Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6290, del 16-06-2010 (2010/6707)

RESOLUCIÓ de 3 de juny del 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de L'Alcora, Vila-real, Quartell, Cheste i Utiel.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6290

Data del DOGV
:   16-06-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/6707


Data del document
:   03-06-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Alcora, l'
    * Quartell
    * Cheste
    * Vila-real
    * Utiel
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 3 de juny del 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de L'Alcora, Vila-real, Quartell, Cheste i Utiel. [2010/6707]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 017/12-SXS T'Alcora, 030/07-AIA Vila-real, 168/07-AIA Quartell, 263/06-AIA Cheste, i 133/07-AIA Utiel.  
València, 3 de juny del 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'Expedient en el Servei d'Avaluació Impacte Ambiental  
Expedient:17/6897-HBT  
Títol: indústria per a la fabricació de taulells ceràmics  
Promotor: Azulejos Vives, SA  
Localització: carretera Castelló - l'Alcora, km 21,7, l'Alcora (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Azulejos Vives, SA és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada), a les instal·lacions de la qual, situades a la carretera Castelló - l'Alcora km 21,7 del terme municipal de l'Alcora, es fabriquen taulells ceràmics partint de pols atomitzada d'argiles (fabricat a les instal·lacions d'aquesta) i esmalts ceràmics (alguns preparats en aquestes instal·lacions a base de frites i colors ceràmics), amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no procedeix analitzar l'impacte derivat de la construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el desmantellament al final de la seua vida útil.  
Azulejos Vives, SA s'emplaça en una parcel·la qualificada com a sòl urbanitzable d'usos industrial 4C, i està permesa l'activitat segons el planejament urbanístic del municipi de l'Alcora, segons es desprén del certificat municipal de 25 de març de 2003; no obstant això, cal destacar que aquesta declaració d'impacte ambiental es troba referida únicament i exclusivament a les instal·lacions situades en sòl amb compatibilitat urbanística per a albergar l'activitat industrial avaluada.   
En el procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argiles, aigua, esmalts i colors ceràmics, com també residus propis, com ara llots i suspensions procedents de la preparació d'esmalts i de la neteja de les zones pavimentades, i disposa per a aquesta finalitat d'autorització administrativa com a gestor de valorització dels seus residus no perillosos; i com a fonts d'energia, gas natural i electricitat.  
Les instal·lacions industrials disposen d'una superfície edificada de 28.925 m² sobre una parcel·la de 72.000 m², disposa d'una unitat d'atomització d'argila i 3 línies de fabricació de taulells ceràmics mitjançant el procés de monococció, a més, hi ha una unitat de cogeneració, els gasos calents de fuita de la qual són emprats en l'atomitzador; i es realitzen les següents operacions bàsiques: mòlta d'argiles, preparació de barbotina i atomització d'argiles, magatzem d'argila atomitzada, premsatge de pols atomitzada, assecatge del taulell conformat, esmaltatge i serigrafia de la cara vista, cocció en forn de gas natural i refredament. I una vegada construït el taulell, classificació, seguiment de l'empaquetatge i paletització. I disposa, a més, d'altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara centre de transformació, instal·lació de mòlta i preparació d'esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltatge, basses d'aigües de procés, xarxa d'aigües pluvials i altres serveis generals com ara emmagatzematge de gasoil, xarxes de gas natural, aire comprimit, magatzem de residus generats i equipaments auxiliars (oficines, laboratoris, tallers, etc.).  
Els esmalts ceràmics són preparats en les seues instal·lacions, on té lloc la mòlta per via humida, i addició de colors, dispersants, etc. En la preparació, manipulació i aplicació d'esmalt sobre el suport ceràmic es produeixen importants quantitats d'aigües residuals contaminades.  
Les aigües pluvials són abocades a una séquia de reg, i es disposa d'una fossa sèptica per als lavabos de la fàbrica; els llots són gestionats en una EDAR; i les aigües residuals industrials són reciclades en el circuit d'atomització d'argiles.   
Tramitació administrativa  
Amb data 23 de juny de 2005 es remet a l'Àrea d'Avaluació Ambiental el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència.  
En data 18 d'agost de 2005 se sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, publicat per la Direcció General de Qualitat Ambiental (actual Direcció General per al Canvi Climàtic) d'aquesta Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, en el DOGV núm. 5073.   
En data 27 de setembre de 2005, l'Ajuntament de l'Alcora remet el certificat relatiu a la inexistència d'al·legacions en relació amb l'exposició al públic del projecte.   
En considerar suficient la documentació remesa a l'efecte de resoldre la corresponent declaració d'impacte ambiental, s'incoa l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
Informes sectorials  
- Informe de l'Àrea de Residus de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 20 d'octubre de 2005, subscrit pel cap de secció de Gestió i Planificació Ambiental i la cap de Servei de Residus Industrials, i s'estableixen les consideracions que es transcriuen a continuació:  
- En el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada s'indica que es generen 670 kg de residus d'envasos contaminats, i 2.700 kg d'olis usats. No obstant això, en la sol·licitud d'inscripció en el registre de xicotets productors que l'empresa va tramitar en 1996 va indicar que la generació d'aquests residus era d'1.000 kg i 5.000 kg, respectivament. Per tant, aquest s'ha de justificar.   
- S'ha de justificar igualment la quantitat d'oli hidràulic consumit anualment per l'empresa.  
En l'apartat 6.3 els residus descrits com paper i cartó LER 200101; i plàstic LER 200139, han de codificar-se en el subcapítol 1501 del LER si es tracta de residus d'envasos.   
- Segons el tipus d'activitat productiva de l'empresa han d'incloure's els residus següents: residus de revestiments de forns i refractaris; piles i bateries; pantalles i teles serigràfiques, i residus de laboratori.   
- Tal com es descriu en l'apartat 6.3.5., els residus de ceràmica després del procés de cocció, una vegada agrupats, són aprofitats per a emplenar el terreny limítrof del mateix propietari el qual disposa d'autorització per part de l'Ajuntament. Per a donar aquesta destinació als residus, ha de realitzar-se una sol·licitud per a la utilització de residus inerts adequats, d'acord amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració condicionament i rebliment, o amb finalitats de construcció.   
- Els residus, llots i suspensions aquoses que contenen materials ceràmics, han de sotmetre's a assaig per a poder-se classificar com a residus perillosos o no perillosos segons les característiques i propietats establides en el Reial decret 833/1988 i en l'Ordre MAM/304/2002.  
- S'ha d'incloure una taula resum amb la informació completa associada a cada un dels residus generats, tant perillosos com no perillosos, tal com s'indica en el punt 10, de l'apartat B, dins de l'annex II del Decret 40/2004.   
- Escrit de data desembre de 2005, subscrit pel Sr. Francisco J. Bonastre Ripoll, enginyer industrial, en representació d'Azulejos Vives, SA en el qual s'amplia la informació relativa, entre altres, a les qüestions següents (el contingut del qual és detallat en l'apartat d'aquesta declaració relatiu a consideracions ambientals):  
- Justificació tècnica de la reutilització total de l'aigua (abocament zero).  
- Descripció de la línia d'aigua.  
- Aigües residuals industrials.  
- Aigües residuals sanitàries.  
- Aigües pluvials.  
- Certificat de l'absència d'abocaments discontinus a llit, sòl o subsòl, terreny o embassament.  
- Mesures de control i emergència, respecte dels abocaments accidentals.  
- Justificació de la destinació de les aigües residuals una vegada esgotades en el procés de recirculació.  
- Informe de data 22 de juny de 2006, subscrit per l'arquitecte tècnic municipal, i amb el vistiplau de l'alcalde de la localitat de l'Alcora, en el qual es determina que la parcel·la cadastral que es recull en la documentació que acompanya l'informe es troba qualificada pel vigent PGOU de l'Alcora com a sòl urbà industrial 4C; així mateix, el sòl limítrof amb l'esmentada zona, en la part inferior d'aquesta, està classificat com a sòl no urbanitzable comú.   
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 24 d'abril de 2007, subscrit pel cap de l'Àrea de Qualitat de les Aigües i Gestió Ambiental, i el cap del Servei d'Abocaments; en el qual es determinen, entre altres, les consideracions que es detallen a continuació:  
- La solució adoptada per a evitar la formació d'aigües pluvials contaminades consistirà en el tancament dels abassegaments d'argiles en naus tancades i en depressió, ja que, actualment, estan a la intempèrie, i es troben situades a una distància inferior de 1.000 metres de qualsevol nucli urbà residencial.   
- D'acord amb l'anterior, l'Àrea de Qualitat d'Aigües, en aplicació de la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, desenvolupada pel Decret 40/2004, de 5 de març (DOGV 11.03.2004), informa que la documentació presentada pel titular es considera suficient per a continuar els tràmits de l'autorització ambiental integrada, ja que justifica de manera suficient la inexistència d'abocament d'aigües residuals, industrials i domèstiques a domini públic hidràulic. Malgrat això, aquest organisme recorda al titular que queda prohibit l'abocament a domini públic hidràulic de qualsevol tipus d'abocament d'aigües residuals.  
- Aquest informe s'emet a l'empara de l'article 19 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, desenvolupada pel Decret 40/2004, de 5 de març, relatiu a l'autorització ambiental integrada, i no és objecte d'aquest el preceptiu informe previst en l'article 25.4 del TRLA (Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol) sobre disponibilitat de recursos hídrics, afecció a llits públics i les zones de servitud i policia d'aquests, interferència en el règim de corrents ni el previst en l'article 19.2 de la Llei d'ordenació del territori i paisatge de la Generalitat Valenciana.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
D'acord amb el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus, entre altres, s'atribueixen a la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La fabricació de taulells ceràmics, i sobretot l'atomització d'argiles, requereixen elevats consums d'aigua i energia, i originen al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2 Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
La zona on se situa la instal·lació es caracteritza per l'absència de vegetació o fauna d'importància ecològica, a causa de l'alt grau d'antropització de la zona; per això, i atés que la situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupada per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament d'aquesta podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats. Així mateix, atés que a una distància relativament pròxima hi ha habitatges, han d'extremar-se les exigències respecte a la minimització de la contaminació, i establir-se autocontrols addicionals.   
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, ni de lliscament,i presenta un nivell baix de vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia Temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Les instal·lacions disposen d'un pou de captació d'aigües, del qual es proveeixen, en tràmit d'autorització de font núm. 1999CP0246, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer; l'esmentada aigua és emmagatzemada en un aljub, on a través d'un grup de bombament es distribueix a la fàbrica.   
