Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5627, del 26-10-2007 (2007/12197)

RESOLUCIÓ de 8 d'octubre de 2007 de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponents als municipis de Moncofa, Chiva, Alpuente i Carcaixent.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5627

Data del DOGV
:   26-10-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/12952


Data del document
:   08-10-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Chiva
    * Alpuente
    * Carcaixent
    * Moncofa
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 8 d'octubre de 2007 de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponents als municipis de Moncofa, Chiva, Alpuente i Carcaixent. [2007/12217]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, per tot això resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 240/03-AIA Moncofa, 016/05-AIA Chiva, 106/05-AIA Alpuente, 162/05-AIA Carcaixent i 199/05-AIA Carcaixent, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 8 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 240/1486-PIW  
Títol: Homologació i pla parcial del sector Rajadell a Moncofa (Castelló)  
Promotor: Ajuntament de Moncofa  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Moncofa, Comissió Territorial d'Urbanisme   
Localització: terme municipal de Moncofa (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la reclassificació en sòl urbanitzable del sector conegut com a Rajadell que, en l'actualitat es troba classificat en les normes subsidiàries de planejament del terme municipal de Moncofa, aprovades definitivament per la resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports el 29 de desembre de 1989, com a sòl no urbanitzable comú.  
L'actuació es realitza sobre un únic sector, situat al terme municipal de Moncofa (Castelló), entre el poble i la platja, i comprén una superfície total de 11.60 ha.  
La superfície delimitada pel sector es troba ocupada per plantacions de cítrics, cultius de regadiu i séquies de reg entre les quals cal destacar:  
- La séquia del Comú, que discorre oberta al costat del límit NE del sector i serveix de sobreeixidor a les aigües pluvials del poble conduint-les fins a la séquia de sanejament.  
- Séquia de Sanejament, que discorre oberta a la vora del camí de les Marjals Noves que finalment comunica amb la séquia de l'Hilla.  
- Séquia de l'Hilla, que discorre a la vora del límit SE del sector i la importància del qual radica que els camps que hi ha al voltant evacuen les aigües a través d'una xarxa de séquies menors en aquesta la funció de la qual és abocar l'aigua recollida d'embassaments pròxims, perquè impulsen l'aigua a la mar per mitjà de turbines.  
Com a edificacions existents dins del sector, cal comentar la presència de dos habitatges unifamiliars, una discoteca i dos hivernacles amb instal·lacions annexes.  
Com a infraestructures viàries, el camí asfaltat conegut com a Marjals Noves, que travessa el sector en sentit SO-NO.  
La zona d'actuació es localitza entre el nucli urbà de Moncofa i la platja. El sector es troba delimitat per:  
- SO: la unitat d'actuació A16 Camí la Mar.  
- SE: la unitat d'actuació de la platja sector nord A19.  
- NE: sòl no urbanitzable comú.  
- NO: la unitat d'actuació del poble A2.  
Es projecta el desenvolupament d'aquesta zona per a la construcció d'un màxim de 522 habitatges tipus residencial aïllat i adossat, zones verdes, dotacions de la xarxa viària i equipaments. L'ús dominant és el residencial i com a ús compatible apareix el terciari i l'industrial tipus A i esta prohibits els usos: industrial (excepte el tipus A), hoteler i estacions de servei.  
L'ús destinat a habitatges es distribueix de la manera següent:  
Habitatge aïllat o adossat (codi AIS/ADO). Nombre màxim de plantes PB+1, distribuïdes en 8 illes al llarg de tot el sector.  
Habitatge residencial múltiple bloc adossat (codi RmBA). De plantes PB+4, distribuït en 1 illa situada a l'est del sector a la vora del sòl dotacional.  
L'alternativa tècnica proposada per al desenvolupament de l'homologació i pla parcial del sector Rajadell de Moncofa, proposa reclassificar un total de 116.001,74 m² de sòl no urbanitzable de règim comú en sòl urbanitzable   
El sòl d'ús residencial es divideix en habitatges de tipologia aïllada o adossada en bloc exempt de 49.185,70 m² de superfície i una altra d'habitatges d'edificació múltiple en bloc adossat de 9.290,09 m² de sòl ocupat.  
Les dotacions representen el 49,59% de la superfície del sector, i les destinades a viari són el 28,59% i les destinades a albergar zones verdes i equipaments, el 21%.  
Es dotarà el sector amb una xarxa viària de 33.165,42m².  
Els equipaments, de tipus esportiu-recreatiu, ocuparan una superfície de 12.760,35 m².  
Les zones verdes es divideixen en 4 jardins i ocupen una superfície de 11.600,17 m².  
Respecte a les aigües residuals generades pel sector, sent que els actuals serveis municipals no són suficients, es preveu l'execució d'una nova EDAR a càrrec dels sectors urbanitzables, amb capacitat de tractament per a 108.330 habitants-equivalents, amb un volum de tractament en temporada alta de 20.000 m³/dia i tractament terciari per a 5.800 m³/dia amb destinació a aigua de reg.  
Les aigües potables necessàries per a dotar el sector provindran de l'excedent de la localitat i de les procedents del consorci concessionari d'aigües, segons resa certificat del servei d'aigües de l'ajuntament de data 11 de novembre de 2004.  
Pel que fa a la gestió dels residus sòlids, aquests seran posats a disposició de l'ajuntament, per la qual cosa hauran de complir-se les ordenances de recollida i subsidiàriament allò que estableix el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana i pla zonal de la zona que el desenvolupa. L'ajuntament emet certificat en què indica que ha firmat un conveni de col·laboració amb diversos ajuntaments per a finançar les despeses d'emmagatzemament en l'abocador de Garrut, vigilància, transport i tractament fins a la planta autoritzada de residus generats al municipi, que estarà en vigor fins a la posada en funcionament de les instal·lacions previstes en el pla zonal.  
2. Alternatives  
No hi consten alternatives  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
L'alternativa tècnica del Programa d'actuació integrada del sector Rajadell, que comprén: la memòria del programa, homologació del sector, pla parcial del sector, estudi d'impacte ambiental i avantprojecte d'urbanització, juntament amb el certificat d'exposició pública, va ser remesa per l'Ajuntament de Moncofa a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de la conselleria de Medi Ambient, en data 26 de juny de 2003.  
Posteriorment, el 5 de novembre de 2004, l'ajuntament remet a aquesta direcció general còpia de la publicació del Diari Oficial de la Generalitat número 4416, de 13 de gener de 2003, com a requisit sobre el sotmetiment a informació pública de l'actuació, acord plenari de 10 d'abril de 2003 sobre Aprovació pla parcial, homologació, estudi d'impacte ambiental del sector Rajadell, i aprovació alternativa tècnica i adjudicació de la condició d'urbanitzador i aprovació d'ordenació detallada sòl dotacional i zones verdes, i les al·legacions presentades durant el període d'informació pública.  
L'estudi d'impacte ambiental es va sotmetre al tràmit d'informació al públic per mitjà d'un anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, número 4416, de 13 de gener de 2003, segons consta en el certificat emés pel secretari - interventor de l'Ajuntament de Moncofa. En l'esmentat certificat s'indica que no es van presentar, en el termini legalment establit, al·legacions que puguen afectar l'àrea ambiental.  
En data de 10 d'abril de 2003, per acord plenari de l'Ajuntament de Moncofa, s'aprova provisionalment l'alternativa tècnica promoguda per les mercantils Calviga SA i la gestora urbanística l'Estany SL. En el mateix certificat de l'acord de l'ajuntament també s'inclou la resolució d'al·legacions presentades, l'adjudicació de la condició d'urbanitzador i l'aprovació de la proposició juridicoeconòmica seleccionada de la unitat d'execució de Rajadell. També s'especifica que l'adjudicació del programa d'actuació integrada per al desenvolupament de l'única unitat del sector Rajadell es realitzarà amb les condicions següents:  
Es presentaran còpies firmades i visades dels diversos documents de planejament i projecte d'urbanització on es puntualitzarà el següent:  
- En la tipologia d'habitatge adossat es permetrà el residencial col·lectiu.  
- La depuradora es traurà del sòl dotacional i se situarà en la parcel·la que confronta a la depuradora existent pròxima al sector.  
- Es presentaran els convenis amb les distintes companyies subministradores d'energia elèctrica i telefonia, com també l'informe favorable de la xarxa de proveïment d'aigua, dissenyada per l'empresa FACSA.  
2. Resum de les al·legacions  
De les set al·legacions presentades en resposta a la informació pública, cap d'elles es considera de caràcter ambiental, tenint totes elles caràcter urbanístic, fent referència aquestes a disconformitats amb l'aprofitament particular de determinades parcel·les i a la delimitació de parcel·les.  
Una de les al·legacions fa referència a la disposició inadequada de la depuradora. En aquest sentit, cal indicar que la ubicació de la depuradora ha sigut canviada segons la documentació de la modificació del concert previ del Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU).  
Aquestes al·legacions, pel fet de no tenir caràcter ambiental, no procedeixen per a la seua consideració en allò que a avaluació d'impacte ambiental es refereix.  
La resolució de les al·legacions queda inclosa en l'acord plenari de 10 d'abril de 2003.  
3. Sol·licitud d'informació i documentació complementària  
Amb data 11 de novembre de 2004 se sol·licita, al Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat, informe sobre la possible presència d'espècies de fauna catalogada com ara la tortuga europea o comuna.  
Amb data 12 de novembre de 2004 se sol·licita, a l'empresa FACSA, informe relatiu al subministrament actual d'aigua potable del municipi de Moncofa, com també previsions d'actuacions a curt i mitjà termini amb indicació de la disponibilitat quantitativa de cabals per als nous sectors urbanitzables que es projecten (Rajadell i Palafangues).  
Amb data 16 de novembre de 2004 es va enviar nota de règim intern a l'àrea de residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental com a consulta sobre l'adequació dels projectes urbanístics al Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana i al pla zonal en què està inclòs el municipi de Moncofa.  
Amb data 17 de novembre de 2004 es va sol·licitar a la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació informe sobre les possibles repercussions sobre el canvi d'ús agrícola en la requalificació dels terrenys projectats en el cas que hagen sigut objecte d'alguna subvenció.   
Amb data 18 de novembre de 2004 se sol·licita, a la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, informe relatiu l'homologació i pla parcial de Rajadell tenint en compte que el sector es troba afectat d'un risc d'inundació 3, segons el PATRICOVA.  
Amb data 23 de novembre de 2004, la Direcció General de Gestió del Medi Natural va sol·licitar a l'Ajuntament de Moncofa informe favorable de Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià en compliment d'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
Amb data 13 de setembre de 2005, l'Àrea d'Avaluació Ambiental consulta al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial si l'Ajuntament de Moncofa ha esmenat les deficiències indicades en l'estudi d'inundabilitat i en aquest cas es requereix el preceptiu informe.  
Dels informes sol·licitats, van ser contestats tots a excepció de la consulta remesa a la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Informes sectorials  
Informe del Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat  
El 16 de novembre el Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat va emetre nota de règim interior en resposta a la consulta que li va ser realitzada el dia 11 de novembre en què es diu:  
[?] En relació amb la presència d'espècies amenaçades o de particular interés, i consultats els informes disponibles en aquest servei, us informe del següent:  
Com a espècie de fauna catalogada (Decret 32/2004) només cal mencionar la presència possible de tortuga europea en la zona de l'Estanyol, emparada per la seua inclusió en el Catàleg de zones humides.  
Com a espècie de flora d'especial rellevància per a la conservació, ha de citar-se Siline cambessedesii, espècie que apareix únicament a les illes Pitiüses i en aquest tram de la costa de Castelló. Per a la seua protecció ja es va declarar una microreserva al litoral del terme de Moncofa, ja prevista en el planejament. La presència d'aquesta espècie en altres zones del litoral ha de ser investigada, per la qual cosa ja s'han donat les oportunes instruccions als tècnics de conservació de flora a Castelló.  
L'informe remés en data 26 de novembre de 2004, fa referència a les àrees litorals pròximes a la desembocadura del riu Belcaire, i no afecta l'àrea de l'actuació, per la qual cosa no procedeix la seua consideració.  
Informes de la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori. Servei d'Ordenació Territorial  
El 30 de novembre de 2004, l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori remet comunicació interna com a resposta a la consulta que li va ser realitzada el dia 18 de novembre. Aquesta nota conclou que l'estudi d'inundabilitat i concreció del risc d'inundació en el tram de la desembocadura del riu Belcaire afecte el Pla general de Moncofa, tan sols dóna cobertura als Belcaire Nord i Belcaire Sud i no al sector Rajadell, ja que la inundació que afecta aquest últim correspon a una altra zona d'inundació diferent (CC21, barranc de Juan Mora) que té altres mecanismes d'inundació, que no s'han analitzat en l'estudi tramitat.  
El 14 de febrer de 2005, l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori remet un altre informe relatiu a l'estudi d'inundabilitat en el quale s'indiquen una sèrie de deficiències en ell, sol·licitant finalment que siguen esmenades.  
El 9 de gener de 2006 es rep un informe favorable a l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat emés pel Servei d'Ordenació Territorial en considerar-se prou complides les previsions contingudes en el PATRICOVA.  
