Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5204, del 22-02-2006 (2006/1919)

Resolució de 10 de febrer de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5204

Data del DOGV
:   22-02-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/1919


Data del document
:   10-02-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Callosa de Segura
    * Orpesa
    * Moncofa
    * Betxí
    * impacte ambiental

Resolució de 10 de febrer de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2006/X1919]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 047/04-AIA Moncofa, 130/03-AIA Tuéjar, 283/04-AIA Betxí, 068/04-AIA Moncofa, 296/04-AIA Callosa de Segura i 282/04-AIA Orpesa, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 10 de febrer de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 047/04-AIA  
Objecte del Projecte: Homologació i pla parcial Belcaire sud  
Promotor: Ajuntament de Moncofa  
Autoritat Substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló i Ajuntament de Moncofa  
Localització: Situat al sud del riu Belcaire, junt amb la desembocadura d'aquest, en el terme municipal de Moncofa (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte inicial del projecte és homologar a la LRAU 6/1994 una superfície de sòl de 25,81 hectàrees, classificats en la seua major part com a sòl no urbanitzable comú, excepte 7.95 hectàrees corresponents a la franja pròxima a la costa en el sector denominat sector B (Belcaire sud) delimitat com a SAPU-1 (sòl apte per a urbanitzar) en les actuals normes subsidiàries de Moncofa, i es tracta per tant d'una homologació modificativa, havent de procedir a la reclassificació a sòl urbanitzable de part del sector.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'actuació projectada se situa al sud del riu Belcaire, junt amb la desembocadura d'aquest. L'emplaçament proposat limita al nord amb el llit del riu Belcaire, a l'est amb la línia de domini públic marítim terrestre, al sud pels assentaments urbans de Camí de Cabres i a l'oest amb sòl actualment no urbanitzable d'ús agrícola, on es té previst el desenvolupament del sector Bobalar.  
Els usos existents en la zona són, principalment, l'agrícola de regadiu (cítrics i horta),   
El planejament preveu una edificabilitat per al sector de 0'9 m²t/ m²s, amb un nombre màxim d'habitatges de 1.935 i un nombre d'habitants estimat en 6966, sent la distribució de superfícies la següent:  
Zones verdes 54.559,39 m²  
Xarxa viària 72.393,57 m².  
Sòl dotacional públic (SD) és de 161.891 m².  
El model de desenvolupament respon a l'edificació intensiva amb grans espais lliures. El pla parcial estableix l'ordenació detallada determinant la xarxa de connexions i infraestructures que corregiran els efectes estudiats en l'informe d'inundabilitat per efecte de l'aigua de pluja, per efecte del possible desbordament del riu Belcaire i per l'efecte d'inundació pel mar a causa d'un possible temporal. Amb aquest fi es preveuen les actuacions següents:  
. Es reserva una franja de zona verda de xarxa primària i sòls dotacionals de 100 m. d'amplària junt amb el riu Belcaire que inclou la zona de policia de llit, en la qual s'exigirà la construcció d'una doble canalització mitjançant la sobreelevació d'unes motes de contenció d'aigües   
. El viari que limita a l'oest i que serveix de connexió entre el sector Belcaire nord i l'assentament urbà de Camí de Cabres, s'eleva fins a la mateixa cota de la doble canalització amb una inclinació que recupera les cotes de connexió amb el viari cap a Xilxes, de manera que continga i dirigisca el possible desbordament aigües amunt de l'actuació, per un costat cap a l'aiguamoll i per un altre al sistema de drenatge que aprofita l'eixida natural cap a la turbina de la Torre, que es reserva mitjançant la localització d'una zona verda i d'aparcaments que no podrà ser edificada.  
. Una tercera actuació és la construcció d'un passeig marítim sobreelevat que evite l'entrada d'aigua de mar en cas de temporal i protegisca el sòl objecte de l'actuació.  
Per al proveïment d'aigua potable, el municipi de Moncofa no disposa actualment de cabals per a abastir el sector. Segons certificat emés per l'empresa FACSA (Fomento Agrícola Castellonense, SA) en el qual s'indica que els recursos hídrics necessaris per al desenvolupament del sector suposa una dotació punta diària estimada en 2.097 m³. Indica que les solucions adoptades per a la dotació prevista vénen detallades en el Projecte de proveïment d'aigua potable a les noves zones urbanitzables del terme municipal de Moncofa, que garantirà la suficiència de recursos hídrics.  
De la qual cosa es desprén que resulta necessària l'execució d'una nova planta potabilitzadora d'aigua per osmosi inversa, que s'abastirà dels cabals d'aigua de reg corresponents a la superfície del sector, així com augment de la concessió de cabals que s'han d'extraure, amb l'autorització prèvia per la Confederació Hidrogràfica tant per al canvi d'ús com per a l'increment de la concessió si és el cas. No obstant això, en l'informe emés per FACSA el 24 de novembre de 2004, s'indica que encara que el volum d'aigua extret dels pous actuals de reg no es coneix amb exactitud, les estimacions realitzades permeten avaluar que es tracta d'una quantitat semblant a les necessitats que s'han de cobrir pel desenvolupament dels nous sectors que s'han d'urbanitzar (Belcaire nord, Belcaire sud i Bobalar), sense necessitat d'augment de les extraccions.  
Respecte a les aigües residuals generades pel sector, sent que els actuals serveis municipals no resulten suficients, es preveu l'execució d'una nova EDAR a càrrec dels sectors urbanitzables, amb capacitat de tractament per a 108.330 habitants-equivalents, amb un volum de tractament en temporada alta de 20.000 m³/dia i tractament terciari per a 5.800 m³/dia amb destinació a aigua de reg.  
Pel que fa a la gestió dels residus sòlids, l'estudi d'impacte ambiental indica que els residus sòlids urbans seran posats a disposició de l'Ajuntament, per la qual cosa hauran de complir-se les ordenances de recollida i subsidiàriament el que estableix el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana i pla zonal de la zona que el desenvolupa.  
L'Ajuntament emet certificat en què indica que ha firmat un conveni de col·laboració amb diversos ajuntaments per a finançar les despeses d'emmagatzemament en l'abocador de Garrut, vigilància, transport i tractament fins a la planta autoritzada de residus sòlids generats en el municipi, que estarà en vigor fins a la posada en funcionament de les instal·lacions previstes en el pla zonal.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
Dels Serveis territorials de Territori i Habitatge es remet en data 13 de gener de 2004, la documentació entregada per l'Ajuntament de Moncofa constituïda per una còpia del pla parcial del sector Belcaire sud, estudi d'inundabilitat i estudi d'impacte ambiental.  
En data 9 de novembre de 2004 l'Ajuntament de Moncofa remet l'aprovació provisional del pla parcial, l'estudi d'impacte ambiental i el document d'homologació del sector Belcaire sud, així com el certificat d'informació pública indicant que no es van formular al·legacions en el període establit en la publicació del DOGV número 4553, de 28 de juliol de 2003.  
2. Peticions d'informes i documentació complementària  
L'Ajuntament de Moncofa remet la següent documentació relacionada amb l'expedient:  
. En data 3 de novembre de 2004 aporta el document de modificació del concert previ en què s'inclou el sector Belcaire sud en les noves àrees urbanitzables, indicant la necessitat implantació de nova estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) a càrrec dels nous sectors, amb localització de sòl dotacional per a aquesta. Inclou així mateix l'informe del Servei d'Ordenació Territorial sobre l'estudi d'Inundabilitat en el tram de la desembocadura del riu Belcaire afecte el Pla general de Moncofa. Respecte a la dotació d'aigua potable s'indica que està en fase de redacció un pla director d'infraestructures en el municipi, i s'amplia de moment la previsió de sòl dotacional per a la planta potabilitzadora.  
En l'esmentat document estableix com a condició de desenvolupament dels sectors de sòl urbanitzable de Belcaire nord i sud que han d'assumir l'obligació de dur a terme totes les actuacions que s'indiquen tant en l'estudi d'inundabilitat com en l'informe de la Direcció General.  
La Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, amb data 27 de setembre de 2004, emet un informe favorable al concert previ en relació amb la nova documentació remesa per l'Ajuntament de Moncofa, amb les observacions assenyalades en l'informe.  
Segons s'indica, el nou Pla general haurà d'ajustar-se en la totalitat d'aquest al que estableix la Llei 4/2004, de juny, d'ordenació del territori i de protecció del paisatge.  
El Pla general que s'elabore haurà de tindre en compte el que estableix l'article 85 de la Llei 6/1989, de 7 de juliol, d'ordenació del territori de la Comunitat Valenciana.  
Es considera que és possible continuar amb la tramitació de les actuacions: Belcaire nord i sud, Palafangues i Rajadell, sense esperar a l'aprovació definitiva del Pla general, sempre que s'acredite la seua compatibilitat amb el nou model territorial a establir per aquest últim. No obstant això, es fa també necessari que es complete la documentació mitjançant un document conjunt en què s'establisca l'ordenació estructural de cada actuació en relació amb l'ordenació estructural dels altres sectors, així com la suficiència dels accessos als nous sectors des de les principals vies de comunicació i que es garantisca, conjuntament per a tots ells, la suficiència de subministrament d'aigua potable i tractament de les residuals.  
. El 5 de novembre de 2004 remitent documentació relativa al tractament de residus sòlids, aportant certificat respecte a la gestió dels residus sòlids i acompanyant l'estimació d'impacte ambiental del Projecte de centre de valoració de residus no perillosos (residus de construcció i demolició i voluminosos).  
. El 9 de novembre de 2004 remitent documentació relativa al subministrament d'aigua potable amb el Projecte de proveïment d'aigua potable a les noves àrees urbanitzables del terme municipal de Moncofa, així com avanç de l'avantprojecte de nova estació depuradora d'aigües residuals i projecte de línia elèctrica subterrània des de l'estació transformadora fins al sector objecte del projecte.  
El 18 de novembre de 2004 FACSA (Fomento Agrícola Castellonense, SA) que té en concessió el Servei d'Aigües Potables de Moncofa, remitent certificat de suficiència de recursos hídrics per al sector basat en l'execució del projecte de proveïment anteriorment citat, indicant que la dotació punta diària estimada és de 2.097 m³/dia en l'actuació denominada Belcaire sud.  
El 23 de novembre de 2004 es va sol·licitar ampliació de documentació a l'Ajuntament en relació amb l'obtenció d'informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià. Així com que acompanyaren informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la viabilitat tècnica d'obtindre les concessions d'aigua necessàries per a cobrir les necessitats hídriques que generaran els nous sectors urbanitzables (Belcaire nord, Belcaire sud i Bobalar).  
El 24 de novembre de 2004 FACSA remet nova documentació complementària amb descripció dels pous utilitzats actualment pertanyents a l'aqüífer de la Plana de Castelló, on indica que encara que el volum d'aigua extret dels pous precitats no es coneix amb exactitud, les estimacions realitzades permeten avaluar que es tracta d'una quantitat semblant a les necessitats que s'han de cobrir pel desenvolupament dels nous sectors que s'han d'urbanitzar (Belcaire nord, Belcaire sud i Bobalar).  
El 3 de desembre de 2004 l'Ajuntament de Moncofa aporta l'informe de 30 de novembre de 2004 de la Direcció General de Patrimoni Conselleria de Cultura, Educació i Esports, en què s'indica que en data 8 de setembre de 2004 es va presentar la memòria de la prospecció arqueològica, en la qual els autors proposen el seguiment de les obres que s'han de realitzar en els voltants de la torre com a mesura cautelar per a aprovar el pla parcial. L'informe de 17 de setembre de 2004 del tècnic d'arqueologia considera que no hi ha inconvenient a autoritzar el pla parcial sempre que es delimite l'entorn del BIC i s'amplie l'àrea de seguiment al Camí Cabres. El 23 de novembre de 2004 s'aporta documentació de què s'informa que aquesta nova documentació esmena les deficiències observades amb anterioritat, per la qual cosa no s'aprecia inconvenient a autoritzar l'homologació, tot i que queda pendent el desenvolupament d'un pla especial per a la Torre Forçada i l'entorn d'aquesta que haurà d'iniciar l'Ajuntament.  
D'acord al procediment previst en la legislació d'impacte ambiental, es va efectuar consulta als organismes següents:  
. Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat. Direcció General de Gestió del Medi Natural. Conselleria de Territori i Habitatge.  
