Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9746, del 15-12-2023 (2023/11559)

RESOLUCIÓ 26 d'octubre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Peníscola. Expedient 054/1844-HRR.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9746

Data del DOGV
:   15-12-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/11647


Data del document
:   26-10-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ 26 d'octubre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Peníscola. Expedient 054/0817-BIT. [2023/11341]  
De conformitat amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, pel qual s'estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 054/7739-EDE Peníscola (Castelló).  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: Pla de mobilitat urbana sostenible de Peníscola  
Tràmit: Avaluació ambiental estratègica del Pla  
Promotor: Ajuntament de Peníscola  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Localització: Terme municipal de Peníscola (Castelló)  
Núm. expedient 054-2020-EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 15 de juliol de 2021, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Peníscola, en els termes següents:  
A. Fonaments pels quals se sotmet el pla a avaluació ambiental estratègica  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les seues modificacions, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
D'acord amb el que s'estipula en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits allí previstos i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
B. Document inicial estratègic  
B.1. Documentació aportada  
Amb data 1 d'abril de 2020 va entrar en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la sol·licitud de l'Ajuntament de Peníscola per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica de l'esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS de Peníscola), juntament amb el document inicial estratègic (DIE).  
La Subdirecció General d'Avaluació Ambiental comunica l'obertura de l'expedient (expedient 54/6960-HRU) en escrit amb data 4 d'agost de 2020.  
Amb data 17 de novembre de 2020, l'Ajuntament de Peníscola remet documentació addicional atenent requeriment de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la relació de persones, associacions, plataformes i col·lectius que, en la fase prèvia a la redacció del pla (fase de l'article 49.bis), van aportar suggeriments o es van pronunciar, a fi de consultar-los sobre l'esborrany del pla i el DIE tal com establia l'article 51.1 de la LOTUP (segons la redacció que en fa la Llei 9/2019, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat).  
La documentació aportada queda constituïda per:  
1. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible (inclòs el Pla de participació pública).  
2. Document inicial estratègic (DIE).  
B.2. Informació territorial  
El municipi de Peníscola està inclòs en la comarca del Baix Maestrat. La superfície del terme municipal és de 78,97 km² i se situa a una altitud de 9 m. s. n. m. Té una població de 7.683 habitants segons dades de l'Institut Nacional d'Estadística (2020), que fluctua en els mesos estivals, quan arriba a sobrepassar els 100.000 habitants i augmenten els problemes de mobilitat.  
Limita amb el mar Mediterrani a l'est; amb Benicarló al nord; amb Cervera del Maestre i Santa Magdalena de Pulpis a l'oest, i amb Alcalà de Xivert al sud. El barri antic se situa sobre un tómbol rocós que estava connectat amb un istme arenós amb el litoral i que actualment està completament urbanitzat. Peníscola és un municipi turístic que compta amb un ric patrimoni cultural, arqueològic, arquitectònic i hidràulic.  
  
Així mateix, compta amb un notable patrimoni natural, ja que dins del seu terme municipal hi ha els espais naturals següents:  
- LIC Marjal de Peníscola (ES522202), amb una extensió de 105,59 ha. És un aiguamoll amb un ecosistema representat per jonqueres i canyissars de gran interès, ja que alberga una de les millors poblacions de l'endemisme valencià samaruc (Valencia hispanica) i compta amb poblacions rellevants de fartet (Aphanius iberus), tortuga d'estany (Emys orbicularis) o tortuga de rierol (Mauremys leprosa). Respecte a la flora, la marjal de Peníscola compta amb la millor població de l'espècie Ceratophyllum submersum a la Comunitat Valenciana.  
- Parc Natural Serra d'Irta i Reserva Natural (marina) d'Irta, declarades pel Decret 108/2002, de 16 de juliol, del Govern Valencià.  
  
- LIC Serra d'Irta (ES5223036), amb una extensió de 9.797,66 ha.  
- ZEPA Serra d'Irta (ES0000444), amb una extensió de 9.797,66 ha.  
Aquestes tres últimes figures protegeixen la singularitat morfoestructural i d'ecosistemes que alberga la serra, així com el seu ric patrimoni etnològic. Respecte a la fauna, com a dades rellevants es poden destacar la presència d'àguila marcenca (Circaetus gallicus), àguila cuabarrada (Hieraetus fasciatus), gavina corsa (Larus audouinii) o corb marí emplomallat (Phalacrocorax aristotelis). Respecte a la flora, cal destacar l'ensopeguera de Peníscola (Limonium perplexum) i l'ensopeguera d'Irta (Limonium irtaense), els dos endemismes estrictes de la província de Castelló. Per aquest motiu, la Serra d'Irta alberga tres microreserves de flora:  
- Microreserva de flora Cala Argilaga, declarada en l'Ordre de 6 de novembre de 2000, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren 22 microreserves vegetals a la província de Castelló.  
- Microreserva de flora Duna del Pebret, declarada en l'Ordre d'11 de març de 2008, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual es declaren 14 microreserves i s'amplia la microreserva Cala Argilaga.  
- Microreserva de flora Torre Badum, declarada en l'Ordre de 6 de novembre de 2000, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren 22 microreserves vegetals a la província de Castelló.  
Peníscola, a més, està integrada en el Paisatge de Rellevància Regional PRR09 - Serra d'Irta i Peníscola.  
B.3. Planejament vigent  
El Pla general d'ordenació urbana vigent de Peníscola data de 1977. És un pla general totalment desfasat, elaborat amb premisses tècniques obsoletes o inexistents en matèria de mobilitat sostenible, per la qual cosa el desenvolupament urbanístic no s'ha realitzat assentat en bases sòlides que permeten una mobilitat sostenible actual al municipi, i s'ha generat amb això importants mancances en matèria de mobilitat. El municipi de Peníscola ha anat creixent sense posseir un PGOU concorde a les necessitats de la població i l'ocupació del territori s'ha produït de manera que s'ha creat un municipi que no ha seguit cap criteri de mobilitat sostenible. Els problemes detectats l'any d'aprovació del pla general són totalment diferents dels dels anys 2000 i de l'actualitat. Per tant, és vital l'aprovació d'un nou PGOU que reculla les indicacions d'aquest PMUS en matèria de mobilitat urbana. Així, atesa l'antiguitat del PGOU vigent, elaborat sense criteris de mobilitat sostenible, es fa indispensable l'elaboració i aprovació de la revisió del PGOU incorporant-hi les directrius i accions en matèria de mobilitat sostenible que es descriuen en aquest PMUS.  
  