Segons aquest informe l'estudi d'inundabilitat presenta una concreció del risc en la partida objecte d'estudi no havent-se modificat el nivell de risc inicial (risc 3), sinó exclusivament l'extensió i la forma de la taca d'inundació, i la partida de Rajadell fora de l'àrea inundable.  
L'estudi s'ha realitzat amb les condicions del terreny natural i amb les imprecisions pròpies de la topografia utilitzada i de la modelització, per la qual cosa qualsevol modificació que es pretenga realitzar en un futur en una zona de risc CC21 i contornada podria afectar els resultats obtinguts.  
En el model utilitzat se suposa en el funcionament hidràulic algunes ruptures dunars al terme municipal de Nules que condicionen els resultats de l'estudi d'inundabilitat i les seues conclusions. És a dir, que cal garantir que en el futur es mantindran les esmentades condicions de desguàs.  
Basant-se en l'estudi i mapa de riscos presentats, es manifesta una nova zona inundable en la zona CC21 a la partida el Pou del terme municipal de Nules.  
El sector presentat queda fora de la zona inundable i a més proposa com a mesura de seguretat en les parcel·les tocant a la zona inundable, elevar per mitjà de farciment les parcel·les urbanitzables amb cota pròximes a +1.60 msnm fins a la cota +2.00 msnm.  
En les seues conclusions, aquest informe insta que en l'acord aprovatori consten les següents condicions que haurà de verificar l'ajuntament:  
- En el desenvolupament dels sòls urbanitzables previstos haurà de garantir-se l'adopció de les mesures correctores proposades en l'estudi d'inundabilitat.  
- L'Ajuntament de Moncofa, en coordinació amb el de Nules, haurà de vetlar i garantir que no s'alteraran negativament les condicions actuals de drenatge de la marjal de Nules com a conseqüència de futures edificacions.  
- L'Ajuntament de Moncofa, com a administració competent per a l'aprovació dels projectes de supervisió de les obres d'urbanització del sector, haurà de comprovar el correcte dimensionament i l'execució de les infraestructures de drenatge per a no afectar tercers aliens al sector, i haurà de rescabalar dels danys que es produïsquen per aquest motiu.  
A més en el moment que l'actuació afecte domini públic hidràulic o zona de policia, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (Text refós de la llei d'aigües i disposicions que la desenvolupen), igualment s'haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, com també si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
Informe del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental  
El 29 de novembre de 2004 el Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental dóna eixida a l'informe patrimonial sol·licitat a l'ajuntament per la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
En aquest informe es realitza una llista històric d'esdeveniments en relació amb l'aprovació a efectes patrimonials de l'homologació i pla parcial de Rajadell al terme municipal de Moncofa.  
El procés es va iniciar en data 3 de novembre de 2003, pel cap del Servei de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló amb la remissió de documentació a la conselleria de Cultura, i es va concloure en data 13 d'octubre de 2004 després de la remissió al Servei de Patrimoni per part de l'Ajuntament de Moncofa de documentació per a esmenar els impediments patrimonials existents en la memòria i normes urbanístiques de l'homologació i pla parcial Rajadell de Moncofa, de data octubre de 2004.  
L'informe del Servei de Patrimoni emet informe en el sentit següent:  
1. Per mitjà d'un escrit d'aquest centre directiu de data 20 de maig de 2004 es va tornar a emetre informe desfavorable a l'efecte patrimonial la referida ordenació ja que s'indicava llavors que per a poder emetre informe favorable sobre el document esmentat, els redactors hauran d'incloure per a tot l'àmbit de l'ordenació l'obligatorietat d'aplicar-hi la normativa que emana del títol tercer de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, particularment en les determinacions del document urbanístic es concretarà la necessitat legal de realitzar estudi previ arqueològic conforme a l'article 62 de la Llei del Patrimoni Cultural valencià, i de les seues resultes abordar les actuacions també arqueològiques que es revelen necessàries, i se supeditaran expressament l'efectivitat i vigència de l'ordenació detallada a les condicions que aquesta administració tutelar impose per a la salvaguarda del patrimoni arqueològic que si és el cas es detecte.  
2. En el document finalment aportat ja s'ha inclòs l'obligatorietat d'aplicar el títol III de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, per la qual cosa vist el que estableix en els articles 38.2.b, 12.f i 17.3 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística, els articles 14, 57, 92 i següents i 172 del Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 201/1998, de 15 de desembre, sobretot l'article 47.1, 58.4 i disposició transitòria tercera de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, i per raó de les competències que a aquesta Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià assigna específicament el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Cultura, Educació i Esport aprovat per Decret 183/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, havent-se demanat l'informe dels serveis tècnics i de conformitat amb aquest, per aquesta s'emet informe favorable a l'efecte patrimonial la referida ordenació.  
Informe de l'Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental  
El dia 3 de desembre de 2004, es rep informe de l'Àrea de Residus en què s'indica el següent:  
1. L'esmentat pla zonal, aprovat per Ordre del conseller de Medi Ambient de 18 de gener de 2002 estableix que, per a l'àrea de gestió 2, a la qual pertany el municipi de Moncofa, una població equivalent de prop de 210.000 hab, per al quale es dimensiona la capacitat de les instal·lacions de valoració i eliminació de residus urbans en 120.000 t/any.  
2. Les bases tècniques del concurs de projectes de gestió aprovats pel Consorci de l'Àrea de Gestió 2 en data 16/07/2004 preveuen una capacitat de tractament de residus urbans de 120.000 t/any, incrementada en un 25% més (això és, fins a 150.000 t/any) en règim continu, conseqüència d'increments poblacionals de les taxes de generació de residus.  
3. Per tant, atés que el previsible increment de població de Moncofa és de 45.000 hab, quelcom inferior al 25% del total de l'àrea de gestió 2 (52.500 hab), no hi hauria inconvenient a admetre els residus urbans derivats d'aquest creixement urbanístic de Moncofa, encara que ha de deixar-se constància que les instal·lacions se situarien pràcticament al 100% de la seua capacitat màxima.  
4. Aportacions d'informació o documentació complementària  
Amb data 3 de novembre de 2004 l'Ajuntament de Moncofa aporta document sobre la modificació del concert previ com també informes favorables a aquest.  
Amb data 5 de novembre l'Ajuntament de Moncofa remet a la conselleria de Medi Ambient documentació sobre el tractament dels residus sòlids. Aquesta documentació consta de:   
- Certificat municipal de tractament de residus generats.  
- Pla especial centre de tractament de residus amb estimació d'impacte ambiental.  
- Aquest mateix dia es rep a més:  
- Fotocòpia de la publicació en el DOGV núm. 4416, de 13 de gener de 2003.  
- Acord plenari d'aprovació, amb data 10/4/2003.  
- Fotocòpia de les al·legacions rebudes.  
- Certificat del secretari interventor, de l'Ajuntament de Moncofa, en el qual es procedeix a l'aprovació provisional del Pla parcial, homologació, estudi d'impacte ambiental del sector Rajadell, aprovació de l'alternativa tècnica i adjudicació d'urbanitzador i aprovació d'ordenació detallada de sòl dotacional i zones verdes.   
En dia 9 de novembre de 2004 l'Ajuntament remet projecte de la planta potabilitzadora, planta depuradora d'aigües residuals i plans del traçat de línia elèctrica.  
El projecte de proveïment no recull el proveïment de Palafangues i Rajadell perquè ja s'ha certificat la disponibilitat de recursos hídrics.  
En dia 11 de novembre de 2004, es rep informe del cap del Servei Municipal d'Aigües Potables en què se certifica la disponibilitat de recursos hídrics per a satisfer les necessitats les actuacions denominades Rajadell i Palafangues.  
En dia 9 de gener de 2006, es rep informe del Servei d'Ordenació Territorial informant favorablement l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat al considerar-se prou complides les previsions contingudes en el PATRICOVA.  
5. Anàlisi de la informació complementària rebuda  
El dia 3 de novembre de 2004 l'Ajuntament de Moncofa remet informe de concert previ sobre el document denominat Modificació del concert previ i fixació de la política municipal sobre vivendes de protecció oficial. En aquest es considera que és possible mantenir el caràcter favorable de l'anterior informe (emés l'11 d'abril de 2003), amb les observacions que llavors es van efectuar i les que a continuació s'hi detallen:  
Com a condició de desenvolupament, els sectors de sòl urbanitzable de Belcaire Nord i Sud han d'assumir l'obligació de dur a terme totes les actuacions que s'indiquen tant en l'estudi d'inundabilitat com en l'informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori.  
El nou pla general haurà d'ajustar-se en la seua totalitat a allò que estableix la Llei 4/2004, de juny, d'ordenació del territori i de protecció del paisatge.  
Es considera que és possible continuar amb la tramitació de les actuacions: Belcaire Nord i sud, Palafangues i Rajadell, sense esperar a l'aprovació definitiva del pla general, sempre que se n'acredite la compatibilitat amb el nou model territorial que s'ha d'establir per aquest últim. No obstant això, es fa també necessari que es complete la documentació per mitjà d'un document conjunt en què s'establisca l'ordenació estructural de cada actuació en relació amb l'ordenació estructural dels altres sectors, com també la suficiència dels accessos als nous sectors des de les principals vies de comunicació i que es garantisca, conjuntament per a tots ells, la suficiència de subministrament d'aigua potable i de tractament de les residuals.  
Es remarca en la necessitat de complir el que estableix la Llei 8/2002, de 5 de desembre, d'Ordenació i Modernització de les Estructures Agràries de la Comunitat Valenciana.  
Per raó de tot el que succeeix, la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, amb data 27 de setembre de 2004, emet un informe favorable al concert previ en relació amb la nova documentació remesa per l'Ajuntament de Moncofa, amb les observacions assenyalades en l'informe.   
El dia 5 de novembre de 2004 l'Ajuntament de Moncofa remet certificat sobre aprovació provisional del Pla parcial, homologació, estudi d'impacte ambiental del sector Rajadell, aprovació de l'alternativa tècnica i adjudicació d'urbanitzador i aprovació d'ordenació detallada de sòl dotacional i zones verdes, com també document del Pla especial d'ordenació de l'àrea destinada a centre de tractament de residus de la construcció i demolició i residus voluminosos.  
En el referit certificat, de data 10 d'abril de 2003, es fa referència a què s'ha firmat un conveni entre l'agent urbanitzador i l'associació d'interés urbanístic en el qual es diu: "[?] La depuradora s'extraurà del sòl dotacional i se situarà en la parcel·la que s'enfronta a la depuradora existent pròxima al sector.", allò que se cita en les anteriors línies ha sigut modificat per l'ajuntament, i s'entén que no es desenvoluparà cap actuació fins que la nova depuradora es trobe operativa. Per la qual cosa no es podrà desenvolupar el sector de Rajadell fins que s'execute la nova depuradora el que canvia la proposta primitiva de l'Ajuntament que proposava desenvolupar els sectors Rajadell i Palafangues abans que els altres sectors, per a la qual cosa s'ampliaria la depuradora existent estant aquesta en servei fins a la posada en funcionament de depuradora que comprendrà la totalitat del municipi. El projecte d'aquesta nova depuradora es va rebre en la Direcció General de Gestió del Medi Natural, el 9 de novembre de 2004.  
El dia 9 de novembre l'Ajuntament de Moncofa remet documentació sobre projecte de proveïment d'aigua potable, realitzat per l'empresa FACSA, plànols de traçat de línia elèctrica i el projecte de la nova EDAR.  
El projecte de proveïment supleix la carència de recursos per als altres sectors que es volen desenvolupar al municipi, Belcaire Nord, Belcaire Sud i Bobalar, ja el subministrament per als sectors Rajadell i Palafangues està garantit amb els excedents i assignacions actuals existents al municipi segons certificat del Servei Municipal d'Aigües Potables de Moncofa.  
El projecte de la depuradora justifica la necessitat una planta de depuració d'aigües residuals, realitzant-se una previsió de capacitat i ocupació de sòl, a partir d'unes hipòtesis de consum i abocament per a un any horitzó, considerant-se, a més, la plena ocupació del sostre, residencial i terciari, construït, present i futur, a tot el municipi.  
En data 11 de novembre de 2004, el Servei Municipal d'Aigües Potables de l'Ajuntament de Moncofa, informa el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental que sí que hi ha disponibilitat de recursos hídrics per a les actuacions dels sectors Palafangues i Rajadell, segons les previsions de zones verdes, dotacionals i edificabilitat màxima definida en el projecte (497 habitatges al sector Rajadell), que comportarien una dotació punta prevista de 641 m³/dia per a aquest sector. Aquests recursos es preveu que procedisquen de l'actual excedent de 400 m³/dia de la planta d'osmosi inversa existent i del volum assignat al municipi de 1.525 m³/dia d'aigua potable, procedent del Consorci Concessionari d'Aigües (Xarxa de Proveïment de la Plana). També s'indica en aquest informe que la disponibilitat no comporta cap minva per a la resta del municipi.  
Els altres certificats aportats s'ajusten en forma i continguts al que sol·licita.  
Afeccions legals  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari, denominat LIC, encara que pot ser afectat per l'actuació el LIC denominat els Alguers de Burriana-Nules-Moncofa, situats a la platja, a 400 m de l'àmbit d'estudi.  