. Servei de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi. Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial. Conselleria de Territori i Habitatge.  
. Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
. Àrea residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Informes sectorials  
Informes del Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat:  
L'informe emés en data 16 de novembre de 2004 pel Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat, indica que com a espècie de fauna catalogada (Decret 32/2004) només cal mencionar la possible presència de tortuga europea en la zona de l'Estanyol, emparada per la seua inclusió en el Catàleg de zones humides. Com a espècie de flora d'especial rellevància per a la conservació, ha de citar-se Silene cambessedessii, espècie que apareix únicament a les Illes Pitiuses i en aquest tram de la costa de Castelló. Per a la protecció d'aquesta ja es va declarar una microreserva en el litoral del terme de Moncofa, ja prevista en el planejament. La presència d'aquesta espècie en altres zones del litoral ha de ser investigada, per al que ja s'han donat les oportunes instruccions als tècnics de conservació de flora a Castelló.  
Posteriorment des d'aqueix mateix Servei el 26 de novembre de 2004 es remet l'informe sobre el planejament urbanístic de Moncofa en relació amb els hàbitats representats en les àrees litorals pròximes a la desembocadura del Belcaire, en el qual amb referència al sector afectat per Belcaire sud, es diferencien tres zones de què destaca pel seu valor botànic les que denomina 3 i 4 que coincideixen en la zona 3 majoritàriament amb el domini públic marítim terrestre i una xicoteta part del sòl dotacional al sud del SRD-2, viari de carrer 8 i EDA 7.  
La zona 4 coincideix en la pràctica totalitat d'aquesta amb la zona dotacional de SRD 1 i una xicoteta part d'ADIC-1.  
S'indica que: les zones 3 i 4 del mapa alberguen bones representacions de les formacions fruticoses de saladar. En la zona 3 apareix un matoll halòfil dominat per Halimiones portulacoides, amb Arthrocnemum macrostachyum, Ínula crithmoides, Naquera gallica, Atriplex halimus, Juncus acutus i Limonium narbonés. Aquesta última espècie resulta molt abundant, destacant la seua presència per l'actual estat de floració d'aquesta. Aquesta formació podria albergar altres espècies d'aquest gènere, encara que el període anual en què s'ha visitat la zona, no ha permés confirmar la seua presència. De fet es disposa de referències prèvies que indiquen la presència de Limomiun angustebracteatum i L. girardianum la presència d'aquestes espècies aproximarien la caracterització de la zona a les estepes salines mediterrànies (Limonietalia), hàbitat prioritari de la Directiva hàbitats (Codi 1510\*), almenys en els fragments on H. portulacoides mostra una menor densitat i cobertura. La major part de la zona 3 no hauria de veure's afectada pel planejament urbanístic, en quedar inclòs en el domini públic marítim terrestre; no obstant això la zona 4 les característiques ecològiques de la qual resulten més pròximes a les comunitats de Limonietalia, serà transformada d'acord al planejament urbanístic.  
Planteja la idoneïtat de conservar la zona 4, com a ampliació de la zona 3 que, per la seua condició de DPMT, no serà transformada. Indicant que la decisió de conservar la zona ha de ser valorada en funció de les actuacions previstes en l'entorn circumdant. No tindrà sentit intentar conservar aquestes comunitats vegetals en un entorn completament transformat.  
Informe del Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial .  
S'emet en data 11 de juny de 2004, informe en relació amb l'estudi d'inundabilidad en el tram de la desembocadura del riu Belcaire afecte el Pla general de Moncofa segons el qual:  
1. Vist l'informe de data 24 de maig de 2004, emés per la comissaria d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sobre l'estudi d'inundabilitat corresponent al tram de la desembocadura del riu Belcaire, afecte el Pla general de Moncofa, en el qual s'indica el següent:  
. L'àmbit de l'estudi afecta les zones d'inundació CC23, riu Belcaire (de risc 1 i 3) i VC01, marjal de Canet (de risc 3).  
. L'estudi ha sigut realitzat d'acord amb les directrius establides en el PATRICOVA i detalla les freqüències I nivells d'inundació.  
. Entre les mesures correctores que es proposen per a evitar el risc en la zona està la d'elevar la cota del terreny, per la qual cosa s'ha de tindre en compte l'article 33 del PATRICOVA.  
. Les causes d'inundació són ocasionades tant a l'entrada d'aigua del mar com a la dificultat de desguàs d'aquesta, per la qual cosa el desenvolupament urbanístic no haurà d'incrementar aquest efecte.  
. La zona denominada Xarxa estructurant (xarxa primària adscrita a sectors adjacents) considerada com a via d'intens desguàs, ha de delimitar-se amb dues motes a construir en una zona de risc i com a tal, ha de tindre limitats els usos urbanístics d'aquesta.  
. En el moment que l'actuació urbanística afecte el domini públic hidràulic i/o zona de policia, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (text refós de la Llei d'aigües i disposicions que la desenvolupen).  
2. Atés que l'estudi d'inundabilitat està subscrit per un tècnic competent, tal com l'avala el corresponent visat del col·legi professional (article 16.2 normativa del PATRICOVA), per la qual cosa cal suposar que els resultats de la modelització i les conclusions a què s'arriba són correctes en compliment de l'article 16.2 normativa del PATRICOVA, per la qual cosa cal suposar que els resultats de la modelització i les conclusions a què arriba són correctes.  
3. Atés que l'estudi d'inundabilitat concreta el risc d'inundació previst en el PATRICOVA a escala major (1:10.000) i delimita el risc resultant després de l'aplicació de les mesures correctores propostes. Sent, a més, l'ordenació proposta coherent amb el que estableix l'article 30 de la seua normativa en situar junt amb el llit terrenys destinats a espais lliures i zones verdes; espais lliures que assumiran les possibles crescudes extraordinàries que sobrepassen la cota del primitiu canalització.  
4. Vist que l'estudi d'inundabilitat també concreta el risc d'inundació per temporals marítims i recomana la reparació de la mota longitudinal en dos punts de la costa, un situat al sud de la desembocadura del riu Belcaire i un altre al nord d'aquesta. Havent d'aconseguir la mota, almenys 1'680 m. de les dues zones que s'han de protegir. Aquesta actuació, segons s'indica, està recolzada per la Direcció General de Costes del Ministeri (construcció de passeig marítim sobreelevat a 2 metres sobre el nivell del mar)  
5. Vist que l'estudi d'inundabilitat proposa les següents mesures correctores que eviten el risc d'inundació en l'àmbit de l'actuació (sector Belcaire sud):  
. Construcció d'una doble canalització mitjançant la sobreelevació d'uns terraplens per a crear una via d'intens desguàs en ambdós marges del riu (en la zona de policia de llit). En aquesta franja de terreny considerada com a xarxa primària adscrita als sectors adjacents, no es permeten els usos que disminuïsquen la capacitat hidràulica de la mateixa (es destina a zones verdes i usos dotacionals).  
. Modificar la topografia tant dels vials perimetrals (per a contindre i dirigir el flux desbordat cap a l'aiguamoll i al sistema de drenatge) com dels sòls edificables, d'acord amb les cotes obtingudes en els models aplicats.  
. Garantir que tots els passos elevats que comuniquen ambdós marges del riu Belcaire permeten el pas del cabal corresponent a l'avinguda de 500 anys (Q= 550 m³/s).  
6. Vist que en l'estudi d'inundabilitat s'indica que el terraplenament de la zona urbanitzable al sud del riu Belcaire només produeix una mínima disminució del volum potencial d'emmagatzemament de la marjal de Canet, i no es modifica la cota de la làmina d'aigua, i per tant, no afectant la delimitació de la zona d'inundació VC01. En conseqüència, l'actuació urbanística no modifica el risc de les zones exteriors a l'ordenació.  
Procedeix informar favorablement l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat corresponent al tram de la desembocadura del riu Belcaire, afecte el Pla general de Moncofa, en considerar-se prou complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) i no existir inconvenient per part de l'organisme de conca. Aprovació de l'estudi que es considerarà subsumida en la de l'instrument de planejament que habilita l'actuació (Pla general).  
Havent de constar en l'acord aprovatori l'obligatorietat d'executar a càrrec de l'actuació les mesures correctores previstes en l'estudi d'inundabilitat, inclosa la protecció enfront de temporals marítims en la part que corresponga a l'actuació i limitar els usos en la xarxa estructurant (xarxa primària adscrites a sectors adjacents) a espais lliures i zones verdes.  
Informe de l'àrea de residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental  
El dia 3 de desembre de 2004, es rep informe de l'Àrea de residus el contingut del qual és el següent:  
1. L'esmentat pla zonal, aprovat per Ordre del conseller de Medi Ambient de 18.01.2002, estableix que, per a l'àrea de gestió 2, a la qual pertany el municipi de Moncofa, una població equivalent de prop de 210.000 hab., per al qual es dimensiona la capacitat de les instal·lacions de valoració i eliminació de residus urbans en 120.000 Tn/any.  
2. Les bases tècniques del concurs de projectes de gestió aprovats pel consorci de l'Àrea de gestió 2 en data 16.07.2004 preveuen una capacitat de tractament de residus urbans de 120.000 Tn/any, incrementada en un 25% més (açò és, fins a 150.000 Tn/any) en règim continu, conseqüència d'increments poblacionals de les taxes de generació de residus.  
3. Per tant, atés que el previsible increment de població de Moncofa és de 45.000 hab., quelcom inferior al 25% del total de l'àrea de gestió 2 (52.500 hab.), no hi hauria inconvenient a admetre els residus urbans derivats d'aquest creixement urbanístic de Moncofa, encara que ha de deixar-se constància que les instal·lacions se situarien pràcticament al 100% de la capacitat màxima d'aquestes.  
Afeccions legals  
El projecte tramitat haurà de complir les legislacions sectorials per les que es regulen les afeccions que aquest produirà i que s'indiquen a continuació:  
. PATRICOVA: Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova definitivament el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana. En aquest acord s'inclou part de l'àrea de l'actuació com a zona amb nivells de risc d'inundació 1, i 3.  
Domini públic hidràulic: El llit del riu Belcaire i la zona de policia d'aquest resulta afectat pel desenvolupament de l'actuació, en executar un doble canalització del mateix disposant zones verdes sobre la zona de servitud. La zona de policia es veurà afectada per zones verdes de la xarxa primària. S'aplicarà el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.  
Zones humides: Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana. El Sector Belcaire sud es troba inclòs en la conca d'afecció de la marjal i Estanys d'Almenara, com a zona 4.A.  
. Els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.  
. Costes: L'actuació en el seu extrem est afecta el domini públic marítim terrestre, i s'aplica la Llei 22/88, de costes i el Reglament d'aquesta.  
. El nivell de soroll admissible estarà conforme amb el model d'ordenança municipal sobre la prevenció de la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions) elaborat a aquest efecte conjuntament per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
Consideracions ambientals  
Els principals impactes ambientals que es deriven de l'execució i funcionament del sector es deriven de:  
Afeccions a fauna i flora: Tenint en compte els informes emesos pel Servei de Gestió i Conservació de la Biodiversitat anteriorment exposats, es considera necessari estudiar amb detall en les èpoques idònies la possible presència de determinades espècies de fauna i flora d'interés per a la conservació, així com de la vegetació de la franja costanera.  
A la vista dels resultats, s'hauran d'adoptar totes aquelles mesures i modificacions que resulten necessàries si és el cas.  
Es considera recomanable recrear en la franja d'intens desguàs del riu Belcaire vegetació de ribera i de marjal donant continuïtat a la franja costanera. Aquesta recreació hi permetria donar un ús didàctic amb els diferents hàbitats característics de la zona costanera (saladars, marjal, vegetació de ribera, etc.), intentant compatibilitzar-lo amb l'ús turístic en la mesura que siga possible.  