B.4. Objecte de la proposta de PMUS  
Àmbit de l'actuació  
El PMUS es desenvoluparà al terme municipal de Peníscola; és un pla de mobilitat de tipus municipal i, per tant, el seu àmbit és local. Les actuacions que es pretenen realitzar se centren fonamentalment en el nucli urbà de la població, en sòl urbà o urbanitzable. No obstant això, hi ha algunes actuacions planificades sobre sòl no urbanitzable protegit.  
  
Anàlisi i diagnòstic  
Peníscola presenta una elevada autocontenció amb el 64 % dels viatges interns, dels quals una majoria es fan amb vehicle privat. D'una banda, això ha de significar una major facilitat per a potenciar la mobilitat en modes tous o transport públic. Aquesta dada pot reflectir una situació que es dona al llarg de l'any, però cal tindre en compte l'estacionalitat demogràfica de Peníscola, que es tradueix en una situació als mesos de juliol i agost d'una magnitud totalment diferent a la resta de l'any. Així, és indispensable ressaltar la gran afluència turística que té Peníscola en els mesos estivals que ha d'accedir al municipi i a la qual cal donar resposta per a allotjar el seu vehicle, independentment que posteriorment no l'utilitze o que contribuïsca a augmentar la xifra de desplaçaments interns.  
És necessari distingir la mobilitat que es produeix, d'una banda, per residents i, d'una altra, per turistes. Aquests viatges d'arribada o eixida fan que es produïsquen concentracions de trànsit puntuals més importants. El PMUS té en compte la confluència de residents i turistes especialment a l'estiu, i proporciona actuacions que resolguen els problemes de mobilitat en aquest període més crític de l'any. El trànsit de penetració, format en la major part per turistes i per habitants de poblacions veïnes, actualment entra al nucli urbà per a buscar estacionament, una tasca difícil en l'època vacacional i que produeix una congestió constant als carrers principals. És necessari donar allotjament a aquests vehicles fora del nucli urbà creant una connexió adequada a les necessitats per mitjà de serveis de transport públic i possibilitant l'ús de mitjans de transport tous.  
  
Respecte a la mobilitat a peu, actualment està entorn del 33 % que, al costat de les característiques que presenta Peníscola quant a la seua configuració, fan que es genere optimisme en relació amb l'èxit de les mesures que propose aquest PMUS a pesar que és necessari adaptar la infraestructura existent modificant seccions transversals i creant-ne de noves.  
Situacions que cal considerar:  
- Itineraris per als vianants millorables respecte a la convivència amb altres mitjans de transport.  
- Escassa conversió en zona de vianants del centre històric i de la zona suburbana.  
- Recorreguts per als vianants no accessibles.  
Respecte a la mobilitat en transport públic, s'observa que té un ús molt reduït, en part pel servei bàsic que cobreix, en part perquè la pràctica totalitat de la població disposa de vehicle propi i en part perquè les distàncies a recórrer són bastant curtes. El fet que l'ús del transport públic siga quasi nul en els desplaçaments interns o reduït en el cas dels interurbans reflecteix que l'estat actual no és suficient. Es considera imprescindible augmentar el servei d'autobús urbà al municipi per a fomentar el seu ús, com també disposar de línies de transport públic que permeten l'accés a les persones que estacionen els seus vehicles en aparcaments alternatius fora del nucli urbà per a arribar fins a la seua destinació, ja siga al nucli urbà, a la costa o a la muntanya.  
Respecte a la mobilitat amb bicicleta, representa un 11 %, la qual cosa indica que no es percep com a alternativa per a la mobilitat urbana lligada en gran part als inconvenients següents:  
- Escassa oferta de carrils bici o itineraris ciclistes que permeten dotar de seguretat l'usuari i afavorisquen aquest mode de transport.  
- Inexistència d'un sistema de préstec de bicis.  
- Alguns accessos a paratges naturals no tenen itineraris ciclistes adequats (especialment al nucli de la costa sud i la serra d'Irta).  
- Absència d'una adequada infraestructura ciclista per a desplaçar-se fins als centres escolars.  
Per a fomentar l'ús de la bicicleta és necessari millorar i ampliar la xarxa ciclista de cada municipi, fent que es puga recórrer el nucli urbà en condicions de seguretat i comoditat i creant una connexió amb l'interior, la costa nord i la costa sud. Per a un municipi amb una gran afluència turística com Peníscola, seria convenient disposar d'un servei gestionat de préstec de bicicletes i patinets.  
Objectius del PMUS  
L'objecte d'aquest pla és dotar el municipi d'una eina que integre i modere aspectes com una accessibilitat universal, la concentració i combinació d'activitats diverses en el municipi i el seu entorn, així com la mobilitat i la sostenibilitat en el transport. Es pretén aconseguir un municipi més humà, més habitable i, al mateix temps, més competitiu seguint criteris de mobilitat sostenible.  
  