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, n'està previst l'emmagatzematge temporal fins a la recollida per un gestor extern; per la qual cosa, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus. Així mateix, es disposa d'autorització administrativa de productor de residus perillosos i de gestor de RNP dels llots generats.  
És ressenyable destacar que es projecta l'abocament zero d'aigües residuals industrials, que són reutilitzades en l'atomitzador, si bé, ha de garantir-se la impermeabilització de les basses d'emmagatzematge. Paral·lelament, si les aigües pluvials són abocades al barranc, caldrà disposar-se d'una bassa de recollida, prèviament a l'abocament directe d'aquestes, amb la qual cosa s'evitarà, principalment, contaminar el barranc amb els possibles arrossegaments de pols generada per l'activitat i que puga trobar-se dipositada a les cobertes i soleres de les naus.   
En el certificat de data desembre de 2005, subscrit per l'enginyer industrial, en representació de Azulejos Vives, SA, s'indiquen, en l'apartat relatiu a les diverses línies d'aigua utilitzades i generades, les consideracions que es transcriuen a continuació; atés que s'efectua una recirculació de l'aigua amb l'objecte d'optimitzar-ne el consum i aprofitar-la en les diverses seccions:  
- Per a les aigües residuals industrials es disposa de canaletes de recollida, per a la posterior conducció a una bassa on se sotmeten a un tractament físic d'aire per a evitar la sedimentació dels sòlids; a partir d'aquesta, es recirculen dins del procés, incorporant les esmentades aigües en la càrrega dels molins en substitució de l'aigua de pou, realitzant la mòlta conjuntament amb les argiles, per a la posterior descàrrega, tamisatge i emmagatzematge d'aquestes en dipòsits de barbotina.   
- Respecte a les aigües residuals sanitàries, la fàbrica disposa d'una fossa sèptica, per a vestidors i lavabos, i es disposa de la corresponent autorització per part de l'entitat de Sanejament d'Aigües per a poder abocar-les directament amb cisternes a l'EDAR municipal.  
- Les aigües pluvials són conduïdes d'una banda al terreny limítrof propietat del mateix titular, les quals s'aboquen sobre la mateixa superfície d'aquest; d'altra banda, hi ha un punt d'abocament de pluvials per davant de la fàbrica i que aboca sobre séquia de reg. S'indica entre la documentació complementària que se sol·licita el permís d'abocament de les aigües pluvials a domini públic hidràulic. Paral·lelament, tots els productes que són susceptibles d'originar contaminants es troben emmagatzemats dins de les naus, per la qual cosa l'efluent no contindrà contaminants establits en l'annex II del Reial decret 606/2003, de 23 de maig, pel qual es modifica el Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament de domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminars I, IV, V, VI i VIII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües.   
- Les aigües procedents de les cobertes de les naus i dels edificis industrials són canalitzades mitjançant baixants de PVC, fins a la connexió amb els col·lectors principals de formigó, per al seu abocament. Les canalitzacions d'aquestes són totalment independents de les aigües residuals, tant sanitàries com industrials.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament  
La fabricació taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, i s'originen al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament i és productora de residus i que es classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera, del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels atomitzadors i forns, i la pols emesa en distints punts del procés, de residus de diferent índole, sorolls i vibracions, com també les causades a la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa del proveïment d'argiles des de les pedreres i a les eixides de producte acabat, per tant, són els elements ambientals atmosfèrics els més susceptibles de ser afectats.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'al·ludeix que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament (en estar la planta en marxa), i el cessament de l'actuació, no necessita mesures correctores addicionals a les exposades per a recuperar les condicions originals.   
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
1. Contaminació acústica. Vibracions  
S'aporta, entre la documentació complementària remesa durant la tramitació d'aquest expedient, un informe realitzat per un OCA relatiu al mesurament acústic produït per la indústria, en el qual s'assenyala que es compleixen els límits exigibles per la legislació vigent.  
2. Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposa d'un total de 17 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics, els quals s'han de sotmetre al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75. Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són les següents:  
- En l'atomitzador, els forns, assecadors: els gasos de combustió del gas natural, bàsicament partícules de NOx, CO, CO2, i probablement F i Pb procedents dels esmalts, a causa del reciclatge de les aigües de preparació d'esmalts.  
- En la resta d'unitats: les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores i dels focus difusos de les operacions de descàrrega i trànsit de camions.  
Han de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en el que disposa el punt 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002 de prevenció i control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els límits en xemeneies dels processos de cocció, assecatge i captacions de pols del procés, i en tot cas, els establits en el Decret 833/75, i tenint en consideració que en l'atomitzador es reciclen aigües de preparació d'esmalts, han de controlar-se les emissions de fluorurs.  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents de les fuites de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala durant la fase de funcionament, el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila, per la qual cosa han d'anar envelats tant amb càrrega com sense aquesta, i s'ha de controlar la neteja dels elements del camió.  
Finalment, cal disposar d'una màquina agranadora amb filtre de captació de pols, per a agranar determinades zones i mantenir net el sòl de la fàbrica en conjunt.  
3. Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua industrial procedeix d'una captació subterrània situada a la seua parcel·la, autoritzada en 1999 per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de les quals no es disposa d'autorització actualitzada de font per part de l'esmentada Confederació.  
La parcel·la disposa de xarxa separativa per a la recollida d'aigües pluvials; les aigües residuals industrials dels processos d'esmaltatge són recuperades en el procés d'atomització d'argiles, les quals han d'atendre el que disposa la Direcció General per al Canvi Climàtic respecte a la caracterització i quantitat anual gestionada i, en cas necessari, declarar la producció de l'esmentat residu perillós. Pel fet de no haver-hi depuració, no es generen llots de depuració. Pel que fa a les aigües residuals d'ús domèstic, aquestes són gestionades mitjançant cisternes a l'estació depuradora d'aigües residuals.  
Respecte a les aigües pluvials són abocades directament a la séquia de reg, les quals poden arrossegar substàncies tòxiques contaminants procedents dels esmalts emprats.   
Les xemeneies dels forns i assecadors no tenen sistemes anticontaminació, i els equips disposats per al tractament de gasos en la resta de punts de captació de pols són per via seca, de manera que no generen aigües residuals.  
4. Contaminació del sòl  
Aquest apartat està estretament relacionat amb l'anterior, ja que l'afecció sobre les aigües pot desembocar en la contaminació del sòl, i viceversa. No obstant això, a pesar de tractar-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, en la documentació presentada no s'avalua aquest aspecte.  
5. Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus de les tres categories (inerts, assimilables a urbans i tòxics i perillosos), com ara: tests, olis lubricants esgotats, elements d'equips mecànics i ferralles, com també altres no enunciats, com ara les mànegues filtrants deteriorades i els possibles recipients en desús o deteriorats, propis de l'activitat del sector. S'emmagatzemen dels residus temporalment en contenidors especials, sense rebre cap tractament, en una zona projectada a aquest efecte en un magatzem cobert, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.  
6. Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme les inspeccions i actuacions preventives i de les emissions gasoses i el control de la generació i gestió d'abocaments d'aigües residuals i residus, com també sobre el control de sorolls.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del Grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pel particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tant i basant-se en tot l'anteriorment exposat, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent: Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Azulejos Vives, SA, implantada en la carretera Castelló-l'Alcora km 21,7, del terme municipal de l'Alcora, (únicament les instal·lacions situades en sòl amb compatibilitat urbanística per a albergar l'activitat industrial avaluada); sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació tècnica presentada fins a la data, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.   
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants que es desenvolupen a continuació:   
1. Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus han de ser adequadament emmagatzemats i lliurats a un gestor autoritzat, i basar-se en el que disposa la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.  
2. Ha de disposar-se, de conformitat amb el que preveu el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, d'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer relatiu a l'autorització d'abocament de les aigües pluvials a la séquia a què es fa al·lusió en l'estudi d'impacte ambiental presentat; com també de l'autorització de la comunitat de regants a la qual hi pertany.   
3. Ha de complir les consideracions establides en l'informe elaborat per l'Àrea de Residus de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 20 d'octubre de 2005, subscrit pel cap de secció de Gestió i Planificació Ambiental i la cap de Servei de Residus Industrials.  
4. L'emmagatzematge d'argiles s'ha de realitzar sota coberta, en naus tancades i en depressió, amb tancaments que impedisquen la dispersió de partícules; i cal limitar, així mateix, l'alçària d'emmagatzematge, i establir pantalles que exercisquen un efecte de tallavent.   
5. El titular de la instal·lació està obligat a remetre periòdicament a la Direcció General per al Canvi Climàtic l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
6. Han de controlar-se la totalitat d'abocaments que es realitzen, i adequar-se a la qualitat i condicions establides en les ordenances municipals a aquest efecte.  
7. S'ha de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals, i gestionar l'absorbent contaminat segons la naturalesa del vessament.  
8. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, ha de constar de les accions següents:  
- Mesuraments de les emissions de NO2, CO, F i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, CO, Pb i F, i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
- Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, per organismes col·laboradors de l'administració.   
- S'han d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, i comprovar que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures s'han de completar amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
- El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicionals ací detallades, s'ha de remetre anualment a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
9. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, Àrea d'Avaluació Ambiental, que establirà si cal l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 030/0029-JSU  
Títol: autorització ambiental integrada d'una indústria de fabricació i comercialització de taulellets  
Promotor: Mainzu, SL  
Autoritat substantiva: Servei de Control Integrat de la Contaminació de la Direcció General de Qualitat Ambiental  
Localització: c/ Camí de la Travessa, 17, del terme municipal de Vila-real (Castelló)  
Descripció del projecte   
Objecte del projecte  
El projecte descriu una indústria de fabricació i comercialització de taulellets ceràmics amb l'objecte de tramitar l'autorització ambiental integrada d'acord amb la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
D'acord al projecte presentat, l'activitat se situarà al carrer Camí de la Travessa número 17, del terme municipal de Vila-real (Castelló). Es tracta d'un entorn industrial, on hi ha altres activitats industrials i fabrils als voltants. La parcel·la ocupada es troba a sòl urbà industrial sobre 13.462 m² de superfície dels quals aproximadament 9.575 m² es troben edificats.  
