Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9794, del 22-02-2024 (2024/1540)

ACORD de 21 de febrer de 2024, del Consell, pel qual s'aproven mesures per a limitar la pol·linització creuada entre plantacions de cítrics.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9794

Data del DOGV
:   22-02-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2024/1540


Data del document
:   21-02-2024

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Ramaderia i Pesca

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Ramaderia i Pesca
    * Conselleria d'Agricultura, Ramaderia i Pesca
    * agres
    * apicultura

ACORD de 21 de febrer de 2024, del Consell, pel qual s'aproven mesures per a limitar la pol·linització creuada entre plantacions de cítrics. [2024/1540]  
En els anys huitanta i noranta es van plantar al llarg del territori de la Comunitat Valenciana varietats híbrides de mandariner que van provocar la presència de llavors d'altres varietats del grup de les mandarines en els fruits que, fins al moment, no les produïen. La conseqüència va ser un menyscapte de la qualitat final d'algunes varietats de cítrics, amb una greu repercussió comercial negativa. Per això, i a fi d'evitar la presència de llavors en fruits cítrics, es va establir l'obligació de llevar els bucs de les zones citrícoles.  
 Els apicultors, que tradicionalment basaven la seua activitat en l'obtenció de mel de cítrics, no han pogut posar els bucs en estes zones, i han renunciat a obtindre mel d'este origen en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Des de les primeres decisions fins a l'actualitat, s'han produït alguns fets que permeten avançar en la normalització de les relacions entre la citricultura i l'apicultura. D'una banda, algunes varietats híbrides de mandariners han perdut part de l'interés inicial i són progressivament substituïdes per altres varietats no susceptibles de generar problemes de pol·linització creuada. A més, amb el Sistema d'Informació Geogràfica (SIG) citrícola, es disposa d'informació sobre les zones citrícoles en les quals no hi ha varietats híbrides.  
D'altra banda, l'Administració és conscient de la necessitat d'avançar a mitjà i llarg termini en l'ordenació correcta dels dos sectors implicats, i d'establir les bases legals i jurídiques necessàries per a conéixer on es troben les plantacions amb varietats susceptibles de provocar pol·linització creuada.  
A més, fan falta estudis rigorosos que correlacionen la densitat de bucs en zones citrícoles amb el nombre de llavors i la qualitat dels fruits.  
  
Per a la redacció dels annexos d'este acord, s'ha tingut en compte un estudi realitzat per l'equip de monitoratge i teledetecció de l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries (IVIA), presentat en la Conselleria en 2022, 2023 i 2024, a partir del qual s'ha elaborat un mapa actualitzat de bucs de pol·linització creuada. Este mapa també ha estat presentat a tots els agents del sector en successives reunions durant 2024.  
  
 Pel que fa al sector citrícola, es fa necessari establir mecanismes que impedisquen que els mateixos citricultors realitzen noves plantacions que provoquen danys en la qualitat de les parcel·les confrontants, o que la plantació d'unes certes varietats citrícoles que provoquen pol·linització creuada estiga acompanyada de mesures preventives que impedisquen la pol·linització creuada entre parcel·les confrontants.  
A la vista dels fets descrits en el paràgraf anterior, es considera possible autoritzar, progressivament al llarg de diversos exercicis, l'activitat apícola en la superfície citrícola, de manera que es permeta l'obtenció d'un producte de qualitat, apreciat pel consumidor, sense eixir del nostre territori. No obstant això, este retorn dels bucs ha de fer-se amb les precaucions degudes per a garantir la qualitat i la comercialització dels cítrics.  
Mitjançant el SIG citrícola s'han situat en un plànol les parcel·les amb varietats híbrides. Al voltant dels límits d'estes parcel·les s'ha traçat una franja de protecció de 500 metres.  
Això ha permés delimitar la resta de la superfície citrícola que seria susceptible de rebre bucs sense risc de generar problemes de pol·linització creuada.  
  