El model que es pretén aconseguir és el d'una ciutat basada en el desenvolupament urbà sostenible adaptant les necessitats reals de la ciutadania, sensibilitzant la població de la importància d'utilitzar mitjans de transport no motoritzats i fomentant l'ús de transport públic de manera que a curt, mitjà i llarg termini això es traduïsca en creixement econòmic, cohesió social, protecció del medi ambient i en un augment de la qualitat de vida.  
A partir d'una anàlisi i diagnòstic de la problemàtica al municipi, el PMUS planteja una sèrie d'objectius generals i específics, que s'aconseguiran amb les actuacions proposades, estructurats en 9 programes, a curt (2 anys), mitjà (4 anys) i llarg (8 anys) termini.  
Objectius generals  
OG.1. Revisar i definir una jerarquia viària a la ciutat  
OG.2. Assegurar que el vianant continue sent el principal protagonista de la mobilitat en un municipi accessible  
OG.3. Fomentar l'ús de la bicicleta com a mode de transport habitual  
OG.4. Aconseguir una major quota de participació del transport col·lectiu  
OG.5. Realitzar una adequada gestió de l'estacionament  
OG.6. Aconseguir una distribució urbana de mercaderies àgil i ordenada  
OG.7. Implementar en la normativa urbanística els nous criteris de mobilitat sostenible  
OG.8. Afavorir la descarbonització del sistema de transport  
OG.9. Millorar la seguretat viària i la convivència pacífica  
OG.10. Educar, formar i informar promovent l'ús racional del vehicle privat  
OG.11. Millorar la gestió de la mobilitat  
Objectius específics  
OE.1. Millorar la xarxa viària urbana  
- Remodelar la xarxa viària  
- Millorar els punts crítics de seguretat viària  
OE.2. Connectar el nucli urbà amb els accessos per mitjà d'itineraris per als vianants i ciclistes accessibles  
OE.3. Millorar la mobilitat per als vianants i l'accessibilitat universal  
- Millorar els itineraris per als vianants  
- Aconseguir l'accessibilitat universal de l'entorn urbà  
OE.4. Millorar la mobilitat ciclista  
- Crear una xarxa de vies ciclistes contínua, segura i còmoda, dotada d'aparcaments segurs per a bicicletes en via pública  
- Impulsar un projecte de préstec de bicicletes utilitzant eines tecnològiques innovadores  
OE.5. Potenciar el transport col·lectiu, públic i privat  
- Implantar un servei de transport públic d'autobús urbà de qualitat que incloga un servei de transport públic adaptat en el barri antic  
- Fomentar línies llançadores d'autobús des de les àrees d'estacionament de dissuasió  
OE.6. Aconseguir una mobilitat sostenible en els centres atractors (barri antic i castell, platges, cales, centres esportius, educatius, sanitaris, zones comercials, etc.)  
OE.7. Implantar un pla de gestió eficient de l'estacionament  
- Adaptar l'espai destinat a l'aparcament en superfície en xarxa viària segons les necessitats per a una mobilitat sostenible  
- Crear la dotació suficient d'aparcaments en el nucli urbà i en la perifèria per a residents  
- Establir aparcaments de dissuasió en la perifèria  
OE.8. Millorar la càrrega i descàrrega de mercaderies i visitants  
- Regular la normativa d'horaris de càrrega i descàrrega de mercaderies  
- Millorar la dotació i distribució de zones de càrrega i descàrrega de mercaderies i passatgers  
OE.9. Integrar els criteris de mobilitat sostenible en la planificació urbanística  
OE.10. Reduir les emissions contaminants del transport  
OE.11. Aconseguir espais urbans de qualitat per al ciutadà  
OE.12. Implantar una gestió eficient del trànsit  
- Implantar un centre de control del trànsit  
- Regular adequadament les velocitats de circulació  
- Regular el control d'accés a zones del nucli urbà com el centre històric antic o la zona comercial suburbana  
OE.13. Millorar la seguretat dels desplaçaments  
OR.14. Informar i educar la població dels avantatges de desenvolupar hàbits de mobilitat sostenibles  
OE.15. Millorar la gestió municipal de la mobilitat  
- Crear l'Oficina Municipal de Mobilitat  
- Crear l'Observatori Municipal de la Mobilitat  
B.5. Estudi d'alternatives  
D'acord amb la documentació presentada en l'esborrany del PMUS i el DIE, es fan les consideracions següents sobre les alternatives a estudiar:  
Alternativa 0. Model de mobilitat tendencial. No dur a terme cap actuació en matèria de mobilitat. Aquest model dona prioritat al vehicle privat davant del vianant, ciclista o transport públic de manera que tant la mobilitat com l'impacte sobre el medi ambient segueixen amb la pauta actual.  
Alternativa 1. Model de mobilitat tradicional. Aquesta alternativa planteja satisfer els increments de demanda de desplaçaments ampliant les infraestructures per a albergar major nombre de vehicles sense la recerca d'una reducció de l'ús del vehicle privat, que segueix prioritzat. Segons aquest model, el canvi del repartiment modal cap als modes sostenibles se circumscriu exclusivament a l'àmbit de l'educació i informació al ciutadà.  
Alternativa 2. Model de mobilitat sostenible. Aquesta última alternativa desenvolupa un model de mobilitat amb criteris de sostenibilitat a fi de canviar el model tendencial i tradicional de la mobilitat de manera que es garantisquen itineraris accessibles, segurs i atractius per a caminar i pedalejar, on els desplaçaments més llargs a les destinacions laborals, educatives, sanitàries i d'oci es resolguen per mitjà del transport públic en detriment del vehicle privat.  
D'acord amb la documentació presentada es tria l'alternativa 2, per a la qual el PMUS defineix una sèrie de programes sectorials d'actuacions, cada un dels quals se subdivideix en plans en els quals es desenvolupen les actuacions proposades.  
B.6. Propostes del PMUS  
En l'apartat 6.3.3 del PMUS es defineix un total de 76 actuacions encaminades a la consecució dels objectius del pla que es resumeixen en la taula següent:  
  
  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
En l'apartat 8.7 del document inicial estratègic es realitza, a escala de terme municipal, l'anàlisi de consum energètic del sector transport fent una estimació a partir de dades aportades entre 2015 i 2018 per l'Institut Valencià de Competitivitat Empresarial i l'Institut Nacional d'Estadística. L'estimació conclou que les emissions anuals de CO2 del sector transport a Peníscola ascendeixen a 13.774,97 t de CO2, que corresponen a un 0,0167 % de les emissions anuals de CO2 en el sector transport a Espanya i són el 34 % de les emissions de CO2 degudes a l'ús de combustibles. Hi ha previst que després de la implantació de les mesures proposades en el PMUS disminuïsca aquest percentatge.  
  