Risc d'inundació: Segons el PATRICOVA, el sector objecte del projecte es troba afectat per un risc d'inundació de nivell 1 en la zona d'inundació en el con del Belcaire (codi CC23) i risc de nivell 3 en la zona sud oest del sector a causa de l'alt nivell freàtic que presenta la zona confrontant amb la marjal i Estanys d'Almenara (codi VC01). No obstant això en l'estudi d'inundabilitat es proposen unes actuacions ja descrites anteriorment que modifiquen el risc d'inundació, i que s'han informat favorablement per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i pel Servei d'Ordenació Territorial anteriorment citat.  
gestió de residus sòlids: la generació de residus pot ocasionar, si la gestió no és adequada, impactes paisatgístics, sobre el sòl, aqüífers, etc i fins i tot sent-ho requereixen d'infraestructures que generen un impacte territorial allí on s'implanten. Es produirà com a conseqüència del desenvolupament del sector un increment considerable en la producció de residus sòlids urbans, inerts, etc.. Havent-se indicat per part de l'Ajuntament que es fa càrrec de la seua gestió fins que s'implanten les instal·lacions previstes en el Pla Zonal de Residus.  
Subministrament d'aigua potable: el desenvolupament urbanístic projectat suposa un consum del recurs aigua de 2.097 m³/dia del qual actualment no disposa l'Ajuntament de Moncofa, per la qual cosa resulta necessària l'execució d'una nova planta potabilitzadora d'aigua per osmosi inversa, que es proveïrà dels cabals d'aigua de reg corresponent a la superfície del sector, així com augment de la concessió de cabals que s'han d'extraure, amb l'autorització prèvia per la Confederació Hidrogràfica tant per al canvi d'ús com per a l'increment de la concessió. No obstant això, en l'informe de FACSA del dia 24 de novembre de 2004, s'indica que s'estima que amb els cabals actuals es disposarà de cabal suficient per al subministrament dels sectors de Belcaire sud, Belcaire nord I Bobalar.  
Cal indicar, així mateix, que l'execució del projecte de la planta potabilitzadora es troba vinculat a la viabilitat de l'abocament de la salmorra generada en el procés a través de la connexió a un salmueroducte que preveu l'execució d'un emissari submarí enfront de la desembocadura del riu Belcaire. La principal problemàtica que presenta l'execució d'aquest és que el front litoral de Moncofa està inclòs en la LIC d'Algueros de Burriana-Nules-Moncofa, que s'estén aproximadament fins a 3.000 m mar endins de la línia de costa. El projecte d'emissari es troba actualment en fase d'avaluació d'impacte ambiental i tramitació d'autorització d'abocament.  
La repercussió ambiental del desenvolupament urbanístic té com a conseqüència l'augment del consum dels recursos hídrics i la seua repercussió en l'aqüífer de la Plana, a més de les incidències ambientals derivades de l'execució de les infraestructures precitades. La planta potabilitzadora s'instal·larà sobre sòls agrícoles.  
Per això es considera necessària en l'avaluació de la planta potabilitzadora l'acreditació mitjançant les autoritzacions dels òrgans competents (Confederació Hidrogràfica del Xúquer, etc.) la disponibilitat del recurs, igual que l'acreditació de no afectar negativament l'aqüífer de la Plana.  
Aigües residuals: Actualment les instal·lacions de depuració existents en el municipi de Moncofa no són capaces d'assumir el tractament de l'increment de població previst per l'execució del sector. Per això es preveu l'execució d'una nova EDAR a càrrec dels sectors urbanitzables, amb capacitat de tractament per a 108.330 habitants-equivalents, amb un volum de tractament en temporada alta de 20.000 m³/dia i tractament terciari per a 5.800 m³/dia amb destinació a aigua de reg (indica amb destinació a camp de golf i zones verdes).  
L'abocament de l'aigua residual depurada es té previst realitzar-lo al riu Belcaire a la cota de 13 msnm. a 300 m. de la desembocadura.  
Les instal·lacions previstes hauran de ser avaluades en el corresponent procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'aquestes.  
Les aigües residuals que es generen per l'execució del sector poden tindre efectes ambientals adversos si no es gestionen adequadament, i s'estima que han d'adoptar-se mesures preventives i correctores addicionals a les ja previstes amb aquest fi. Sent que l'Ajuntament de Moncofa no disposa actualment d'ordenances d'abocament al clavegueram ajustades al model d'ordenança d'abocament al clavegueram municipal elaborat per l'entitat de Sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, s'haurà d'incorporar a la normativa del sector les exigències derivades d'aquesta.  
Excavació i terraplenaments: Comprén les operacions d'extracció, recollida, terraplenament i moviment de terres en el mateix estudi d'impacte ambiental s'indica que aquesta acció afectarà el total de la superfície del sector i que el volum de terra que s'ha de moure serà molt important atés el condicionant d'inundabilitat en la zona, la qual cosa obliga a elevar tota la superfície afectada (a excepció de la zona de servitud de costes i del Belcaire) fins a la cota de la nova mota de canalització (4 metres). No obstant això no s'efectua una estimació del volum de terra que resultarà necessari aportar i els llocs de préstec d'on es preveu l'extracció d'aquesta.  
Les repercussions ambientals d'aquestes accions són de caràcter territorial ja que suposa el consum de terres externes al sector, ja siga del mateix municipi o fora d'ell, a més de la generació de pols, sorolls, alteració del paisatge, etc.   
Canvi d'ús del sòl: L'actuació projectada transformarà una àrea dedicada pràcticament en la seua totalitat al cultiu de regadiu (cítrics i horta), provocant una pèrdua de sòl amb una capacitat agrològica elevada. En conseqüència, el sòl com a recurs es veurà seriosament afectat en una superfície aproximada de 25'8 hectàrees.  
En aquest sentit s'ha sol·licitat informe a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, entre altres aspectes, per si la zona agrícola inclosa en el sector haguera sigut objecte d'alguna subvenció i si és el cas els condicionaments que d'això es derivaren.  
Accions derivades del procés urbanitzador  
Les incidències ambientals del model d'edificació intensiva es deriven de l'increment del nombre d'habitatges i per tant repercuteixen en una major pressió de població en el sòl referit, amb les conseqüències derivades d'augment de consum de recursos, augment en la generació de residus tant líquids com sòlids, augment de trànsit rodat, major consum d'energia, etc.  
L'augment d'edificabilitat que es projecta per a aquest sector (0'9 m²t/m²s) amb relació a altres sectors amb edificabilitat de 0'6 m² t/m²s, repercuteix per tant a més en un increment en altura de les edificacions i alteració del paisatge en una conca visual àmplia.  
Es considera necessari en conseqüència justificar el compliment de l'article 62.1 de la LRAU en el qual s'indica que tot sòl urbanitzable tindrà un aprofitament tipus semblant o un valor urbanístic semblant als altres sectors, per les repercussions ambientals anteriorment citades que suposa l'augment en l'edificabilitat en aquest sector.  
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta (annex I, apartat 8.G del Decret 162/90).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes mediambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'Homologació modificativa i pla parcial del sector Belcaire sud de les normes urbanístiques del terme municipal de Moncofa (Castelló), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental duent-se a terme les mesures correctores contingudes en aquest i en el seu Programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants d'obligat compliment establits en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Com a condicionants addicionals que s'han de complir per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat, s'hi estableixen els següents:  
1. Respecte a la preservació dels valors naturals de fauna i flora d'interés per a la conservació, hauran de realitzar-se estudis de detall per personal qualificat amb la supervisió i aprovació del Servei de Gestió i Conservació de la Biodiversitat a fi de determinar els punts següents:  
1.1: La presència de tortuga europea (Emys orbicularis) en les actuacions sobre la séquia de l'Illa i la resta de séquies que travessen el sector.  
1.2: La presència d'espècies vegetals d'alt interés per a la conservació com a Silene cambessedessii i diferents espècies de Limonium que aproximarien les comunitats vegetals a les estepes salines mediterrànies, hàbitat prioritari per a la conservació, en la franja costanera del sector de Belacaire sud.  
1.3. La delimitació de les zones amb vegetació que s'ha de conservar si és el cas.  
1.4. Establiment, si és el cas, de mesures i modificacions resultat dels estudis.  
1.5. S'establirà la idoneïtat del passeig marítim proposat d'acord amb els resultats dels estudis.  
1.6. Es recomana que els terrenys dedicats a via d'intens desguàs situats entre el Riu Belcaire i la mota de canalització que es crearà i que es dediquen a zones verdes i equipaments es desenvolupen majoritàriament recreant la vegetació de ribera i de marjal, utilitzant dissenys i espècies autòctones característiques d'aquestes zones.   
L'execució de les modificacions i mesures, si és el cas, resultat dels estudis abans referits haurà de disposar d'informe favorable del Servei de Gestió i Conservació de la Biodiversitat.  
2. Pel que fa al risc d'inundació es complirà al que estableix l'Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova definitivament el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Conseqüentment es compliran les mesures correctores indicades en l'estudi d'inundabilitat del tram de la desembocadura del riu Belcaire afecte el Pla general de Moncofa així com a allò que s'ha indicat en l'informe del Servei d'Ordenació Territorial d'aquesta Conselleria reflectits en aquesta declaració.  
3. S'haurà d'evitar efectuar qualsevol procés de contaminació que afecte especialment l'àmbit de la conca d'afecció de la marjal i Estanys d'Almenara.  
4. Respecte a la gestió dels residus sòlids, l'Ajuntament haurà de fer-se càrrec de la gestió d'aquests complint el pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus de la Comunitat Valenciana, el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.  
5. Respecte al subministrament d'aigua potable, abans de l'inici de les obres d'urbanització, s'haurà d'obtindre de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer la concessió del volum d'aigua necessari, autorització del canvi d'ús de l'aigua que actualment es destina al reg per al proveïment de la població prevista en el sòl residencial proposat en el projecte, així com qualsevol increment de la concessió si és el cas. Així mateix s'haurà d'informar sobre els cabals que s'han d'extraure dels pous, la legalitat d'aquests i traçat de les conduccions per a la portada d'aigües en el cas de ser-ne necessària la construcció.  
Igualment, el projecte de la planta potabilitzadora per osmosi inversa haurà de disposar de les autoritzacions preceptives de l'organisme de conca d'acord amb el Reial decret, de 28 de juliol 1995, pel qual es regulen les instal·lacions de dessalatge d'aigua marina o salobre. I està vinculada l'execució del projecte a la correcta eliminació de la salmorra prevista en el projecte d'emissari submarí, mitjançant les autoritzacions corresponents d'autorització d'abocament i prèvia declaració d'impacte ambiental favorable d'aquest.  
6. Paral·lelament a l'execució del sector s'efectuaran les infraestructures previstes en matèria de depuració de les aigües residuals corresponents a aquest sector, de manera que es garantisca el ple funcionament de les instal·lacions en el moment de l'inici de l'ocupació d'aquest. Les infraestructures es realitzaran a càrrec del sector segons el que estableix la modificació del concert previ. La gestió de les instal·lacions de depuració d'aigües residuals previstes per als nous sectors urbanitzables es realitzarà per una entitat gestora que garantisca el funcionament correcte i manteniment de les instal·lacions.  
Per al funcionament correcte del sistema de sanejament es construirà, per a donar servei als usos prevists, una xarxa separativa de pluvials i residuals.  
S'haurà d'obtindre autorització d'abocament de les aigües residuals i pluvials per part de la confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
7. S'ajustaran les condicions d'abocament al clavegueram al model d'ordenança d'abocament a la xarxa de clavegueram municipal elaborat per l'entitat de Sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
8. El material necessari per al terraplenament del sector per a l'augment de la cota d'urbanització haurà de provindre de pedrera o zona de préstec autoritzada, i s'ha de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Havent de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
9. Respecte a les possibles afeccions als elements integrants del patrimoni historicoartístic, s'haurà de complir a l'informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esports anteriorment exposat. En tot cas es complirà al que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
10. S'obtindrà informe favorable de la Direcció General de Costes per a l'execució del passeig marítim, conforme al que estableixen els articles 112 i 117 de la Llei 22/88, de costes, que haurà d'ajustar-se al resultat de l'estudi de detall del punt 1 d'aquesta declaració.  
11. Amb caràcter anual, i com a complement al Programa de vigilància ambiental, l'Ajuntament realitzarà un informe, que es remetrà l'últim mes de l'any, a aquesta Direcció General i que preveja els aspectes següents:  
A) Volum i destinació final dels residus sòlids generats en el municipi al llarg de l'any.  
B) Volum i procedència dels recursos hídrics consumits pel municipi al llarg de l'any.  
C) Capacitat de depuració de la EDAR en relació amb l'augment de la població, volum tractat, i qualitat i destinació final de l'efluent.  