La indústria posseeix una instal·lació receptora de gas natural per a l'alimentació de les diverses instal·lacions que empren gas: assecadors, forns, motor de cogeneració i pistola de paletització. El motor de cogeneració, que usa com a combustible gas natural, proporciona energia elèctrica a l'activitat i s'aprofita l'eixida de gasos calents de la seua combustió per a l'alimentació dels tres assecadors, i es cedeixen a la xarxa general elèctrica els excedents d'electricitat generats.  
L'aigua utilitzada en l'activitat industrial procedeix tant de la xarxa municipal d'aigua potable, de la qual s'estima un consum de 410 m³/any, com del pou propi dins de les seues instal·lacions, de la qual s'estima que es consumiran 11.150 m³. La indústria disposa de permís d'aprofitament d'aigües subterrànies de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer amb ref. 99-IP0216 per a un volum anual de 7.000 m³, i ha sol·licitat una nova concessió d'explotació d'aigües subterrànies per a un volum màxim de 15.345 m³/any (n/r 2002-CP-0071).   
El projecte descriu els focus d'emissió de contaminants a l'atmosfera corresponents als processos d'assecatge, cocció en forns i cogeneració, com també sistemes d'aspiració en les línies de recepció i premsatge d'argiles, d'esmaltatge, i de tall i càrrega de molins, els quals estaran dotats de filtres de mànegues com a sistemes de depuració prèviament a l'emissió d'aquests a l'atmosfera.  
Es descriu un únic punt d'abocament per a totes les aigües residuals de la planta que seran abocades a la xarxa de sanejament municipal. Les aigües sanitàries procedents dels lavabos-vestidors es canalitzen fins a l'arqueta de registre que aboca a la xarxa de clavegueram municipal. Les aigües residuals industrials són generades, principalment, a les àrees preparació i aplicació d'esmalts d'on són recollides mitjançant canalització i conduïdes fins a la depuradora industrial per al tractament, prèviament a l'abocament. Aquestes aigües residuals industrials depurades són conduïdes, posteriorment, fins a l'arqueta de registre juntament amb les sanitàries i pluvials, i abocaran conjuntament a la xarxa de clavegueram municipal. Els llots de depuració són lliurats a una empresa gestora autoritzada. Les aigües pluvials són recollides per una xarxa de canaletes i arquetes a les cobertes de les edificacions i de la superfície del solar.   
Pel que fa als residus perillosos generats es recullen de manera selectiva en contenidors adequats, s'etiqueten i emmagatzemen en condicions adequades per al posterior lliurament a un gestor autoritzat. L'activitat va generar, l'any 2005, una quantitat de 2.842 kg de residus perillosos, i està inscrita com a xicotet productor de residus perillosos a la Comunitat Valenciana amb número 12-04582. Es disposa de dos magatzems específics per a la ubicació d'aquests residus perillosos, dotats de sòl impermeable de formigó i sostre i allunyats de tota comunicació amb la xarxa de clavegueram.   
Tramitació administrativa  
Tràmit administratiu  
El 14 de febrer de 2007 l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge remet una nota interna en què sol·licita la declaració d'impacte ambiental per al projecte. En l'expedient 030/3345-PAE, d'impacte ambiental, consta la documentació remesa següent:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada (tom I) i annexos (tom II).  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental.  
Com a resultat de la fase d'informació pública no s'hi ha comunicat, des de l'òrgan competent per a l'autorització del projecte, cap al·legació.   
Com a antecedents sobre aquesta instal·lació industrial consta la Resolució de la Direcció General de Qualitat Ambiental, de 10 d'abril de 1996, que dictava declaració d'impacte ambiental per la qual s'estimava acceptable el projecte d'instal·lació d'una cogeneració d'energia tèrmica i elèctrica mitjançant un motor a gas, promoguda per Mainzu, SL.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada constitueix un dels supòsits recollits en l'annex I de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i resulta preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.  
Tot això sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Identificació, descripció i valoració dels impactes.  
La relació d'impactes ambientals més significatius descrits en l'estudi d'impacte ambiental, derivats de l'actuació projectada, són els següents:  
- L'impacte sobre la qualitat de l'aire als voltants de la instal·lació industrial derivada de les partícules i gasos (SO2, NOx i CO) durant el procés de fabricació, l'emmagatzematge de matèria primera, i el trànsit i circulació de vehicles i carretons elevadors.  
- L'increment del soroll com a conseqüència del funcionament de l'activitat i de l'augment del trànsit de circulació de vehicles.  
- Els impactes sobre el sòl derivats de la generació de residus perillosos i de fuites accidentals susceptibles de produir la contaminació d'aquest.  
- Impacte sobre les aigües superficials derivats de fuites de contaminants i dels residus perillosos emmagatzemats.  
- Impacte sobre els recursos hídrics derivats de l'explotació de les aigües subterrànies.  
- Contaminació de les aigües subterrànies per aigües residuals generades en l'activitat industrial: aigües sanitàries, aigües residuals industrials i aigües pluvials.  
Consideracions sobre les mesures protectores i correctores.   
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que s'han tingut en compte en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar-ne les següents:  
- Instal·lació de filtres de mànegues per via seca per a la captació dels diversos focus d'emissió a l'atmosfera de pols.  
- Impermeabilització del sòl de la zona d'emmagatzematge de residus perillosos i la localització d'aquests en un lloc cobert. S'han de lliurar periòdicament a un gestor autoritzat.  
- Les aigües residuals (sanitàries, industrials i pluvials) es canalitzen fins a la xarxa de clavegueram municipal. En el cas de les aigües residuals industrials, aquestes seran convenientment tractades en la mateixa indústria mitjançant depuració prèvia a l'abocament al clavegueram. Els llots de depuració s'han de lliurar a un gestor autoritzat.  
Consideracions sobre el programa de vigilància ambiental.  
Respecte al programa de vigilància ambiental recollit en l'estudi d'impacte es destaca:  
- Realització de les auditories acústiques establides en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica.  
- Mesuraments en els focus d'emissió i anotació en el llibre de registre d'emissions d'acord amb l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera  
- Analítiques anuals dels abocaments d'aigües residuals per a comprovar el compliment amb l'ordenança municipal d'abocaments al clavegueram.  
- Neteja i desinfecció de les instal·lacions de la xarxa sanitària, d'acord amb el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi, i Decret 173/2000, de 5 de desembre, del Govern Valencià.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat, segons el que preveu l'apartat L, del grup 5 Instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics... de l'annex I, del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'Impacte ambiental, constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 4t de l'esmentat Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan ambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent: Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'autorització ambiental integrada d'una indústria de fabricació i comercialització de taulellets, promogut per Mainzu, SL, c/ Camí de la Travessa, 17, del terme municipal de Vila-real (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constitueix l'expedient avaluat.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'han de realitzar analítiques anuals de les aigües residuals abocades per la indústria al clavegueram municipal, i assegurar el compliment de l'ordenança municipal de Vila-real sobre abocaments al clavegueram.  
2. Cal obtenir la concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'aprofitament d'un volum anual de 15.345 m³ d'aigües subterrànies, que assegure l'aportació dels recursos hídrics estimats com a necessaris per al funcionament de l'activitat, d'acord al projecte presentat.   
3. S'ha de dur un registre documental del programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental que permeta verificar-ne el compliment.  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la qual ha d'establir, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 168/6798-JWD  
Títol: desballestament de vehicles  
Promotor: Desguaces Hermanos Pellicer, SL  
Autoritat substantiva: Direcció Territorial de València  
Localització: parcel·la 4 A-1 de l'ampliació del polígon industrial la Foia, al terme municipal de Quartell (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un centre autoritzat de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús (CARD) a la parcel·la 6 del polígon industrial la Foia, del terme municipal de Quartell. Al polígon industrial s'accedeix des de la N-340, a través del camí denominat assegador de Quartell, que discorre paral·lel al barranc del Coronel, que limita els termes municipals de Quartell i Benavites.  
L'activitat s'instal·larà sobre una superfície de 6.000 m² en una nau industrial, ja construïda, que té una superfície de 1.000 m². Es disposa dels serveis d'aigua de la xarxa pública i subministrament elèctric del polígon. En aquesta instal·lació es projecta dur a terme la recepció, descontaminació i posterior emmagatzemament dels residus perillosos i no perillosos per un costat i dels elements reciclables, reutilitzables o recuperables i vehicles descontaminats per un altre.   
Els diversos residus que es projecta gestionar a les instal·lacions són:  
- Residus perillosos: fueloil i gasoil, gasolina, olis hidràulics minerals no clorats, olis hidràulics sintètics, olis hidràulics fàcilment biodegradables, altres olis hidràulics, olis minerals no clorats de motor, de transmissió mecànica i lubricants, olis sintètics de motor, de transmissió mecànica i lubricants, altres olis de motor, sòlids procedents de desaneradors i de separadors d'aigua/substàncies olioses, llots de separadors d'aigua/substàncies olioses, olis procedents de separadors d'aigua/substàncies olioses, aigua oliosa procedent de separadors d'aigua/substàncies olioses, mescla de residus procedents de desaneradors i de separadors d'aigua/substàncies olioses, envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquestes, absorbents, materials de filtració (inclosos filtres d'oli no especificats en una altra categoria), draps de neteja i robes protectores contaminats per substàncies perilloses, vehicles al final de la seua vida útil, filtres d'oli, components que contenen mercuri, components que contenen PCB, components explosius (coixins de seguretat), sabates de fre que contenen amiant, líquid de frens, anticongelants que contenen substàncies perilloses, equips rebutjats que contenen components perillosos, components perillosos retirats d'equips rebutjats, gasos en recipients de pressió (inclosos halons) que contenen substàncies perilloses, bateries de plom, acumuladors de Ni-Cd i tubs fluorescents i altres residus que contenen mercuri.  
- Residus no perillosos: pneumàtics fora d'ús, vehicles fora d'ús que no continguen líquids ni altres components perillosos, sabates de fre sense amiant, anticongelants sense substàncies perilloses, depòsits de gasos liquats, metalls ferrosos, metalls no ferrosos, plàstic, vidre, equips rebutjats, catalitzadors, paper i cartó.  
Segons la documentació lliurada, es projecta dividir la parcel·la en diverses zones:  
- Zona de recepció de residus perillosos (VFU). Es projecta una zona a la intempèrie, de 500 m² de superfície, amb solera impermeable executada formant conques que vessen cap a una arqueta separadora de greixos, i olis, per a la recepció i emmagatzemament previ a la descontaminació dels residus perillosos (VFU).  