En l'apartat 8.8 del document esmentat s'analitza la contaminació acústica. El municipi de Peníscola va declarar com a zona acústicament saturada (ZAS) la zona d'oci del complex urbanístic Peníscola platja i la zona del carrer Major i voltants en el centre històric. De l'anàlisi es conclou que els problemes de contaminació acústica deriven d'activitats relacionades amb l'oci i no de la mobilitat, si bé les actuacions proposades en el PMUS relatives a la disminució de trànsit i evitar l'accés de vehicles al nucli urbà preveuen la millora de la situació de problemes acústics.  
En l'apartat 8.9 s'analitzen les fonts de contaminació atmosfèrica, la principal font d'emissió urbana de la qual són els vehicles privats motoritzats, encara que també hi ha una certa quantitat de camps agrícoles la crema controlada de biomassa dels quals produeix emissions a l'atmosfera. El municipi de Peníscola està inclòs dins de la Zona d'Aglomeració ES1001: Cervol - Els Ports (àrea costanera). Segons les dades obtingudes en 2018, pràcticament la totalitat dels paràmetres mesurats són inferiors als valors límit, nivells que es veuran millorats amb la implantació de les actuacions proposades en el PMUS.  
Finalment, l'apartat 8.10 fa un diagnòstic de la mobilitat que reflecteix l'elevat percentatge de viatges interns que es fan amb vehicle privat, encara que cal assenyalar l'estacionalitat demogràfica de Peníscola, que es tradueix en una situació durant els mesos de juliol i agost d'una magnitud totalment diferent de la de la resta de l'any. Això genera problemes per a allotjar els vehicles, que es pretenen alleujar amb la creació d'aparcaments fora del nucli urbà i creant una connexió adequada per mitjà de transport públic.  
Respecte a la mobilitat a peu, actualment hi ha un alt percentatge de trajectes que es fan d'aquesta manera, encara que el PMUS proposa millorar la infraestructura existent i crear-ne de nova.  
Respecte al transport públic, s'observa que té un ús molt reduït en part pel servei bàsic que cobreix, perquè quasi la totalitat de la població disposa d'un vehicle privat i perquè les distàncies a recórrer són relativament curtes. El DIE considera imprescindible augmentar el servei d'autobús urbà al municipi per a fomentar el seu ús.  
  
Respecte a la mobilitat amb bicicleta, actualment no es percep com a alternativa per a la mobilitat urbana a causa de l'escassa oferta de carrils o itineraris ciclistes, a la inexistència d'un sistema de préstecs de bicicletes o a una inadequada infraestructura ciclista per a desplaçar-se fins a centres escolars. El document proposa la necessitat de la millora i ampliació de la xarxa ciclista del municipi per a fomentar l'ús de la bicicleta.  
En l'apartat 9 del DIE s'analitzen els efectes previsibles sobre el medi ambient per a cada model de mobilitat considerat (alternatives 0, 1 i 2).  
- Segons el model tendencial, no adopció d'alguna mesura respecte a la mobilitat municipal, l'absència d'actuacions suposarà un empitjorament progressiu de la situació actual de la mobilitat, amb el manteniment de la utilització massiva del vehicle privat sense possibilitat de revertir les afeccions negatives que ja s'estan produint.  
- Segons el model tradicional, és a dir, augment de la capacitat de les infraestructures, en prioritzar el vehicle privat es preveu un previsible empitjorament progressiu de la situació actual i amb això de l'impacte ambiental sobre el territori, sense possibilitat de revertir les afeccions negatives i augmentant les emissions atmosfèriques, soroll, impacte negatiu sobre el paisatge i consum energètic.  
- Segons el canvi de model de mobilitat, sobre la base dels principis de mobilitat sostenible donant prioritat al vianant, la bicicleta i el transport públic i deixant en últim lloc el vehicle motoritzat, es millora la mobilitat de les persones en el municipi i es tradueix en beneficis directes sobre el medi ambient.  
D. Consultes realitzades  
La direcció general amb competència en avaluació ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), ha sotmés a consulta la documentació aportada, en la seua condició d'administracions públiques afectades, a:   
  
Consulta Informe Administració consultada  
18.08.2020 14.09.8530 EMK Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera  
Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera  
 24.11.0997 IEC Medi natural  
Servei Vida Silvestre  
 17.09.5995 JEA Medi Natural  
Servei Gestió d'Espais Naturals Protegits  
 - SDG Medi Natural  
Servei Ordenació i Gestió Forestal  
 04.03.2268 MIT Ordenació Territorial i Paisatge  
Servei Ordenació del Territori - PATRICOVA  
 03.09.4959 AYY Ordenació Territorial i Paisatge  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
 26.07.6001 QKM de Mobilitat  
Servei de Mobilitat Urbana  
 - SDG de Mobilitat  
Servei de Planificació  
 - ADIF  
 - Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda   
Urbana  
  
  
Nota: Els informes rebuts es publicaran, juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic, en la pàgina web https://mediambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica (apartat Consulta de Plans d'Avaluació Ambiental, seleccionant província > Castelló, municipi > Peníscola i PMUS Peníscola).  
Nota: Per part de l'òrgan ambiental no s'efectua consulta a la relació de persones, associacions, plataformes i col·lectius que van aportar suggeriments o es van pronunciar en la fase prèvia a la redacció del document (fase prevista en l'article 49.bis) atés que, en el moment de revisió de la relació aportada per l'ajuntament, i faltant dades addicionals, havia entrat en vigor l'article 51.1 en la nova redacció (\*), en la qual es prescindeix d'aquest tràmit (\*segons Llei 3/2020, de 30 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat 2021).  
  
E. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que s'estipula en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, serveis i llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme actuant, fonamentalment, sobre dos àmbits:  
- Un nou equilibri dels modes de transport, apostant, fonamentalment, per aquells de major eficàcia ambiental i social: transport públic enfront del privat i modes de transport no motoritzat. Aconseguir aquest objectiu requereix tant mesures d'estímul cap als nous modes de transport com mesures dissuasives. Per a això s'ha d'actuar tant sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) com de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards d'aparcaments per a diferents modes de transport).  
  
- La planificació urbana i model de ciutat, disminuint la necessitat de mobilitat urbana tant en necessitat com en longitud de desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, el canvi modal prioritzant els modes més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en quantitat com en distància que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta), que contribuïsca, al seu torn, a la disminució de les emissions originades pel sector transport com ara les referides a emissions de gasos amb efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, matèria particulada PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
En aquest sentit s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de Mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'acompanyarà dels indicadors que s'estimen pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, particularitzant les emissions amb efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a la reducció progressiva d'acord amb els ritmes i límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
Atesos els criteris anteriors es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Peníscola en funció de les propostes realitzades partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que la pràctica totalitat de totes les propostes es plantegen en sòl urbà i urbanitzable del municipi amb l'única afecció a sòl no urbanitzable de l'actuació denominada «Passeig escènic en la costa sud», que no seran objecte d'aquest informe ja que no són de competència municipal, i sense perjudici de la incardinació ulterior del PMUS de Peníscola amb altres instruments de mobilitat de caràcter com el PATIVEL.  
  