No obstant això, en aplicació del principi de precaució, s'ha calculat per a cada terme municipal el nombre d'assentaments de bucs que es podrien habilitar, i s'ha considerat una distància entre estos de 350 m. En este procés s'ha obtingut una llista de municipis de la zona citrícola en els quals la ubicació de bucs seria possible sense posar en risc la qualitat de la fruita, per a permetre que els apicultors puguen situar els seus bucs censats en àrees de producció de cítrics de la Comunitat en condicions determinades.  
L'any 2016 es va preveure la possibilitat, per primera vegada, de simplificar els annexos i ampliar l'entrada progressiva de bucs en les zones citrícoles. El nombre reduït de denúncies que es van rebre demostra que es va actuar de manera positiva i que no va haver-hi conflictes importants entre agricultors i apicultors. Enguany, es pretén continuar amb l'entrada progressiva dels bucs en les àrees citrícoles, per això es manté la simplificació en els annexos I i II.  
A més, cal tindre present l'acord dels principals actors dels col·lectius implicats perquè s'aprovaren mesures dirigides a limitar la pol·linització creuada entre plantacions de cítrics, al qual es va arribar el 13 de febrer de 2024. En este text s'inclou una sèrie d'iniciatives que tendixen a conciliar de manera gradual els interessos de la citricultura i l'apicultura, i que s'implementaran a partir de 2024 amb la vista posada en l'horitzó de 2027, tal com es recull en este acord.  
  
Es manté el punt que fa referència a les mesures respecte de l'ús de productes fitosanitaris per part dels agricultors, perquè es respecte de manera escrupolosa la legislació fitosanitària, s'utilitzen productes innocus per a les abelles i s'apliquen en les hores en què les abelles no realitzen el trescament; també es dona protagonisme a la figura de l'assessor en gestió integrada de plagues.  
Amb esta finalitat, la disposició addicional quinta de la Llei 9/2001, de 27 de desembre, de mesures fiscals i gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat Valenciana, habilita el Consell per a fixar una distància mínima preventiva d'assentament de bucs respecte de les plantacions de cítrics.  
Per això, a proposta del conseller d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, el Consell, en la reunió del dia 21 de febrer de 2024, el Consell  
  
  
ACORDA  
   
Primer  
Queda prohibit l'assentament de bucs a menys de quatre quilòmetres de les plantacions de cítrics. Esta prohibició s'haurà de mantindre durant l'època de floració dels cítrics que, atesos els registres actuals de temperatures i les condicions previstes per a la primavera de l'any 2024 i a este efecte, es fixa entre el 26 de febrer de 2024 i el 31 de maig de 2024.  
Qualsevol explotació apícola que se situe a la Comunitat Valenciana ha de complir el programa sanitari mínim que establix la Resolució de 12 de gener de 2024, del director general de Producció Agrícola i Ramadera, per la qual s'aprova el Pla anual zoosanitari per a 2024 de la Comunitat Valenciana i altres actuacions complementàries.  
Tots els assentaments apícoles han d'estar dotats de punts d'aigua per a atendre les necessitats fisiològiques de les abelles.  
  
Segon  
S'exceptuaran del que s'establix en l'acord primer els assentaments apícoles que complisquen les condicions següents.  
a) Albergar un nombre màxim de 650 bucs.  
b) Comptar amb el consentiment previ, per escrit, de tots els propietaris de finques de cítrics que hi haja en un radi d'1 quilòmetre al voltant del lloc d'ubicació dels bucs.  
L'incompliment d'alguna de les dos condicions esmentades farà que es considere com a assentament de bucs en una ubicació prohibida als efectes assenyalats en este acord.  
   
Tercer  
També s'exceptuaran del que s'establix en l'apartat primer d'este acord els assentaments de bucs que se situen en els termes municipals recollits en l'annex I. No obstant això, estos assentaments hauran de complir les condicions següents:  
a) Situar-se a una distància superior a 500 metres dels límits de les parcel·les de qualsevol de les varietats d'híbrids de mandariner susceptibles de provocar pol·linització creuada.  
b) Albergar un màxim de 150 bucs per assentament.  
c) Respectar una distància, almenys, de 350 metres amb altres assentaments apícoles.  
d) Comptar amb el permís d'assentament del propietari dels terrenys.  
L'incompliment d'alguna de les quatre condicions esmentades farà que es considere com a assentament de bucs en una ubicació prohibida als efectes assenyalats en este acord.  
   