12. Tots aquells projectes vinculats al desenvolupament del sector que es troben inclosos en els supòsits prevists en la legislació d'impacte ambiental hauran de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de desembre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Francisco Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 130/03-AIA  
Títol: Legalització d'explotació ovina i bovina  
Promotor: Juan Salvador Illueca Muñoz  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Tuéjar (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització d'una activitat ovina i bovina  
Localització: Partida Noguerillas, polígon 10, parcel·la 66, del terme municipal de Tuéjar (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtindre la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació bovina i ovina d'engreixament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'activitat està destinada a l'engreixament de corders, que s'enceben des dels 5-8 kg fins als 18-24 kg de pes viu, i vedells, que s'enceben des dels 40 kg fins als 350-400 kg, amb capacitat màxima aproximada de 1500 corders i 25 vedells.  
L'explotació està constituïda per una nau de planta rectangular de dues plantes, destinada a l'ordier de corders i vedells i un magatzem.  
Els animals s'engreixen sobre llit de palla. Durant el temps que els animals romanen en les naus es produeixen unes 5 Tm de fem, que és retirat per a destinar-lo com a adob orgànic a camps de cultiu, quan la terra i les condicions meteorològiques ho aconsellen.  
Les finestres de l'explotació estan cobertes amb tela mosquitera per a evitar l'entrada d'insectes, ocells o rosegadores. Es disposa de tanca perimetral en l'explotació. No es disposa de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, ja que disposa de sistema a pressió en què es prepara una solució d'aigua i desinfectant i s'aplica a tots els vehicles que accedisquen a la granja.  
Els cadàvers que es generen en l'explotació són retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa general de proveïment municipal.  
L'explotació es localitza aproximadament a 1,8 km del nucli de població.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient es va iniciar el 10 d'abril de 2003, amb la remissió, per part de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, expedient municipal i estudi d'impacte ambiental relatius a l'explotació.  
La informació pública s'ha realitzat als veïns confrontants a l'activitat, així com en el BOP núm. 217 de 12 de setembre de 2002, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull la informació següent:  
. Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
. Informe favorable de l'aparellador municipal.  
. Informe favorable del tècnic agrícola municipal.  
. Informe favorable del Ccp local de sanitat.  
. Autorització prèvia de la COPUT, concedida en data 28 de febrer de 2002. En el fonament de dret sisé s'indica que cap la legalització de l'explotació, encara que fora d'ordenació urbanística per superar l'alçària que fixen les ordenances urbanístiques municipals, sense poder augmentar la superfície construïda, volum edificat, ni cap paràmetre que afecte aquests conceptes.  
Afeccions legals  
El sòl on s'ubica l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.  
L'activitat que s'ha de legalitzar no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha relacionat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: aire, sòl, aigua, fauna, vegetació i paisatge.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, amb presència d'explotacions ramaderes majoritàriament de porcí.  
Els impactes que pot causar l'activitat sobre el medi identificats en l'estudi d'impacte ambiental es refereixen al causat sobre el sòl i l'aigua superficial i subsuperficial associada a la gestió inadequada del fem produït en l'explotació; sobre el paisatge, per introducció d'elements estranys i modificació d'aquest; entre altres.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores exposades en l'estudi d'impacte ambiental, es redueixen al compliment de les pautes higienicosanitàries que s'han de seguir en l'explotació, entre les que inclou la desinfecció, desinsectació i desratització. A més es fa al·lusió a altres mesures higienicosanitàries adoptades en l'explotació, entre les quals s'inclou l'eliminació de cadàvers a través d'una empresa gestora autoritzada a aquest efecte, retirada del fem a camps de cultiu com a adob orgànic, tanca dels terrenys, així com sistema de desinfecció a l'entrada de l'explotació que substitueix al gual sanitari.  
A pesar de no haver-se reflectit en l'estudi d'impacte ambiental mesures correctores acceptables, es considera mediambientalment acceptable l'activitat, sempre que s'apliquen els condicionants establits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'expedient relatiu a la legalització de l'explotació bovina i ovina, situada en el terme municipal de Tuéjar (València), promoguda per Juan Salvador Illueca Muñoz, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. Per a evitar l'emissió d'olors, s'afegirà al llit de palla periòdicament producte desodorant.  
. Haurà de construir-se femer, tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. El femer haurà de construir-se amb una capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans del aprofitament posterior d'aquestes, el qual s'utilitzarà quan les condicions meteorològiques ho aconsellen. Haurà de construir-se amb lleuger pendent, de manera que puguen dirigir-se els lixiviats a fossa de lixiviats, que podran ser novament incorporats al muntó.  
. A l'entrada de l'explotació es col·locarà sistema de desinfecció del trànsit rodat que accedisca a la mateixa.  
. Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.  
. Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de presentar-se contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte, tal com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de desembre de 2004... El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 283/04-AIA  
Títol: Subestació transformadora de Betxí de 220/20 kV  
Promotor: Iberdrola  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports.  
Objecte: Millora de subministrament d'energia elèctrica al municipi de Betxí.  
Localització: Partida Camí de Vila-real o de la Masia del municipi de Betxí en la província de Castelló de la Plana.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és construir una subestació transformadora per a atendre les demandes actuals i futures del municipi de Castelló, i millorar la qualitat i la capacitat del subministrament d'una zona en continu creixement.  
La nova subestació se situarà en una parcel·la situada a l'est de Betxí i ocuparà uns 13.862 m² de superfície, classificats com a sòl no urbanitzable comú agrícola.  
La subestació constarà de les instal·lacions següents:  
. Un sistema elèctric de 220 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i 8 posicions corresponents a quatre de línia, tres de transformador i la partició de barres.  
. Un sistema elèctric de 20 kV amb una configuració de doble barra tipus interior amb aïllament en SF6, conformat per tres mòduls de cel·les amb un total de 48 posicions de les quals, 30 seran eixides de línia, 3 de transformador, 2 de serveis auxiliars, 3 de bateries de condensadors, 2 de mesura, 4 unió, 2 d'enllaç de barres, una de partició i una de remunte. Aquest sistema quedarà completat amb la dotació en intempèrie de 3 bateries de condensadors (BC).  
. La transformació constarà de 3 transformadors de potència de 50 MVA cada un i relació 220/20 kV, amb les seues corresponents reactàncies trifàsica limitadores de posada a terra. Per al subministrament dels serveis propis de la subestació s'instal·laran en intempèrie dos transformadors de serveis auxiliars (TSA) de relació 20/0,380-0,220 kV i 250 kVA de potència cada u.  
. Un edifici en què quedaran integrats els sistemes elèctrics de 220 kV i 20 kV, elements de transformació, equips de control, protecció, comunicació, alimentació en BT, etc., necessaris per al funcionament correcte de la subestació, així com una Xicoteta dependència per a lavabo i vestidor.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 31 de maig de 2004 la Unitat Territorial d'Energia de Castelló de la Conselleria d'Infraestructures i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte d'instal·lació d'una subestació transformadora de Betxí de 220/20 kV.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte Subestació transformadora de Betxí de 220/20 kV, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm.84 de data 13 de juliol de 2004, i en DOGV núm. 4790 de data 5 de juliol de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
L'àrea d'estudi està dominada per l'ús urbà i agrícola, afavorint el creixement de Comunitats nitròfiles-ruderals i arvenses. Per això, no pot parlar-se d'àrees naturals o seminaturals que mostren un interés singular de cara a la conservació.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els canvis en la geomorfologia que es poden generar com a conseqüència dels moviments de terres que s'han de dur a terme per a la preparació del terreny, seran mínims ja que es construeix sobre un terreny pla erm, ocupat per espècies herbàcies, afrontant amb camins agrícoles i noves actuacions, com el nou cementeri de Castelló.  
La implantació de la subestació tindrà efectes sobre la qualitat de l'aire, per l'augment dels nivells sonors i la producció de camps elèctrics i magnètics, efectes que seran pràcticament inapreciables a causa de l'apantallament de la vegetació existent.  
Durant la fase de funcionament, es poden produir emissió de gasos, a causa d'una eventual pèrdua d'hexafluorur de sofre (SF6), gas sintètic i inert que s'utilitza com a dielèctric en els interruptors, també pot existir un impacte sobre el sòl i les aigües subterrànies, a causa d'un possible abocament incontrolat d'oli dels transformadors.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental hi ha contemplat les següents mesures correctores:   
. Minimització de les zones de recollida de materials de muntatge de la infraestructura o procedents de l'excavació.  
. Els canvis d'oli, reparacions i llavats de maquinària es duran a terme en zones específiques on no hi hi ha perill de contaminació de les aigües per abocaments de lubricants, formigó o altres productes.  
. Per a la instal·lació dels transformadors de potència està prevista la construcció sota les cisternes d'aquests, d'una safata de formigó armat estanca, a fi de recollir els possibles fluids que caiguen sobre ella i conduir-los, gràcies al pendent d'aquesta primer i canonada de fibrociment després, fins a un depòsit de formigó soterrat amb suficient capacitat per a acollir l'oli d'un transformador.  
Pel que fa al Programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de Subestació Transformadora de Betxí de 220/20 kV, promogut per Iberdrola, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'estableixen les següents:  
1. Una vegada efectuada la instal·lació es procedirà a la recollida de material sobrant i trasllat a un abocador autoritzat, i a la restauració a l'estat original de les zones afectades mitjançant l'aportació de terra vegetal i la plantació d'espècies arbustives i herbàcies pròpia de la zona, en l'interior de la parcel·la de manera atzarosa, fugint de les disposicions lineals.  
2. Si durant l'execució de les obres es produïra qualsevulla troballa arqueològica, el fet s'informarà de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana laquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de desembre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 68/ 0895 MXY  
Projecte: Homologació i pla parcial del sector Belcaire Nord del terme municipal de Moncofa  
Promotor: Ajuntament de Moncofa  
Autoritat Substantiva: Ajuntament de Moncofa, Comissió Territorial d'Urbanisme  
Localització: Terme municipal de Moncofa (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'homologació i el pla parcial del sector Belcaire Nord modifica les determinacions del planejament vigent, les normes subsidiàries de Moncofa, en el fet que la majoria de l'àmbit de l'homologació està classificat com a sòl no urbanitzable comú i estan dues xicotetes porcions classificades com a sòl urbà: (la unitat d'actuació UA-31) fins i tot sense executar i el sòl urbanitzable (UA-36) que no pot desenvolupar-se per afeccions a la llei de costes; reclassificant-se a sòl urbanitzable.  
El projecte estableix zones verdes distribuïdes al llarg i ample de tot el sector intentant prestar el millor servei als residents i usuaris.  
El pla proposa la creació d'un únic sector les característiques del qual són les següents:  
. Trama viària, formada principalment per:  
Una via de vora al costat de l'horta de 16,6 metres de secció, que comença en el sector de Palanfagues actualment en desenvolupament i voreja tot el sector per la part NO fins al riu Belcaire.  
Es proposa millorar l'estat i regularitzar l'ample, a 9m, d'un vial de connexió amb l'entrada del poble, per a evitar creuar-lo.  
Un vial de continuació de dos viaris de xarxa primària que conflueixen en el límit del sector fins a confluir amb els dos anteriors a l'altura del Tros de la Vila.  
. Trama de vial secundari:  
. En la major part de l'ordenació, el viari es planteja com una trama ortogonal amb orientació NS-EO. És d'ús intern de l'edificació i només s'interromp per a comunicar directament els viaris primaris en les rotondes.  
En la zona sud entre el nucli urbà del Tros de la Vila fins al riu Belcaire el viari s'orienta paral·lel al riu.  
. Zonificació per usos:  
El sòl dotacional d'equipaments es divideix en tres àrees, la major part es concentra al sud del sector. La resta es localitza en la part nord del sector (enfrontat a la zona dotacional de Palanfagues) i en la zona central, adossat a la parcel·la del terciari.  
Les zones verdes es reparteixen per tota l'ordenació amb diverses dimensions, geometries i funcionals. Són les de major superfície les que se situen a la vora del llit del riu Belcaire.   
La parcel·la d'ús terciari es localitza en el centre, adossada a l'agrupació esportiva del mateix caràcter privat però exclosa del sector.  
Les zones d'aparcament en vials es distribueixen repartides per tota l'ordenació i creen bosses on es preveu més necessitat, com a prop de la platja.  