El PMUS de Peníscola atén el que estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quant a competències administratives, per la qual cosa la seua avaluació ambiental estratègica es durà a terme sobre aquelles propostes que siguen de competència municipal.  
Dit això, dels informes rebuts s'observen les consideracions següents tant de tipus legal com ambiental que passem a descriure:  
  
Ordenació del Territori (PATRICOVA)  
El Servei d'Ordenació del Territori emet informe el 4 de març de 2021 respecte al compliment del Pla d'acció territorial sobre prevenció de risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) i indica que, a causa de la referència que fa el document inicial estratègic del PMUS de les actuacions previstes en zones amb nivells de perillositat d'inundació, s'hauria de tindre en consideració l'afecció de la cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI) en les actuacions que es pretenen realitzar, en particular en aquelles que tinguen per objecte modificar la morfologia urbana.  
L'àmbit d'actuació del PMUS de Peníscola es troba afectat per perillositat d'inundació i és compatible sempre que es complisquen les condicions exposades en l'informe, que es resumeixen en:  
- El Pla de mobilitat urbana de Peníscola està afectat per perillositat d'inundació, si bé les mesures s'han de concretar en els projectes que es desenvolupen des d'aquest, sobretot les actuacions que comporten alteració de rasants i les seues afeccions, així com les mesures previstes per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el Pla de mobilitat serà compatible amb el PATRICOVA sempre que, en les actuacions que es projecten, s'incorporen les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21 d'aquesta normativa.  
- No es preveu que les actuacions previstes en el PMUS, si s'executen de manera que siguen compatibles amb la infraestructura verda i de reduït impacte, generen un increment significatiu del risc d'inundació.  
  
- El criteri que, en matèria de risc d'inundació, s'ha de considerar en el PMUS, és que els projectes d'execució que se'n deriven han de complir les condicions establides en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA.  
Infraestructura Verda i Paisatge  
L'informe de 3 de setembre de 2020, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge conclou que és necessària la incorporació al PMUS d'un capítol dedicat a la infraestructura verda que incloga:  
- Anàlisi de la infraestructura verda que permeta analitzar i valorar els efectes de les propostes i que estudie les implicacions sobre aquesta.  
  
- Indicació explícita de quins espais i recorreguts es consideren adequats, tant pel seu valor actual com potencial, per a incorporar-los a la infraestructura verda municipal.  
- Establiment de mesures efectives per a corregir els possibles efectes negatius generats per les propostes plantejades.  
• Garantir el compliment de l'ETCV per part de les propostes alternatives de traçat i disseny de creació, ampliació o modificació d'infraestructures.  
- Indicació de determinacions a adoptar per al control dels elements amb incidència en la qualitat del paisatge urbà, garantint amb el disseny dels espais públics i el viari la funcionalitat de la infraestructura verda i el manteniment de les principals vistes i perspectives que la caracteritzen.  
- Altres consideracions:  
• La proposta consistent a generar un passeig escènic en la costa sud, així com la de millorar des del punt de vista dels vianants l'avinguda d'Akra Leuké, en relació directa amb la Via del Litoral proposada des del PATIVEL, ha de fer referència a la circumstància que indique la directriu 137 de l'ETCV i incloure com a condició la necessitat de redactar un programa de paisatge com a instrument necessari que acompanye els projectes per a l'execució d'actuacions en àmbits relacionats amb la Via Litoral.  
• La proposta consistent en la millora de la permeabilitat per als vianants i per als ciclistes en la marjal de Peníscola, amb traçats que discorreran per l'àmbit de la Zona Humida Catalogada, ha de tindre en compte les indicacions de les directrius 119, 123 i 131 de l'ETCV. En el document en tràmit s'ha de fer referència a aquestes circumstàncies, i incloure-hi com a condició la necessitat de redactar un programa de paisatge com a instrument necessari que acompanye els projectes per a execució d'actuacions en aquest àmbit.  
Mobilitat  
En l'informe de 26 de juliol de 2021, del Servei de Mobilitat Urbana es ressenyen totes les qüestions relacionades amb el pla i s'assenyala una sèrie de deficiències a corregir. La conclusió de l'informe estableix que, per a complir la Llei de mobilitat, el Pla de mobilitat ha de corregir-se i ampliar-se. Així mateix, requereix treballs de camp complementaris per a determinar i analitzar la mobilitat actual, especialment per a quantificar i analitzar el volum de viatges dels visitants turístics, i importants modificacions en el Pla d'actuació, relacionades amb la priorització i programació de les propostes d'actuació perquè el pressupost total necessari per a executar les actuacions programades estiga relacionat amb les possibilitats d'inversió de les diferents administracions implicades en el municipi de Peníscola.  
Contaminació acústica i qualitat de l'aire  
El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera emet informe el 14 de setembre de 2020 en el qual detalla aspectes normatius que cal tindre en compte respecte a:  
- Qualitat de l'aire  
• El municipi de Peníscola s'inclou en la zona ES1001: Cervol - Els Ports.  
• D'acord amb l'avaluació de la qualitat de l'aire realitzada per la Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, segons dades dels últims anys, es registren superacions dels valors normatius establits en el Reial decret 102/2001 del valor d'ozó per al període 2016-2019.  
  