En la zona d'actuació no apareixen espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés, paisatge protegit), zones humides registrades en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000, LIC proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionades per l'administració, ni camins ramaders.  
En referència a la presència de camins ramaders no en discorre cap per l'àmbit d'estudi, existint al municipi dos camins ramaders: l'assagador del Camí de Cabra i l'assagador del Serradal.  
El projecte tramitat haurà de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que aquest produirà i que s'hi indiquen a continuació:  
Patrimoni cultural: el terme municipal compta amb un total de 4 jaciments catalogats en l'inventari de patrimoni. S'indica que, en les proximitats de l'àrea d'estudi es troba el poblat romà de Rajadell, que actualment està sepultat per la carretera, segons la cartografia temàtica, si bé en la descripció que consta en la fitxa del jaciment s'indica que la seua ubicació està a l'eixida del poble a la part esquerra de la carretera, on acaben les cases. Aquesta zona pot coincidir amb la zona d'actuació. En l'àmbit de l'actuació pot existir un jaciment arqueològic i etnològic, sent-li aplicable la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
PATRICOVA: Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova definitivament el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana. En l'esmentat acord s'inclou part de l'àrea de l'actuació com a zona amb nivell de risc d'inundació 3.  
En aquest sentit l'informe d'inundabilitat ha sigut informat favorablement pel Servei d'Ordenació Territorial. Aquest informe concreta el risc d'inundació en la zona a escala 1:2000, i queda el sector fora de risc d'inundació.  
Els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se a allò que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
Consideracions ambientals  
L'àrea d'actuació, es caracteritza per estar actualment ocupada per cultius agrícoles, generalment hortofructícoles. Per la seua condició de terrenys de cultiu, a l'àrea hi ha una xarxa de séquies per al reg d'aquests, i destaquen per la seua importància les denominades com del Comú i de Sanejament. A més, les séquies comuniquen les marjals de Nules i Almenara, com també el front litoral de la desembocadura del riu Belcaire.  
Malgrat no existir cap espai natural protegit a la zona d'actuació, en les proximitats convé citar l'existència de 3 LIC com són: els Alguers de Burriana-Nules-Moncofa a menys de 400 m, la marjal de Nules i a uns 800 m la marjal d'Almenara a menys de 3 km. El municipi compta a més amb la presència de la microreserva de flora de la platja de Moncofa, situada a 3 km de l'àmbit d'estudi.  
La zona d'actuació es troba sobre sòls amb cudols, graves, argiles i llims.   
La vulnerabilitat a la contaminació d'aigües subterrànies, es cataloga com a mitjà en la zona occidental i molt alt al terç oriental. Suposarà una de les limitacions importants que cal tenir en compte a l'hora d'aplicar mesures preventives i correctores.  
L'accessibilitat a les aigües subterrànies també es troba catalogada com a molt alta a la zona oriental.  
No hi ha riscos de despreniment ni lliscament.  
La capacitat agrològica del sòl és molt elevada en tot l'àmbit d'estudi  
El risc d'erosió actual en l'àmbit d'estudi, segons la cartografia del COPUT, es descriu com a molt baix, i passa a ser moderat en el plànol corresponent al risc potencial.  
La vegetació actual en l'àrea d'estudi està composta per cítrics i altres espècies agrícoles cultivables.  
Entre la fauna i flora, destaca la presència possible de tortuga europea (Emys orbicularis).  
Es determina el clima de la zona com a clima mediterrani, concretament pertanyent al clima litoral septentrional amb temperatures suaus i una precipitació mitjana de 500 l/m².   
La zona d'actuació es troba ocupada majoritàriament per camps de cultiu. La seua fisiografia és plana completament. El paisatge és el propi d'un ambient rural.  
Referent a l'anàlisi socioeconòmica, es tracta d'un municipi que ha patit un augment de la població durant els últims 20 anys.   
Si bé es concreta el risc d'inundació de la zona quedant el sector fora de risc, com a mesura preventiva, l'estudi d'inundabilitat proposa l'elevació de la cota del terreny de les parcel·les urbanitzables per mitjà de farciment de 40 centímetres a les parcel·les tocant a la zona inundable. S'ha de garantir que els materials necessaris procedisquen de pedrera o zona de préstec autoritzada.  
En referència a la presència de camins ramaders, al terme municipal n'hi ha dos (una sendera i un assagador), tot i que cap d'aquests afecta l'àmbit d'estudi.  
El paisatge de l'àmbit d'estudi és eminentment agrícola, conformat per camps de cítrics i algunes edificacions rurals de xicotet port.  
Respecte al patrimoni arqueològic, pròxim a la zona afectada per l'actuació hi ha un jaciment catalogat i identificat per la conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
La gestió de les aigües residuals generades i les pluvials hauran de separar-se en xarxes de sanejament distintes i es requereix la construcció d'una estació depuradora suficientment capacitada per al tractament de les aigües residuals generades.   
Actualment les instal·lacions de depuració existents al municipi de Moncofa no són capaces d'assumir el tractament de l'aigua que ocasiona l'increment de població previst pel sector. Per això es preveu l'execució d'una nova EDAR a càrrec dels sectors urbanitzables, amb capacitat de tractament per a 108.330 habitants-equivalents, amb un volum de tractament en temporada alta de 20.000 m³/dia i tractament terciari per a 5.800 m³/dia amb destinació a aigua de reg (s'indica amb destinació a camp de golf i zones verdes). L'abocament de l'aigua residual depurada es té previst realitzar-lo al riu Belcaire a la cota de 13 msnm, a 300 m de la desembocadura.  
Les aigües residuals que es generen per l'execució del sector poden tenir efectes ambientals adversos en cas de no gestionar-se adequadament, i s'estima que han d'adoptar-se mesures preventives i correctores addicionals a les ja previstes amb aquest fi.  
Atés que l'Ajuntament de Moncofa no disposa actualment d'ordenances d'abocament al clavegueram ajustades al model d'ordenança d'abocament al clavegueram municipal elaborat per l'Entitat de Sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, s'haurà d'incorporar a la normativa del sector les exigències derivades d'aquesta.  
La generació de residus pot ocasionar, si la gestió no és adequada, impactes paisatgístics, sobre el sòl, aqüífers, etc i fins i tot sent-ho requereixen d'infraestructures que generen un impacte territorial allí on s'implanten. Es produirà com a conseqüència del desenvolupament del sector un increment considerable en la producció de residus sòlids urbans, inerts, etc. I s'ha indicat per part de l'Ajuntament que es fa càrrec de la gestió d'aquests fins que s'implanten les instal·lacions previstes en el Pla zonal de residus.  
El creixement del municipi requereix l'estudi sobre la viabilitat d'aquest basant-se en la disponibilitat de lloc per a depositar els residus que es generen al municipi, en resposta a això, l'ajuntament ha aportat un pla especial per a fixar la ubicació d'un centre de tractament de residus de la construcció i demolició i residus voluminosos i així adequar el planejament del municipi al Pla zonal de residus de la Comunitat Valenciana de les zones III i VIII, àrea de gestió 2.  
L'aigua com a recurs, es veurà afectat pel substancial increment en el consum de recursos hídrics per al consum de la població.  
Els moviments de terres vinculats amb el desenvolupament del sector tenen unes repercussions ambientals de caràcter territorial ja que impliquen el consum de terres externes al sector, ja siga del mateix municipi o fora d'ell, a més de la generació de sorolls, pols, alteracions de paisatge, etc.  
En tot cas, pel fet que a més del pla parcial proposat per al sector Rajadell, concorren altres quatre plans parcials (Palafangues, Belcaire nord, Belcaire sud i Bobalar) al mateix municipi, es podrien generar importants impactes ambientals si aquest augment no és acompanyat de la necessària previsió d'infraestructures i integració conjunta d'aquestes en el marc d'un planejament general. En aquest sentit, i com es comenta en l'anàlisi de la informació complementària rebuda, l'Ajuntament de Moncofa ha realitzat una modificació del document de concert previ del PGOU per a integrar les actuacions proposades en el marc de l'esmentat PGOU. Aquest nou document de concert previ ha sigut informat favorablement per la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial, incloent observacions que asseguren la compatibilitat amb el nou model territorial que s'ha d'establir. Aquestes observacions consisteixen en la necessitat d'elaborar un document conjunt en què s'establisca l'ordenació estructural de cada actuació en relació a la dels altres sectors i la justificació de la suficiència dels accessos als quatre sectors que s'estan tramitant actualment des de les principals vies de comunicació, com també que, conjuntament per a tots ells, es garanteix la suficiència de subministrament d'aigua potable i de tractament de les aigües residuals i una correcta gestió dels residus sòlids urbans.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta (annex I, apartat 8.g del Decret 162/90).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'homologació i pla parcial del sector Rajadell, del terme municipal de Moncofa, el promotor del qual és l'Ajuntament de Moncofa, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en les condicions establides en l'apartat segon de l'aquesta proposta.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Respecte al risc d'inundació, l'actuació s'haurà de sotmetre al que disposa l'informe del Servei d'Ordenació Territorial sobre l'estudi d'inundabilitat de la Marjaleria de Castelló remés el 9 de gener de 2006, i és responsabilitat de l'ajuntament el seu compliment.  
2. Respecte a la preservació dels valors naturals de fauna d'interés per a la conservació, hauran de realitzar-se estudis de detall per personal qualificat a fi de determinar la presència de tortuga europea o comuna (Emys orbicularis) i establir, si és el cas, les modificacions i correccions en el sector, com també les mesures preventives adequades per a la preservació dels valors existents. L'estudi referit ha de ser supervisat i aprovat pel Servei de Conservació de la Biodiversitat, com també l'aplicació de les modificacions i mesures que s'hi establisquen.  
3. S'hauran de complir les observacions esmentades en l'informe de concert previ emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial amb data 27 de setembre de 2004.  
4. Respecte a la gestió dels residus sòlids, l'ajuntament haurà de fer-se'n càrrec de la gestió complint el Pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus de la Comunitat Valenciana, el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà d'abocador i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.  
5. S'haurà d'evitar efectuar qualsevol procés de contaminació que afecte especialment l'àmbit de la conca d'afecció de la marjal de Nules.  
6. Paral·lelament a l'execució del sector, s'efectuaran les infraestructures previstes en matèria de depuració d'aigües residuals corresponents de manera que es garantisca el ple funcionament de les instal·lacions en el moment de l'inici d'ocupació. Les infraestructures es desenvoluparan amb càrrec proporcional al sector segons allò que estableix la modificació del concert previ. La gestió de les instal·lacions de depuració d'aigües residuals previstes per als nous sectors urbanitzables es realitzarà per una entitat gestora que garantisca el funcionament correcte i manteniment de les instal·lacions.  
Per al funcionament correcte del sistema de sanejament es construirà, per a donar servei als usos previstos, una xarxa separativa de pluvials i residuals.  
S'haurà d'obtenir autorització d'abocament de les aigües residuals i pluvials per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
7. S'ajustaran les condicions d'abocament al clavegueram d'acord amb el model d'ordenança d'abocament a la xarxa de clavegueram municipal elaborat per l'Entitat de Sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
8. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector (inclosos els farciments per a elevar la cota del terreny indicats en l'estudi d'inundabilitat) haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada, havent de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
9. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
10. Haurà de justificar-se la suficiència dels accessos al sector d'acord amb el que s'ha indicat en el document de modificació del concert previ del PGOU de Moncofa.  
11. Respecte a les possibles afeccions als elements integrants del patrimoni historicoartístic, s'haurà de fer complir l'informe emés per la conselleria de Cultura, Educació i Esports anteriorment exposat. En tot cas s'haurà de complir el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
12. Amb caràcter anual, i com a complement al programa de vigilància ambiental, l'ajuntament realitzarà un informe, que es remetrà l'últim mes de l'any a aquesta Direcció General i que preveja els aspectes següents:  
a. Volum i destinació final dels residus sòlids generats al municipi al llarg de l'any.  
b. Volum i procedència dels recursos hídrics consumits pel municipi al llarg de l'any.  
c. Capacitat de depuració de l'EDAR en relació amb l'augment de la població, volum d'aigües residuals tractades l'any, i qualitat i destinació final de l'efluent.  
13. Tots aquells projectes vinculats al desenvolupament del sector que es troben inclosos en els supòsits prevists en la legislació d'impacte ambiental hauran de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 de gener de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 16/05 AIA  
Títol: Declaració d'interés comunitari de la instal·lació d'un celler per a elaboració, embotellament, emmagatzemament i exportació de vi a Chiva (València)  
Promotor: Allied Domecq Wines España, SA (abans Bodegas y Bebidas, SA)  
Autoritat substantiva: Direcció Territorial de València de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Chiva, partida de Guarrach, polígon cadastral 29, parcel·les núm. 44, 45, 46, 47 i 110.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la declaració d'interés comunitari de la instal·lació d'un celler per a elaboració, embotellament, emmagatzemament i exportació de vi a Chiva (València)  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es proposa el trasllat de l'activitat industrial de celler per a elaboració, embotellament, emmagatzemament i exportació de vins duta a terme per Allied Domecq Wines España, SA (abans Bodegas y Bebidas, SA), a l'avinguda Novel·lista Blasco Ibáñez núm. 2 d'Alboraia (València), al costat de la platja de la Patacona, en uns terrenys classificats com a sòl no urbanitzable sense protecció, utilitzant amb aquest fi una declaració d'interés comunitari.  
