidació i modernització del regadiu del tercer canal de Llevant. Sectors 1 al 10, dels termes municipals d'Elx i Crevillent. Expedient: (2111505) 173/2021/AIA. [2023/7918]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (2111505) 173/2021/AIA.  
Títol: Obres de consolidació i modernització del regadiu del tercer canal de Llevant. Sectors 1 al 10.  
Titular: Comunitat General de Regants del marge esquerre del Segura.  
Òrgan substantiu: (2021/57874H) Ajuntament d'Elx.  
Localització: Elx, Crevillent.  
  
Antecedents i tramitació administrativa  
Com a antecedents ambientals relacionats amb el projecte objecte de valoració ambiental, se cita (entre altres) els següents:  
Amb data de 3 de desembre de 2007, la Secretaria General per a la Prevenció de la Contaminació i el Canvi climàtic va formular declaració d'impacte ambiental al projecte de millora i modernització de regadius de la Comunitat General de Regants, Regs de Llevant, marge esquerre del Segura, sector I en els termes municipals d'Elx i Crevillent, en superfície confrontant amb el Parc Natural del Fondo.  
  
Amb data de 15 de febrer de 2008, la Secretaria General per a la Prevenció de la Contaminació i el Canvi climàtic va formular declaració d'impacte ambiental al projecte de millora i modernització de regadius de la Comunitat General de Regants, Regs de Llevant (esquerra del Segura). Primer de Llevant. Sectors marge esquerre del Vinalopó (sectors 13 a 31) en els termes municipals de Santa Pola i Elx.  
  
El projecte proposat en els termes municipals d'Elx i Crevillent suposa una nova fase del projecte global de modernització dels regadius gestionats per la Comunitat General de Regs de Llevant.  
La tramitació administrativa del procediment actual es va iniciar el 23 de novembre de 2021, data en la qual l'Ajuntament d'Elx remet a aquest òrgan ambiental projecte, estudi d'impacte ambiental i sol·licitud del promotor d'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit simplificat a l'efecte de l'inici del procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
En data de 16 de febrer de 2022 s'indica a l'òrgan substantiu la necessitat que el promotor amplie la informació continguda en la documentació ambiental, aportant la següent documentació: Característiques principals de la xarxa de transport a fi de valorar totes les actuacions que suposen el projecte de modernització, la totalitat del projecte de modernització, indicació de les dotacions hídriques mitjanes en la zona a modernitzar, anàlisi de les repercussions del projecte sobre les masses d'aigua subterrànies, entre altres. El requeriment que va ser atés el 27 de juliol de 2022.  
El 25 de novembre de 2022 s'inicia el tràmit de consultes establit en l'article 46 de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental. Es van realitzar les següents consultes:  
- Ajuntament de Crevillent.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Confederació Hidrogràfica del Segura.  
- Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits.  
- Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000.  
El resultat de la fase de consultes ha sigut el següent:  
El 19 de desembre de 2022 la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Segura emet un informe en el qual s'indica que part de les actuacions estan localitzades en l'àmbit de la Demarcació Hidrogràfica del Segura on es troben els següents aprofitaments:  
  
- Aprofitament núm. 7.309 amb un volum anual autoritzat de 19.134.559 m³ d'aigües procedents del riu Segura, amb presa en el marge esquerre a través de l'Assut de Sant Antoni i de assarbs (6), per a reg d'una superfície bruta de 25.092,86 ha.  
- Zona regable amb aigües del transvasament Tajo-Segura que es considera reconeguda, estant la distribució del volum en el article 14.8d del Reial decret 1/2016, de 8 de gener, pel qual s'aprova el Pla hidrològic de la demarcació del Segura i en concret, una assignació màxima de 11.060.248 m³/any per a reg d'una superfície bruta de 25.092,86 ha.  
L'informe indica que sent l'estalvi de l'aigua de reg del 29,9 %, aquest hauria de quedar reflectit en els títols concessionals, en cas de quedar acreditat aquest estalvi.  
Finalment informa que qualsevol actuació que poguera suposar un canvi en les característiques essencials o condicions de la concessió haurà de disposar d'autorització prèvia d'aquest organisme conforme a l'art. 144 de l'RDPH i que haurà de garantir que existeix un sistema de mesurament de cabals derivats a l'entrada de la séquia adaptat, en cas de no estar-ho ja, a les especificacions que li siguen aplicable a l'aprofitament segons l'Ordre BHK 2561/2009 de 20 de maig, pel qual es regulen els sistemes per al control efectiu de volums utilitzats pels aprofitaments d'aigua del domini públic hidràulic, dels retorns al dit domini públic hidràulic i dels abocaments a aquest.  
  