• Per tant, quant als òxids de nitrogen, la disminució del trànsit terrestre de la zona contribuirà a la disminució d'aquest contaminant atmosfèric.  
Espais Naturals Protegits  
El Servei d'Espais Naturals Protegits emet informe el 17 de setembre de 2020 respecte a algunes de les actuacions previstes, que es resumeixen en:  
Actuació 3. Ronda de circumval·lació de les urbanitzacions Serra d'Irta. Aquesta ronda travessaria la zona d'amortiment d'impacte del parc en zona qualificada d'urbana i d'expansió urbana, on es consideren compatibles totes les activitats que ho siguen segons el que estableix el planejament urbanístic municipal per a sòl urbà o urbanitzable. Segons l'article 53 del Pla d'ordenació dels recursos naturals del parc (PORN), la realització de noves vies d'accés, la modificació del traçat o l'ampliació de les existents requerirà la corresponent declaració o estimació d'impacte ambiental.  
Actuació 4. Passeig escènic en la costa sud. L'actuació consta de quatre trams que discorren paral·lels a la costa en què s'afegirà un vial per a cotxes, per a bicicletes i per a vianants. El 9 d'abril de 2020 es va emetre un informe on s'indicava la necessitat de replantejar un projecte en execució de reparació de danys produïts pel temporal Gloria ja que en aquesta zona creix l'espècie Limonium irtaense, descoberta per primera vegada al litoral de la serra d'Irta en 2011 i recentment descrita com a novetat per a la flora autonòmica, i que és un endemisme estricte del litoral de la serra d'Irta. Com en el cas de l'actuació 3, es requereix la corresponent declaració o estimació d'impacte ambiental.  
  
Actuació 5. Reordenació de la mobilitat a l'avinguda del Papa Lluna i prolongació de l'avinguda de València fins a l'avinguda de Pigmalió. Afecta en part la marjal de Peníscola (LIC i Zona Humida catalogada) per la qual cosa és aplicable el PRUG de la Marjal i s'hauria de sotmetre a procediment d'avaluació ambiental.  
Actuació 23. Millora de la permeabilitat per a vianants i ciclistes en la marjal de Peníscola, i actuació 32. Creació d'una xarxa de vies ciclistes contínua, segura i còmoda. Aquestes actuacions afecten la zona de la marjal per molèsties a avifauna, rèptils, etc, per ser via d'introducció d'EEI i de residus de tota classe, i s'ha de sotmetre a avaluació ambiental.  
Actuació 60. Reubicació del mercat dels dilluns els mesos d'estiu i Setmana Santa. No té efectes mediambientals previsibles. Seria convenient un estudi de gestió de residus per al correcte funcionament.  
  
Actuació 62. Millora de la vora urbana de la marjal. Afecta en part la marjal de Peníscola (LIC i Zona Humida catalogada) i, per tant, és aplicable el PRUG de la Marjal i s'hauria de sotmetre a procediment d'avaluació ambiental.  
Actuació 63. Millora d'espais lliures i equipaments en la costa nord. No té efectes mediambientals previsibles.  
L'informe també fa les consideracions següents:  
- Des de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental hi ha prevista la regulació del trànsit per la pista de la costa del Parc Natural durant els mesos d'estiu, per a evitar l'entrada massiva de vehicles privats que afecten negativament l'espai protegit, implementant una línia especial de transport públic entre Peníscola i Alcossebre. Aquesta línia s'ha de tindre en compte dins del Pla de mobilitat urbana sostenible de Peníscola.  
- Respecte a l'àmbit de la marjal de Peníscola, s'haurien de tindre en compte els aspectes següents:  
• Hauria de considerar-se la inclusió del turisme de naturalesa i, per tant, controlar accessos, informació ambiental, trajectes, etc.  
• Vista la ubicació de la marjal i la seua configuració, caldria analitzar impactes com la intercepció de canals, ja que es tracta de canals antics de comunicació de la marjal amb la mar que actualment estan cegats per urbanitzacions de la platja i vials. També caldria tindre en compte el drenatge d'aigües d'escolament de vials a llits. El pla hauria d'identificar els punts en què els vials intercepten, modifiquen o afecten els llits naturals o antropitzats i hauria d'adequar-los perquè permeten la circulació de l'aigua, eviten barreres longitudinals que constrenyen els canals de circulació de l'aigua i eviten abocaments per escolament.  
  
• Per a evitar la contaminació de l'aigua per l'escolament pluvial s'hauria de preveure sistemes de drenatge sostenible capaços de filtrar aigua i evitar que arribe directament al llit, com ara paviments filtrants, cubetes de filtració, vegetació de ribera, etc.  
• El PMUS ha de detallar les rutes pels espais de marjal (trajecte, amplària, tipus de paviment, etc). Ha de tractar-se de rutes sobre trajectes ja existents i naturalitzats d'acord amb l'entorn protegit. Així mateix, ha de promoure informació sobre els valors ambientals i el comportament adequat durant el trajecte.  
Xarxa Natura 2000  
El Servei de Vida Silvestre emet informe el 24 de novembre de 2020 respecte a algunes de les actuacions previstes en els espais de Xarxa Natura 2000, que es resumeixen en:  
Actuació 1. Jerarquització viària, i actuació 3. Ronda circumval·lació urbanitzacions serra d'Irta. És necessari concretar aquestes actuacions i referenciar-les respecte als espais protegits. S'hauria de realitzar la valoració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 segons el que s'estableix en els articles 6 i 7 del Decret 60/2012.  
Actuació 4. Passeig escènic en la costa sud. Es troba fora dels espais protegits de Xarxa Natura 2000, encara que dins del límit de la zona de protecció de la zona humida, marjal de Peníscola i la zona d'influència del Parc Natural Serra d'Irta (PORN).  
Actuació 5. Reordenació de la mobilitat en l'avinguda del Papa Lluna i prolongació de l'avinguda de València fins a l'avinguda de Pigmalió. Aquesta actuació afecta part de la marjal de Peníscola en prolongar l'avinguda de València i, per tant, quan es desenvolupe el projecte s'hauria de sotmetre a valoració preliminar de repercussions a la Xarxa Natura 2000, d'acord amb el Decret 60/2012. Les actuacions que es troben a l'interior de la zona urbana i es plantegen en traçats limítrofs a la zona humida han de tindre en compte la no invasió d'aquests espais i prendre les mesures oportunes per a evitar abocaments i altres desaprofitaments, com en el cas de l'actuació 9. Remodelació d'accessos viaris. L'article 15 de la Llei 11/1994 estableix que els terrenys inclosos en les zones humides han de ser classificats com a sòl no urbanitzable subjecte a especial protecció i mantindre la classificació fins i tot en el supòsit de dessecació per qualsevol causa de la zona humida o part d'aquesta.  
  