Per a la implantació del nou celler la firma promotora disposa d'una parcel·la amb una superfície de 44.312,00 m², que comprén les cadastrals núm. 44, 45, 46, 47 i 110 del polígon 29, partida de Guarrach, del terme municipal de Chiva.  
La topografia de la parcel·la presenta desnivells de fins a 10 m al seu eix E-O, que s'aprofitaran per a situar el cos principal del nou celler semisoterrat per a minimitzar-ne l'impacte visual i propiciar-ne l'aïllament tèrmic.  
L'execució del projecte tindrà lloc en tres fases que s'hi descriuen a continuació.  
1ª fase: implantació.  
Les actuacions previstes en aquesta fase són:  
- Edifici industrial dedicat a nau d'emmagatzemament en depòsits d'acer inoxidable, amb una superfície ocupada en planta i construïda de 5.790,00 m² i una alçària de ràfol de 12,50 m. Aquest edifici es construirà semisoterrat aprofitant la topografia del terreny.   
La seua construcció s'estudiarà a base d'estructura prefabricada de formigó, tancaments constituïts per plafons prefabricats incorporant capa d'aïllant tèrmic, coberta a base de plafons aïllants tipus sandvitx i paviment acabat amb capa de morter epoxi o lloseta de gres industrial.  
Es projectarà sense entrada de llum natural per la seua funció d'emmagatzemament de vi en depòsits i dotada d'instal·lació forçada de ventilació i instal·lació de climatització que es dissenyarà amb un màxim aprofitament de l'energia solar per a obtenir un important estalvi energètic.  
- Nau de processos adossada lateralment a l'anterior, amb paviment a cota 2 m inferior al d'aquesta i dotada de ventilació i il·luminació natural per mitjà de lucernaris i finestres. La diferència de cota té com a objecte facilitar el transvasament per gravetat dels vins des de l'emmagatzemament d'aquests a processos o expedició, amb el consegüent estalvi energètic i manteniment de la qualitat dels vins.  
La nau ocuparà una superfície de 1.096,78 m² i una alçària de ràfol de 5,50 m i la funció d'aquesta serà la d'allotjar els equips necessaris per a sotmetre els vins als diversos tractaments que intervenen en el procés d'elaboració. També s'hi situaran recintes com ara magatzem de productes enològics, taller, sala de màquines, etc.  
- Serveis i laboratori. L'edificació que allotjarà els serveis sanitaris per al personal i el laboratori es projecta amb paviment a la mateixa cota que la solera de la nau de procés i parcialment adossada a la façana E d'aquesta nau i a la N de la nau d'emmagatzemament. La superfície construïda serà de 511,00 m² amb una alçària de ràfol de 3,50 m.  
- Oficines. Les oficines i la resta de serveis complementaris se situaran en un edifici de 793,42 m² annex a la façana E de la nau de depòsits. El disseny i materials constructius d'aquestes seran acords amb l'entorn per a aconseguir una màxima integració en el paisatge.  
- Altres recintes. Es realitzarà un soterrani sota la planta de l'edifici d'oficines. Adossat a la façana N de la nau de procés es projecta un moll de 420,84 m² per a les operacions de càrrega i descàrrega  
A més, a l'exterior de les edificacions se situaran 3 depòsits metàl·lics per a emmagatzemament d'alcohol.   
També es realitzaran en aquesta fase les obres d'infraestructura corresponents a accessos, vials interiors i patis de maniobra, jardineria, tanca de la parcel·la, xarxa separativa de sanejament i connexions de serveis. A vials i patis de maniobra es destinen 8.228 m² a zones enjardinades 3.397,74 m².  
El volum total dels depòsits d'emmagatzemament en acer inoxidable de distintes capacitats que es projecten instal·lar en la nau d'emmagatzemament del nou celler serà al voltant de 200.000 hl. I el volum previst de vi que s'ha d'elaborar anualment serà de l'ordre de 600.000 hl.  
2ª fase: ampliació I .  
Aquesta 2ª fase tindrà com a fi ampliar l'activitat del celler amb el procés de l'embotellament de part dels seus elaborats finals.  
Per a aquesta activitat, que inicialment pretén produir i comercialitzar uns 4.000.000 de botelles/any, serà necessària l'ampliació del celler en uns 2.166,00 m² per a la ubicació de la línia d'embotellament, magatzem de caixes, etc.  
Aquesta ampliació es projecta realitzar en prolongació de les naus d'emmagatzemament en dipòsits i de processos.  
3ª fase: ampliació II.  
Es preveu realitzar una 3ª fase dirigida a completar el procés d'elaboració, incorporant els equips necessaris per al processament del raïm i la fermentació dels mostos o pastes corresponents.  
Per a la implantació d'aquesta fase, en la qual inicialment es preveuen processar uns 2.000.000 kg de raïm a l'any, serà necessària l'ampliació de la superfície construïda en 2.834,10 m² per a la ubicació de les línies de recepció, selecció i processament del raïm, dipòsits vinificadors, dipòsits per a fermentació de mostos amb control de la temperatura de fermentació, etc.  
A més de les construccions i infraestructures descrites es realitzaran les instal·lacions bàsiques per al funcionament del celler, com ara:  
- Instal·lació elèctrica, que comprendrà línia de transport d'energia a mitja tensió, estació transformadora que s'ha se situar en la parcel·la i distribució de força motriu i enllumenat a totes les seccions del celler.   
- Instal·lació d'aigua industrial que partirà del punt que en el seu moment es determine per mitjà de canonada soterrada, emmagatzemament en dipòsit de regulació, equip descalcificador, equips de bombament i xarxa de canonades per a la distribució de l'aigua a les diverses seccions del celler que la necessiten.  
- Instal·lació d'aire comprimit.  
- Instal·lació de nitrogen.  
- Instal·lació de climatització.  
- Instal·lació per a emmagatzemament d'alcohol.  
- Instal·lació contra incendis.  
- Instal·lació per a tractament de residuals.  
Justificació de l'emplaçament  
L'elecció del lloc d'instal·lació del celler dirigit a la producció, emmagatzemament, embotellament i exportació de vins de qualitat, està basada en els següents condicionants, segons es reflecteix en l'EIA:   
- Necessitat d'una parcel·la de gran superfície per a la ubicació de les edificacions industrials i les possibles ampliacions d'aquestes, patis de maniobra, vials interiors, etc.  
- Situada com més pròxima possible a la zona de producció de raïm, mostos i vins, en brut, que en constituiran les matèries primeres i enclavada en una zona emparada per una DO per a garantir la qualitat dels elaborats.  
- Prou allunyada de nuclis urbans i industrials per a evitar possibles incidències negatives d'aquests (olors, pols, etc.) sobre la qualitat dels vins.  
- La parcel·la ha d'estar dotada o poder-se dotar de les infraestructures necessàries per a l'exercici de l'activitat de què es tracta, com ara accés, connexions d'energia elèctrica i aigua, evacuació de residuals, etc.   
Informació pública  
La declaració d'interés comunitari i estudi d'impacte ambiental promogut pels mercantils Bodegas y Bebidas, SA van ser publicats en el diari Las Provincias, de data 30 de maig de 2005 i en el DOGV núm. 5027, de 14 de juny de 2005.  
Durant el període d'informació pública no va tenir entrada en el registre oficial del Servei Territorial d'Urbanisme de València cap proposta ni al·legació respecte del projecte, segons consta en certificat remés a aquesta Direcció General per la Direcció Territorial de València de la conselleria de Territori i Habitatge en data 19 de juliol de 2005.  
En data 19 de setembre de 2005, aquesta Direcció Territorial remet ofici pel qual traslladen d'una còpia de les al·legacions presentades davant de l'Ajuntament de Chiva, sent documentació complementària a la diligència ja remesa el 19 de juliol de 2005.   
Es presenten al·legacions respecte al projecte per part de dos titulars cadastrals limítrofs a les parcel·les on pretén dur-se a terme la referida instal·lació.  
Cal destacar les al·legacions de M. Teresa Ferrer Sánchez respecte a l'impacte que exercirà la instal·lació sobre les parcel·les limítrofes, tant en la seua construcció com posteriorment en el desenvolupament de l'activitat d'aquestes. També al·lega la falta de sol·licitud d'informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en relació al camí que s'ha de seguir per l'escorriment natural i les xarxes de reg de la comunitat de regants i el barranc de la Canaleja (en el cas de les aigües residuals), desconeixent per on pretén el promotor realitzar la conducció i quines parcel·les privades afectaria.  
Tramitació administrativa  
En data 31 de gener de 2005 es rep en aquesta Direcció General de Gestió del Medi Natural la documentació per a iniciar el procés d'avaluació d'impacte ambiental.  
Amb data registre d'eixida 17 de maig de 2005 es demana al promotor ampliació de la documentació presentada en els aspectes següents:   
- Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
- Justificació legal de la disponibilitat d'aigua que proveïsca el celler.  
- Informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.   
Amb data registre 25 de juliol de 2005 té entrada en aquesta conselleria escrit del promotor en què indica els fets següents:  
- S'ha sol·licitat informe de conformitat amb la normativa de protecció del patrimoni cultural (adjunten fotocòpia).  
- El subministrament de l'aigua necessària per al celler està previst a través de la Cooperativa Valenciana Pozo Ferrajón de Godelleta (València), per al fi del qual la societat Allied Domeq Wines España, SA (abans Bodegas y Bebidas, SA), ha adquirit una parcel·la que està inclosa en la xarxa de distribució de reg de l'esmentada cooperativa, amb els corresponents drets d'aigua i opció d'ampliar-los. (adjunten fotocòpia del certificat emés pel secretari del Consell Rector de l'esmentada cooperativa, acreditant-ne la condició de soci i d'estar integrats en la xarxa de distribució de regs)  
- Ha sigut sol·licitat a l'organisme de conca, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, informe favorable sobre la disponibilitat i compatibilitat del consum d'aigua derivat de la implantació del celler (s'adjunta fotocòpia de la sol·licitud).   
Amb data registre d'eixida 29 de novembre de 2005 es demana al promotor una nova ampliació de documentació, havent de presentar justificació legal que acredite la destinació de l'efluent de la depuradora (contracte amb gestor de residus o qualsevol altra alternativa) i projecte d'activitat, a més de la documentació sol·licitada en l'escrit de 17 de maig.  
El 15 de desembre de 2005 té entrada en aquesta conselleria un escrit del promotor en què fan constar que entreguen la documentació següent:  
- Certificat emés pel secretari del Consell Rector de la Cooperativa Valenciana Pozo Ferrajón en el qual s'acredita disposar de 21 títols i la quantitat d'aigua que amb ells correspon (fotocòpia de fax).  
- Contracte amb el gestor de residus Vicente Aguilar e Hijos, SL per a la retirada de les aigües residuals (fotocòpia de fax).  
- Projecte d'activitat presentat en l'Ajuntament de Chiva, amb data 3 d'agost de 2005, i annex amb el contingut sol·licitat per l'esmentat ajuntament, incloent el projecte de l'estació depuradora d'aigües residuals.  
- Fotocòpia de l'escrit rebut de la conselleria de Cultura, Educació i Esport comunicant el resultat negatiu de la prospecció arqueològica i etnològica amb annex de l'esmentat informe de prospecció.  
S'observa que en l'annex al projecte de sol·licitud de llicència d'activitat s'adjunten nous plànols de les oficines i modificació de superfícies construïdes respecte a aquelles que apareixien en l'EIA.   
Amb posterioritat el promotor aporta fax de 22 de desembre de 2005 de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià en què s'emet informe favorable de l'EIA a l'efecte patrimonial.   
Afeccions legals  
No es produeix cap tipus d'afecció sobre espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, zones humides, ZEPA, LIC proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionades per l'administració, ni camins ramaders.  
Consideracions ambientals  
L'EIA valora com moderats els impactes de la instal·lació sobre el sòl i sobre el paisatge i com a compatibles els produïts sobre l'atmosfera, l'ecosistema, el clima, la fauna i la flora, el patrimoni arqueològic i les infraestructures.  
Les aigües pluvials, procedents de les cobertes de les edificacions i superfícies pavimentades, seran recollides en una xarxa exclusivament per a elles i conduïdes a un escorriment natural del terreny.  
L'aigua necessària per al funcionament de la instal·lació provindrà del pou La Contienda, explotat per la Cooperativa Valenciana Pozo Ferrajón. La dotació mensual que correspon pels 21 títols que posseeix l'empresa per al reg de les parcel·les 150 i 110 del polígon 29 és de 840 m³, la qual cosa suposa a l'any 10.080 m³. Segons consta en l'EIA, el consum màxim d'aigua de l'empresa, una vegada realitzades les ampliacions serà de 14.000 m³, quantitat superior a la qual li correspon pels 21 títols. Segons fotocòpia-fax de certificat de la Cooperativa Valenciana Pozo Ferrajón, si es donara un consum superior a la dotació determinada pels títols que un soci posseeix, se li aplicaria una tarifa especial, sense estar establit actualment un límit del consum per excés.   