- Zona de descontaminació i emmagatzemament de residus perillosos i de combustibles. Es projecta dur a terme les operacions de descontaminació a l'interior de la nau industrial, en una zona de 200 m², sobre una solera impermeable executada en pendent cap a una arqueta separadora de greixos i olis.   
- Zona de desballestament. Es projecta dur a terme el desballestament dels VFU a l'interior de la nau industrial, en una zona de 640 m² de superfície, amb solera impermeable executada en pendent cap a una arqueta separadora de greixos i olis.  
- Zona de magatzem de recanvis i peces per a comercialitzar. Disposada a l'interior de la nau industrial.  
- Zona de reparacions. Situada a l'interior de la nau industrial, coincideix amb la zona de desballestament.  
- Zona d'emmagatzemament de VFU descontaminats. Es tracta d'una zona a la intempèrie, de 4.500 m² de superfície.  
2. Característiques més rellevants de l'activitat   
Els residus líquids que es generen a l'activitat són els que resulten del llavatge dels equips mecànics i peces impregnades d'olis lubricants, possibles vessaments accidentals, com també els residus d'hidrocarburs que es poden presentar en el procés de descontaminació i desmuntatge. Tots aquests residus es recolliran per escorriment i canalitzats a una arqueta separadora d'olis i hidrocarburs, i se separan aquests de l'aigua que s'abocarà a la xarxa de sanejament pública. Els olis i hidrocarburs seran recollits i retirats per un gestor autoritzat. Les arquetes separadores d'olis i hidrocarburs s'instal·laran de manera que se'n permeta la recollida per un camió cisterna quan es troben plenes.  
Els residus sòlids que es produeixen són les peces de desballestament per a la venda i els vehicles ja descontaminats els quals seran retirats a una instal·lació de fragmentació.  
Les aigües residuals dels serveis i lavabos seran abocades directament a la xarxa general de sanejament del polígon. Per a les aigües pluvials es disposa d'una arqueta separadora d'olis i hidrocarburs amb dues arquetes albellons a nivell del sòl per a la recollida per escorriment de les esmentades aigües i seran evacuades, amb l'autorització prèvia dels estaments municipals i estatals, a la xarxa general de clavegueram del polígon industrial per a passar posteriorment a la depuradora pública municipal.  
Els residus urbans generats seran depositats perquè siguen recollits pels serveis municipals. Els residus perillosos seran emmagatzemats, envasats i etiquetats segons la legislació vigent en la matèria i gestionats per una empresa autoritzada.   
Antecedents  
L'ampliació del polígon industrial la Foia es va sotmetre a avaluació d'impacte ambiental durant la tramitació de l'expedient 382/01-AIA, i va disposar de Resolució de data 29 d'abril de 2003, condicionada al compliment d'una sèrie de condicionants. Durant l'avaluació d'impacte ambiental de l'esmentat polígon es van avaluar les mesures preventives o correctores s'havien d'executar necessàries per a reduir el risc d'inundació i embassament i s'evitara d'aquesta manera, la possible afecció a la marjal i estanys d'Almenara. Aquest expedient disposa d'una posterior resolució, de data 27 de novembre de 2003, en la qual s'indica: «vist que els condicionants 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 i 10 imposats en la DIA s'han incorporat en els documents corresponents a l'estudi d'impacte ambiental i normes urbanístiques del pla parcial, s'accepten les modificacions anteriorment avaluades corresponents al Projecte de modificació de les normes subsidiàries i programa d'actuació integrada del sector industrial la Foia, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants primer i onze de l'esmentada declaració d'impacte ambiental.»   
El condicionant onze de la declaració d'impacte ambiental es va complir en remetre la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, l'informe favorable de data 6 d'abril de 2004.  
El condicionant primer de la part dispositiva de la ja mencionada declaració d'impacte ambiental (expedient 382/01-AIA) estableix que:  
«1. L'actuació integrada no podrà ser executada en tant que no s'hagen executat les infraestructures definides en l'estudi hidrològic i hidràulic del barranc del Coronel o assegador de Quartell, que permeten assegurar la reducció del risc d'inundació a la zona, que faça possible el funcionament correcte de les activitats industrials i terciàries que s'instal·len a l'àrea industrial.»  
En data 16 de febrer de 2005 es va obtenir declaració d'impacte ambiental negativa del projecte de centre autoritzat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil, promogut per Desguace Hermanos Pellicer, SL (expedient 323/04-AIA), per considerar incompatible la instal·lació al polígon industrial la Foia, en el qual hi ha risc d'inundació, d'indústries que manegen matèries nocives i perilloses.  
El caràcter negatiu de la declaració d'impacte ambiental (expedient 323/04-AIA) de data 16 de febrer de 200, del projecte de centre autoritzat de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús, es va imposar perquè no es van executar les infraestructures necessàries per a assegurar la reducció del risc d'inundació en la zona, que s'imposaven en el condicionant primer de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental de data 29 d'abril de 2003 de l'expedient 382/01-AIA.  
Tramitació administrativa  
En data 30 de juliol de 2007 la Direcció Territorial de València remet el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la documentació administrativa de l'Ajuntament de Quartell, en la qual s'inclou certificat d'informació pública del projecte, i s'indica que no s'hi han presentat al·legacions, i l'informe de l'alcalde de Quartell, de data 26 de març de 2007, pel qual es comunica que les obres d'urbanització del polígon industrial la Foia han sigut concloses.   
En data 29 d'agost de 2007, l'empresa Vaersa fa una visita de camp al polígon industrial la Foia, del terme municipal de Quartell. Durant la visita es va observar que el polígon es troba totalment urbanitzat i disposa de les infraestructures necessàries per al funcionament correcte de l'activitat de centre autoritzat de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús (CARD) que es desitja realitzar a la parcel·la 6 de l'esmentat polígon.   
Com que es considera suficient la documentació remesa, s'incoa expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Informes sectorials  
En data 26 de març de 2007, l'Ajuntament de Quartell remet informe a la Comissió Territorial d'Anàlisi Ambiental d'aquesta Conselleria en què indica que amb data 29 de novembre de 2006 van ser rebudes per l'Ajuntament les obres relatives a la urbanització del polígon industrial la Foia, de Quartell i que estant establides en aquesta totes les mesures necessàries per a poder desenvolupar i permetre el funcionament de qualsevol tipus d'indústria que s'hi puga situar. Dins d'aquestes dotacions cal destacar, sobretot, l'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) ja en funcionament i sobre la qual fins i tot la Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha emés el corresponent cànon d'utilització d'aquesta, la qual cosa implica, per tant, considerar que està autoritzat l'abocament d'aquestes al barranc del Coronel.  
Afeccions legals  
L'activitat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil constitueix una operació de gestió de residus perillosos (160104\* vehicles al final de la seua vida útil). Com a tal, està sotmesa al règim d'autorització administrativa de l'òrgan competent en matèria ambiental, d'acord amb la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus i per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana. En particular, aquest tipus d'activitat està regulat pel Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, sobre gestió de vehicles al final de la seua vida útil. Així mateix, ha de sotmetre's al RD 1619/2005, de 30 de desembre, sobre gestió de pneumàtics fora d'ús.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.   
Consideracions ambientals  
L'activitat se situarà al polígon industrial la Foia, de Quartell. Es tracta d'un polígon industrial nou i totalment urbanitzat. Al polígon hi ha bastants indústries ja en funcionament, com també naus industrials en construcció i parcel·les industrials en venda. Així mateix, el polígon disposa d'una estació depuradora d'aigües residuals, ja en funcionament, a la qual s'accedeix des del camí Vell.  
Per a minimitzar l'impacte visual s'establirà una barrera perimetral constituïda per blocs de formigó de 40x20x20 amb una alçària mínima de 2,50 m, tenint en compte que l'apilament de carrosseries no haurà de sobrepassar l'alçària de la tanca. El polígon industrial està dotat de zones verdes i pantalles vegetals que minimitzen la intrusió visual dins d'un paisatge eminentment pla.  
Segons la cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana, es tracta d'una zona de vulnerabilitat mitjana d'aqüífers i amb risc d'inundació de grau 4. Al polígon s'han realitzat les obres d'urbanització d'acord amb el Projecte d'estudi hidrològic i hidràulic del barranc del Coronel, presentat davant d'aquesta Conselleria en data 3 de febrer de 2003, amb registre d'entrada 3677/09.  
L'activitat que s'ha de desenvolupar és la gestió de residus perillosos, ja que els vehicles al final de la seua vida útil (VFU) es consideren residus d'aquestes característiques (codi LER 16 01 04\*). Els principals impactes esperats en aquest tipus d'activitat són els associats a la generació i emmagatzemament de residus perillosos i en menor grau, generació de soroll. Les accions que s'han de dur a terme per a la descontaminació dels VFU, com també l'emmagatzemament d'aquests quan arriben a les instal·lacions i dels residus perillosos generats amb la descontaminació poden afectar greument el sòl i els aqüífers.  
La solera de les instal·lacions s'ha de realitzar amb formigó tractat perquè siga impermeable a les filtracions i formant pendents, per a canalitzar els possibles vessaments d'olis cap a les arquetes que es construeixen per a recollir els residus que es puguen produir. Aquestes vessaran els residus mitjançant canalització al depòsit soterrat que es disposa per a aquest fi, i aquests residus seran retirats per un gestor autoritzat quan estiga ple l'esmentat depòsit.  
Per a l'extracció dels fluids del vehicle s'utilitzarà un recollidor telescòpic en forma d'embut i per gravetat es canalitzaran els fluids a un bidó receptor per a la posterior recollida i retirada per una empresa autoritzada.   
Els dipòsits i contenidors s'emmagatzemaran en cubetes realitzades per a aquest fi a l'interior de la nau a la zona de descontaminació que disposen de sistema de recollida per escorriment que garanteix el confinament dels possibles vessaments accidentals que s'hi poden produir. Cada cubeta estarà dissenyada de manera que ha de tenir, com a mínim, el volum de l'envàs més gran o el 10% del total.  
El nivell sonor màxim produït per les màquines de treball variarà entre 60 i 70 dBA. Per a evitar la transmissió de sorolls a les parcel·les limítrofes, s'insonoritzarà amb construcció el local mitjançant tancaments de grossària adequada. Tota la maquinària susceptible de produir vibracions ha d'estar separada un mínim d'un metre de les parcel·les mitgeres, recolzar sobre tacs de goma tipus Silent-Block i a més han d'estar equilibrades estàticament i dinàmicament amb la qual cosa s'evitarà la producció i la transmissió de vibracions.  