El 19 d'abril de 2023 la direcció dels parcs naturals del sud d'Alacant informa: S'emet el present informe referit a l'afecció a l'àmbit territorial del Pla d'ordenació dels recursos naturals del sistema de zones humides del sud d'Alacant, regulat pel Decret 31/2010, de 12 de febrer, del Consell, d'ara en avant PORN, i al Pla rector d'ús i gestió del Decret 232/1994, de 8 de novembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova definitivament el Pla rector d'ús i gestió del paratge natural de la Comunitat Valenciana del Fons d'ara en avant PRUG del Fons. Vist l'expedient de referència, S'informa: no s'afecta cap espai natural protegit ni és aplicable la normativa de PRUG i PORN del parc natural del Fondo.  
  
  
L'expedient inclou informe del 25 d'octubre de 2022 de la Direcció General de Cultura i Patrimoni als efectes patrimonials de l'article 11 de la Llei 4/1998, amb caràcter favorable sempre que es duguen a terme les mesures preventives incloses en l'informe.  
El 10 de maig de 2023 el Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000 remitent informe en el qual indica que la ubicació del projecte no coincideix amb cap espai de la Xarxa Natura 2000. Realitzada la consulta a la base de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana, no s'han detectat espècies prioritàries en l'àmbit del projecte. Per tant, es considera que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la dita xarxa.  
Els informes emesos proporcionen suficients elements de judici per a resoldre pel que es prossegueix amb el procediment.  
  
Criteris ambientals  
Per a l'emissió del present informe d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 47 de la Llei 21/2013, s'han tingut en compte els criteris de l'annex III d'aquesta.  
Característiques del projecte  
La Comunitat de Regants (CR) proposa la modernització de 1.175,36 ha de regadiu en el terme municipal d'Elx i Crevillent. La CGR, a més de les concessions indicades per la Confederació Hidrogràfica del Segura (CHS), disposa d'una autorització temporal de captació d'aigües superficials de l'efluent de l'EDAR Rincón de León, amb una dotació de 2,75 hm³ a l'any per a la seua aplicació en l'àmbit de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX). L'entitat de reg disposa d'unes dotacions per ha i any de 3.251,62 m³.  
La problemàtica principal que actualment pateix la CR és l'obsolescència de les instal·lacions amb continus trencaments de canonades i dèficit de recursos hídrics. Per això es promou un projecte de modernització del regadiu que permetrà un estalvi d'aigua estimat de més del 29 % i el control del seu consum a través del canvi de sistema de reg a manta per reg d'alta freqüència (degoteig) amb la instal·lació de les conduccions, capçals i altres elements. El projecte comprén el següent:  
  