És necessari informe favorable de l'organisme de conca competent, en aquest cas de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat Valenciana, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
Com s'ha comentat anteriorment, les necessitats aigua al nou celler es xifren en uns 14.000 m³/any, dels quals 5.500 m³ es destinaran a les primeres llavades amb destinació a l'alcoholera i 700 m³ serà aigua incorporada als processos productius. Els 7.800 m³ restants seran aigües residuals (industrials i fecals). Aquestes aigües residuals que representen un abocament mitjà diari de 21,37 m³/dia, considerant 365 dies/any i de 34,82 m³/dia considerant 224 dies/any laborables, estan degudament caracteritzades per les anàlisis realitzades per AINIA al celler de València.  
L'EIA presenta dues alternatives per a l'evacuació de les aigües residuals: una primera consistent a instal·lar un sistema de depuració que permeta obtenir un efluent apte per a ser utilitzat en una xicoteta part per al reg de la zona enjardinada de la parcel·la i per a reg de suport de la plantació de ceps existents i la resta per a ser abocat al barranc de la Canaleja, amb l'autorització prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'ambdós usos. La segona alternativa, si no és possible la primera, serà l'evacuació periòdica d'aquestes en camió cisterna per una empresa autoritzada per a la seua posterior gestió.   
Cal destacar que segons es reflecteix en el Projecte estació de tractament d'aigües residuals, de celler d'emmagatzemament i exportació de vi de la societat Allied Domecq Wines España SA a Chiva (València), l'EDAR està dimensionada per a un cabal màxim de 20 m³, la qual cosa equival que la planta és capaç de tractar fins a un màxim de 7.300 m³ anuals. Segons es reflecteix en l'EIA, el volum anual d'aigües residuals serà de 7.800 m³, per la qual cosa l'EDAR no estaria bastant dimensionada.   
L'efluent abocament haurà de complir les Directives 91/271/CEE i la Directiva 98/15/CEE sobre el tractament de les aigües residuals urbanes.  
El promotor presenta còpia de contracte amb la mercantil Vicente Aguilar e Hijoss, SL perquè aquesta s'encarregue de la gestió de les aigües depurades, establint els requisits que s'han de complir pels abocaments per a la seua retirada, sent aquests:  
- Conductivitat inferior a 3.000 mS/cm  
- PH entre 6 i 8  
- EC50 superior a 3.000 p.p.m.  
- DQO inferior a 10.000 p.p.m.  
- Absència de metalls pesants i cianurs  
- No inflamable  
En el cas que els efluents provinents de la depuradora foren reutilitzats per al reg de jardins i regs de caràcter agrícola serà necessària la concessió o autorització administrativa per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Serà necessària l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament dels efluents provinents de la depuradora al barranc de la Canaleja.  
Els llots provinents de l'EDAR, segons l'EIA seran evacuats a un abocador autoritzat o utilitzats com a compostage en ús agrícola. Per a ser utilitzats amb fins agraris, aquests llots han d'ajustar-se als límits de concentració de metalls establits en el Reial decret 1310/1990, de 29 d'octubre.   
L'impacte de l'activitat de la indústria sobre l'atmosfera és considerat en l'EIA com a compatible ja que no hi haurà calderes de vapor que necessiten algun combustible com ara gas, gasoil o fuel per la qual cosa l'emanació de gasos procedents de la combustió, com també les emissions de diòxid de carboni poden considerar-se zero. Les necessitats d'aigua calenta es cobriran amb sistemes d'energia solar d'aigua calenta sanitària i per a la pasteurització dels vins s'utilitzarà un pasteuritzador elèctric de baix consum per la qual cosa tampoc necessita cap sistema de combustió. Al marge de la xicoteta quantitat de CO2 que es produirà en la fermentació dels mostos i de N que s'utilitzarà per a la inertització dels dipòsits d'emmagatzemament, l'impacte de l'activitat de la indústria sobre l'atmosfera serà inapreciable.   
En l'EIA s'exposen una sèrie de sistemes i mesures per a l'evacuació dels residus sòlids, semisòlids i líquids perquè la implicació d'aquests sobre l'ecosistema siga mínima:  
a) Residus procedents dels processos de vinificació:  
- Els residus del procés d'aclariment, que suposen 6.450 hl/any seran portats en la seua totalitat a l'alcoholera per a la recuperació de l'alcohol i bitartrat potàssic.  
- Els residus de filtració, constituïts pels productes filtrants (diatomees i perlites) i el vi i substàncies per elles retingudes, que representen al voltant de 40.000 kg a l'any, hauran de ser enviats a un abocador d'orgànics autoritzat.  
- La rapa suposarà al voltant de 120.000 kg/any. La destinació d'aquesta serà fàbriques de pinsos per a la seua incorporació a aquests, a ramaders de la zona per a ser utilitzats com a jaços per al bestiar o per a la seua incorporació al terreny per a millorar la textura del sòl agrícola.  
- Les brises i les pellofes procedents del procés de vinificació hauran de ser evacuades a l'alcoholera per al seu processament en aquesta per a l'obtenció d'alcohol.  
b) Un altre tipus de residus no perillosos. L'eliminació d'aquests es durà a terme segons el tipus de residu de què es tracte:  
- Els fems com ara RSU tindran com a destinació abocador d'orgànics.  
- El paper i cartró, plàstics, vidre, palets de fusta i cartutxos de tinta hauran de ser lliurats a un gestor autoritzat per al reciclat d'aquests.  
L'empresa està adherida a un sistema integrat de gestió d'envasos SIG (punt verd Ecovidrio), i realitza una declaració d'envasos comercialitzats anualment, descripció d'envasos posats en el mercat i compromís del pla empresarial de prevenció (compliment de la Llei 11/97, d'envasos i residus d'envasos, i RD 782/1998, de 30 d'abril).   
c) Per als residus perillosos s'hauran de seguir els requisits per a l'eliminació per mitjà d'un gestor autoritzat per a residus perillosos complint la legislació vigent (Llei 10/2000, de 12 de desembre, de la Comunitat Valenciana i el RD 833/1988).  
L'empresa està inscrita en el registre de xicotets productors de residus tòxics i perillosos (producció < 10 t/any) en la conselleria de Territori i Habitatge des del 3 d'octubre de l'any 2000 amb el número 46-08507.  
Mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'empresa estableix una sèrie de mesures protectores i correctores que s'han anat enumerant anteriorment. Segons l'EIA, l'actual celler de la firma promotora a València, té actualment certificat per AENOR el seu sistema de gestió ambiental d'acord amb els requisits de la norma UNE-EN-ISO 14254:2000 i que és intenció prioritària de la firma el fet que el nou celler mantinga també l'esmentat certificat.  
Durant la fase de construcció s'haurà de realitzar un control del moviment de terres per a garantir el trasllat dels sobrants d'excavació, si els ha, a un abocador autoritzat. Finalitzades les obres, la direcció facultativa ordenarà que s'adeqüen i netegen totes les àrees de terreny afectades per aquestes.  
En el cas que durant l'execució de les obres es produisca alguna troballa de restes arqueològiques, es paralitzaran aquestes i es comunicarà el fet a la Direcció General de Patrimoni de la conselleria de Cultura.  
En l'exercici de l'activitat, per part d'empreses especialitzades i autoritzades, s'hauran de realitzar controls analítics periòdics dels abocaments líquids. Respecte als residus sòlids i semisòlids o pastosos obtinguts en el procés industrial, es portarà un registre de les quantitats evacuades i les destinacions d'aquests.  
Consideracions finals  
La línia elèctrica que proveirà la instal·lació es troba grafiada en el número 1.12 de l'annex al projecte de sol·licitud de llicència d'activitat per a la instal·lació d'un celler d'elaboració i emmagatzemament de vi per a Allied Domecq Wines España, SA, observant-se que si el traçat definitiu és aquest, no necessitaria avaluació d'impacte.  
Després de l'estudi de la documentació aportada i una vegada contrastat el seu contingut amb la requerida es conclou que:  
- Els efluents hauran de complir les directives 91/271/CEE i la Directiva 98/15/CEE sobre el tractament de les aigües residuals urbanes.  
- Respecte als llots produïts s'aporten les dades dels valors límit de concentració de metalls que, segons el Reial decret 1310/1990, de 29 d'octubre, pel qual es regula la utilització dels llots de depuració en el sector agrari, es poden utilitzar amb fins agraris.  
Segons l'article 6.1 del RD 1310/1990, els ens locals i la resta de titulars, si és el cas, d'estacions depuradores d'aigües residuals facilitaran a l'òrgan competent de la comunitat autònoma corresponent i amb periodicitat anual la informació següent:  
a) Les quantitats de llot produïdes i la destinació d'aquestes, amb especificació d'aquells llots que s'utilitzen en l'activitat agrària.  
b) La composició i característiques dels llots produïts i els destinats a l'activitat agrària, establida amb la freqüència i sobre els paràmetres que es recullen en l'annex II A, utilitzant els mètodes analítics i de mostratge definits en els annexos II A i II C de l'esmentat reial decret.  
c) El tipus de tractament realitzat sobre els fangs de depuració tal com es defineixen en l'article 1r, b).  
d) Els noms i domicilis dels destinataris dels llots tractats i les zones d'utilització d'aquests.  
Consideracions jurídiques  
1. Per a la realització del projecte examinat resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 20 de la Llei 4/1992, de 5 de juny de 1992, de la Generalitat Valenciana, del sòl no urbanitzable i de l'article 5é de la Llei 2/1989. Valenciana), de 3 de març, d'estudis d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi siguen d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació la declaració d'interés comunitari de la instal·lació d'un celler per a elaboració, embotellament, emmagatzemament i exportació de vi a Chiva (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. L'EDAR es dimensionarà amb capacitat suficient per a depurar com a mínim els 7.800 m³ anuals d'abocament d'aigües residuals prevists en l'EIA.  
2. Es presentarà l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte al canvi d'ús de l'aigua provinent del pou La Contienda, explotat per la Cooperativa Valenciana Pozo Ferrajón, tenint en compte que la quantitat d'aigua necessària per a proveir la instal·lació supera la quantitat que correspon al promotor pels títols que posseeix.  
3. En el cas que els efluents provinents de la depuradora siguen reutilitzats per al reg de jardins i regs de caràcter agrícola serà necessària la concessió o autorització administrativa per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
4. Serà necessària l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament dels efluents provinents de la depuradora al barranc de la Canaleja.  
5. Pel que fa als llots produïts i l'adequació d'aquests a l'ús agrari s'haurà de complir allò que s'ha indicat en l'article 6.1 del RD 1310/1990, de 29 d'octubre, pel qual es regula la utilització dels llots de depuració en el sector agrari. Prèviament a l'aplicació dels llots amb fins agrícoles, s'hauran de caracteritzar aquests per a conéixer-ne la viabilitat, i en el cas que no complisquen el que s'ha indicat se, n'haurà de realitzar una adequada gestió per mitjà de transport a un abocador controlat.   
6. Amb caràcter anual, i com a complement al programa de vigilància ambiental, s'haurà de realitzar un informe, el qual es remetrà l'últim mes de l'any a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, que preveja els aspectes següents:  
- Resultats de les característiques fisicoquímiques de les analítiques realitzades de l'aigua una vegada depurada, amb periocidad mensual.  
- Caracterització tant qualitativa com quantitativa dels llots produïts i gestió realitzada d'aquests.  
 - Comprovació de les mesures correctores i integració paisatgística.  
7. Es prestarà precaució a les aigües pluvials, procedents de les cobertes de les edificacions i superfícies pavimentades que hauran de ser recollides en una xarxa exclusivament per a elles i conduïdes a un escorriment natural del terreny.  
8. L'evacuació dels residus sòlids, semisòlids i líquids s'haurà de dur a terme d'acord amb els sistemes i mesures establits en l'EIA perquè la implicació d'aquests sobre l'ecosistema siga mínima.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 de gener de 2006. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 106/05-AIA   
Promotor: Sílices y Kaolines Martí SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València   
Objecte del projecte: Extracció d'arenes i argiles en la concessió derivada del PI denominat Laura núm. 2728  
Localització: Municipi d'Alpuente (València)  
Ref. òrgan substantiu: MIEXCD 2000/6 JGG/aan  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques del projecte  
La concessió Laura núm. 2728 es projecta per a explotar arenes caoliníferes i argiles en terrenys del cretaci.  
El sistema d'explotació previst és per mitjà de pedrera amb extracció per retroexcavadora de cadenes i pala frontal de pneumàtics, amb reutilització dels estèrils extrets en labors de restauració (sistema semblant al que se segueix en una mineria de transferència).   
La longitud del front d'explotació és de 50 metres, la direcció de l'avanç és est-oest, i es desenvolupa en 7 bancs de 5 metres d'alçària i bermes de 5 metres d'amplària. El talús dels bancs individuals és de 45º. El talús general té un pendent de 28º. La planificació minera evita la formació de depressions estanques.  
Per a accedir al lloc es condicionaria el ferm del camí existent per mitjà d'una base de llast artificial de 30 cm.  