Com a mesures protectores i correctores es proposa:  
- Disposar de zones adequades dotades de paviment impermeable, amb pendent cap a arqueta estanca per a la recollida de vessaments que seran recollits per un gestor autoritzat.  
- Disposar de zones cobertes i amb paviment impermeable per a emmagatzemar els components retirats del vehicle i que estiguen contaminats.  
- Tots els elements utilitzats en l'extracció dels vehicles han de ser de material impermeable i han de ser utilitzats correctament per a evitar-hi vessaments.   
- Disposar de dipòsits adequats per a emmagatzemar separadament els fluids dels vehicles al final de la vida útil d'aquests.  
- Les arquetes separadores d'olis i hidrocarburs s'han d'instal·lar de manera que se'n permeta la recollida per un camió cisterna quan es trobe plena.  
- No s'apilaran cotxes de costat o pel sostre per a evitar qualsevol possibilitat de vessaments.  
- Implantació de les mesures descrites en el projecte per a evitar la contaminació del sòl.  
- Els sistemes per a l'emmagatzemament temporal han d'estar convenientment identificats per a la seua gestió adequada.   
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i el mode en què han de dur-se a terme les inspeccions rutinàries i les actuacions preventives.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'epígraf 6.c.1. de l'annex I del Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.   
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
L'article 16, apartat 2, del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent: Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'activitat de centre de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús, promogut per l'empresa Desguace Hermanos Pellicer, SL situat a l'illa 5, parcel·la 6 del polígon industrial la Foia al terme municipal de Quartell (València), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. S'ha de disposar de la preceptiva autorització d'abocament d'aigües residuals sanitàries (de lavabos i vestidors) a la xarxa de sanejament, concedida per l'autoritat municipal o, si és procedent, l'entitat de sanejament.  
2. La zona d'emmagatzemament de vehicles descontaminats, situada a l'exterior de la nau, ha d'estar pavimentada i impermeabilitzada i disposar de canaletes per a la recollida de les aigües pluvials.  
3. D'acord amb el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, l'activitat de recollida i tractament de residus és considerada potencialment contaminant del sòl, per la qual cosa s'ha de presentar davant de l'òrgan competent un informe preliminar de situació del sòl.   
4. El programa de vigilància ambiental ha d'incloure el control mensual del titular del correcte estat dels sistemes de recollida de vessaments, de l'absència d'abocaments al sòl i de l'absència de fuites de líquids a les cubetes de recollida, com també el seguiment de les condicions d'emmagatzemament dels residus (separació per tipus, envasament i etiquetatge). També s'han controlar els nivells sonors de l'activitat a la posada en marxa, i posteriorment, amb la periodicitat establida en la reglamentació vigent. Les actuacions de vigilància s'han de documentar.  
5. S'ha de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre vessaments accidentals. L'absorbent contaminat s'ha de gestionar segons la naturalesa del vessament.  
6. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental han de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes.  
7. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.   
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental el qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.   
9. D'acord amb l'article 4 del QEJ 5557/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 263/7921-MYN  
Títol: Pla parcial de millora del sector industrial La Ceja, de Cheste  
Promotor: Ajuntament de Cheste  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Cheste i CTH  
Localització: terme municipal de Cheste  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'objectiu d'aquesta actuació consisteix en la reclassificació d'un sòl classificat com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola-paisatgística, segons l'homologació global del Pla general d'ordenació urbana aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 2 de gener de 2001, a fi de crear un sòl urbanitzable d'ús industrial.  
L'àmbit del pla parcial presenta una superfície d'1.471.350 m² de sòl agrícola, dedicades en la gran majoria al cultiu de secà en producció (vinyes i garroferes), encara que també trobem xicotetes superfícies dedicades al cultiu de cítrics.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El sector industrial sotmés a estudi d'impacte ambiental es localitza al terme municipal de Cheste. Els límits del sector són:  
- Al nord limita amb cultius de secà i regadiu. Sòl no urbanitzable. Discorre la carretera CV-378.  
- Al sud discorre paral·lel a l'autovia A-3 Madrid-València.  
- A l'est, sòl industrial de densitat mitjana, en el qual se situa el polígon industrial Castilla, que actualment és l'àrea industrial més important del municipi de Cheste. Aquest polígon industrial queda separat de la zona del pla per un camí d'accés a aquest, des de l'autovia A-3.  
- A l'oest, sòl no urbanitzable de protecció agrícola-paisatgista. Majoritàriament són zones de cultiu, encara que apareix una edificació industrial aïllada sobre sòl pertanyent al terme municipal de Chiva. Aquest límit ve delimitat en alineació amb una línia d'alta tensió.  
- Planejament proposat  
L'àmbit del pla parcial presenta una superfície d'1.471.350 m², amb una edificabilitat de 0,65 m² sostre/m² sòl, i determina un sostre edificable de 956.377 m² sostre.  
El nou parc industrial constarà de 12 illes l'ús global de les quals serà l'industrial amb una superfície de 877.619 m², i d'altres 4 destinades a equipaments amb una superfície total de 127.153 m². El total de zona verda inclosa en el sector és de 197.534 m², dels quals 175.453 m² compleixen les condicions de còmput a l'efecte de càlcul dels estàndards necessaris. La xarxa viària del sector ocuparà 268.396 m² de superfície.  
A continuació es presenta una taula comparativa de superfícies i classificació del sòl entre el planejament vigent i el proposat.  
  
\* \* \* \* \*  
  
En el sector se situen diverses edificacions, algunes d'aquestes s'utilitzen com a segona residència mentre que altres es troben en estat d'abandó. També hi trobem xarxes d'infraestructures elèctriques de mitjana tensió, i el límit oest del Pla el constitueix una xarxa elèctrica d'alta tensió. Pel sud-oest limita amb l'àrea del pla on trobem una central de transformació elèctrica, la qual queda fora d'aquesta ordenació.  
A més, trobem a la zona un pou d'aigua amb un dipòsit elevat al sud-est de l'àrea del pla, a l'illa d'equipaments núm. 3 (EQ-3), la qual subministra aigua potable al polígon Castilla, com també una antena de telecomunicacions, situada aproximadament a la zona centre de l'àrea.  
S'ha previst l'execució d'un nou pou en l'illa d'equipament assenyalada com a EQ-4, amb una superfície de 5.000 m², que garanteix el subministrament d'aigua potable per a tot el polígon industrial.  
Es projecta una xarxa separativa per a les aigües residuals i pluvials al sector, que conduïsca les residuals fins a l'EDAR projectada a l'illa d'equipaments EQ-1 (58.958 m²). Les aigües pluvials juntament amb les aigües ja tractades a l'EDAR pròpia seran conduïdes paral·lelament a la carretera CV-378 fins a la rambla de Chiva.  
3. Alternatives proposades  
En l'estudi d'impacte ambiental no es dedica un apartat a l'examen de les alternatives tècnicament viables. No es preveu una altra possibilitat d'ubicació en funció de l'impacte ambiental.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 7 de juliol de 2006 la Direcció Territorial de València va remetre documentació relativa al Pla parcial de millora sector industrial La Ceja del municipi de Cheste, composta per expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental i projecte, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
Es va exposar al públic l'estudi d'impacte ambiental, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Levante-EMT de data 27 de desembre de 2005 i en el DOGV núm. 5165, de 29 de desembre de 2005.  
Durant el període d'informació pública es van presentar 13 al·legacions, cap d'aquestes van ser de caràcter ambiental, segons consta en el certificat emés per l'Ajuntament de Cheste de data 31 de març de 2006, en els quals s'incloïa el certificat de l'aprovació provisional en ple en sessió celebrada el dia 31 de gener de 2006.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 18 d'octubre de 2006 aquest Servei emet requeriment de documentació a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques a l'entorn de l'actuació, s'ha d'obtenir informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.   
2. Ha de presentar certificat favorable de l'empresa encarregada de la recollida de residus sòlids urbans per a assumir l'increment generat per l'actuació plantejada en el projecte del polígon industrial, com també informació sobre la destinació d'aquests RSU.  
3. D'acord amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per a la proposta de captació d'aigües subterrànies de l'actuació, sobre el subministrament, la disponibilitat d'aquesta i la compatibilitat de l'increment de consum de recursos hídrics, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos que hi haja legalment implantats.   
4. Autorització de l'organisme de conca competent per a la captació d'aigües subterrànies mitjançant la creació d'un pou projectat per al subministrament i proveïment d'aigua al sector industrial La Ceja.  
5. Projecte de la nova EDAR que es pretén instal·lar a l'illa 1 (EQ-1) per a depurar i assimilar les aigües residuals generades pel polígon industrial, incloent les característiques tècniques d'aquesta.  
6. D'acord amb el punt 4.4 de l'annex A.5 de l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental, descripció de les activitats que s'han de desenvolupar al sector A polígon industrial i la classificació d'aquest d'acord amb les categories o graus d'intensitat relacionats en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, en compliment del que estableix l'article 1r de la Llei 3/1989, de 2 de maig, sobre activitats qualificades.  
7. D'acord amb l'article 245 del Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminar I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, l'autorització de l'organisme de conca competent per a l'abocament de les aigües pluvials i les aigües generades per la nova EDAR projectada, al llit públic previst.  
D'acord amb l'article 260.2 de l'esmentada Llei, les autoritzacions d'abocament tindran, en tot cas, el caràcter de prèvies per a la implantació i entrada en funcionament de la indústria o activitat que es tracta d'establir, modificar o traslladar, i precediran a les llicències d'obertura o d'activitat que hagen d'atorgar les administracions local o autonòmica pel que fa a la seua competència.  
En contestació a aquest requeriment es rep, en data 22 de juny de 2007, per part de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, documentació remesa per l'Ajuntament d'Utiel, formada per:  
- Informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Certificat favorable de l'empresa encarregada de la recollida de residus sòlids urbans.  
- Projecte de l'EDAR (consta dels documents: memòria i annexos, plànols i plec de condicions i pressupost).  
- Descripció de les activitats que s'hi han de desenvolupar i la classificació d'aquestes.  
- Autorització per a l'abocament de les aigües pluvials i les generades per l'EDAR.  