- Xarxa en alta: Consisteix en la instal·lació d'una conducció enterrada per camins excepte en l'encreuament de barrancs d'uns 11,29 km de canonades de diàmetres compresos entre 200 i 900 mm que s'inicia en el terme municipal de Crevillent, en els voltants del Canal Tercer de Llevant.  
- Capçaleres: Cambres que alberguen les instal·lacions hidràuliques de control d'inici de cada sector de reg. Es tracta d'edificacions amb coberta a una aigua d'uns 12,71 m². El subministrament d'energia als sensors i receptors es realitzarà mitjançant plaques fotovoltaiques i acumulador.  
- Xarxes de distribució: S'han dissenyat 10 xarxes enterrades per al subministrament de 420 hidrants i 1.484 preses. Aquestes xarxes estaran formades per canonades de PVC-O PN-12,5 (camins no asfaltats) i de PE100PN10 (camins asfaltats) amb diàmetres compresos entre 90 i 500 mm i longitud total aproximada de 64,2 km.  
- Instal·lació de vàlvules de seguretat i ventilació.  
- Hidrants: Construïts amb elements prefabricats de formigó. En el seu interior se situaran fins a 4 preses juntament amb les vàlvules corresponents i elements de telemesura i telecontrol.  
- Preses als recintes: Canonades de xicotet diàmetre enterrades amb origen en els hidrants i destinació en els recintes (xarxa en baixa) amb longitud total aproximada de 66,78 km.  
- Reposició dels elements afectats.  
- Instal·lació d'elements de telemesura i telecontrol en cadascuna de les capçaleres i preses situades en els hidrants.  
Ubicació del projecte  
En el terme municipal d'Elx les parcel·les objecte de modernització se situen en sòl no urbanitzable amb ús permés, l'agrícola. En el terme municipal de Crevillent la modernització s'efectua en sòl no urbanitzable comú d'usos mixtos, i no resulten incompatibles les actuacions amb els usos del sòl previstos.  
La zona d'actuació queda emplaçada principalment en la unitat hidrogeològica 070.036 Hortes Mitjana i Baixa del Segura i en menor mesura en la unitat 080/190. La primera situada en la demarcació del Segura i la segona en la del Xúquer.  
A nivell hidrogeològic i per la seua proximitat al Parc Natural del Fondo és la massa 070.036 la més sensible. La modernització se situa a la Vega Baixa del Segura, zona amb escassa rellevància quant a la influència dels retorns de reg al Fondo, ja que l'intercanvi amb l'aqüífer exterior es produeix a través de la zona mitjana.  
Quant a la flora i fauna, en l'estudi d'impacte ambiental, i consultat el Banc de dades de biodiversitat (BDB) a escala 10 x 10 s'han trobat cites d'espècies prioritàries de flora i fauna com ara: Limonium bellidifolium, Argyrolobium iniflorum, Launaea lanífera, Acrocephalus melanopogon, Aquila fasciata, Burhinus oedicnemus, Charadrius alexandrinus, Circus pygargus, Egretta alba, etc.  
Els espais naturals protegits parc natural/zona humida protegida/Xarxa Natura 2000 del Fons d'Elx-Crevillent i Llacunes de Santa Pola es troben a més de 2,5 km de la zona objecte de modernització.  
En el perímetre de la zona d'obres es localitzen les següents vies pecuàries: Cordill de Boch, Bugada de Santa Pola, Canyada d'Oriola a Alacant, Assagadors de Crevillent a Santa Pola, de Santa Teresa, dels Marxants, de S. Vicent, d'Elx a la Baia. Les xarxes de reg creuaran o ocuparan les vies pecuàries en subterrani. Els capçals de reg se situaran al costat de l'Assegador de Santa Pola i l'Assagador de Crevillent a Santa Pola.  
Segons l'Atles dels paisatges espanyols, la zona de reg s'emmarca en la mena de paisatge amb codi 64.16 Plans i glacis litorals i prelitorals, en la Unitat de Paisatge Camp d'Elx; Subtipus de paisatge Mediterrani; Associació Plans litorals peninsulars. No es localitza en l'àmbit cap paisatge de rellevància regional identificat en l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.  
En l'àmbit del projecte es localitzen terrenys forestals comuns segons PATFOR (Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana) la vegetació de la qual és pròpia d'ambients àrids i salins.  
Es localitzen en l'àmbit diversos arbres monumentals que gaudeixen de protecció segons la Llei 4/2006, de 19 de maig, de la Generalitat, de patrimoni arbori monumental de la Comunitat Valenciana. El més pròxim a la zona d'actuació és l'Eucalyptus globulus en la partida dels Atzavares (Elx).  
Geomorfològicament, el territori analitzat es caracteritza per la tipologia plana, amb presència d'elevacions muntanyenques al nord-oest de la zona d'actuació allunyada d'aquesta. Aquesta superfície plana, únicament es veu alterada per l'encaixament de barrancs i séquies que defineixen un espai agrícola monocromàtic, com és en aquest cas el de cítrics, per la qual cosa aquest paisatge es caracteritza pel seu fort component antròpic.  
El terme d'Elx, és una zona molt rica en jaciments arqueològics trobar en l'àmbit de les obres el BIC del jaciment de l'Alcúdia. Nombrosos vestigis d'adscripció iberoromana s'han localitzat associades a aquest jaciment. Destaca també nombrosos elements del patrimoni cultural etnològic (cases, séquies, etc.) i camins ancestrals com les vies pecuàries descrites i el pas de la via augusta a l'oest del jaciment de l'Alcúdia.  
  