La pedrera es tanca perimetralment per mitjà d'una tanca.  
L'escorriment superficial que arriba aigües amunt de la pedrera es canalitza i condueix fora de l'explotació per mitjà d'una cuneta perimetral.  
El material edàfic original s'abassega amb menys de 2 metres d'alçària i en zones que no interferisquen amb les labors; se sembra de gramínies fins al seu ús en la restauració. El volum estimat és d'uns 8.900 m³.  
El transport de les roques comercials es realitza per mitjà de camions tipus banyera de 25 m³ fins al punt de destinació. En els treballs de restauració s'empra un dúmper.  
Les reserves de tot-u ascendeixen a 201.700 m³ i les reserves de roques comercials són unes 377.582 tones. La producció anual esperada és de 50.000 m³ i la vida de la pedrera és de 5 anys.  
Les roques sense valor comercial (estèrils) s'empraran per a reomplir els talussos i la plaça de la pedrera durant la restauració.   
No hi ha construccions fixes.  
La mà d'obra necessària s'estableix en 3 operaris a un sol torn de 8 hores, amb un total de 200 dies hàbils a l'any.  
2. Alternatives  
El titular atén a l'existència del recurs i dins de la concessió diu que hi ha dos possibles emplaçaments de la pedrera, un situat al sud i un altre al nord.   
El lloc del sud es troba a 190 metres de la granja de Gil Abad i ho desestima per la seua proximitat.   
El promotor explica les raons ambientals de l'emplaçament situat al nord d'aquesta manera: "[...] el condicionant que ha determinat la ubicació de la zona d'explotació proposada ha sigut la cerca d'una zona que presentara el menor impacte ambiental possible».  
Tramitació administrativa  
Tramitació   
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València ha remés amb data 2 de juny de 2005 un projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental, pla de restauració, document de síntesi i memòria tècnica de mesures correctores de la contaminació atmosfèrica.  
2. Informació pública  
L'anunci de la sol·licitud de la concessió derivada es va anunciar en el Butlletí Oficial de la Província número 243, el 13 d'octubre de 2005; una vegada transcorregut el període de 30 dies hàbils no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
S'ha sol·licitat un informe al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
Informes sectorials  
L'informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi explica que el Savinar d'Alpuente és una àrea muntanyosa de predomini forestal, amb importants àrees de cultiu intercalades, en la zona predomina la savina alba, constituint formacions més o menys denses; es troba escassament poblada, on es fa patent la influència de les serres de Gúdar i Javalambre, a causa de la presència significativa de formacions de pi blanc i savina de muntanya.  
Entre els hàbitats destacables en la zona, estan els boscos endèmics amb Juniperus, els carrascars i diversos tipus de matolls de muntanya. Les espècies que abunden en la zona són: Circaetus gallicus, Hieraetus pennatus, Aquila chrysaetos, Falco peregrinus i Bubo bubo. Entre els quiròpters, espècies com Myotis bechsteinii o Barbastrella barbastrellus.  
La zona del projecte d'explotació no afecta cap dels hàbitats definits en la Directiva 92/43/CEE. No obstant això, en les proximitats es troben els hàbitats denominats boscos endèmics de Juniperus spp, (el codi xarxa Natura 2000 és el núm. 9561) i alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia (codi 9340).  
L'explotació de la concessió Laura 2728 pot causar sobre el LIC Savinar d'Alpuente efectes desfavorables i apreciables.   
Vistes les consideracions anteriors, aquest servei emet un informe desfavofable.  
Afeccions legals  
La concessió minera se situa dins de l'àmbit territorial del LIC Savinar d'Alpuente; aquest LIC figura en la llista aprovada per Acord del Govern Valencià de data 10 de juliol de 2001, per raó de la Directiva 92/43/CEE, del Consell de 21 de maig.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
L'explotació de la concessió Laura 2728 causaria sobre el LIC Savinar d'Alpuente efectes desfavorables i apreciables.   
2. Identificació i valoració dels impactes  
L'estudi d'impacte ambiental ha identificat i valorat la majoria dels impactes, encara que no s'han previst els efectes que causaria l'explotació de la concessió Laura 2728 sobre el LIC Savinar d'Alpuente.   
El Pla de restauració no aconsegueix la integració geomorfològica de la pedrera en el seu entorn: la vessant on es projecta l'explotació té un pendent natural màxim del 30%; una vegada explotada la pedrera i restaurada, part de la nova vessant adquireix un pendent del 50% i la resta es transforma pràcticament en una plaça horitzontal. El disseny de la pedrera no permet una restitució topogràfica naturalitzada, que conferisca un pendent i modelatge adequats per a recuperar un aspecte fisiogràfic concordant amb el de l'entorn natural d'aquest.  
L'ample del camí d'accés és insuficient per a la circulació dels camions i maquinària, per la qual cosa resulta necessari efectuar desmunts i terraplens addicionals, amb els quals es crearien nous impactes que no han sigut identificats ni valorats.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
El titular no considera la possibilitat de restaurar per fases l'àrea afectada, de manera que es puguen compatibilitzar i simultaniejar labors d'extracció i de restauració, a fi de reduir la magnitud temporal dels impactes.  
Els materials edàfics originals s'emmagatzemen temporalment per a la seua reutilització posterior en la revegetació, però no són suficients per a recobrir una superfície de restauració més extensa que la superfície natural existent.   
El titular proposa en l'apartat 5.2 de l'estudi d'impacte ambiental, una plaça de pedrera "[...] d'una suau inclinació de l'1%, la qual cosa permetrà disminuir la velocitat de drenatge de les aigües d'escorriment, produint-se la decantació de la major part de la càrrega sòlida en la mateixa superfície de la pedrera fins que abasten els seus cursos naturals". La pendent proposada donaria lloc a entollades; a més, la documentació tècnica no menciona els sistemes perquè decanten o depositen les partícules fines transportades per l'escorriment superficial que discorre per la pedrera, abans d'arribar al punt de descàrrega natural d'aquest.  
El notable augment del pendent del terreny restaurat respecte al terreny existent pot ocasionar lliscaments en massa, que posen en perill les revegetacions realitzades. El titular no aporta les dades ni els càlculs geotècnics, no és possible conéixer si la vessant restaurada serà estable en les condicions més adverses, el tipus de ruptura i el valor del factor de seguretat corresponent.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental pel fet de trobar-se inclòs dins dels supòsits previstos en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'extracció d'arenes i argiles en la concessió derivada del permís d'investigació Laura núm. 2728 i la seua restauració, atés que la proposta presentada ocasionaria sobre el LIC Savinar d'Alpuente efectes desfavorables i apreciables en un entorn molt ric en espècies vegetals i fauna; a més el buit miner una vegada restaurat no s'integra geomorfològicament en l'entorn i perdura com un impacte crític.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no pot interposar-se cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta estimació d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de gener de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 162/05 AIA  
Títol: Pla parcial de millora sector Galiana Golf al terme municipal de Carcaixent (València)  
Promotor: Ajuntament d e Carcaixent  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València  
Localització: Partida del Garrofer Negre o Pla Galiana situada al nord-est del terme municipal de Carcaixent, València  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
La finalitat del projecte consisteix en la delimitació d'un àmbit d'actuació que permeta la implantació d'un hotel d'alt nivell i una infraestructura esportiva complementària en sòl actualment classificat com a no urbanitzable comú.  
Per mitjà d'aquest projecte es pretén la reclassificació de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable, d'aproximadament 1.207.898 m².  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
L'àrea la reclassificació de la qual es pretén es localitza al nord-est del terme municipal de Carcaixent, entre els límits amb Alzira i Simat de la Valldigna. En concret els terrenys es troben en la denominada partida del Garrofer Negre o Pla de Galiana al peu dels bancals de Chorat.  
El sector limita al nord amb el terme municipal d'Alzira i amb la urbanització La Vall d'Aigües Vives, al sud amb sòl no urbanitzable protegit de Carcaixent, a l'est amb el camí del Garrofer Negre i a l'oest amb el sòl no urbanitzable de Carcaixent.  
Planejament vigent i proposat  
Carcaixent disposa d'un Pla general d'ordenació urbana que va ser aprovat definitivament el 28 de maig de 1998.  
La classificació actual de sòl en l'àmbit del sector proposat, segons l'esmentat Pla general és de sòl no urbanitzable comú.  
Ordenació prevista i usos  
En el sector plantejat s'inclou la implantació, d'un hotel d'alt nivell en una parcel·la de 18.608 m², i d'un camp de golf de 18 forats, amb una superfície de 563.429 m², situat principalment al llit de la vall.  
Els usos dominants seran recreativoesportiu i hoteler, com a usos compatibles plantegen estacionament, equipaments i infraestructures, i com a usos prohibits els restants.  
Tramitació administrativa  
En data 27 de setembre de 2005 la Direcció Territorial de València remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons acord plenari de data 9 de desembre de 2004, s'acorda aprovar provisionalment la programació dels terrenys inclosos en el Programa d'actuació integrada denominat Galiana Golf.  
1. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació del projecte es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el diari Levante, de data 10 d'agost de 2004, i en el Diari Oficial de la Generalitat número 4824, de 20 d'agost de 2004.   
Segons certificat de data 17 de gener de 2005 durant el període d'informació al públic s'hi van presentar 56 al·legacions, de les quals 50 són de caràcter ambiental.   
2. Resum de les al·legacions  
Les al·legacions de caràcter ambiental es divideixen en dos grups:  
- 32 al·legacions de caràcter general en les quals exposen els arguments següents:  
- Falta d'estudi d'alternatives en l'estudi d'impacte ambiental.  
- Infravaloració dels efectes ambientals, base per a determinar qualitativament l'impacte ambiental del projecte, consum de recursos hídrics, contaminació d'aqüífers.  
- La zona d'actuació està protegida i la realització del projecte posaria en perill les masses forestals.  
- Falta documentació en què es represente el grau d'acceptació de la població afectada pel projecte.  
- 18 al·legacions amb l'argument principal del consum d'aigua, ús d'herbicides, rendibilitat econòmica i les connexions a serveis.  
Com a resposta a les al·legacions en data 3 de desembre de 2004, el tècnic de Medi Ambient de l'Ajuntament de Carcaixent, realitza un informe, amb les conclusions següents:  
- Pel que fa a la falta de l'estudi d'alternatives, es pot considerar que en l'estudi d'impacte previ, es realitza una justificació de la idoneïtat del terreny, etc.  
- Pel que fa als moviments de terres considera que sent una parcel·la abancalada dedicada a l'activitat agrícola, el sòl es troba alterat i per tant l'impacte negatiu és moderat.  
- Pel que fa a la utilització de productes fitosanitaris considera que per a l'activitat agrícola també són necessaris i que per tant el medi ja està afectat, com també dels controls a què estan sotmesos els esmentats productes pel que fa a l'afecció al medi d'aquests.   
- Comenta les mesures correctores proposades.  
- Respon en relació amb el consum hídric, els sistemes de depuració que s'han d'utilitzar.  
- Pel que fa a les masses forestals, comenta que no hi ha afecció a masses forestals protegides, de la no-incidència de l'actuació sobre les masses forestals a causa de l'existència de camps de cítrics.  
- Hi ha plantejades en el projecte mesures en matèria de prevenció d'incendis forestals.  
- Pel que fa al grau d'acceptació social no s'imposa una metodologia concreta en la llei d'impacte, però que se li podria sol·licitar.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 21 d'octubre de 2005 la Direcció General de Gestió del Medi Natural, després d'observar mancances en la documentació enviada, sol·licita a l'ajuntament:  
Pel que fa a la tramitació administrativa:  
1. S'ha de presentar còpia de totes les al·legacions presentades, tal com es recull en l'article 21 del Reial decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat.  
Pel que fa a la documentació tècnica:  
1. S'ha de presentar el document corresponent al pla parcial de millora i projecte d'urbanització, juntament amb plànols de l'ordenació detallada del sector, etc.   
2. S'ha de presentar anàlisi i cartografia del sòl forestal afectat, i incendis en la zona del projecte.  
3. S'ha de presentar en format digital la delimitació georeferenciada del sector.  
4. S'ha de presentar autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, autoritzant el canvi d'ús de les aigües, la concessió actual del qual és de reg agrícola a reg de camp de golf, com també de l'aprofitament de les aigües residuals depurades procedents de la depuradora de la Vall d'Aigües Vives.  
5. S'ha de presentar certificat de l'entitat gestora de la depuradora en construcció de la Vall d'Aigües Vives, reflectint l'acord adoptat per a l'ampliació d'aquesta i en el qual s'informe sobre la viabilitat per a assumir la gestió de les aigües residuals generades pel desenvolupament del sector.   
6. S'ha de presentar certificat adjuntant informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o d'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable del municipi, sobre la disponibilitat d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenvolupament del projecte plantejat, tal com recull l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
7. S'haurà d'assegurar la correcta gestió de residus generats pel desenvolupament del sector, i presentar certificat de l'organisme gestor en què assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids urbans generats.  