Quart  
Excepcionalment, també quedaran exceptuats del que s'establix en l'apartat primer d'este acord els assentaments de bucs que se situen en els termes municipals recollits en l'annex II, dins dels límits marcats per les coordenades del Sistema d'Informació Geogràfica de Parcel·les Agrícoles (SIGPAC), recollides en este annex II, que delimiten polígons susceptibles d'albergar bucs. No obstant això, estos assentaments hauran de complir les condicions següents:  
  
a) Situar-se a una distància superior a 500 metres dels límits de les parcel·les de qualsevol de les varietats d'híbrids de mandariner susceptibles de provocar pol·linització creuada.  
b) Albergar un màxim de 60 bucs per assentament.  
c) Respectar una distància, almenys, de 350 metres amb altres assentaments apícoles.  
d) Comptar amb el permís d'assentament del propietari dels terrenys.  
L'incompliment d'alguna de les quatre condicions esmentades farà que es considere com a assentament de bucs en una ubicació prohibida als efectes assenyalats en este acord.  
   
Quint  
La distància de quatre quilòmetres entre els assentaments de bucs i les plantacions de cítrics es podrà reduir a un quilòmetre en les àrees agrícoles en què la implantació de cultius que requerisquen la pol·linització entomòfila per a millorar-ne la productivitat tinga una significació especial.  
 L'apreciació d'esta circumstància correspondrà a les associacions representatives d'agricultors amb interessos en els municipis per als quals se sol·licite l'excepció.  
 L'excepció prevista en este apartat no requerix autorització administrativa. És suficient la comunicació per escrit per part de les associacions a l'oficina comarcal de la conselleria competent en agricultura que per ubicació els corresponga.  
A esta comunicació s'ha d'adjuntar la delimitació dels polígons en els quals es proposa la reducció de la distància.  
   
Sext  
En les àrees recollides en els apartats anteriors en què s'autoritza l'assentament de bucs en zones citrícoles es permetrà la realització de tractaments fitosanitaris, sempre que es desenvolupen segons el que establix la legislació fitosanitària vigent, d'acord amb el Reial decret 1311/2012, de 14 de setembre, pel qual s'establix el marc d'actuació per a assolir un ús sostenible dels productes fitosanitaris, sense perjuí del compliment de les restriccions establides en el full de registre de cada producte fitosanitari utilitzat:  
a) En els casos en què els tractaments fitosanitaris siguen imprescindibles, s'hauran d'utilitzar fórmules respectuoses amb les abelles.  
b) El moment de l'aplicació haurà de ser en horaris en què les abelles no estiguen en trescament, que en la primavera és fora de les hores de sol.  
c) La figura de l'assessor en la gestió integrada de plagues (GIP) adquirirà gran rellevància. El responsable de l'aplicació dels tractaments plaguicides haurà de prestar un interés especial a totes les especificacions de l'assessor, per a protegir les abelles i la resta d'insectes pol·linitzadors.  
d) Es permet la utilització de tractaments a base d'àcid gibberèl·lic durant el període de floració, com a mètode alternatiu per a reduir significativament la presència de llavors en els fruits.  
e) Quan es facen tractaments fitosanitaris en què es constate la mortalitat d'abelles per la utilització de productes no autoritzats durant la floració o en els quals no es respecten les limitacions corresponents que s'establisquen en l'etiquetatge dels productes utilitzats respecte de l'ús d'estos durant la floració, es tramitarà l'expedient sancionador corresponent, tal com s'establix en la Llei 43/2002, de 20 novembre, de sanitat vegetal, en el títol IV.  
  