Referent als riscos, no es localitza en l'àrea risc de lliscament o despreniment. Existeix perillositat de nivell 1 per inundació en el llit del riu Vinalopó. En la resta de zones on existeix aquest tipus de risc amb diferents nivells de perillositat, el risc ve associat a l'existència de barrancs i zones de flux d'escolaments.  
Tota la zona de reg està inclosa com a zona vulnerable a la contaminació de les aigües per nitrats.  
Característiques del potencial impacte  
- Fase d'obres  
Les accions del projecte que poden generar efectes ambientals són el rebuig i desbrossament del terreny, moviments de terra i l'execució de demolicions que poden produir efectes ambientals sobre la qualitat de l'aire degut a la generació de soroll, l'emissió de pols a l'atmosfera i emissió de gasos contaminants a causa del trànsit i treballs executats per la maquinària d'obres. Amb la finalitat d'evitar l'aparició d'efectes ambientals significatius, abans de l'inici de les obres es comprovarà que la maquinària d'obres i vehicles hagen passat les seues corresponents inspeccions tècniques, es procedirà a l'estabilització de pistes i zones d'accés i al regat de la zona d'obres. Atés que l'efecte serà temporal i recuperable, l'impacte es valora com a compatible.  
  
A fi d'evitar impactes sobre el sòl i aigua, les infraestructures auxiliars d'obra se situaran allunyades de llocs protegits, o corrents d'aigua, la maquinària comptarà amb les seues corresponents revisions, es disposarà d'una zona que serà utilitzada per a realitzar les labors de proveïment de carburant i reparació i manteniment de la maquinària d'obra.  
  