- Estudi hidrogeològic sobre la capacitat del barranc de Chiva per a assumir els cabals d'aigües pluvials provinents del polígon industrial La Ceja, a Cheste (València).  
- Estudi hidrogeològic per a l'abocament d'aigües procedents d'una EDAR pròpia a domini públic. Cheste (València).  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els informes següents sol·licitats durant la tramitació del pla parcial:  
1. Informe del Servei de Suport Tècnic de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de data 30 de gener de 2007, sobre l'estudi del paisatge del pla parcial de millora sector industrial La Ceja del municipi de Cheste (València), el qual conclou el següent:  
«...En conclusió cal informar que: l'objecte d'aquest informe és l'homologació i pla parcial de millora del sector industrial La Ceja, del municipi de Cheste (València), el tràmit d'informació pública del qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, per tant, no li és exigible, de conformitat amb l'anteriorment assenyalat, l'estudi d'integració paisatgística, sense perjudici que, tal com s'ha indicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant.  
Per això, s'emet aquest informe en contestació a la sol·licitud d'aquest Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, i s'assenyala que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal emetre un informe respecte d'això per aquest Servei.»  
2. Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de data 13 d'abril de 2007, patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, el qual conclou el següent:  
«Per tant, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'emet informe favorable a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, l'estudi d'impacte ambiental del sector industrial La Ceja, de Cheste sempre que abans de donar començar l'execució de les obres el promotor aporte l'esmentada documentació dels elements etnològics abans referits.»  
3. Certificat de la mercantil Tetma (tècniques i tractaments ambientals), de data 31 de juliol de 2006, sobre suficiència i capacitat de la gestió de residus sòlids urbans i inerts en relació al pla parcial de millora sector industrial La Ceja, del municipi de Cheste (València).   
4. Informe de la mercantil Egevasa, de data 2 de juliol de 2007, de recursos hídrics d'ús domèstic PAI La Ceja (Cheste), el qual conclou el següent:  
«... L'objecte d'aquest informe són les necessitats hídriques per a proveïment d'aigua potable, no es considera l'aigua per a processos industrials ni de reg.  
7. Per a subministrar aigua potable a l'actuació objecte de l'informe és necessari executar noves infraestructures que comuniquen la xarxa de proveïment de l'actual polígon amb el sector objecte de l'informe, com també connectar l'aigua industrial del pou de coordenades x = 700.357; y = 4.372.591; z = 246 ±10 msnm en un punt pròxim al polígon industrial Castilla, amb l'objectiu de disposar, en el futur, de dues xarxes de distribució d'aigua separades: aigua d'ús industrial i aigua d'ús domèstic o potable. Així mateix, s'ha de preveure un sistema de rebombament que permeta garantir la pressió de servei necessària per al proveïment d'aigua potable a l'actuació objecte de l'informe.»  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF, PATRICOVA., CTH i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
2. Camins ramaders  
No hi ha camins ramaders que poden veure's afectats per l'actuació proposada.  
3. Rambles i llits  
Hi ha una afecció indirecta a la rambla de Chiva. Les aigües pluvials juntament amb les aigües depurades a l'EDAR pròpia seran conduïdes mitjançant un col·lector paral·lel a la CV-378 fins a l'abocament d'aquestes a la rambla de Chiva.  
Ha d'obtenir els permisos i les autoritzacions pertinents per a l'abocament, tal com es disposa en el Reial decret legislatiu 1/01, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües i el Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/85, de 2 d'agost, d'aigües.  
4. Jaciments arqueològics  
Segons l'estudi d'impacte ambiental no hi ha jaciments arqueològics o paleontològics, o d'algun element etnològic.   
Es presenta informe favorable a l'estudi d'impacte ambiental a l'efecte patrimonial previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
5. Infraestructures de transport  
Les infraestructures més pròximes localitzades són l'autovia A-3 Madrid-València al límit sud de la parcel·la d'estudi, i la CV-378 al límit nord de l'actuació.  
S'han de respectar les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
6. Infraestructures de transport energètic  
Hi ha actualment diverses línies elèctriques que creuen el sector, una d'aquestes és una línia d'alta tensió.  
Cal atenir-se, pel que fa a les distàncies mínimes a edificacions, construccions i zones urbanes, al que disposa la Llei 54/1997, de 27 novembre, del sector elèctric, com també al Reglament de línies elèctriques d'alta tensió i a la resta de legislació que s'hi aplique.  
Consideracions ambientals   
1. Els terrenys objecte d'estudi estan dedicats majoritàriament al cultiu de secà, més concretament a l'olivera, la vinya, la garrofera i altres fruiters de secà, com ara els albercoquers. Es tracta d'una zona de relleu ondulat, en la qual es poden distingir dues unitats. La primera unitat se situa al nord de l'àrea d'actuació amb pendents compreses entre el 2% i el 8%, mentre que la segona unitat se situa al sud de la zona del pla i, els pendents estarien compresos entre el 8% i el 15% (fortament ondulat).   
Pel que fa a la litologia, els materials afectats per a l'actuació pertanyen al terciari neogen miocé mitjà/superior. El material que aflora en tota la zona d'actuació es compon d'argiles roges i margues limolítiques.  
2. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental presentat, en l'àmbit d'actuació no s'ha trobat cap espècie inclosa en els annexos I i II de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades. Com tampoc es recull cap espècie del Catàleg nacional d'espècies amenaçades (RD 439/1990 de 30 de març, BOE núm. 82 de 5 d'abril de 1992) actualitzat per les ordres 29 agost de 1996, 9 de juliol de 1998, 9 de juny de 1999, 10 de març de 2000, 28 de maig de 2001, MAM/2734/2002 de 21 d'octubre i MAM/1653/2003 de 10 de juny, publicades totes aquestes en el Boletín Oficial del Estado (BOE).  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, a més de la presència de les espècies de cultiu es troben formacions de caràcter nitròfil, associades a aquests cultius en producció o en procés d'abandó, i d'altra banda, les formacions nitròfiles i halonitròfiles associades a tot tipus d'ambients com a vores de camí, terrenys erms, etc., vegetació ruderal i viària. Atés el grau d'antropització, les espècies trobades solen ser d'àmplia distribució cronològica. És prou escassa i poc diversa.  
No es troben en l'àmbit àrees forestals que hagen patit incendis a partir de l'entrada en vigor de la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable.  
3. Segons l'estudi d'impacte ambiental, la zona de cultiu està compresa en una àrea de cultius de secà i citrícola, per la qual cosa presenta una fauna constituïda per espècies adaptades a ambients fortament antropiztats. Les espècies de fauna presents pertanyen als grups faunístics següents: mamífers, microfauna, rèptils, avifauna i, en menor percentatge, els amfibis.  
En la llista presentada en l'estudi d'impacte ambiental com a fauna representativa de la zona i que pot veure's afectada per l'actuació, s'han trobat algunes de les espècies amb algun tipus de protecció d'acord amb el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'hi estableixen categories i normes per a la protecció d'aquestes, com són el cas del fardatxo, serp verda, serp d'aigua. L'estudi d'impacte ambiental no especifica l'afecció del projecte a aquestes espècies que apareixen en la llista.  
Segons el que s'ha vist en l'estudi d'impacte ambiental, no cal indicar la presència d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció, ni es troben a les àrees objecte d'estudi, cap de les espècies del Catàleg nacional d'espècies amenaçades, Reial decret 439/1990, de 30 de març.  
4. Es presenta com a documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental un estudi d'alternatives per a la captació d'aigües subterrànies per al proveïment d'una actuació industrial a l'oest del polígon industrial Castilla al terme municipal de Cheste (València), de data febrer de 2006, realitzat per Egevasa (Empresa General Valenciana del Agua, SA) a petició de la promotora del pla, Turia Actuaciones Integrales, SAU. L'objectiu d'adjuntar l'esmentat estudi a l'estudi d'impacte ambiental presentat és la justificació de la suficiència d'aigua per al desenvolupament del sector, a més de ser el document utilitzat pel promotor per a demanar els permisos necessaris a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Del contingut d'aquest estudi s'extrau que la demanda teòrica plantejada per al proveïment a la futura zona industrial s'estima en 486.104 m³/any i uns 2209 m³/dia, amb una dotació de 25,31 m³/ha/dia. Suposa uns 220 dies a l'any d'activitat de la zona industrial, això equival a un cabal instantani de 25,57 l/s i un cabal punta 40,91 l/s. D'altra banda, el cabal mitjà diari per al mes de màximes necessitats s'estableix en 2.621 m³/dia, la qual cosa equival a un cabal continu de 30,3 l/s i un cabal punta de 48,53 l/s.   
Dels resultats de l'esmentat estudi es conclou la previsió d'executar un nou pou a l'illa d'equipament assenyalada com a EQ-4, amb una superfície de 5.000 m², garantint el subministrament d'aigua potable per a tot el polígon industrial.   
Es presenta un segon annex, de data 2 de juliol de 2007, en el qual es presenta un informe de la mercantil Egevasa, respecte a la suficiència dels recursos hídrics. D'aquest informe s'extrau que per al proveïment d'aigua al sector es preveu l'execució de dues xarxes paral·leles. Una donarà servei a la demanda d'aigua potable procedent del pou Castilla I situat al polígon industrial adjunt i el titular del qual és l'Ajuntament de Cheste, i l'entitat gestora d'aquest és Egevasa. L'altra subministrarà l'aigua per a l'ús industrial i per al reg de les zones verdes, per a la qual cosa s'utilitzarà el pou Castilla II, la propietat del qual és Fincas del Turia, l'autorització o concessió d'aquest pou está en fase de tràmit amb expedient 2007CP0056 en la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
Aquest informe conclou que considera adequat el volum d'extraccions projectades per a satisfer les necessitats hídriques del sector industrial La Ceja, de Cheste.  
Es presenta la sol·licitud realitzada a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la concessió d'aigües subterrànies del pou Castilla II (excepte proveïment) per a ús industrial i reg, realitzada en data 11 de maig de 2007 d'acord amb l'article 59 i següents de la Llei d'aigües; article 104 i següents i concordants del Reglament de domini públic hidràulic.  
No obstant això, encara que s'acredita que hi ha cabal suficient per a proveir el nou polígon industrial plantejat, s'ha de tenir resolts els tràmits administratius corresponents exigits per la legislació d'aigües, com també tenir resolta la falta d'infraestructures necessàries per a connectar els pous que ja hi són amb les xarxes de subministrament corresponents.  