8. S'ha d'indicar el traçat de la xarxa d'aigües pluvials i destinació d'aquestes.  
9. S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
En data 21 de novembre de 2005, l'Ajuntament envia sol·licitud realitzada pel promotor a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en la qual sol·licita el canvi d'ús de l'aigua destinada a reg agrícola a ús recreatiu, l'aprofitament de les aigües provinents de l'EDAR d'Aigües Vives i en la qual explica la no-afecció als llits existents en l'àmbit del sector.  
En data 29 de novembre de 2005 la Direcció Territorial de València envia documentació remesa pel promotor, que consta de:  
1. Annex a l'estudi de paisatge.  
2. Certificat de l'arquitecte municipal en què resol que per a depurar les aigües resultants necessiten una depuradora amb 100 m³ de capacitat.  
3. Informe d'Aigües de València de 10 de novembre de 2005, segons el qual hi ha possibilitat de proveir les necessitats derivades del projecte.  
4. Informe de 4 de novembre de 2005 de la conselleria de Cultura en què autoritza a realitzar la prospecció arqueològica.  
En data 2 de desembre de 2005 la Direcció Territorial de València envia documentació remesa pel promotor, que consta de:  
1. Còpia de les al·legacions.  
2. Document d'adequació a acord plenari.  
3. Document de pla parcial de millora i programa d'actuació integrada.  
4. Informe d'afecció a terrenys forestals.  
5. Projecte de concessió per a reutilització de les aigües depurades amb destinació a reg.  
Informes sectorials  
Es realitza consulta en data 28 d'octubre de 2005 al Servei de Conservació de la Biodiversitat, la qual es contesta per l'esmentat servei per mitjà d'informe, de 15 de novembre de 2005, en el qual es realitza una descripció de la flora, fauna i hàbitats presents en la zona d'actuació, i conclou que si es fa un camp de golf s'han de mantenir les àrees naturals i talussos del sud de major interés per a espècies de flora i fauna, com també que l'augment del component urbanístic del de l'esmentada àrea comportarà amb una disminució de la biodiversitat.  
En data 28 d'octubre de 2005 es realitza consulta al Servei de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal, la qual es contesta per l'esmentat servei per mitjà d'informe, de data 16 de novembre de 2005, en el qual es confirma l'existència d'afecció a una zona incendiada l'any 1999 i on apareixen grafiades les zones forestals.  
Informe de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de 4 de novembre de 2005, en el qual autoritza la prospecció arqueològica de la zona d'actuació.  
Certificat d'Aigües de València de data 10 de novembre de 2005, en què es garanteix el subministrament d'aigua potable.  
En data 29 de novembre de 2005 l'Àrea d'Avaluació Ambiental, sol·licita informe l'Àrea d'Urbanisme, sobre l'estudi de paisatge presentat pel promotor.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitària denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000.   
2. D'acord amb l'annex I de la directiva 92/43/CEE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals de la fauna i flora silvestres, les comunitats vegetals d'aquesta àrea són les següents:  
En els contraforts de l'àrea sud hi ha zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (6220), prats calcaris càrstics o basòfils Sedetum micrantho-sediformis (6110), catalogades com a hàbitat d'interés prioritari.  
Al centre i nord, pinades dominades fisionòmicament per un dosser arbrat de Pinus halepensis, però amb elements de diverses comunitats vegetals com ara Querco cocciferae-Lentiscetum.  
3. Segons la cartografia de les zones incendiades apareix una zona incendiada l'any 1999 que afecta la zona sud del sector, en el límit amb el terme municipal de Simat de la Valldigna. L'esmentada zona no podrà ser objecte de reclassificació tal com recull l'article 14 de la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
4. Hi ha dos barrancs en l'àrea d'actuació, el barranc de Barsella que està situat en una zona que el promotor es compromet a respectar, i també el barranc Pla de Galiana.   
En aquest sentit cal tenir en compte el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei d'aigües, els reglaments d'aquest i la resta de disposicions que el desenvolupen. Per a qualsevol tipus d'actuació que es vulga executar en el domini públic hidràulic o dins de la seua zona de policia a banda de respectar la servitud de pas mínima de 5 metres, tindrà com a requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres, l'obtenció de l'autorització de l'organisme de conca d'acord amb la legislació. Sent la zona de policia de 100 metres a partir d'ambdós marges comptats cap a l'exterior.  
Consideracions ambientals   
1. En el sector plantejat actualment predomina l'activitat agrícola, encara que en conjunt està format per un mosaic d'àrees naturals, format per diversos hàbitats naturals de flora i fauna, i les àrees antropitzades de cultiu.   
2. Com a riscos el sector es troba afectat per una erosió actual i potencial molt alta en pràcticament tot l'àmbit del sector, risc de despreniment molt alt en la vessant d'elevat pendent situat al sud del sector.  
Hi ha una vulnerabilitat a la contaminació d'aigües subterrànies alta i molt alta en la zona designada per a la implantació del camp de golf. En l'estudi d'impacte ambiental s'estableixen mesures correctores i preventives per a evitar i reduir la contaminació d'aigües i sòls.  
3. Respecte al sòl forestal s'ha consultat l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana que forma part del Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 106/2004, de 25 de juny de 2004, del Consell de la Generalitat. Tant la pinada del nord i centre del sector, com els talussos del sud dominats per pins i matoll, i el barranc de Barsella i els seus marges, es troben catalogats com a sòl forestal. En el projecte es reclassifiquen dues d'aquestes zones però amb el compromís de preservar-les de l'actuació. Els atalussaments localitzats en el sud-oest del sector, es van incloure inicialment en l'àmbit de l'actuació, però després de l'acord de data 27 de gener de 2005, s'exclouen de l'àrea que s'ha de reclassificar.   
4. Aigua potable: es presenta certificat d'Aguas de Valencia, de data 10 de novembre de 2005, en el qual informa de la capacitat de proveiment d'aigua potable per als 150 m³/dia de consum estimat per a proveir la població resultant de la construcció de l'hotel.   
5. Aigües residuals: hi ha una EDAR, que es troba en execució i es localitza prop del sector plantejat, plantejada per a resoldre la depuració de les aigües resultants de 2.000 habitants- equivalents. El promotor presenta un projecte en què preveu l'ampliació de l'esmentada depuradora, per mitjà d'un mòdul de tractament biològic de 100 m³/dia i un sistema de tractament terciari per mitjà de filtració prèvia a la cloració.  
No es presenta certificat o acord pel qual l'entitat gestora de l'EDAR, que es troba en execució, autoritze l'esmentada ampliació o assumisca els cabals generats per la implantació del sector.  
6. Aigua destinada al reg de camp de golf: Segons els càlculs realitzats en l'estudi d'impacte ambiental, el cabal estimat per al reg dels 18 clots projectats és de 228.281 m³/any. L'esmentat cabal es pretén cobrir en un 80% amb aigua residual depurada provinent de l'EDAR que es troba en execució i que es vol ampliar, i en un 20% amb els recursos subterranis existents en la finca. Amb aquest fi el promotor remet informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en el qual sol·licita el canvi d'ús d'aigua per a reg agrícola a ús recreatiu de 228.281 m³/any i l'aprofitament de les aigües provinents de l'EDAR comentada, tot això condicionat a l'aprovació del PAI proposat, de la minoració per al moment de l'obertura de l'esmentat camp de golf del consum d'aigua previst de 228.281 m³/any, el compromís de la minoració gradual de l'ús de l'aigua provinent de l'aqüífer en la mateixa proporció en què l'EDAR incremente el volum d'aigua tractada.  
7. Es realitza una previsió dels residus sòlids urbans generats, però no es presenta certificat en què l'entitat gestora assumisca la gestió dels esmentats residus.  
8. Pel que fa als usos proposats en el pla presentat, com a dominants seran recreativoesportiu i hoteler, com a compatibles estacionament, equipaments i infraestructures, i prohibits els altres. L'ús hoteler únicament s'admet en la parcel·la plantejada de 18.608 m², i s'autoritza en la resta únicament l'ús esportivorecreatiu del camp de golf.  
9. Camp de golf, avaluació d'impacte ambiental: L'estudi d'impacte ambiental es refereix al pla parcial i encara que fa referència al camp de golf, es considera que per a poder avaluar-lo s'ha de disposar de projecte tècnic i un estudi d'impacte ambiental específic del camp de golf.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. En l'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Programa d'actuació integrada del sector Galiana Golf al terme municipal de Carcaixent (València) sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos al respecte, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. Respecte als usos previstos en el sector, s'admet l'ús hoteler únicament en la parcel·la de 18.608 m², i en els 563.429 m² restants es permet únicament l'ús esportivorecreatiu camp de golf, i queden exclosos tots els altres. En cas de proposar un canvi d'ús de sòl haurà de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Considerar el camp de golf previst en la urbanització únicament com un ús previst en la normativa urbanística del sector. Aquesta declaració d'impacte ambiental no inclou l'avaluació del projecte del camp de golf, i es requereix per a la seua aprovació, el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, com també el reglament que la desenvolupa.  
Independentment de l'avaluació d'impacte ambiental que haurà d'efectuar-se en el seu moment del camp de golf, el reg d'aquest, com també de les zones verdes enjardinades haurà d'efectuar-se, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, amb aigües residuals depurades amb el grau de depuració necessari, i haurà de disposar de l'autorització preceptiva de l'organisme de conca.  
3. Hi ha principalment dues zones de terreny forestal inventariades, segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, incloses en la reclassificació del sòl pretesa. Els esmentats terrenys corresponen a la pinada del nord i centre del sector, i el barranc de Barsella i els seus marges, i segons la cartografia presentada es denominen com a zones que per la seua vegetació o topografia han de preservar-se en el projecte de disseny de camp de golf. No s'ha justificat la reclassificació dels esmentats terrenys i es considera que la millor manera de preservar-los o protegir-los és mantenint-ne la classificació i usos. Per tant, s'han d'excloure de l'actuació els esmentats terrenys que mantindran la seua classificació de sòl no urbanitzable comú.   
4. El desenvolupament del sector quedarà condicionat a la posada en funcionament de l'EDAR de La Vall d'Aigües Vives i Monestir d'Aigües Vives, havent a més de dur-se a terme la xarxa de sanejament que impulse les aigües residuals generades per l'hotel projectat fins a la referida EDAR, com també les conduccions d'aigua residual depurada per al reg del camp de golf previst i les zones verdes enjardinades. S'hauran d'obtenir les autoritzacions corresponents per a la connexió i ampliació de l'EDAR projectada.   
En el cas que no estiguera en funcionament l'esmentada EDAR, s'hauran de tenir previstes provisionalment les instal·lacions de depuració necessàries que garantisquen el correcte tractament de les residuals generades, com també les autoritzacions d'abocament per l'òrgan competent, si n'és el cas.  
5. Els residus sòlids inerts hauran de traslladar-se a abocadors autoritzats per a aquest fi. Respecte a la gestió dels residus sòlids urbans, s'haurà de complir e que estableix el Pla integral de residus i en el pla zonal corresponent. El desenvolupament urbanístic del sector s'haurà de supeditar al fet d'obtenir informe favorable de la Direcció General de Qualitat Ambiental relatiu a les instal·lacions amb capacitat suficient que garantisca la correcta gestió dels residus generats.  
6. Per a l'abocament de les aigües pluvials recollides en el sector als barrancs existents, s'haurà d'obtenir l'autorització corresponent de l'organisme de conca. Previ al punt d'abocament de les aigües pluvials, s'haurà de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja.  
7. S'ha de presentar informe favorable, de l'Àrea d'Urbanisme de València de la conselleria de Territori i Habitatge, sobre l'estudi de paisatge presentat.  
8. Les espècies vegetals arbòries i arbustives naturals, com també les taques de vegetació natural presents en aquest hauran, en la mesura que es puga, de conservar-se i integrar-se en el sector.  
Igualment s'efectuaran plantacions en les zones verdes i camp de golf del sector, per a la seua integració en l'entorn forestal utilitzant espècies vegetals pròpies de la sèrie de vegetació natural de la zona com també de cultius tradicionals en aquesta, evitant l'ús d'espècies exòtiques, excepte les espècies cespitoses en el camp de golf, que hauran de ser no invasores.   
9. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, se'n justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. S'haurà de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
10. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'haurà de mantenir en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on en siga susceptible la utilització.  
11. S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 24 de gener de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 199/05 AIA  
Títol: Homologació modificativa i pla parcial sector nord del PGOU de Carcaixent  
Promotor: Ajuntament de Carcaixent  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València   
Localització: Terme municipal de Carcaixent, València  
- Límit nord: terme municipal d'Alzira i la vora del camí-barranc de Vilella.  
- Límit sud: l'anomenada ronda Nord.  
- Límit est: la CV-41 Carcaixent-Alzira i parcel·les industrials consolidades.  
- Límit oest: l'avinguda de la Ribera.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la programació d'un sector del sòl previst en el pla general com a no urbanitzable comú, per mitjà de la reclassificació a sòl urbanitzable d'ús terciari.  
El promotor justifica la necessitat de l'actuació, per la pressió empresarial que ve sol·licitant sòl on assentar activitats de serveis complementaris, per la qual cosa es proposa ampliar sòl terciari suficient com per a permetre consolidar, en l'àmbit del terme municipal de Carcaixent, un ambiciós complex comercial d'oci i servei.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
El terme municipal de Carcaixent se situa a la comarca de la Ribera Alta, dista 40 km de València, i presenta una superfície total de 59,39 km² i una altitud mitjana de 31 metres sobre el nivell del mar.  