Tots els residus inerts i perillosos generats durant la fase d'execució del projecte hauran de ser convenientment emmagatzemats i derivats a gestor autoritzat.  
A la finalització de les obres es descompactarà el sòl de les zones utilitzades com a àrees d'apilament, parcs de maquinària i altres instal·lacions.  
Es produirà afecció en l'encreuament de llits hídrics que haurà de comptar amb autorització de l'òrgan de conca. En qualsevol cas, l'encreuament amb el riu Vinalopó es produeix per zona antropitzada i, en el cas del barranc del Barranc dels Arcs, l'encreuament es produeix per camí.  
En aquestes zones es localitzen zones amb perillositat per inundació de diversos nivells. Els elements de telemesura i telecontrol que s'han projectat dins d'aquestes zones es plantegen amb les característiques necessàries perquè en el cas d'inundació puguen continuar funcionant. Les conduccions de reg i altres infraestructures que se situen en zones inundables hauran de adaptar en els aspectes que procedisca amb la finalitat de complir amb la normativa del Pla d'acció territorial per a la prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana.  
Si bé l'estudi d'impacte ambiental no ho contempla, existeix un risc sísmic elevat en la zona, per la qual cosa les infraestructures que ho requerisquen hauran de complir amb la normativa sismoresistent.  
Respecte al risc d'incendis forestals, hauran de complir les determinacions del Decret  
7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
No es produirà afecció a la flora pel fet que el traçat de les canonades s'ha disposat per camins si bé resultarà necessari abalisar la zona d'obres amb la finalitat que la maquinària no afecte la vegetació confrontant. S'abalisaran així mateix els exemplars d'interés. Sobre aquest tema, a causa de la presència d'arbres catalogats en l'àmbit de la modernització, l'abalisat comprendrà almenys el perímetre de protecció establit en el Decret 154/2018 pel qual es desenvolupa la Llei 4/2006, del patrimoni arbori monumental de la Comunitat Valenciana, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions administratives que procedisquen.  
Si bé segons informe de l'òrgan competent no s'han localitzat en les quadrícules 1 x 1 del BDB espècies prioritàries, s'hauran d'adoptar les mesures de caràcter general propostes pel promotor com ara el tancament de canonades al final de la jornada de treball i haurà de tenir en la instal·lació de canonades que comporten rases d'entitat, la necessitat d'habilitar rampes o similar que permeta la fuita de la fauna atrapada.  
  
En la instal·lació de les conduccions de reg seran afectades vies pecuàries com l'Assagador de Santa Pola per encreuament o ocupació directa, fase de les obres en les quals s'haurà de garantir l'ús ramader i altres usos complementaris establits en la legislació vigent. A causa de la proximitat dels nous capçals de reg a l'Assegador de Santa Pola, les seues ubicacions finals hauran de respectar l'amplària de la via d'acord amb el que a aquest efecte determine l'òrgan competent en la seua protecció. Aquest mateix criteri s'emprarà en la ubicació de qualsevol infraestructura que puga afectar les vies pecuàries que discorren en l'àmbit. Tot això de manera independent a les autoritzacions o permisos que puguen procedir.  
En relació amb el patrimoni cultural, i analitzada la memòria d'impacte patrimonial, l'òrgan competent en patrimoni cultural considera que, després de la prospecció de cobertura total de la superfície afectada pel projecte, no existeixen afectacions al patrimoni de caràcter arqueològic o arquitectònic proposar el seguiment arqueològic de la fase d'obres.  
  