L'ús destinat a habitatges es distribueix de la forma següent: habitatges unifamiliars aïllats o adossats a la vora del sòl urbà confrontant; en la franja sud es disposa paral·lela al riu i al Tros de la Vila edificació plurifamiliar aïllada en blocs de poca alçària amb parcel·la privada; en el gros de l'ordenació es disposa una trama ortogonal NS-EO, que llevat d'excepcions, està composta per illes sensiblement quadrades. Les illes, dins de la mateixa trama ortogonal quadrada, amb límit amb el sòl no urbanitzable es retallen pel costat NO d'aquestes per a ajustar-se al viari i que per estar en la part retardada de l'ordenació respecte al mar creixen en alçària Pb+11 buscant vistes sense tapar solejada.  
El desenvolupament del sector Belcaire Nord s'adequa als objectius definits en el concert previ per a la redacció del pla general de Moncofa (en el qual es preveu la reclassificació a sòl urbanitzable) ja que es tracta de crear un sector de 2a residència davant de l'escassetat de sòl per a aquest fi en un moment de màxima demanda, per la qual cosa, per a evitar que el procés d'aprovació del pla general allargue en el temps el seu desenvolupament, es presenta aquesta homologació i el seu corresponent pla parcial. La programació i posterior urbanització proporcionarà una augment de solars amb grans cessions de sòl dotacional a més de zones verdes.  
De la superfície total del sector s'han exclòs dues zones, el nucli urbà del Tros de la Vila, junt amb el camí del mateix nom, i el sòl urbanitzable terciari situat junt amb el camí de Palanfagues-2, no ordenant-se aquestes dues zones en el pla parcial del sector Belcaire Nord.  
En el document del pla parcial es realitza la justificació de l'actuació segons criteris bàsics com:  
Millorar l'accessibilitat mitjançant la implantació d'una xarxa viària que, connectant i prolongant els vials d'accés exteriors, done forma vertebrada a l'ordenació.  
Distribuir de forma coherent els diferents usos com a equipaments i habitatges.  
Optimar l'orientació de l'edificació tant per solejada com per vistes.  
Crear una ciutat oberta plantejant una edificació en alçària alliberant sòl.  
L'alternativa tècnica proposada per al desenvolupament de l'homologació i pla parcial del sector Belcaire Nord de Moncofa, proposa reclassificar un total de 666.072,71 m² de sòl no urbanitzable de règim comú en sòl urbanitzable i és l'ús dominant el residencial, són compatibles amb aquest el comercial i són incompatibles l'industrial i el terciari no comercial, l'ús secundari està representat pel terciari en bloc exempt.  
El sòl d'ús residencial es divideix en habitatges de tipologia aïllada o adossada ocupant 37.763,14 m² de superfície i en habitatges d'edificació oberta en bloc exempt síties en 195.926,62 m² de sòl.  
L'ús terciari en bloc exempt ocupa una superfície de 19.209,58 m².  
Les dotacions suposen el 59,51% de la superfície del sector i són les destinades a viari el 29,51% i les destinades a albergar zones verdes i equipaments el 30%.  
Les zones verdes se situen en 30 parcel·les al llarg i ample de tot el sector, sent la superfície total coberta per aquestes de 106.424,85 m² dels quals 86.590,43 m² corresponen a zones verdes de xarxa secundària.  
Es dotarà el sector amb una xarxa viària de 196.540,37 m².  
Els equipaments, de tipus esportiu-recreatiu i assistencial, situats en 5 parcel·les, ocuparan una superfície de 113.232,38 m².  
Per al proveïment d'aigua potable, el municipi de Moncofa no disposa actualment de cabals per a abastir el sector. En el certificat emés per l'empresa FACSA (Fomento Agrícola Castellonense, SA) s'indica que els recursos hídrics necessaris per al desenvolupament del sector suposen una dotació punta que no pot ser absorbida pels excedents del municipi. Indica que les solucions adoptades per a la dotació prevista estan detallades en el projecte Projecte de proveïment d'aigua potable a les noves zones urbanitzables del terme municipal de Moncofa, que garantirà la suficiència de recursos hídrics.  
D'aquest projecte es desprén que resulta necessària l'execució d'una nova planta potabilitzadora d'aigua per osmosi inversa, que es proveirà dels cabals d'aigua de reg corresponents a la superfície de sector, així com augment de la concessió de cabals que s'han d'extraure, amb l'autorització prèvia per la Confederació Hidrogràfica tant per al canvi d'ús com per a l'increment de la concessió si és el cas. No obstant això en l'informe emés per FACSA en 24 de novembre de 2004, s'hi indica que encara que el volum d'aigua extret dels pous actuals de reg no es coneix amb exactitud, les estimacions realitzades permeten avaluar que es tracta d'una quantitat semblant a les necessitats que s'han de cobrir pel desenvolupament dels nous sectors que s'han d'urbanitzar (Belcaire Nord, Belcaire Sud i Bobalar), sense necessitat d'augment d'extraccions.  
Respecte a les aigües residuals generades pel sector, sent que els actuals serveis municipals no són suficients, es preveu l'execució d'una nova EDAR a càrrec dels sectors urbanitzables, amb capacitat de tractament per a 108.330 habitants-equivalents, amb un volum de tractament en temporada alta de 20.000 m³/dia i tractament terciari per a 5.800 m³/dia amb destinació a aigua de reg.  
Pel que fa a la gestió dels residus sòlids, aquests seran posats a disposició de l'Ajuntament, per la qual cosa hauran de complir-se les ordenances de recollida i subsidiàriament el que establix el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana i pla zonal de la zona que ho desenvolupa. L'Ajuntament emet certificat en què indica que ha firmat un conveni de col·laboració amb diversos ajuntaments per a finançar les despeses d'emmagatzemament en l'abocador de Garrut, vigilància, transport i tractament fins a la planta autoritzada de residus generats en el municipi, que estarà en vigor fins a la posada en funcionament de les instal·lacions previstes en el pla zonal.  
2. Alternatives  
S'hi han presentat tres alternatives, a continuació es descriuen cada una d'elles:  
. Opció 0: No-desenvolupament del sector, rebutjada per l'Ajuntament per considerar que és prioritari el desenvolupament urbanístic que permeta l'aparició de nous sectors econòmics que substituïsquen a la deteriorada agricultura. En cas contrari opina que el municipi es despoblarà a mitjà termini.  
. Opció 1: Desenvolupament urbanístic del sòl situat al nord de la platja entre l'actual sòl urbà, el límit del terme municipal de Nules i el sòl no urbanitzable. Es va decidir abandonar aquesta alternativa a causa dels elevats riscs d'inundació (risc d'inundació 6 difícil de solucionar en un 80% de la zona estudiada) i per la proximitat i afecció directa a la zona d'amortització i a la zona humida de Nules-Burriana.  
. Opció 2: Desenvolupament del sector situat a l'oest del sòl urbà de la costa, al nord del riu Belcaire, al sud de l'eix del nucli històric amb la platja. L'Ajuntament s'ha decidit a desenvolupar l'opció 2 per les raons següents:  
. Permet el desenvolupament turístic del municipi i el foment de nous sectors econòmics que substituïsquen a l'agricultura.  
. El risc d'inundació que afecta la zona es pot disminuir a límits admissibles amb mesures correctores senzilles i assumibles per l'actuació.  
. Zona pròxima a la costa més allunyada de les zones humides catalogades.  
Aquestes alternatives d'ordenació estan condicionades per la proximitat de la zona marítima-terrestre i per les mesures correctores previstes en l'estudi d'inundabilitat del riu Belcaire. És per açò que es va decidir concentrar zones verdes i equipaments compatibles amb el risc d'inundació a la vora del llit del riu.  
Ha sigut situada una gran zona d'equipaments en la zona marítima terrestre per a minimitzar la pressió urbanística directament sobre la costa.  
Tramitació administrativa   
1. Informació pública  
Amb data 16 de març de 2004 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge dirigit al director de Gestió del Medi Natural, remés pel director territorial, l'estudi d'impacte ambiental, el document d'homologació i el pla parcial, sobre homologació i pla parcial del sector Belcaire Nord de Moncofa per a la tramitació d'aquest.  
El procés d'informació pública de l'alternativa tècnica del programa d'actuació integrada del sector Belcaire Nord en el terme municipal de Moncofa, va ser anunciat el 14 de maig de 2003 en el DOGV núm. 4499.  
Durant la informació pública (15 de maig al 9 de juny) i segons el certificat del secretari de l'Ajuntament de Moncofa no es van produir al·legacions de caràcter mediambiental si bé es van presentar 8 al·legacions tenint totes elles caràcter urbanístic, fent referència aquestes a disconformitats amb l'aprofitament particular de determinades parcel·les, a la delimitació de parcel·les i a notificacions suposadament no realitzades.  
Aquestes al·legacions, en no posseir caràcter mediambiental, no procedeixen per a la seua consideració en el que a avaluació d'impacte ambiental es refereix.  
2. Sol·licitud d'informació i documentació complementària  
Amb data 8 de setembre de 2004, la Direcció General de Gestió del Medi Natural va sol·licitar:  
A l'Ajuntament de Moncofa la informació següent:  
. Estudi d'inundabilitat.  
. Còpia de totes les al·legacions realitzades en el procés d'informació pública.  
. Estudi d'alternatives tècnicament viables.  
. Aprofundiment en aspectes insuficientment desenvolupats de l'estudi d'impacte ambiental.  
. Estudi de les accions derivades de la modificació de l'ordenació del territori.  
. Conseqüències de l'augment de la població.  
. Desenvolupament del Programa de vigilància ambiental.  
D'acord al procediment previst en la legislació d'impacte ambiental, es va efectuar consulta als següents organismes, sol·licitant:  
. A la Direcció General de Costes, informe respecte a l'afecció al domini marítim-terrestre.  
. A la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, informe sobre la urbanitzabilitat dels terrenys afectats per l'actuació, a causa del risc d'inundació.  
. A la Direcció General de Política Lingüística i patrimoni cultural valencià, informe sobre l'afecció a béns de caràcter historicocultural.  
Amb data 1 de setembre de 2004 es va realitzar una consulta a la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori en relació amb el risc d'inundació que puga derivar-se del desenvolupament del sector Belcaire Nord.  
Amb data 11 de novembre de 2004 es va sol·licitar informe al Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat sobre la incidència de les actuacions que es volen desenvolupar prop de les marjals de Nules i Almenara, així com al front litoral de la desembocadura del riu Belcaire, en l'hàbitat d'espècies de fauna catalogada, com és el cas de la tortuga europea comuna.  
Amb data 16 de novembre de 2004 es va enviar nota de règim intern a l'àrea de residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental com a consulta sobre l'adequació dels projectes urbanístics al Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana i al pla zonal en què està inclòs el municipi de Moncofa.  
Amb data 17 de novembre de 2004 es va sol·licitar a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació informe sobre les possibles repercussions sobre el canvi d'ús agrícola en la requalificació dels terrenys projectats en el cas que hagen sigut objecte d'alguna subvenció.  
Amb data 23 de novembre de 2004, la Direcció General de Gestió del Medi Natural va sol·licitar a l'Ajuntament de Moncofa informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià en complimentació d'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
Dels informes sol·licitats van ser contestats: el de la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori, en data 16 de setembre de 2004 i 18 de novembre de 2004; Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en data 5 d'octubre de 2004; el del Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat en data 16 i 26 de novembre de 2004 i el de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià en data 30 de novembre de 2004.  
El dia 13 d'octubre de 2004 l'Ajuntament de Moncofa aporta estudi d'inundabilitat i text d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental.  
El dia 9 de novembre l'Ajuntament remet certificat sobre l'aprovisionament d'aigua potable al sector de Belcaire Nord, certificat d'informació pública, còpia de les al·legacions, certificat d'aprovació provisional, projecte de planta depuradora, plans de traçat de línia elèctrica i projecte de potabilitzadora.  
El 18 de novembre de 2004, FACSA (Fomento Agrícola Castellonense, SA) que té en concessió el servei d'aigües potables de Moncofa, remet un certificat de suficiència de recursos hídrics per al sector basat en l'execució del Projecte de proveïment d'aigua potable a les noves àrees urbanitzables del terme municipal de Moncofa.  