Actuació 23. Millora de la permeabilitat per als vianants i ciclistes en la marjal de Peníscola. S'ha de concretar si les actuacions es plantegen sobre estructures noves o ja existents, si hi ha ampliació o modificació d'aquest traçat o és un condicionament sense modificar les característiques del paviment. Les actuacions s'han de sotmetre a valoració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 segons el que s'estableix en els articles 6 i 7 del Decret 60/2012, i fer un estudi d'afeccions per a assegurar que no causaran perjudici a la integritat de l'espai.  
  
Actuació 60. Reubicació del mercat dels dilluns durant els mesos d'estiu. La ubicació proposada es troba en el límit del LIC Marjal de Peníscola i dins de la seua zona d'influència i, per tant, vista la gran quantitat de deixalles que genera aquest tipus d'activitats i l'absència de barreres físiques que impedisquen el seu arrossegament a la marjal, se'n recomana la reubicació al carrer del Projecte núm. 1, no limítrof a la marjal, amb la gestió de residus corresponent.  
L'informe conclou el següent:  
- No s'espera que les actuacions considerades com a mesures de foment i les que es desenvolupen en sòl urbà o urbanitzable o fora d'espais de la Xarxa Natura 2000 tinguen efectes apreciables sobre aquests, per la qual cosa no serà necessària la valoració preliminar de repercussions.  
- En els traçats que discórreguen per espais de la Xarxa Natura 2000 s'ha de definir el projecte que el desenvolupe amb informació cartogràfica i descriptiva detalladament, el seu traçat, tipus de terrenys que ocupen, superfície, tipus de paviment, etc., i distingir si les actuacions es realitzen sobre infraestructures existents o es tracta de nous traçats, amb la finalitat de concretar les actuacions a realitzar i poder avaluar la possible afecció sobre aquests i la valoració preliminar de repercussions d'acord amb el que s'estableix en el Decret 60/2012.  
- Les actuacions han de garantir la plena consideració de tots els elements relacionats amb la integritat de l'espai i la coherència global de la xarxa, minimitzant els efectes sobre hàbitats prioritaris i espècies protegides.  
- No s'espera que les infraestructures tinguen efectes sobre els espais protegits, si aprofiten carreteres i camins existents, i amb determinades condicions.  
Atesos els criteris establits al principi d'aquest apartat i vistos els informes anteriors, es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Peníscola en funció de les propostes realitzades, partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que la pràctica totalitat de les propostes es plantegen en sòl urbà i urbanitzable del municipi. Les actuacions proposades en sòl no urbanitzable no són objecte d'aquesta avaluació ambiental per no ser de competència municipal.  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius  
Tal com estableix l'article 46 de la LOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a què es refereix l'article 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), es considera que el Pla de mobilitat urbana sostenible de Peníscola pot afectar negativament espais protegits. Les seues propostes se circumscriuen al sòl urbà, urbanitzable i en cas d'afectar el sòl no urbanitzable, com el cas de l'actuació denominada «Passeig escènic en la costa sud», no suposen actuacions que determinen modificacions del planejament que requerisquen avaluació ambiental dins de l'abast d'aquest PMUS per no ser de competència municipal.  
Tenint en compte tot això i analitzades les propostes del PMUS de Peníscola, s'entén que, en conjunt, aquestes propostes:  
1. Col·laboren a un millor ús racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap als modes de transport més sostenibles: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la reducció consegüent de consum energètic.  
3. Desincentiva l'ús del vehicle privat en favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats als modes motoritzats: emissions contaminants, gasos amb efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
5. Promou la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
  
L'esborrany del PMUS proposa en el punt 10, «Model de gestió i seguiment del PMUS», un sistema de seguiment dels seus indicadors que s'estableixen per a avaluar cada una de les mesures que revisarà periòdicament el desenvolupament del pla. L'esborrany planteja la implementació d'una Oficina Municipal de Mobilitat sobre la qual recaurà el pes de la gestió del PMUS la finalitat de la qual serà agrupar les competències municipals en matèria de mobilitat i la responsable de la coordinació i posada en marxa del pla.  
Per a poder avaluar amb èxit la implantació de les mesures proposades i constatar l'evolució dels objectius marcats, en l'esborrany es defineixen tres tipus d'indicadors:  
I. Indicadors globals de seguiment del PMUS, a manera de quantificador de l'evolució d'aquest.  
II. Indicadors mediambientals d'efectes del PMUS.  
III. Indicadors d'actuació, que mesuren la consecució d'execució de cada una de les actuacions proposades i que s'indiquen en la fitxa corresponent de cada actuació.  
Associada a aquesta categorització no es reflecteix entre els indicadors cap indicador de tipus mediambiental, tal com expressa l'article 10.2 de la Llei de mobilitat, que indica que als plans s'incorporaran no sols els indicadors en relació amb el volum total de desplaçaments, el seu repartiment modal o ocupació de l'espai públic, sinó també els nivells associats a consum energètic, soroll i emissions atmosfèriques (particularitzant en les d'efecte d'hivernacle) amb els ritmes i límits que s'establisquen reglamentàriament en el desenvolupament de polítiques energètiques i ambientals.  
Per tant, atés que consta l'estudi d'alguns en el DIE, es concretaran com a indicadors per al seguiment, amb el seu valor inicial, el valor objectiu a aconseguir, així com la metodologia de càlcul proposada, com a mínim per als indicadors mediambientals següents:  
  
- Ús de vehicles menys contaminants (avaluant les t de GEH CO2/any).  
- Emissions de GEH del sector transport (vinculat a l'anterior).  
- Consum total d'energia per part del sector transports (avalua les tones equivalents de petroli).  
- Estacionament de pesants als afores (s'avalua al nombre de vehicles pesants/any).  
- Disminució del nivell acústic aconseguit en dB, que avalue el nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diferents localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat.  
- Qualsevol altre indicador que per a cada proposta avalue un valor adequat per al compliment efectiu que no se supera el llindar sobre la base de l'estalvi energètic, la disminució d'emissions de GEH, la disminució de contaminants o la disminució del soroll.  
En general, per a tots els indicadors, tant els ja definits com els de caràcter mediambiental s'haurà de concretar (de manera quantitativa, no merament qualitativa) el valor inicial i quantificar l'objectiu a aconseguir.  
Les propostes del Pla de mobilitat urbana sostenible de Peníscola se circumscriuen al sòl urbà o urbanitzable. No formen part d'aquest informe d'avaluació ambiental els nous traçats en sòl no urbanitzable que discorren per espais de la Xarxa Natura 2000, ja que no no són de competència municipal.  
Així, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el sistema d'informació territorial d'aquesta conselleria, es pot determinar, respecte del Pla de mobilitat urbana sostenible de Peníscola, que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
G. Proposta d'acord  
Atenent el que s'estableix en l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Peníscola d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que es descriu en la documentació presentada, així com al que s'estableix en la legislació vigent i els informes emesos respecte dels quals es tindran en compte les consideracions següents en la redacció definitiva del PMUS de Peníscola, incloent-hi els aspectes següents:  
  