Respecte al patrimoni etnològic, es destaca l'afecció a vies pecuàries i camins ancestrals com el Camí Vell de Crevillent per la qual cosa, si en el desenvolupament de les obres s'observa l'existència d'alguna calçada, es paralitzaran les obres fins al seu estudi.  
Quant als sistemes de reg, el desenvolupament del projecte suposa un abandó definitiu en quan al seu ús. Les séquies, files, aqüeductes, etc. encara que en algun cas vagen a deixar d'estar en servei, no hauran de rebre afecció per part de les obres proposades i, de ser-ho, hauran de reposar adequadament (Séquia de Cuñera i motor i bassa, Séquia de Saoni, Canal de Regs de Llevant i partidors, Séquia Palonga, Canal de Reg i Aqüeducte del Canal del Progrés, dels Monges, aqüeducte del Barranc de Barba-sena, l'Aqüeducte dels Arquets, Canal d'Albatera i Aqüeducte a Casa Zofrana). Tampoc hauran de ser afectats els assuts «del Moro» i «del Francés». Per a poder identificar-los adequadament, l'òrgan competent en cultura proposa seguiment als desbrossaments de l'entorn de Assut del Moro i el seu posterior abalisat. En un altre ordre de coses, les peces de suport de cadiretes i partidors de files que s'han observat en alguns punts no hauran de ser afectats evitant el seu trasllat a abocador en el cas de la cadireta d'arenisca, per la qual cosa serà abalisada adequadament.  
Els dos murs de maçoneria en sec existents en l'àmbit de projecte hauran de ser conservats in situ en la mesura que siga possible. Si per alguna circumstància resulta necessari desmantellar-ne cap, seria recomanable reservar les seues pedres per a eventuals reposicions. Els extrems de les estructures que resulten afectades hauran de reparar adequadament en tècnica i materials apropiats, per a evitar la deterioració posterior.  
Els habitatges tradicionals i altres construccions rebran afecció visual però no directa, per la qual cosa es considera suficient el seu abalisament i evitar la instal·lació de zones d'apilament temporal en els seus voltants (Antigues escoles, Fabriqueta d'Aiguardent, Casa dels Quatre Sols, etc).  
El ruló d'era tangent al pas de l'obra haurà de ser abalisat per a evitar la seua pèrdua entre els materials desallotjats per l'excavació de la rasa de projecte.  
Respecte al paisatge, en general no s'esperen efectes rellevants. No obstant això, es plantaran arbres o arbustos en els voltants dels capçals de reg i, en el seu cas, fornícules de reg.  
- Fase de funcionament:  
Es pot produir contaminació de l'atmosfera a causa de l'aplicació de fitosanitaris pel que hauran de seguir mesures preventives generals en la seua aplicació. El promotor indica que se seguirà el Codi de bones pràctiques agrícoles de la Comunitat Valenciana i és el seu compliment una obligació en estar inclosa la zona que es pretén modernitzar en zona vulnerable a la contaminació per nitrats.  
Com a efectes positius de la modernització se citen els següents: disminució de 71,29 t/any de CO2 emés a l'atmosfera a causa de la desaparició del consum d'energia consumida en els bombaments i una desaparició del soroll produït considerar un impacte positiu i permanent, cessament d'extracció de les aigües actualment captades en l'Assut de Sant Antoni (riu Segura) i en els 7 assarbs (veure concessió) ja que les aigües se subministraran des de l'aqüeducte Tajo-Segura, estalvi en el consum d'aigua de fins a un 29 % generar un impacte positiu mitjà - alt i permanent. De la mateixa forma que la modernització genera un impacte positiu per alliberar cabal i augmentar el disponible en el riu i assarb, directament també el genera al Parc Natural del Fondo en poder aprofitar d'aquesta major disponibilitat. Altres impactes positius que s'esperen són la possibilitat d'integrar els cabals de la EDAR de Rincón de Lleó en el sistema, la utilització d'aigües de major qualitat permet evitar realitzar els regs de rentada disminuint el consum d'aigua, la disminució de nutrients i sals en el punt d'abocament.  
  
En la zona modernitzada pot produir un increment de la ETP (evapotranspiració potencial). No obstant això, l'estalvi generat seria superior a l'increment de les necessitats d'aigua.  
Segons s'ha indicat en la zona de modernització no es produeixen retorns de reg a l'aqüífer 070.036, aspecte constatat pels piezòmetres instal·lats a aquest efecte com a mesura preventiva en fases anteriors de la modernització dels regadius de la CGR. D'altra banda, el Pla hidrològic del Segura 2021-2027, assigna al Parc Natural del Fondo 4,03 hm³/any, del riu Segura i dels assarbs pel que no s'esperen efectes ambientals en la zona humida.  
A fi de procurar un estalvi efectiu de l'aigua, i que l'objectiu del projecte responga a l'esperat, el promotor realitzarà un bon manteniment de la xarxa i en cas necessari es procedirà a la seua modificació, s'implantarà un conjunt de sistemes i programes dirigits a digitalitzar el reg el que permetrà assignar a cada regant el contingent d'aigua que li correspon per superfície útil i cultiu, controlar que a l'aigua subministrada no excedeix el contingent, llançar avisos als regants que excedisquen o estiguen pròxims a excedir el contingent a l'objecte del tancament de preses.  
En aquest sentit ha de indicar que a fi de no generar efectes ambientals significatius a causa de l'efecte rebote, la CR haurà de tindre, en la vigilància de l'aigua subministrada, en compte les dotacions mitjanes disponibles. Haurà de vigilar el possible canvi a cultius que puguen suposar majors requeriments d'aigua. Es tindrà en compte que els efectes del canvi climàtic en la conca del Tajo poden limitar els recursos reals disponibles per a reg per la qual cosa és necessari que es complisquen aquestes vigilàncies i limitacions. El canvi del sistema de reg no haurà de suposar efectes sobre el sòl pel que hauran de establir mesures preventives a l'efecte d'evitar efectes ambientals significatius com ara el manteniment de vegetació adventícia, la incorporació de les restes de poda al terreny, etc  
Quant als reguerons que deixaran de tindre funcionalitat, el promotor indica que es mantindran fins que es finalitze la modernització i s'integren en la superfície de cultiu si bé haurà de tenir l'indicat en l'informe en matèria de patrimoni, mesures que a més de la preservació del patrimoni cultural, contribuiran a la connectivitat ecològica del territori.  
  