El 24 de novembre de 2004, FACSA remet documentació complementària amb descripció dels pous utilitzats actualment per al reg en el sector de Belcaire Nord.   
No han sigut contestades les consultes remeses a l'àrea de residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental, a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Informes sectorials  
Informe del Servei d'Ordenació Territorial:  
L'informe emés pel Servei d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 11 de juny de 2004, informa favorablement després de l'anàlisi de l'informe d'inundabilitat remés per l'Ajuntament de Moncofa en el qual, després de l'estudi hidrològic de la conca del riu Belcaire, es redueix la zona afectada pel risc 1 i es proposen com a mesures correctores, la utilització de la zona de policia del llit com a via d'intens desguàs, dimensionant-se l'alçària dels caixers que flanquegen la via d'intens desguàs, a partir de l'avinguda de 500 anys de període de retorn i l'elevació de la cota d'urbanització. Aquest informe va ser aportat com a documentació annexa a la modificació del concert previ del Pla general de Moncofa per l'Ajuntament, sent aquest informe ampliació no significativa de l'informe emés pel Servei d'Ordenació Territorial en data 16 de setembre de 2004.  
Aquest informe sintetitza els diferents estudis i informes relatius a la inundabilitat de la zona.  
A continuació es transcriu part d'aquest:  
[.]1. Vist l'informe de data 24 de maig de 2004, emés per la Comissaria d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sobre l'estudi d'inundabilitat corresponent al tram de la desembocadura del riu Belcaire, afecte el Pla general de Moncofa.  
[.]4. Vist que l'estudi d'inundabilitat també concreta el risc d'inundació per temporals marítims i recomana la reparació de la mota longitudinal en dos punts de la costa, un situat al sud de la desembocadura del riu Belcaire i un altre al nord d'aquesta. Havent d'aconseguir la mota, almenys una cota d'1,68 metres .  
[.] 5 Vist que l'estudi d'inundabilitat proposa les següents mesures correctores, que eviten el risc d'inundació en l'àmbit de l'actuació   
Construcció d'una doble canalització mitjançant la sobreelevació d'uns terraplens per a crear una via d'intens desguàs en ambdós marges del riu (en la zona de policia del llit). En aquesta franja de terreny considerada com a xarxa primària adscrita als sectors adjacents, no es permeten els usos que disminuïsquen la capacitat hidràulica d'aquesta (es destina a zones verdes i usos rotacionals).  
Modificar la topografia tant dels vials perimetrals (per a contindre i dirigir el flux desbordat cap a l'aiguamoll i al sistema de drenatge) com dels sòls edificables, d'acord amb les cotes obtingudes en els models aplicats.  
Garantir que tots els passos elevats que comuniquen ambdós marges del riu Belcaire permeten el pas del cabal corresponent a l'avinguda de 500 anys (Q= 550 m³/s).  
L'adopció d'aquestes mesures resol els problemes provocats pel desbordament del llit, en l'informe es va establir l'obligatorietat d'executar a càrrec de l'actuació els obres necessàries per a protegir-la enfront de temporals marítim. Concretament, s'obliga a reparar la mota longitudinal elevant-la fins a la cota d'1,68 metres sobre el nivell del mar.  
Concloent l'informe del Servei d'Ordenació Territorial com segueix:  
Procedeix informar favorablement l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat corresponent al tram de la desembocadura del riu Belcaire, afecte el Pla general de Moncofa, en considerar-se prou complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) i no existir inconvenient per part de l'organisme de conca.  
Ha de constar en l'acord aprovatori l'obligatorietat d'executar a càrrec de l'actuació les mesures correctores previstes en l'estudi d'inundabilitat (inclosa la protecció enfront de temporals marítims en la part que corresponga a l'actuació) i limitar els usos en la xarxa estructurant (xarxa primària adscrita a sectors adjacents) a espais lliures i zones verdes.  
També haurà d'incorporar la següent condició establida en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer:  
En el moment que l'actuació urbanística afecte el domini públic hidràulic i/o zona de policia, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (text refós de la Llei d'aigües i disposicions que la desenvolupen).  
Mitjançant nota interna rebuda el dia 18 de novembre de 2004, la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial adjunta informe favorable del tècnic d'espais naturals de la Direcció Territorial de Castelló on es conclou que:  
La zona subjecta a homologació i pla parcial denominat Belcaire Nord, no presenta valors ambientals singulars i de la documentació elaborada per la Generalitat Valenciana no es desprenen riscs elevats per inundació, si bé hi ha un risc alt de contaminació a l'aqüífer per porositat que haurà de ser completat en l'exercici de l'activitat, en aquest sentit hauran d'aplicar-se les mesures correctores necessàries que minimitzen aquest risc. Haurà, finalment, de presentar-se un estudi sobre el volum d'aigua per a consum humà requerit pel projecte i obtenció de tals recursos.  
Informe del Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat  
En data 16 de novembre, el Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat va emetre nota de règim interior en resposta a la consulta que li va ser realitzada el dia 11 de novembre en què es diu:  
[.] En relació amb la presència d'espècies amenaçades o de particular interés, i consultats els informes disponibles en aquest Servei, li informe del següent:  
Com a espècie de fauna catalogada (Decret 32/2004) només cal mencionar la presència possible de tortuga europea en la zona de l'Estanyol, emparada per la seua inclusió en el Catàleg de zones humides.  
Com a espècie de flora d'especial rellevància per a la conservació, ha de citar-se Silene cambessedesii, espècie que apareix únicament a les Illes Pitiuses i en aquest tram de la costa de Castelló. Per a la protecció d'aquesta ja es va declarar una microreserva en el litoral del terme de Moncofa, ja prevista en el planejament. La presència d'aquesta espècie en altres zones del litoral ha de ser investigada, per al que ja s'han donat les oportunes instruccions als tècnics de conservació de flora a Castelló.  
L'informe remés en data 26 de novembre de 2004, fa referència a les àrees litorals pròximes a la desembocadura del riu Belcaire, dividint el litoral pròxim a la desembocadura en 4 zones, situant-se la zona 1 al nord i les zones 2, 3 i 4 al sud de la desembocadura. La zona 1 és la que correspon a l'àmbit del sector Belcaire Nord, de la qual es diu en l'informe enviat el dia 26 de novembre de 2004 que no posseeix cap valor botànic, i està ocupada per comunitats ruderals i arvenses dominades per espècies nitròfiles vanals d'àmplia distribució.  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer   
L'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, el 23 de setembre de 2004, en relació al projecte d'homologació i pla parcial del sector Belcaire Nord a Moncofa, resa el següent:  
[.]sobre l'esmentada zona es va informar conforme al que estableix el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció de riscs d'inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), al maig de 2004, referent a l'estudi d'inundabilitat i concreció de risc d'inundació en el tram de la desembocadura del riu Belcaire afecte el Pla general de Moncofa (Castelló).  
Igualment cal indicar que en l'àmbit de la zona d'estudi, es troba la zona CC23: riu Belcaire classificada de risc 1 en el PATRICOVA.  
També cal assenyalar que en aquesta actuació, en quant afecte el domini públic hidràulic i/o zona de policia, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (text refós de la Llei d'aigües i disposicions que la desenvolupen).  
Informe del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental  
Amb data 30 de novembre de 2004 la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport dóna eixida a l'informe realitzat pels tècnics de la unitat tècnica de patrimoni com a resposta a l'informe sol·licitat a l'Ajuntament per la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
En aquest informe es realitza un llistat històric d'esdeveniments en relació amb l'aprovació a efectes patrimonials de l'homologació i pla parcial de Belcaire Nord en el terme municipal de Moncofa.  
El procés es va iniciar en data 26 de maig de 2004, pel cap del Servei de Planificació i Ordenació Territorial de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló amb la remissió de documentació a la Conselleria de Cultura, concloent-se en data 23 de novembre de 2004 després d'informe favorable condicionat del tècnic d'arqueologia.  
Es diu en l'informe remés A la Direcció de Gestió del Medi Natural que el dia 12 de novembre del 2004 el tècnic en arqueologia informa que no hi ha inconvenient a autoritzar el pla Parcial sempre que es realitze el seguiment arqueològic de les parcel·les pròximes a la Via augusta.  
Es conclou l'informe com segueix:  
La nova documentació rebuda esmena les deficiències observades amb anterioritat, per la qual cosa no s'aprecia inconvenient a autoritzar l'homologació.  
Informe de l'àrea de residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
El dia 3 de desembre de 2004, es rep informe de l'àrea de residus en què s'indica el següent:  
1. El citat pla zonal, aprovat per ordre del conseller de Medi Ambient de 18-01-2002 estableix que, per a l'àrea de gestió 2, a la que pertany el municipi de Moncofa, una població equivalent de prop de 210.000 hab, per al qual es dimensiona la capacitat de les instal·lacions de valoració i eliminació de residus urbans en 120.000 Tn/any.  
2. Les bases tècniques del concurs de projectes de gestió aprovats pel consorci de l'àrea de gestió 2 en data 16/07/2004 preveuen una capacitat de tractament de residus urbans de 120.000 Tn/any, incrementada en un 25% més (açò és, fins a 150.000 Tn/any) en règim continu, conseqüència d'increments poblacionals de les taxes de generació de residus.  
3. Per tant, atés que el previsible increment de població de Moncofa és de 45.000 hab, quelcom inferior al 25% del total de l'àrea de gestió 2 (52.500 hab), no hi hauria inconvenient a admetre els residus urbans derivats d'aquest creixement urbanístic de Moncofa, encara que ha de deixar-se constància que les instal·lacions se situarien pràcticament al 100% de la capacitat màxima d'aquestes.  
3. Anàlisi de la informació complementària remesa  
El dia 13 d'octubre de 2004 l'Ajuntament de Moncofa aporta estudi d'inundabilitat i text ampliació de l'estudi d'impacte ambiental.  
L'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental es considera que satisfà les deficiències trobades en l'inicial.  
En l'estudi d'inundabilitat s'analitza el nivell de risc d'inundació en la zona de la desembocadura del riu Belcaire i s'hi indiquen una sèrie de mesures correctores per a disminuir-lo.  
El dia 3 de novembre de 2004 l'Ajuntament de Moncofa remet informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de 27 de setembre de 2004 sobre el document denominat Modificació del concert previ i fixació de la política municipal sobre vivendes de protecció oficial. En aquest es considera que és possible mantindre el caràcter favorable de l'anterior informe (emés l'11 d'abril del 2003), amb les observacions que llavors es van efectuar i les que a continuació es detallen:  
Com a condició de desenvolupament, els sectors de sòl urbanitzable de Belcaire Nord i Sud han d'assumir l'obligació de dur a terme totes les actuacions que s'indiquen tant en l'estudi d'inundabilitat com en l'informe de la Direcció General.  
El nou Pla general haurà d'ajustar-se en la seua totalitat al que estableix la Llei 4/2004, de juny, d'ordenació del territori i de protecció del paisatge.  
El Pla general que s'elabore haurà de tindre en compte el que estableix l'article 85 de la Llei 6/1989, de 7 de juliol, d'ordenació del territori de la Comunitat Valenciana, pel que fa a la suficiència dels recursos hídrics.  
Es considera que és possible continuar amb la tramitació de les actuacions: Belcaire Nord i Sud, Palafangues i Rajadell, sense esperar a l'aprovació definitiva del Pla general, sempre que s'acredite la compatibilitat d'aquest amb el nou model territorial que s'ha d'establir per aquest últim. No obstant això, es fa també necessari que es complete la documentació mitjançant un document conjunt en què s'establisca l'ordenació estructural de cada actuació en relació amb l'ordenació estructural dels altres sectors, així com la suficiència dels accessos als nous sectors des de les principals vies de comunicació i que es garantisca, conjuntament per a tots ells, la suficiència de subministrament d'aigua potable i de tractament de les residuals.  
Es fa insistència en la necessitat complir al que establix la Llei 8/2002, de 5 de desembre, d'ordenació i modernització de les estructures agràries de la Comunitat Valenciana.   
Per raó de tot el que succeeix, la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, amb data 27 de setembre de 2004, emet un informe favorable al concert previ en relació amb la nova documentació remesa per l'Ajuntament de Moncofa, amb les observacions assenyalades en l'informe.  