Per a l'evacuació d'aigües pluvials i residuals es projecta una xarxa separativa que conduirà les residuals fins a l'EDAR projectada a l'illa d'equipament 1 (EQ-1), que presenta una superfície de 58.958 m².  
Les aigües pluvials juntament amb les aigües ja tractades a l'EDAR seran conduïdes paral·lelament a la carretera CV-378 fins a la rambla de Chiva.   
Es presenta la següent documentació adjunta:  
- Estudi hidrogeològic sobre la capacitat del barranc de Chiva per a assumir els cabals d'aigües pluvials provinents del polígon industrial La Ceja, a Cheste (València).  
- Estudi hidrogeològic per a abocament d'aigües procedents d'una EDAR a domini públic rambla de Chiva Cheste (València).  
- Sol·licitud d'autorització d'abocament de les aigües pluvials recollides al sector industrial La Ceja, al municipi de Cheste (València) a la rambla de Chiva.  
- Projecte de l'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) del polígon industrial La Ceja.  
Respecte a l'EDAR projectada, el cabal de disseny és de 3.983 m³/dia, corresponents a la contaminació produïda pels 33.190 habitants equivalents, amb un cabal màxim de disseny d'11.948 m³/dia. El sistema projectat consisteix en un procés biològic tipus carrusel amb nitrificació-desnitrificació simultània.   
El projecte de l'EDAR presentat inclou totes les obres necessàries per al perfecte funcionament i conservació de les instal·lacions, de manera que constituïsquen una obra completa, amb el grau de depuració necessari, i es compleix el límit fixat en la qualitat d'abocament i susceptible de ser lliurada al servei públic. Per tant, si es compleixen totes les condicions projectades, quedarà resolt el tractament de les aigües residuals generades al polígon industrial.  
No obstant això, ha de tenir resolt l'expedient administratiu de sol·licitud d'abocament de les aigües pluvials i les generades a l'EDAR a la rambla de Chiva.  
5. Segons l'estudi d'impacte ambiental, el clima de la zona d'estudi es troba afectat per un clima de tipus termomediterrani sec, en el qual la temperatura mitjana anual oscil·la entre els 12 i els 20ºC, caracteritzat per la presència d'un hivern temperat en què la durada del període de gelades d'1 a 6 mesos estan compresos entre novembre i març.  
Una altra característica del clima de la zona d'estudi és l'estacionalitat de les precipitacions, els màxims secundaris de la qual es registren a la primavera. L'estiu és l'estació seca per excel·lència, i es registren dèficits hídrics en totes les estacions. Els valors de precipitació mitjana anual oscil·len entre 400 i 600 mm. Ens trobem, doncs, amb un clima monoxèric amb un període sec que comprén des de maig fins a setembre.  
6. L'estudi d'impacte ambiental no presenta un estudi acústic. S'han d'incorporar a l'estudi d'impacte ambiental mesures correctores per a corregir l'efecte provocat per la maquinària i la resta d'elements que pot provocar algun tipus d'alteració del nivell sonor de la zona en la fase d'execució del projecte. Aquestes mesures han de preveure's també en el programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental no integra en la documentació un estudi d'ordenació i protecció del paisatge, es fa referència a l'afecció sobre el paisatge mitjançant el punt 3.1.8. Paisatge (pàgines del 129 al 139 de l'estudi d'impacte ambiental), pertanyent al punt 3. Inventari ambiental i descripció de les interaccions ecològiques clau (pàgina 39 de l'estudi d'impacte ambiental). Segons la documentació referida, el paisatge patirà una alteració transitòria durant la fase d'execució com a conseqüència de l'eliminació de la vegetació, moviment de terres, construcció d'edificis, etc. Se substituirà un típic paisatge agrícola per una zona industrial i es mantindrà l'actual paisatge de les zones limítrofes i exteriors al sector.   
Aquesta actuació, sobretot la construcció d'infraestructures i edificis, provocarà un impacte permanent d'extensió zonal, que afectarà directament el paisatge de la zona ruralment i indirectament el benestar de les persones. D'altra banda, l'estudi d'impacte ambiental no proposa una sèrie de mesures d'integració paisatgística sobre les construccions o l'entorn.  
7. Segons l'estudi d'impacte ambiental, en l'àmbit d'estudi no es troba cap jaciment arqueològic o paleontològic, o cap d'element etnològic localitzat en l'àmbit sobre els sòls que es reclassifiquen passant de ser sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable.  
S'aporta l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, resultat de preveure en l'estudi d'impacte ambiental aquestes actuacions realitzades, els resultats i el programa de vigilància o mesures correctores respecte d'això.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2. m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent: Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla parcial de millora sector industrial La Ceja, de Cheste (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en el punt segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. D'acord amb l'article 59 i següents de la Llei d'aigües; article 104 i següents i concordants del Reglament domini públic hidràulic, ha d'obtenir l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la concessió d'aigües subterrànies del pou Castilla II per a ús industrial i reg, abans de l'aprovació definitiva per aquesta Conselleria.  
2. No s'han de donar les llicències d'activitat a les indústries fins que no estiga executada i preparada per al funcionament la nova EDAR projectada a l'illa d'equipament 1 (EQ-1).   
3. Ha de tenir resolt el corresponent expedient d'autorització d'abocament de l'efluent de la depuradora i de les aigües pluvials a la rambla de Chiva (article 100 del Text refós de la llei d'aigües) i la complementària autorització o concessió per a la reutilització de l'esmentat efluent, abans de l'aprovació definitiva per aquesta Conselleria.  
Queden prohibits els abocaments al barranc sense depuració prèvia.  
4. L'abocament generat pel desenvolupament urbanístic ha de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.   
5. L'urbanitzador ha de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram editat per aquesta entitat, i dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, ha de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancada amb clau.  
6. La xarxa d'aigües pluvials del sector ha de travessar un separador de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.   
7. L'Ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
8. Durant la fase d'execució s'ha de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i indicar, si és procedent, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat; s'exigirà a les empreses els certificats que acrediten el lliurament dels residus generats a empreses gestores autoritzades.  
9. Durant la fase d'execució s'ha de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar per a les obres d'urbanització i edificació, i s'ha d'evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
10. Han de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de l'autovia A-3 i de la carretera CV-378, exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.   
11. En el cas que les construccions afecten els serveis i les infraestructures de reg, en serà necessària la reposició. S'ha de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants propietària o, en tot cas, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual determinarà la manera en què s'hauran de dur a terme les actuacions proposades.   
12. Per a l'adequació de la zona verda s'ha d'utilitzar terra adequada, en cap cas residus, i espècies vegetals autòctones que no requerisquen gran quantitat d'aigua per a la subsistència. Les esmentades espècies han d'emprar-se igualment en la restauració dels possibles talussos naturals que s'executen amb motiu de la urbanització.  
13. En el cas que els cultius limítrofs es vegen afectats durant les obres d'edificació, s'han de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'aquests.  
14. Per a les línies elèctriques que creuen el sector, cal atenir-se, pel que fa a les distàncies mínimes a edificacions, construccions i zones urbanes, al que disposa la Llei 54/1997, de 27 novembre, del sector elèctric, com també al Reglament de línies elèctriques d'alta tensió i a la resta de legislació que hi siga d'aplicació.  
Ha d'estudiar-se la possibilitat de desviar o soterrar aquestes línies elèctriques al seu pas per la zona d'estudi.  
15. En el pla de vigilància s'ha d'establir que no es donaran noves llicències d'activitat si això comporta:  
- Una demanda d'aigua potable tal que supere els volums d'aigua que garanteix, en data de hui, el proveïment, sempre que no s'aporte, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, mitjançant informe favorable de l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos previstos en l'ordenació del pla parcial, segons les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
- El cabal previst d'aigües residuals siga superior a la capacitat de l'EDAR projectada.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 133/07-AIA  
Promotor: Geazysa Utiel, UTE  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial. Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència   
Objecte del projecte: explotació de recursos de la secció A) materials de préstec La Cabezuela  
Localització: parcel·la 337 de polígon núm. 38 del terme municipal d'Utiel (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una extracció de materials de préstec tramitada com a recurs de la secció A) per la Llei de mines en una parcel·la del paratge La Cabezuela, al sud del municipi d'Utiel (València).  
La legalització d'aquest préstec va vinculat al projecte de construcció de la plataforma de la línia d'alta velocitat de Llevant. Tram Caudete de las Fuentes - San Antonio de Requena.  
Aquestes obres porten implícita la necessitat de volums importants de materials de préstec amb unes característiques geotècniques molt concretes que han de complir unes prescripcions tècniques específiques.  
La parcel·la objecte del projecte disposa d'una superfície total de 21,43 ha, de les quals seran afectades per l'explotació unes 12,42 ha amb un volum d'extracció situat al voltant dels 400.000 m³. Aquests materials s'extrauran en diversos mesos depenent de l'obra d'execució del tren d'alta velocitat.  
Per a accedir a la parcel·la serà necessari condicionar els camins que hi ha actualment per al trànsit de camions.  
L'explotació es durà a terme per mitjans mecànics i una vegada arrancat el material es carregarà als camions i es transportarà fins a l'obra situada a 1,7 km de distància aproximadament.  
L'explotació es realitzarà mitjançant bancs de treball descendents començant per la zona més elevada de la parcel·la, la qual es troba a la cota +762, i es realitzarà una feixa descendent fins a arribar a la cota +738. Per a assolir l'esmentada cota s'explotarà la parcel·la mitjançant bancs d'alçària no superior a 8 m, angle de talús de 60º i bermes de treball intermèdies prou amples per a permetre l'arrancada i càrrega de material amb total seguretat.  
La restauració de la parcel·la es durà a terme de forma simultània a les tasques d'explotació. A mesura que s'acosten els bancs d'explotació als límits de la parcel·la s'anirà deixant un pendent final de banc de 30º com a màxim, que serà el pendent final al qual es pretén arribar, donant eixida a les aigües per la zona oest de la parcel·la. La resta de material de rebliment procedirà dels desmunts generats en la mateixa obra de construcció de la plataforma del tren d'alta velocitat. S'estima un volum disponible de material de rebliment de 100.000 m³  
Una vegada restituïda la topografia serà condicionada topogràficament la parcel·la. Aquest condicionament permetrà integrar el perfil final a l'entorn i facilitar i assegurar el drenatge natural de les aigües superficials. Una vegada compactat el material de rebliment es procedirà a reubicar la capa de sòl vegetal retirada a l'inici de l'activitat, el volum de la qual ascendeix a 62.000 m³ aproximadament.  