Efectes acumulatius i sinèrgics: Esmentades les resolucions de 15 de febrer de 2008 i 3 de desembre de 2007 en la qual es té en compte els possibles efectes sinèrgics del conjunt de la modernització dels Regadius del marge esquerre del Vinalopó, tenint en compte que en l'estudi d'impacte ambiental s'inclou la valoració del seguiment de les aigües subterrànies i està previst en fases posteriors del projecte, la instal·lació de diversos sensors que permetran valorar el consum d'aigua i la possible contaminació difusa per nitrats, es considera que el seguiment de l'estat de la massa d'aigua subterrània associada a la modernització pot realitzar segons l'exposat en la Resolució de 3 de desembre de 2007 i la resta de mesures futures d'aplicació.  
D'altra banda, el promotor considera inexistent en les fases ja modernitzades els efectes de la pèrdua de funcionalitat i desaparició dels reguerons si bé el promotor no especifica si es refereix només a aquestes en el sentit estricte de la paraula o si es refereix a altres estructures de major entitat. En aquest últim cas, es recorda que haurà de complir el que a aquest efecte indica l'òrgan competent en Patrimoni Cultural, mesura que contribueix a la connectivitat ecològica dels diversos espais evitant la generació d'efectes acumulatius i, si s'escau, sinèrgics.  
  
Conclusió  
El projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte d'Obres de consolidació i modernització del regadiu del tercer canal de Llevant. Sectors 1 al 10. constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre, en concordança amb l'epígraf 1c) 1r del grup 1 del seu annex II.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tots aquests antecedents, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, en ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar que el Projecte d'obres de consolidació i modernització del regadiu del tercer canal de Llevant. Sectors 1 al 10, promogut per la Comunitat General de Regants del marge esquerre del Segura, en els termes municipals d'Elx i Crevillent sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte, del document ambiental i als termes del present informe, en particular:  
1. Mesures preventives de caràcter general:  
a) Patrimoni cultural: S'observaran les mesures incloses en la memòria d'impacte patrimonial i el que es disposa en l'informe de l'òrgan competent en cultura i el contingut íntegre de la qual es pot consultar en la pàgina d'internet d'aquesta Conselleria accedint al corresponent expedient, dels quals es resumeix el següent: realització d'un seguiment arqueològic en la fase d'obres, abalisat dels elements etnològics inclosos en la zona de la modernització que puguen ser afectats per les obres evitant la disposició de zones d'amàs de materials o similar en la rodalia d'aquests elements, evitar l'afectació per les obres a les estructures tradicionals de reg així com els assuts del Moro i del Francés havent de fer el seguiment dels desbrossaments i posterior abalisat. En la mesura que siga possible es conservaran els murs de pedra en sec i es conservaran les peces de suport de partidors, cadirats i es conservarà el ruló d'era.  
b) Arbratge monumental: S'abalisarà el perímetre de protecció dels arbres inclosos en el catàleg d'arbres monumentals i singulars de la Comunitat Valenciana segons s'estableix en el Decret 154/2018 pel qual es desenvolupa la Llei 4/2006, del patrimoni arbori monumental de la Comunitat Valenciana, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions administratives, en el cas que procedisquen.  
c) Riscos: El projecte haurà d'incorporar el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants establit en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat i es compliran de manera estricta les seues determinacions.  
  