1. Respecte a la mobilitat urbana, el PMUS ha d'atendre l'ampliació i correcció que indica l'informe del Servei de Mobilitat amb data 26 de juliol de 2021 i ha de sol·licitar i obtindre informe d'aquest servei previ a l'aprovació definitiva. El pla corregit, en el cas de contindre alguna proposta nova no prevista en aquest pla, s'haurà d'avaluar novament.  
  
2. El PMUS incorporarà les qüestions relatives al compliment del PATRICOVA tal com indica l'informe de 4 de març de 2020, del Servei d'Ordenació del Territori.  
3. Tal com s'indica en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 3 de setembre de 2020, el PMUS ha de contindre un capítol amb els continguts que assenyala aquest servei.  
4. Respecte a les consideracions relatives a canvi climàtic i qualitat de l'aire, el PMUS ha de tindre en compte l'informe del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera de 14 de setembre de 2020, especialment pel que fa a:  
4.1. Incorporar metodologia i càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que s'estimen adequats, en concret, emissions de CO2 equivalent.  
4.2. Incorporar procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
4.3. Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius a aconseguir.  
5. Respecte a l'informe emés pel Servei d'Espais Naturals Protegits el 17 de setembre de 2020, a més d'assenyalar les actuacions del PMUS que s'han de sotmetre al procediment d'avaluació ambiental, fa també les consideracions següents:  
5.1. El PMUS de Peníscola ha de tindre en compte la línia d'autobusos de regulació del trànsit per la pista de la costa del Parc Natural durant els mesos d'estiu prevista des de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental.  
5.2. Respecte a la marjal, fa una sèrie de consideracions relacionades amb la realització d'anàlisis dels impactes sobre la intercepció de canals, el drenatge d'aigües d'escolament a diferents llits, els sistemes de drenatge que haurien d'implementar-se per a evitar la contaminació de l'aigua i l'absència de concreció, tant en la ubicació com en el disseny de les rutes proposades, que han de ser tingudes en compte en la redacció del PMUS.  
En informe complementari emés amb data 9 de juliol de 2021, es fan les consideracions següents respecte a algunes de les actuacions previstes en el PMUS:  
5.3. En l'actuació 5. Reordenació de la mobilitat en l'avinguda del Papa Luna i prolongació de l'avinguda de València fins a l'avinguda de Pigmalió, es planteja la canalització de la séquia Sangonera des de l'avinguda de València fins a l'avinguda de Pigmalió. La canalització suposa una destrucció de l'hàbitat aquàtic natural. Dins de la zona humida catalogada no es poden canalitzar ni cementar séquies; s'ha de mantindre en condicions que permeten el flux, però mantenint el substrat natural i la seua vegetació helofítica i aquàtica. La zona humida és una de les àrees de conservació del samaruc definida en el Decret 265/2004, de 3 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla de recuperació del samaruc (Valencia hispanica) a la Comunitat Valenciana. És també una de les àrees de conservació del fartet (Aphanius iberus) segons el Decret 9/2007, de 19 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el Pla de recuperació del fartet a la Comunitat Valenciana i es defineix el seu hàbitat com ara cursos d'aigua, llits, fons i marges, i queden delimitats aquests últims per l'existència de vegetació natural palustre o de ribera. En aquestes àrees de conservació es prohibeix qualsevol actuació que puga suposar un perjudici per a les espècies i els seus hàbitats.  
  
5.4. Respecte a l'actuació 13. Aparcaments de dissuasió per a vehicles als afores, alguns es projecten fora de la delimitació de la Zona Humida catalogada però dins del perímetre de 500 m de protecció. En aquestes zones s'han d'utilitzar materials que s'integren en el paisatge, sòls drenants que limiten els escolaments superficials que puguen introduir contaminants en la marjal i incloure pantalles vegetals.  
  
6. El Servei de Vida Silvestre emet informe el 24 de novembre de 2020 respecte a algunes de les actuacions previstes en els espais de Xarxa Natura 2000 en el qual fa les consideracions següents:  
6.1. És necessari definir el projecte que desenvolupe els traçats que discórreguen per espais de la Xarxa Natura 2000 amb informació detallada i distingint si les actuacions es realitzen sobre infraestructures existents, amb la finalitat de poder avaluar la possible afecció sobre aquests i la valoració preliminar de repercussions d'acord amb el que s'estableix en el Decret 60/2012.  
6.2. Les actuacions han de garantir la plena consideració de tots els elements relacionats amb la integritat de l'espai i la coherència global de la xarxa, minimitzant els efectes sobre hàbitats prioritaris i espècies protegides.  
6.3. Les actuacions 5. Reordenació de la mobilitat en l'avinguda del Papa Luna i prolongació de l'avinguda de València fins a l'avinguda de Pigmalió; 9. Remodelació de seccions de viaris urbans, i 23. Millora de la permeabilitat per als vianantsi els ciclistes en la marjal de Peníscola s'han de sotmetre a valoració preliminar de repercussions de la Xarxa Natura 2000 segons el Decret 60/2012.  
6.4. Es recomana reubicar el mercat dels dilluns en una altra zona per a evitar que, com a resultat de l'activitat, es genere arrossegament de deixalles a l'interior de la marjal.  
Tal com estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació de l'instrument de planejament corresponent en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del pla.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Peníscola, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no és possible cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que estimen pertinents en el seu dret.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 28 de juliol de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas»  
  
València, 26 d'octubre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.