El dia 5 de novembre de 2004, l'Ajuntament de Moncofa aporta el document del pla especial d'ordenació de l'àrea destinada a centre de tractament de residus de la construcció i demolició i residus voluminosos, on es defineix i ordena la zona ocupada a hores d'ara per una antiga pedrera a la vora de l'autopista A-7 amb l'objectiu d'adequar el planejament del municipi al pla zonal de residus de la Comunitat Valenciana de les zones III i VIII, àrea de gestió 2.  
Es considera que aquest document no aclareix la viabilitat de les urbanitzacions des del punt de vista de la gestió de residus sòlids urbans.  
El dia 9 de novembre l'Ajuntament de Moncofa remet certificat sobre l'aprovisionament d'aigua potable al sector de Belcaire Nord, projecte de la planta potabilitzadora, planta depuradora d'aigües residuals, certificat d'informació pública, còpia de les al·legacions, aprovació provisional, informe d'aprovació provisional, plans de traçat de línia elèctrica i projecte de depuradora.  
El certificat sobre l'aprovisionament d'aigua potable, firmat pel cap del servei municipal d'aigües potables, assegura la capacitat de la solució adoptada per l'Ajuntament, aquesta solució es recull en el Projecte d'abastiment d'aigua potable a les noves zones urbanitzable del terme municipal de Moncofa i que aquesta garantirà la suficiència de recursos hídrics.  
Els altres certificats s'ajusten en forma i continguts al que sol·licita.  
El projecte de la depuradora justifica la necessitat una planta de depuració d'aigües residuals, i es realitza una previsió de capacitat i ocupació de sòl, a partir d'unes hipòtesis de consum i abocament per a un any horitzó, considerant-se, a més, la plena ocupació del sostre, residencial i terciari, construït en tot el municipi.  
El dia 24 de novembre de 2004 l'Ajuntament remet a l'Àrea d'avaluació ambiental documentació justificativa de la procedència de l'aigua per a proveïment d'aigua als sectors de Belcaire Nord, Belcaire Sud i Bobalar.  
En aquest document es justifica que el cabal necessari per a suplir la necessitat d'aigua potable, que no siga coberta pel canvi d'ús de les aigües de reg com a influent per a la potabilitzadora, serà subministrat a partir de 3 pous situats en els termes municipals de Burriana i Nules, per la qual cosa no s'extrauria més aigua de l'aqüífer de Moncofa.la Vall d'Uixó. D'aquests 3 pous només un d'ells té acceptada la concessió estant en tràmits d'obtindre els altres dos.  
A més, es diu que aquests 3 pous són els que subministren aigua per al reg de la superfície cultivada del sector, suposant-se que l'aigua que s'extrau per a reg és prou per a satisfer les necessitats hídriques dels nous sectors.  
Afeccions Legals  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de Llocs d'interés comunitari denominat LIC, encara que poden ser afectats per l'actuació el LIC denominat: Els Alguers de Burriana-Nules-Moncofa, situats en la platja, a 400m de l'àmbit d'estudi.  
No existeixen ni espais naturals ni ZEPAS en l'àmbit d'estudi.  
No existeixen microreserves de flora en la zona d'actuació.  
En referència a la presència de camins ramaders no en discorre cap per l'àmbit d'estudi, existint en el municipi dos camins ramaders: la Cabanera del Camí de Cabra i la Sendera del Serradal.  
No existeixen registrats en l'àmbit d'estudi Forests d'utilitat pública.  
Per tant, no es produeix cap tipus d'afecció sobre espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés, paisatge protegit), zones humides registrades en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valeriana, ZEPAS designades per a formar part de la xarxa Natura 2000, LICs proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000, microreserves vegetals, Forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració, ni camins ramaders.  
El projecte tramitat haurà de complir les legislacions sectorials per les que es regulen les afeccions que aquest produirà i que s'indiquen a continuació:  
PATRICOVA: Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova definitivament el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana. En aquest acord s'inclou part de l'àrea de l'actuació com a zona amb nivell de risc 1.  
Domini públic hidràulic: La desembocadura del riu Belcaire es veu afectada per l'actuació i es disposen zones verdes sobre la zona de servitud i policia. S'aplicarà el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.  
Costes: L'actuació en el seu extrem sud-est afecta la zona de servitud de protecció marítim-terrestre, i s'hi aplica la Llei 22/88 de costes i el reglament d'aquesta.  
Patrimoni cultural: En l'àrea afectada s'ha d'investigar l'existència de jaciments arqueològics i etnològics, i els és aplicable la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.  
Consideracions ambientals  
Els terrenys proposats per a l'homologació i pla parcial presenten en l'actualitat característiques agrícoles, estant dominats per fruiters llenyosos de regadiu, fonamentalment cítrics, i cultius hortícoles de temporada.  
Els terrenys a ocupar no presenten en l'actualitat, segons informe del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés mediambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en el context provincial o de Comunitat Valenciana.  
La vegetació que s'observa davall el cultiu de tarongers és de caràcter nitròfil a causa dels fertilitzants utilitzats.  
En les proximitats de l'àrea objecte d'urbanització, a certa distància, hi ha dos espais catalogats com a zones humides que són la marjal d'Almenara i la marjal de Nules, que formen un cordó litoral que actualment es troba interromput tan sols en els municipis de Moncofa i Sagunt per cultius agrícoles i àrees residencials o industrials.  
Es troba catalogat en aquesta zona un LIC, en el mar Mediterrani, denominat Alguers de Burriana . Nules . Moncofa.  
Fent un anàlisi de la cartografia temàtica de la COPUT es dedueix que els aspectes ambientals més significatius són els següents:  
. El risc d'inundació és molt elevat en la franja ocupada pel llit del riu Belcaire. La zona sud de l'àmbit d'actuació té un risc d'inundació 1, és a dir, freqüències altes amb calats elevats, segons el PATRICOVA.  
. L'alta accessibilitat als recursos hídrics en l'interior de la zona d'actuació.  
. L'alta capacitat agrològica en el 90% del sòl que es pretén urbanitzar.  
. El risc de contaminació dels aqüífers, que és mitjà en el 80% de la zona d'actuació i l'existència d'una zona de risc molt alt en l'extrem nord d'aquesta.  
. Hi ha almenys un jaciment als voltants de la zona d'actuació, concretament en la zona coneguda com El Mostar.  
La zona es troba rodejada de LIC's, i es troben pròxims la marjal i estanys d'Almenara, la marjal de Nules.Burriana'i el mar Mediterrani que en aquesta zona constitueix el LIC Alguers de Burriana-Nules. Els dos primers es troben inclosos en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana.  
Possible existència de fauna protegida en la zona d'actuació, especialment aus, a causa de la proximitat del mar i les dues zones humides protegides.  
Segons el PATRICOVA, el sector objecte del projecte es troba afectat per un risc d'inundació 1 en la zona del con de dejecció del Belcaire. No obstant això en l'estudi d'inundabilitat es proposen unes actuacions ja descrites anteriorment que modifiquen el risc d'inundació, i que s'han informat favorablement per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i pel Servei d'Ordenació Territorial.  
La zona es troba en un entorn on els aqüífers es troben sobreexplotats per la qual cosa el subministrament d'aigua haurà de recolzar-se en un minuciós estudi de solucions de les diverses possibilitats de subministrament d'aigua a la zona.  
L'aigua com a recurs, es veurà afectat pel substancial increment en el consum de recursos hídrics per al consum de la població.  
Respecte al subministrament d'aigua potable, el desenvolupament urbanístic projectat suposa un consum del recurs aigua en quantitat que no està a disposició de l'Ajuntament de Moncofa, per la qual cosa resulta necessària l'execució d'una nova planta potabilitzadora d'aigua per osmosi inversa, que es proveirà dels cabals d'aigua de reg corresponents a la superfície del sector, així com augment de la concessió de cabals que s'han d'extraure, amb l'autorització prèvia per la Confederació Hidrogràfica tant per al canvi d'ús com per a l'increment de la concessió. No obstant això, en l'informe de FACSA del dia 24 de novembre de 2004, s'indica que amb els cabals actuals es disposarà de cabal suficient per al subministrament dels sectors de Belcaire Nord, Belcaire Sud i Bobalar.  
Cal indicar així mateix, que l'execució del projecte de la planta potabilitzadora es troba vinculada a la viabilitat de l'abocament de salmorra generada en el procés a través de la connexió a un salmorraducte que preveu l'execució d'un emissari submarí enfront de la desembocadura del riu Belcaire. La principal problemàtica que presenta l'execució d'aquest és que el front litoral de Moncofa està inclòs en el LIC d'Alguers de Burriana-Nules-Moncofa, que s'estén aproximadament fins a 3.000 metres mar endins des de la línia de costa. El projecte d'emissari es troba actualment en fase d'avaluació d'impacte ambiental i tramitació d'autorització d'abocament.  
La gestió de les aigües residuals generades i les pluvials hauran de separar-se en xarxes de sanejament distintes i es requereix la construcció d'una estació depuradora prou capacitada per al tractament de les aigües residuals generades.   
Actualment les instal·lacions de depuració existents en el municipi de Moncofa no són capaces d'assumir el tractament de l'aigua que ocasiona l'increment de població previst pel sector. Per això es preveu l'execució d'una nova EDAR a càrrec dels sectors urbanitzables, amb capacitat de tractament per a 108.330 habitants-equivalents, amb un volum de tractament en temporada alta de 20.000 m³/dia i tractament terciari per a 5.800 m³/dia amb destinació a aigua de reg (s'indica amb destinació a camp de golf i zones verdes). L'abocament de l'aigua residual depurada es té previst realitzar-lo al riu Belcaire a la cota de 13 m.s.n.m, a 300 m de la desembocadura.  
Les aigües residuals que es generen per l'execució del sector poden tindre efectes ambientals adversos en cas de no gestionar-se adequadament, estimant-se que han d'adoptar-se mesures preventives i correctores addicionals a les ja previstes amb aquest fi.  
Sent que l'Ajuntament de Moncofa no disposa actualment d'ordenances d'abocament al clavegueram ajustades al model d'ordenança d'abocament al clavegueram municipal elaborat per l'entitat de sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, s'haurà d'incorporar a la normativa del sector les exigències derivades d'aquesta.  
La generació de residus pot ocasionar, si la gestió no és adequada, impactes paisatgístics, sobre el sòl, aqüífers, etc. i fins i tot en ser-lo requereixen d'infraestructures que generen un impacte territorial allí on s'implanten. Es produirà com a conseqüència del desenvolupament el sector un increment considerable en la producció de residus sòlids urbans, inerts, etc. Havent-se indicat per part de l'Ajuntament que es fa càrrec de la seua gestió fins que s'implanten les instal·lacions previstes en el Pla zonal de residus.  
El creixement del municipi requereix l'estudi sobre la viabilitat d'aquest basant-se en la disponibilitat de lloc per a depositar els residus que es generen en el municipi, en resposta a açò, l'Ajuntament ha aportat un pla especial per a fixar la ubicació d'un centre de tractament de residus de la construcció i demolició i residus voluminosos i així adequar el planejament del municipi al Pla zonal de residus de la Comunitat Valenciana de les zones III i VIII, àrea de gestió 2.  
Els moviments de terres vinculats amb el desenvolupament del sector tenen unes repercussions ambientals de caràcter territorial ja que suposen el consum de terres externes al sector, ja siga del mateix municipi o fora d'ell, a més de la generació de sorolls, pols, alteracions de paisatge, etc.  
En tot cas, pel fet que a més del Pla parcial proposat per al sector Belcaire Nord, concorren altres quatre plans parcials (Rachadell, Palafangues, Belcaire Sud i Bobalar) en el mateix municipi, es podrien generar importants impactes ambientals si aquest augment no és acompanyat de la necessària previsió d'infraestructures i integració conjunta d'aquestes en el marc d'un planejament general. En aquest sentit, i com es comenta en l'anàlisi de la informació complementària rebuda, l'Ajuntament de Moncofa ha realitzat una modificació del document de concert previ del PGOU per a integrar les actuacions proposades en el marc d'aquest PGOU. Aquest nou document de concert previ ha sigut informat favorablement per la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial, incloent observacions que asseguren la compatibilitat amb el nou model territorial a establir. Aquestes observacions consisteixen en la necessitat elaborar un document conjunt en què s'establisca l'ordenació estructural de cada actuació en relació a la dels altres sectors i la justificació de la suficiència dels accessos als quatre sectors que s'estan tramitant actualment des de les principals vies de comunicació, així com que, conjuntament per a tots ells, es garanteix la suficiència de subministrament d'aigua potable i de tractament de les aigües residuals i una correcta gestió dels residus sòlids urbans.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta (annex I, apartat 8.G del Decret 162/90).  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el decret 162/90, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989 de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'Homologació i pla parcial del sector Belcaire Nord, del terme municipal de Moncofa, el promotor del qual és l'Ajuntament de Moncofa, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en les condicions establides en l'apartat segon d'aquesta proposta.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. S'hauran de complir les observacions esmentades en l'informe de concert previ emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial amb data 27 de setembre de 2004.  