Sèptim  
Els bucs no identificats individualment amb el número de registre apícola, trobats en zones en què n'estiga prohibit l'assentament i la situació dels quals siga comprovada pel personal de la conselleria competent en agricultura seran objecte de trasllat, amb exposició pública prèvia durant deu dies en el tauler d'anuncis de l'ajuntament del municipi en el qual estiguen situats. Estos fets seran notificats al propietari dels terrenys en què estiguen instal·lats els bucs. Una vegada transcorreguts 20 dies sense reclamació de la titularitat, s'expropiaran i seran entregats a organitzacions investigadores o associacions que realitzen labors d'interés social.  
La presència de bucs identificats en la zona prohibida per este acord serà notificada a la persona interessada. Esta, en el termini de set dies comptats a partir de la notificació, haurà de traslladar els bucs a un altre assentament permés. Si no ho fa, la conselleria competent en agricultura els traslladarà, amb el procediment oportú previ, i li notificarà posteriorment el lloc en què han sigut situats, i serà responsabilitat de l'apicultor fer-se càrrec dels bucs en el nou assentament.  
En tot cas, l'adopció d'estes mesures s'efectuarà segons el procediment d'execució forçosa establit en els articles 99 i següents de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
   
Octau  
Les actuacions derivades de la comprovació del compliment d'este acord les executarà el personal de les oficines comarcals de la conselleria competent en matèria d'agricultura, que les traslladarà a les direccions territorials respectives per a la coordinació i la direcció en el seu àmbit territorial d'actuació. La Direcció General de Producció Agrícola i Ramadera exercirà la supervisió i la coordinació, i adoptarà les resolucions d'execució forçosa a proposta de les direccions territorials de la Conselleria d'Agricultura, Ramaderia i Pesca.  
  
Nové  
Sense perjuí del que s'establix anteriorment, els apicultors hauran de complir en els assentaments permesos a este efecte la normativa sectorial corresponent.  
  
Dècim  
Els apicultors tindran com a termini per a retirar els seus bucs de les zones citrícoles afectades set dies des de la publicació d'este acord.  
  
  
Onzé  
L'administració competent en matèria d'agricultura desenvoluparà, en funció de la informació que s'obtinga de la sol·licitud única, del REGEPA, de clubs de varietats de cítrics, de cooperatives, d'Agroseguro i dels mateixos agricultors, els mapes varietals que permeten assentar les bases d'una ordenació correcta de varietats susceptibles de provocar pol·linització creuada, i al mateix temps, la compatibilització entre l'activitat apícola i la citrícola, i potenciarà el màxim desenvolupament dels dos sectors econòmics.  
   
Dotzé  
Este acord es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Contra este acord, els interessats podran interposar directament un recurs contenciós administratiu en el termini de dos mesos, comptats a partir de l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que s'establix en els articles 10 i concordants de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa.  
  
Tot això, sense perjuí de la interposició potestativa d'un recurs de reposició davant del Consell, en el termini d'un mes comptat des de l'endemà de la publicació, d'acord amb el que s'establix en els articles 123 i 124 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
  