L'àrea d'estudi es troba situada al nord del terme municipal, i el sector projectat ocupa una superfície de 145.512 m². Els límits són:  
- Límit nord: terme municipal d'Alzira i la vora del camí-barranc de Vilella.  
- Límit sud: l'anomenada ronda Nord.  
- Límit est: la CV-41 Carcaixent-Alzira i parcel·les industrials consolidades.  
- Límit oest: l'avinguda de la Ribera.  
Planejament vigent i proposat  
El planejament vigent de Carcaixent, està constituït pel Pla general d'ordenació urbana, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 24 de maig de 1998.  
La classificació actual de sòl en l'àmbit del sector proposat, segons l'esmentat pla general és de sòl no urbanitzable comú.  
Ordenació prevista i usos  
El pla ordena el sòl en àmbits homogenis subjectes a unes determinades condicions de destinació privada o pública, ús i edificació. Aquests són:  
Zona terciària: edificació tancada baixa densitat.  
Zona terciària: edificació tancada densa.  
Zona industrial: edificació oberta.  
La resta de superfície està sotmesa al règim de sòl dotacional públic i la compon: zones verdes, parc urbà natural i xarxa viària.  
Tot el sòl destinat a parc natural, formarà una sola àrea de repartiment denominada AR-Nord, amb una superfície total de 145.512 m². L'aprofitament tipus de corresponent a l'àrea de repartiment és 0,7532 unitats d'aprofitament (metres quadrats de sostre homogeneïtzat) per metre quadrat de sòl.  
En compliment de l'article 13.6 de la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, el promotor efectua una reserva de 145.512 m² de sòl no urbanitzable protegit amb caràcter de dotació de parc públic natural pertanyent a la xarxa primària.   
Tramitació administrativa  
En data 7 de novembre de 2005 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons acord plenari de data 28 d'abril de 2005, s'acorda aprovar provisionalment el pla parcial de millora i l'estudi d'impacte ambiental de l'alternativa tècnica presentada.  
1. Informació pública  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Las Provincias de data 18 de febrer de 2005, i en Diari Oficial de la Generalitat número 4953, de 24 de febrer de 2005.   
Segons certificat de l'Ajuntament de Carcaixent, de data 28 d'abril de 2005, durant el període d'informació pública s'hi van presentar 4 al·legacions.  
2. Resum de les al·legacions  
Cap de les 4 al·legacions presentades en resposta a la informació pública es considera de caràcter ambiental.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 16 de novembre de 2005 la directora general de Gestió del Medi Natural, després d'observar mancances en la documentació enviada, sol·licita a l'ajuntament:  
Pel que fa a la tramitació administrativa:  
1. Certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents.  
2. Còpia de les al·legacions presentades.  
3. Còpia dels informes evacuats en contestació a aquestes.  
4. Certificat de l'acord d'aprovació provisional del projecte.  
Pel que fa a la documentació tècnica:  
1. S'haurà de presentar l'estudi realitzat pel CEDEX denominat Cartografia de risc d'Inundació en la Ribera del Xúquer, en el qual es mostra que l'àrea d'estudi es troba fora de tot risc d'inundació, ja que segons el PATRICOVA la zona objecte d'estudi, presenta un risc d'inundació de nivell 5 i per tant s'hauria de realitzar un estudi d'inundabilitat.  
2. Es planteja construir part del sector en la zona de policia del barranc de Vilella, per la qual cosa s'haurà de presentar autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, tal com es regula en el Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic i en el Reial decret legislatiu 1/2001, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües. També s'haurà de presentar l'esmentada autorització per a l'abocament de les aigües pluvials al barranc de Vilella.  
3. Pel que fa als camins ramaders, assagador dels Montes de Granada i assagador de Vilella, que es troben afectats per la construcció del sector, s'ha de presentar el tractament que se'ls pretén donar davant del Servei Territorial de Medi Ambient de València, i remetre informe favorable d'aquest davant aquesta Direcció General.  
4. S'haurà de presentar un informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
Davant d'aquest requeriment, l'ajuntament, en data 24 de novembre de 2005, contesta presentant la documentació següent:  
Pel que fa a la tramitació administrativa:  
1. Certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents.  
2. Còpia de les al·legacions presentades.  
3. Còpia dels informes evacuats en contestació a aquestes.  
4. Certificat de l'acord d'aprovació provisional del projecte.  
Pel que fa a la documentació tècnica:  
1. Estudi realitzat pel CEDEX, com també contestació a l'aportació de documentació relativa al barranc de Vilella i als camins ramaders dels Montes de Granada i assagador de Vilella.  
2. Sol·licitud d'informe la conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
En data 20 de desembre de 2005 la Direcció General de Gestió del Medi Natural, realitza un requeriment en el qual reitera alguns aspectes ja sol·licitats en l'anterior escrit:  
1. Pel que fa al punt 2 del requeriment de documentació anterior, encara que la vora del camí-barranc de Vilella quede exclosa del sector, part d'aquesta es projecta dins dels 100 m de policia del barranc de Vilella, i per tant fa falta informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual li autoritze l'esmentada construcció, tal com es regula en el Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic i en el Reial decret legislatiu 1/2001, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
2. Pel que fa als camins ramaders presents en el sector, es reitera la necessitat de presentar informe favorable del Servei Territorial de Medi Ambient de València, que s'accepte la proposta d'integració d'aquestes en el sector.  
En data 23 de gener de 2005 l'Ajuntament de Carcaixent, remet la sol·licitud d'informe realitzada a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre l'actuació en zona de policia del barranc de Vilella.  
Informes sectorials  
La Direcció General de Gestió del Medi Natural, en data 14 de novembre de 2005, realitza consulta a l'Àrea d'Urbanisme sobre l'estudi de paisatge.  
La Direcció General de Gestió del Medi Natural, en data 29 de novembre de 2005, realitza consulta al Servei d'Ordenació Territorial sobre l'estudi d'inundabilitat presentat. En data 13 de desembre de 2005 l'esmentat servei contesta concloent que el sector projectat no es troba afectat per risc d'inundació, acceptant per tant l'estudi del CEDEX presentat.  
En data 29 de setembre de 2005, Aguas de Valencia SA, emet un informe sobre el sistema de proveïment de la població de Carcaixent, on reflecteix que el consum total de la població és d'1.800.000 m³, aproximadament.  
En data 3 d'octubre de 2005, l'arquitecte municipal, emet un informe en què estima que el consum total derivat de l'actuació és 62.292 m³/any, i implica un augment d'un 3,5% del consum actual del municipi i no s'arriba ni la meitat de la capacitat total del cabal màxim concedit.   
En data 15 de setembre de 2005, el director general corporatiu d'Aguas de Valencia, remet escrit en el qual certifica que l'empresa Aguas de Valencia SA es troba plenament capacitada per a gestionar la recollida i transport a un centre autoritzat dels residus sòlids urbans prevists en el Pla parcial de millora del sector nord de Carcaixent.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitària denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració, ni tampoc camins ramaders.  
2. Consultat l'inventari de jaciments arqueològics, paleontològics i etnològics de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, no es té constància de l'existència d'aquests en l'àrea sobre la qual es projecta l'actuació. El promotor, segons escrit de data 21 de novembre de 2005, sol·licita a l'esmentada conselleria, informe vinculant sobre la conformitat del projecte, d'acord amb la Llei 4/98, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.   
3. Sobre el sector transcorren dos camins ramaders, l'assagador de les muntanyes de Granada que disposa d'un ample legal de 75 metres i segons el promotor de 10 m d'ample necessari, i l'assagador de Vilella, que segons el promotor va ser desviat del seu traçat per mitjà de proposta definida en el desenvolupament del sector 1, i que disposa d'un ample legal coincident amb el necessari de 12 m.  
S'ha de presentar informe favorable del Servei Territorial de Medi Ambient de València, en relació al correcte tractament dels camins ramaders presents al sector.  
4. L'àrea objecte d'estudi es troba afectada per risc d'inundació nivell 5 corresponent a freqüència baixa i calat alt, segons el Patricova. No obstant això, el promotor presenta estudi d'inundabilitat realitzat a major escala de detall, elaborat pel CEDEX i denominat Cartografia de risc d'inundació en la Ribera del Xúquer, concloent amb la inexistència del risc d'inundació comentat.  
5. El sector proposat limita a l'est amb el barranc de Vilella, sense interferir, segons el promotor, la zona objecte de la reclassificació urbanística amb el traçat del llit. No obstant això, tal com es va reflectir en el requeriment de documentació realitzat per aquesta direcció general, la construcció en la zona de policia del barranc ha d'autoritzar-la l'organisme de conca corresponent.  
Consideracions ambientals  
1. Segons la cartografia consultada de la COPUT, no hi ha riscs destacables en la zona objecte d'estudi, l'únic és el risc de contaminació a la contaminació d'aqüífers subterranis alt, però que no es considera limitant, sempre que es realitze una correcta gestió dels residus generats.  
2. Pel fet que el 80% de l'àrea d'estudi es troba ocupada per cultius de cítrics, no hi ha vegetació natural de rellevància. S'ha observat la presència d'exemplars de gran port de Phoenix dactylifera que hauran de ser traslladats a les zones verdes del sector.  
3. La forta presència d'usos antròpics en aquesta zona del terme municipal, limita la possibilitat d'ubicació de nombroses espècies animals que requerisquen la presència d'una cobertura vegetal capaç de satisfer les seues necessitats biòtiques i d'un aïllament adequat respecte a l'home. Per la qual cosa no es té constància de l'existència d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció.  
4. Aigua potable  
Segons informe d'Aguas de Valencia de data 17 d'octubre de 2005, el sistema de proveïment d'aigua potable a la població de Carcaixent es compon de tres perforacions que són les següents:  
- Perforació Calciners que disposa d'un cabal de 25 l/s.  
- Perforació de C/ Gandia en la qual es disposa d'un cabal de 105 l/s.  
- Perforació de Font de la Parra o Puig Gros que disposa d'una cabal de 28 l/s.  
L'informe conclou amb un consum total anual de la població de 1.800.000 m³ aproximadament.  
Segons informe de l'arquitecte municipal, de data 3 d'octubre de 2005, el consum total estimat per l'ampliació d'usos al terme municipal derivat del sector nord es veurà incrementat en 62.292 m³/any, la qual cosa suposa un increment aproximat d'un 3,5% i no s'arriba ni la meitat de la capacitat total del cabal màxim concedit.  
5. Sanejament i depuració d'aigües residuals   
L'evacuació de les aigües residuals generades es realitzarà per mitjà de la connexió a la xarxa general de Carcaixent, al llarg de qualsevol punt de la Ronda Nord. La xarxa serà separativa, i les aigües pluvials seran abocades al barranc de Vilella, la qual cosa implica la necessitat autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Les aigües residuals seran abocades a una macrodepuradora, que es troba en fase d'execució, i donarà servei a Carcaixent, Alzira, la Pobla Llarga i Castelló de la Ribera.  
6. Gestió de residus  
Segons escrit de data 15 de setembre de 2005, Aguas de Valencia SA es troba plenament capacitada per a gestionar la recollida i transport a un centre autoritzat dels residus sòlids urbans prevists en el pla parcial de millora del sector nord de Carcaixent.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.   
3. En l'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'Homologació modificativa i pla parcial sector nord del Pla General d'Ordenació Urbana de Carcaixent, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos al respecte, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. S'haurà de presentar informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual s'autoritze, la construcció de la part del sector plantejat en la zona de policia del barranc de Vilella, com també l'abocament de les aigües pluvials a aquest.   
2. El desenvolupament del sector quedarà condicionat a la posada en funcionament de l'EDAR que es troba en execució i que donarà servei a Carcaixent, Alzira, la Pobla Llarga i Castelló de la Ribera. S'haurà d'obtenir certificat en què l'entitat gestora de l'EDAR assumeix la gestió de les aigües residuals generades pel desenvolupament de l'actuació.   
En el cas que no estiga en funcionament l'esmentada EDAR, s'hauran de tenir previstes provisionalment les instal·lacions de depuració necessàries que garantisquen el correcte tractament de les residuals generades, com també les autoritzacions d'abocament per l'òrgan competent, si n'és el cas.  
3. Els exemplars existents de Phoenix dactylifera com també de Pinus halepensis, hauran de ser conservats, i es traslladaran a les zones verdes del sector.  
4. S'ha de presentar informe favorable, de l'Àrea d'Urbanisme de València de la conselleria de Territori i Habitatge, sobre l'estudi de paisatge presentat.  
5. S'ha de presentar informe favorable del Servei Territorial de Medi Ambient de València, pel que fa al tractament que se li pretén donar a les als camins ramaders, assagador de les Muntanyes de Granada i assagador de Vilella, que es troben afectats per la construcció del sector.  
6. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector plantejat haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, i haurà de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, se'n justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. I haurà de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
7. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on en siga susceptible la utilització.  
8. S'haurà d'aportar informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons allò que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 24 de gener de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.