2. Respecte a la preservació dels valors naturals de fauna i flora d'interés per a la conservació, hauran de realitzar-se estudis de detall per personal qualificat amb la supervisió i aprovació del Servei de Conservació de la Biodiversitat a fi de determinar els punts següents:  
a. La presència de tortuga europea (Emys orbicularis) en les actuacions sobre la séquia de l'Illa i la resta de séquies que travessen el sector.  
b. Es recomana que els terrenys dedicats a via d'intens desguàs situats entre el riu Belcaire i la mota de canalització que es crearà i que es dediquen a zones verdes i equipaments, es desenvolupen majoritàriament recreant la vegetació de ribera i de marjal, utilitzant dissenys i espècies autòctones característiques d'aquestes zones.  
Així mateix, l'execució de les modificacions i mesures correctores resultat dels estudis referits, si és el cas, hauran d'obtindre informe favorable del Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
3. Quant al risc d'inundació, es complirà al que estableix l'Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova definitivament el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Conseqüentment es complirà a les conclusions de l'informe relatiu a l'estudi d'inundació en el tram de la desembocadura del riu Belcaire afecte el Pla general de Moncofa realitzat per la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori en data de 16 de setembre de 2004, omplit per l'adjunt a la modificació del concert previ del Pla general de Moncofa. D'aquest últim s'ha transcrit part del mateix en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
4. S'haurà d'evitar qualsevol procés de contaminació que afecte la marjal d'Almenara ni a la marjal de Nules, tant en la fase d'urbanització com en la d'explotació.  
5. Respecte a la gestió dels residus sòlids, l'Ajuntament haurà de fer-se càrrec de la gestió d'aquests complint el Pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus de la Comunitat Valenciana, el Reial Decret 1.481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.  
6. Respecte al subministrament d'aigua potable, abans del desenvolupament del sector, s'haurà d'obtindre de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer la concessió del volum d'aigua necessari, autorització del canvi d'ús de l'aigua, que actualment es destina per a reg, per al proveïment de la població prevista en el sòl residencial proposat en el projecte, així com qualsevol increment de la concessió si és el cas. Així mateix s'haurà d'informar sobre els cabals que s'han extraure dels pous, la legalitat d'aquests i traçat de les conduccions per a la portada d'aigües en el cas de ser-ne necessària la construcció.  
Així mateix, el projecte de la planta potabilitzadora per osmosi inversa haurà de disposar de les autoritzacions preceptives de l'organisme de conca d'acord amb el Reial decret de 28 de juliol de 1995, pel qual es regula les instal·lacions de dessalatge d'aigua marina o salobre, i està vinculada l'execució del projecte a la correcta eliminació de la salmorra prevista en el projecte d'emissari submarí mitjançant les autoritzacions corresponents d'abocament i prèvia declaració d'impacte ambiental favorable.  
7. Paral·lelament a l'execució del sector, s'efectuaran les infraestructures previstes en matèria de depuració d'aigües residuals corresponents de manera que es garantisca el ple funcionament de les instal·lacions en el moment de l'inici d'ocupació. Les infraestructures es desenvoluparan a càrrec del sector segons el que estableix la modificació del concert previ. La gestió de les instal·lacions de depuració d'aigües residuals previstes per als nous sectors urbanitzables es realitzarà per una entitat gestora que garantisca el funcionament correcte i manteniment de les instal·lacions.  
Per al funcionament correcte del sistema de sanejament es construirà, per a donar servei als usos prevists, una xarxa separativa de pluvials i residuals.  
S'haurà d'obtindre autorització d'abocament de les aigües residuals i pluvials per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
8. S'ajustaran les condicions d'abocament al clavegueram d'acord amb el model d'ordenança d'abocament a la xarxa de clavegueram municipal elaborat per l'entitat de sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
9. El material necessari per al terraplenament del sector necessari per a l'augment de la cota d'urbanització haurà de provindre de pedrera o zona de préstec autoritzada, i haurà de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada, disposant de les autoritzacions sectorials preceptives.  
10. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
11. Respecte a les possibles afeccions als elements integrants del patrimoni historicoartístic, s'haurà de complir a l'informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esports anteriorment exposat. En tot cas es complirà al que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
12. Amb caràcter anual, i com a complement al Programa de vigilància ambiental, l'Ajuntament realitzarà un informe, que es remetrà l'últim mes de l'any a aquesta Direcció General i que preveja els aspectes següents:  
a. Volum i destinació final dels residus sòlids generats en el municipi al llarg de l'any.  
b. Volum i procedència dels recursos hídrics consumits pel municipi al llarg de l'any.  
c. Capacitat de depuració de l'EDAR en relació amb l'augment de la població, volum d'aigües residuals tractades en l'any, i qualitat i destinació final de l'efluent.  
13. Tots aquells projectes vinculats al desenvolupament del sector que es troben inclosos en els supòsits prevists en la legislació d'impacte ambiental hauran de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen oportuns.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de desembre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 296/04-AIA  
Títol: Modificació puntual 1/04 al PGOU de Callosa de Segura  
Promotor: Ajuntament de Callosa de Segura  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Callosa de Segura  
Localització: Terme municipal de Callosa de Segura  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la reclassificació d'una xicoteta parcel·la de sòl no urbanitzable, de 4.621,95 m² de superfície, ocupada actualment per una nau propietat de l'empresa Redesmar SA, a sòl urbà.  
Amb aquesta actuació es pretén demolir la nau per a donar continuïtat a la ronda de Callosa de Segura i poder construir un institut propietat de la Generalitat Valenciana.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 8 d'octubre de 2004 l'Ajuntament de Callosa de Segura va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a la Modificació puntual 1/04 al PGOU de Callosa de Segura.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la Modificació puntual 1/04 al PGOU de Callosa de Segura, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 4.759 de data 24 de maig de 2004 sense que s'hi hagen presentat al·legacions  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
Ja que la zona d'estudi està actualment ocupada per una nau industrial, que porta en funcionament prop de 20 anys, i a causa de la proximitat d'aquesta al nucli urbà de Callosa, no existeix pràcticament afecció ni al medi biòtic ni abiòtic.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Com el sòl ja es troba totalment transformat no es preveuen impactes rellevants, únicament es produirà un impacte sobre la qualitat de l'aire a causa de les emissions de pols i soroll durant les labors de derrocament de la nau i urbanització de la parcel·la.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental  
Com a mesures protectores i correctores que eviten o minimitzen els efectes negatius causats, cal destacar:  
. Per a reduir l'emissió de pols a l'atmosfera es procedirà a l'envelat de camions.  
. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.  
. Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser correctament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la Modificació puntual 1/04 al PGOU de Callosa de Segura, promogut per l'Ajuntament de Callosa de Segura, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 de desembre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 282/04-AIA  
Títol: Subestació transformadora d'Orpesa de 132/20 kV  
Promotor: Iberdrola  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports  
Objecte: Millora de subministrament d'energia elèctrica al municipi d'Orpesa  
Localització: Sector R5-A del municipi d'Orpesa  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és construir una subestació transformadora per a atendre les demandes actuals i futures del municipi d'Orpesa, millorant la qualitat i la capacitat del subministrament d'una zona en continu creixement.  
La nova subestació se situarà en una parcel·la situada al nord de la ciutat d'Orpesa, en el complex urbanístic conegut com a Marina d'Or, concretament en la parcel·la S-RD-8 del Pla parcial del sector R5-A, d'uns 10.572 m² de superfície, classificats com a sòl dotacional.  
La subestació serà de tipus interior i constarà de les instal·lacions següents:  
. Un sistema elèctric de 132 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i 5 posicions corresponents a dos de línia, dos de transformador i l'enllaç de barres.  
. Un sistema elèctric de 20 kV amb una configuració de simple barra partida (SBP) tipus interior amb aïllament en SF6, conformat per dos mòduls de cel·les amb un total de 26 posicions de les quals, 16 seran en línia, 2 de transformador, 2 de serveis auxiliars, 2 de bateries de condensadors, 2 de mesura, 1 unió i 1 de partició de barres, agrupades en 2 mòduls de cel·les de 8 línies cada un situats en un edifici. Aquest sistema quedarà completat amb la dotació en intempèrie de 2 bateries de condensadors (BC).  
. La transformació constarà de 2 transformadors de potència trifàsics, de relació 132/20 kV-40MVA cada un, amb les seues corresponents reactàncies trifàsica limitadores de posada a terra. Per al subministrament dels serveis propis de la subestació s'instal·laran en intempèrie dos transformadors de serveis auxiliars (TSA) de relació 20/0, 380-0, 220 kV i 250 kVA de potència cada u.  
. Un edifici en què quedaran integrats els sistemes elèctrics de 132 kV i 20 kV, elements de transformació, equips de control, protecció, comunicació, alimentació en BT, etc., necessaris per al funcionament correcte de la subestació, així com una xicoteta dependència per a lavabo i vestidor.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 31 de maig de 2004 la Unitat territorial d'energia de Castelló de la Conselleria d'Infraestructures i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte d'instal·lació d'una Subestació transformadora d'Orpesa de 132/20 kV.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte Subestació transformadora d'Orpesa de 132/20 kV, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 84 de data 13 de juliol de 2004, i en el DOGV núm. 4790 de data 5 de juliol de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
L'àrea d'estudi està dominada per l'ús urbà i agrícola, afavorint el creixement de comunitats nitròfilo-ruderals i arvenses. Per això, no pot parlar-se d'àrees naturals o seminaturals que mostren un interés singular de cara a la conservació.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els canvis en la geomorfologia que es pot generar com a conseqüència dels moviments de terres que s'han de dur a terme per a la preparació del terreny, seran mínims ja que es construeix sobre un terreny pla ocupat per cultius agrícoles.  
La implantació de la subestació tindrà efectes sobre la qualitat de l'aire, per l'augment dels nivells sonors i la producció de camps elèctrics i magnètics, efectes que seran pràcticament inapreciables en produir-se en l'interior de l'edifici que albergarà tot l'equip.  
Durant la fase de funcionament, es poden produir emissió de gasos, a causa d'una eventual pèrdua d'hexafluorur de sofre (SF6), gas sintètic i inert que s'utilitza com dielèctric en els interruptors, també pot existir un impacte sobre el sòl i les aigües subterrànies, a causa d'un possible abocament incontrolat d'oli dels transformadors.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les següents mesures correctores:   
. Minimització de les zones de recollida de materials de muntatge de la infraestructura o procedents de l'excavació.  
. Els canvis d'oli, reparacions i llavats de maquinària es duran a terme en zones específiques on no hi hi ha perill de contaminació de les aigües per abocaments de lubricants, formigó o altres productes.  
. Per a la instal·lació dels transformadors de potència està prevista la construcció sota les cisternes d'aquests, d'una safata de formigó armat estanca, a fi de recollir els possibles fluids que caiguen sobre ella i conduir-los, a disposició del pendent d'aquesta primer i canonada de fibrociment després, fins a un depòsit de formigó soterrat amb suficient capacitat per a acollir l'oli d'un transformador.  
Pel que fa al Programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de Subestació transformadora d'Orpesa de 132/20 kV, promogut per Iberdrola, sempre que el mateix es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'hi estableixen les següents:  
1. Una vegada efectuada la instal·lació es procedirà a la recollida de material sobrant i trasllat a un abocador autoritzat, i a la restauració a l'estat original de les zones afectades mitjançant l'aportació de terra vegetal i la plantació d'espècies arbustives i herbàcies pròpia de la zona, en l'interior de la parcel·la de manera atzarosa, fugint de les disposicions lineals.  
2. Si durant l'execució de les obres es produïra qualsevulla troballa arqueològica, el fet s'informarà de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 de desembre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.