Posteriorment, s'estendrà la terra vegetal i es revegetaran les parcel·les mitjançant la sembra d'espècies herbàcies de ràpid creixement (gramínies i lleguminoses) que permeta la fixació del sòl i el protegisca enfront de l'erosió.  
El desguàs de la parcel·la continuarà sent cap al sud-oest, tal com era el desguàs original de la parcel·la que es vol explotar.  
El projecte proposa emprar aigua únicament per al reg de camins i esplanades de pedrera i el reg de sembres i plantacions que s'han de realitzar en les labors de restauració, per això no es proposa l'obertura de cap pou per al subministrament d'aigua.  
2. Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada  
Consideracions que s'han tingut en compte a l'hora de triar la ubicació de la parcel·la que s'ha d'explotar:  
- Propietats físiques i químiques del recurs   
- Fàcil accés per carreteres i proximitat a l'eix del traçat de l'obra  
- Disponibilitat d'arrendament o venda de la finca  
- Compatibilitat urbanística del sòl  
- No-afecció a espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
- Que els valors naturals i paisatgístics de la parcel·la puguen tornar a integrar-se en l'entorn finalitzada l'actuació  
- Que la restauració puga executar-se de manera que les possibles alteracions generades (rebaixos del terreny) queden integrats en l'entorn natural i restituït l'ús inicial d'aquest.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
Al juny de 2007, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València remet projecte d'explotació, projecte de restauració, estudi d'impacte ambiental i document de síntesi referent a la sol·licitud d'autorització d'explotació de recursos de la secció A) denominada La Cabezuela al terme municipal d'Utiel (València).  
S'adjunta, juntament amb la documentació tècnica, l'informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de data 28 de novembre de 2006 i el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient en què s'indica que després d'haver-se publicat en el BOP núm. 5500, de data 27 d'abril de 2007, l'anunci de l'esmentada sol·licitud i transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi ha presentat cap al·legació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
L'accés a la parcel·la es realitza a través de la carretera N-III, partint d'Utiel, amb sentit a San Antonio, entre els PK 267-268, ix un camí sense asfaltar cap a l'esquerra, que després de recórrer uns 2 km comunica amb la parcel·la.  
No hi ha nuclis de població pròxims que puguen veure's afectats per l'explotació. Les úniques construccions destacades als voltants de l'explotació són una caseta agrícola per al refugi d'eines agrícoles i un caseriu agrícola a manera d'habitatge vinculada al propietari de la parcel·la.  
Les principals característiques de la zona d'estudi són la fisiografia horitzontal i la intensa presència de l'home manifestada en els usos del sòl (cultius de vinya) i presència de l'autovia A-3 que conforma un paisatge molt alterat, sense a penes elements naturals.  
La topografia de la parcel·la és suau i lleugerament cavallonada amb un pendent orientat cap al sud-oest   
El clima d'aquestes terres pot ser classificat com a mediterrani encara que presenta trets de continentalitat que estan donats per l'altitud i l'allunyament del mar. Les temperatures mitjanes disminueixen respecte de la costa per la major altitud, però s'incrementa l'oscil·lació tèrmica, tant la diària com l'anual. Presenta una mitjana anual de 14ºC i amplitud de 17º a 18º, amb hiverns freds i llargs (novembre a març) amb gelades freqüents, i uns estius de fortes temperatures en les hores centrals i escassa humitat relativa en l'aire.  
Les precipitacions són escasses i irregulars, amb una mitjana anual al voltant de 450-550 mm. A l'estiu les precipitacions solen presentar caràcter tempestuós amb granissades.  
Des del punt de vista geològic, els materials explotables es corresponen amb materials terciaris del miocé i recobriments quaternaris. L'explotació extraurà les argiles, llims, arenes, graves i conglomerats eminentment calcaris que constitueixen els esmentats dipòsits.  
Des del punt de vista hidrogeològic, els materials que seran explotats no constitueixen cap aqüífer d'interés en l'àmbit regional, encara que sí que poden constituir, per l'elevada permeabilitat d'aquests, aqüífers d'interés en l'àmbit local.  
Les aigües d'escorriment drenen cap al sud-oest de la parcel·la segons va disminuint la cota topogràfica sense arribar a encaixar-se en cap barranc d'entitat.  
En la parcel·la s'alternen els cultius herbacis en secà amb vinyes i cultius arboris en menor proporció.   
La fauna que hi ha és la característica dels hàbitats alterats on s'alternen els camps de cultiu amb la vegetació natural com també la presència humana. La proximitat de diverses vies de comunicació relativament transitades ha fet desaparéixer les espècies més sensibles a la presència humana. Així, apareixen com a dominants espècies comunes i d'àmplia distribució geogràfica, xicotets mamífers, avifauna i rèptils.  
Des del punt de vista socioeconòmic, l'agricultura és el sector econòmic més important de la comarca, on destaca el cultiu de vid. Hi ha, a més, nombroses granges porcines i avícoles.  
2. Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació d'acord amb el PGOU d'Utiel es qualifica com a sòl no urbanitzable comú.  
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià ha emés un informe vinculant favorable al projecte de referència.  
La zona d'estudi no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals, ni en el catàleg de zones humides, no es troben pròximes a cap microreserva i no afecta cap camí ramader ni forest d'utilitat pública.  
3. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores  
El projecte tramitat afectarà directament el paisatge, el sòl, la geomorfologia, la hidrologia, l'aire, les aigües subterrànies, la vegetació i la fauna.  
Les accions que originaran impactes són aquelles derivades de l'arrancada i transport de material en la fase d'explotació i restauració, del condicionament dels camins d'accés i l'increment del trànsit rodat per aquests, de l'arrancada de la vegetació que hi ha a la parcel·la i del moviment i manteniment de la maquinària com també el rebaix de la cota topogràfica de la parcel·la.  
Els impactes que originarà l'explotació seran el deteriorament dels camins d'accés, el deteriorament paisatgístic, l'alçament de pols i la producció de sorolls, el canvi morfològic de les parcel·les afectades per l'explotació, l'afecció als drenatges i la possible contaminació d'aigües superficials per arrossegament de sediments, possible contaminació de les aigües subterrànies per mala gestió dels residus perillosos generats en l'explotació i l'increment dels fenòmens erosius.   
Les mesures protectores i correctores proposades per a minimitzar aquests possibles impactes són, en primer lloc, la retirada del sòl i la ubicació d'aquest en zones limítrofes a l'explotació i en forma de cordons perimetrals i el manteniment d'aquest per a l'ús posterior, minimitzar el pas de maquinària pesant fora d'accessos i camins existents, evitar l'abocament de greixos i olis procedents del manteniment de la maquinària, anivellació de superfícies finals, talussos finals amb una inclinació no superior a 20º, dotar la plataforma final d'un pendent suau de 2% cap al sud-oest que permeta el drenatge de les aigües i evite un escorriment considerable que afavorisca l'erosió del sòl, regs de camins i fronts d'explotació, control de nivells sonors de la maquinària, manteniment i condicionament de camins, respecte a les distàncies de seguretat entre l'explotació i els límits amb parcel·les limítrofes, reducció de la velocitat de circulació dels camions, abassegament i manteniment del sòl edàfic per al posterior ús d'aquest en la restauració, abassegament d'estèrils en enderrocs temporals, utilització d'estèrils en les labors de restauració, explotació i restauració de manera simultània, remodelació de la topografia deixant bancs d'alçària no superior a 5 m i inclinació de 30º separats per bermes intermèdies de 3 m d'ample, dotar la plataforma de restauració d'un pendent descendent de l'1% cap a la zona de desguàs, sembrar espècies herbàcies de ràpid creixement als talussos i plantar espècies arbustives i arbòries en bermes i en la plataforma final de restauració per a tornar l'ús agrícola a la zona.  
Es desenvolupa un programa de vigilància ambiental que té com a objecte garantir el compliment de les mesures correctores especificades en l'estudi d'impacte ambiental i en el pla de restauració. Aquest programa es du a terme des de l'inici de les obres fins a 2 anys després d'haver finalitzat les tasques de restauració inclosa la revegetació de l'àrea.  
4. Consideració sobre l'aplicació de les mesures correctores proposades  
El conjunt de mesures correctores proposades en el projecte es consideren adequades, no obstant això és necessari introduir una sèrie de millores encaminades a eliminar afeccions sobre les emissions de pols, manteniment de camins d'accés, la correcta gestió dels residus procedents del manteniment de la maquinària i garantir la correcta restitució de la topografia mitjançant l'aportació de material estèril procedent de l'execució de la mateixa obra.  
El programa de vigilància ambiental s'implementarà d'acord amb els condicionants establits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3.c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana  
A la vista de tot l'anterior, i en ús a les competències que tinc legalment atribuïdes, formule la següent: Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'obertura de l'extracció de préstecs, secció A) denominada La Cabezuela, a la parcel·la 337 del polígon núm. 38 del terme municipal d'Utiel (València), promogut per Geazysa Utiel, UTE, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establits en l'apartat següent, com també les modificacions introduïdes per aquests.  
Segon  
Com a condicions que cal complir en l'execució de l'esmentat projecte s'hi estableixen les següents:  
1. S'han de respectar distàncies de seguretat entre l'explotació i els límits amb camins i parcel·les limítrofs. Qualsevol afecció realitzada sobre aquests marges ha de ser restaurada de manera immediata.  
2. Els camins d'accés s'han de mantenir en òptimes condicions al llarg de tota la vida del projecte. En el cas de danys, l'empresa promotora és la responsable de la reparació d'aquests. S'han de col·locar senyals indicatius del trànsit de camions.  
3. Els camions que transporten material des de l'explotació a l'obra i viceversa, han de transitar amb la caixa tapada per una lona.  
4. Els abassegaments de material, els fronts d'explotació i els vials interns i externs a l'explotació s'han de mantenir al llarg de tot el temps que dure l'activitat en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.   
5. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que han de ser gestionats per un taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de residus i en el Reial decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.  
6. Per al rebliment de la parcel·la mitjançant material inert adequat procedent dels desmunts generats en la construcció de la plataforma del tren d'alta velocitat s'ha d'obtenir autorització expressa de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, d'acord al Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb finalitats de construcció.  
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 6 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.