S'aplicaran les mesures que procedisquen quant a adequació d'infraestructures en zones inundables, establides en el Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana.  
  
S'aplicarà la normativa sismoresistent en les construccions que, per les seues característiques, ho requerisquen.  
d) Vies pecuàries: Els capçals de reg i altres infraestructures de reg elevades no podran ocupar l'ample de les vies pecuàries existents en l'àmbit de la modernització pel que se situaran segons el que a aquest efecte considere l'òrgan competent. Respecte a les infraestructures enterrades, serà l'òrgan competent qui determine la viabilitat o condicions en la fase d'execució i funcionament de les obres.  
e) En matèria d'aigües: Es reflectirà en els corresponents títols concessionals la disminució de la utilització de l'aigua per a reg. Qualsevol actuació que poguera suposar un canvi en les característiques essencials o condicions de la concessió haurà de disposar d'autorització prèvia de l'òrgan de conca.  
En l'àmbit de la modernització s'haurà de garantir l'existència d'un sistema de mesurament de cabals derivats a l'entrada de la séquia adaptat a les especificacions que li siguen aplicable a l'aprofitament segons l'Ordre ZAH 4704/2009 de 20 de maig, pel qual es regulen els sistemes per al control efectiu de volums utilitzats pels aprofitaments d'aigua del domini públic hidràulic, dels retorns al mencionat domini públic hidràulic i dels abocaments a aquest.  
  
2. Mesures preventives en fase d'obres:  
a) Gestió de residus: S'habilitaran contenidors per a l'emmagatzematge de residus segons la seua naturalesa que es destinaran a gestor autoritzat.  
En el cas que siga necessària la utilització de formigó, la neteja de les canaletes de les formigoneres podrà realitzar en zona d'obra mitjançant l'aplicació de mesures preventives. No s'admetrà la neteja de cisternes de formigoneres en la zona d'obres, neteja que haurà de ser realitzada en la planta corresponent de formigó.  
b) Vies pecuàries: Amb independència de les autoritzacions sectorials d'aplicació, en la fase d'obres es garantirà el trànsit ramader, així com els usos complementaris previstos en la legislació sectorial.  
c) Fauna: Haurà de tenir en la instal·lació de canonades que comporten rases d'entitat, habilitar rampes o similar que permeta la fuita de la fauna atrapada.  
3. Mesures preventives en la fase de funcionament:  
a) La Comunitat de Regants promourà a través dels mitjans de què dispose (pàgina web, mitjançant activitats de formació, etc.), la realització de bones pràctiques ambientals dirigides a evitar la degradació del sòl, així com una racional aplicació de fitosanitaris.  
b) Atés que tot l'àmbit de reg està en zona vulnerable a la contaminació per nitrats d'aigües superficials i subterrànies serà d'obligat compliment pels agricultors el Codi de &ones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana aprovat per Ordre 10/2018 de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. En el cas que s'establisca una fertirrigació mancomunada, serà la CR la responsable del seu compliment en el que li corresponga.  
  
c) La Comunitat de Regants haurà de vigilar que els cabals emprats no superen els cabals previstos en el projecte. Per a evitar que la modernització produïsca un efecte rebote amb la intensificació de cultius o la plantació de cultius amb majors requeriments d'aigua, haurà d'informar els usuaris, almenys anualment, sobre límits de consum i sobre els cultius que s'adapten als consums previstos.  
  
  
Segon  
De conformitat amb el que es disposa en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels quals, si escau, procedisquen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, en el seu cas, d'autorització del projecte.  
  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 29 de maig de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»