Alacant, 21 de febrer de 2024  
  
La consellera secretària,  
SUSANA CAMARERO BENÍTEZ  
ANNEX I  
  
PROVÍNCIA COMARCA MUNICIPI  
ALACANT EL BAIX SEGURA ALBATERA  
 ALGORFA  
 ALMORADÍ  
 BENEJÚZAR  
 BENFERRI  
 BENIJÓFAR  
 CALLOSA DE SEGURA  
 CATRAL  
 COX  
 DAYA NUEVA  
 DAYA VIEJA  
 DOLORES  
 FORMENTERA DEL SEGURA  
 GRANJA DE ROCAMORA, LA  
 GUARDAMAR DEL SEGURA  
 JACARILLA  
 MONTESINOS, LOS  
 ORIHUELA  
PILAR DE LA HORADADA  
 RAFAL  
 REDOVÁN  
 ROJALES  
 SAN FULGENCIO  
 SAN ISIDRO  
 SAN MIGUEL DE SALINAS  
 TORREVIEJA  
 EL BAIX VINALOPÓ CREVILLENT  
 ELX  
 SANTA POLA  
 L'ALCOIÀ  
 PENÀGUILA  
 LA MARINA ALTA ATZÚBIA, L'  
BENIGEMBLA  
 BENISSA  
 CALP  
 CASTELL DE CASTELLS  
DÉNIA  
 GATA DE GORGOS  
 LLÍBER  
 POBLE NOU DE BENITATXELL, EL  
 SENIJA  
 TEULADA  
 VALL D'ALCALÀ, LA  
 VALL D'EBO, LA  
 VALL DE LAGUAR, LA  
 XALÓ  
 LA MARINA BAIXA ALFÀS DEL PI, L'  
ALTEA  
 BENIDORM  
 CALLOSA D'EN SARRIÀ  
ORXETA  
 VILA JOIOSA, LA  
 L'ALACANTÍ ALACANT  
 MUTXAMEL  
 SANT VICENT DEL RASPEIG  
 SANT JOAN D'ALACANT  
  
PROVÍNCIA COMARCA MUNICIPI  
CASTELLÓ L'ALT PALÀNCIA CASTELLNOVO  
 SEGORBE  
 SONEJA  
 EL BAIX MAESTRAT ALCALÀ DE XIVERT  
 BENICARLÓ  
 CÀLIG  
 PENÍSCOLA  
 SANT JORDI  
 SAN RAFAEL DEL RÍO  
 SANTA MAGDALENA DE PULPIS  
 TRAIGUERA  
 VINARÒS  
 LA PLANA ALTA BENICÀSSIM  
 BORRIOL  
 CABANES  
 COVES DE VINROMÀ, LES  
ORPESA  
TORREBLANCA  
VILANOVA D'ALCOLEA  
 LA PLANA BAIXA ARTANA  
 NULES  
 ONDA  
 VALL D'UIXÓ, LA  
 L'ALCALATÉN ALCORA, L'  
  
  
PROVÍNCIA COMARCA MUNICIPI  
VALÈNCIA El CAMP DE TÚRIA BENAGUASIL  
 BÉTERA  
 CASINOS  
 LLÍRIA  
 LORIGUILLA  
 NÀQUERA  
 POBLA DE VALLBONA, LA  
RIBA-ROJA DE TÚRIA  
VILAMARXANT  
 El CAMP DE MORVEDRE ALBALAT DELS TARONGERS  
 ALFARA DE LA BARONIA  
ALGAR DE PALÀNCIA  
 ESTIVELLA  
SAGUNT  
 LA CANAL DE NAVARRÉS ANNA  
 CHELLA  
 ENGUERA  
 NAVARRÉS  
 QUESA  
 LA COSTERA BARXETA  
LLOCNOU D'EN FENOLLET  
 VALLADA  
XÀTIVA  
 LA FOIA DE BUNYOL ALBORACHE  
 CHESTE  
 CHIVA  
 GODELLETA  
 LA RIBERA ALTA ALCÚDIA, L'  
ALGINET  
ALZIRA  
BENIMODO  
 CARLET  
 LLOMBAI  
 MASSALAVÉS  
MONTSERRAT  
MONTROI  
 SANT JOANET  
SENYERA  
TURÍS  
 LA VALL D'ALBAIDA ALBAIDA  
BENICOLET  
BENIGÀNIM  
 LLUTXENT  
 QUATRETONDA  
 L'HORTA NORD ALFARA DEL PATRIARCA  
MONCADA  
PATERNA  
PUÇOL  
 VALÈNCIA VALÈNCIA  
 L'HORTA SUD ALDAIA  
 BENIPARRELL  
 MANISES  
 TORRENT  
 ELS SERRANS BUGARRA  
 CHULILLA  
 GESTALGAR  
 PEDRALBA  
VILLAR DEL ARZOBISPO  
 LA RIBERA BAIXA FORTALENY  
SOLLANA  
 SUECA  
 LA SAFOR LLOCNOU DE SANT JERONI  
OLIVA