Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6902, del 14-11-2012 (2012/10027)

RESOLUCIÓ de 17 de setembre de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Aielo de Malferit i Traiguera. Expedients números 263/08 AIA i 285/08 AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6902

Data del DOGV
:   14-11-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/10599


Data del document
:   17-09-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Aielo de Malferit
    * Traiguera
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 17 de setembre de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Aielo de Malferit i Traiguera. Expedients números 263/08 AIA i 285/08 AIA. [2012/10754]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, en què s'establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 263/08 AIA Aielo de Malferit i 285/08 AIA Traiguera.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Dades del projecte en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica:  
Expedient: 263/6972-XDQ.  
Títol: Pla Especial del Paratge Natural Municipal Barranc de la Fosc.  
Promotor: Ajuntament de Montesa (València).  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Localització: el paratge limita al nord amb el riu Cànyoles; al sud, amb el terme d'Aielo de Malferit; a l'oest, amb el terme de Vallada, i per l'est, s'ha seguit una línia que unix diferents pics amb l'objecte de delimitar una àrea tancada.   
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte d'este projecte de pla especial és garantir la protecció del paratge natural municipal denominat Barranc de la Fosc, de 604,74 hectàrees de superfície, tal com es desprén de les dades aportades en l'estudi d'impacte ambiental, fonamentalment pel que fa a la conservació i millora de l'estat dels recursos naturals, els ecosistemes i les espècies que hi ha presents, ja que constituïx un enclavament de gran valor natural per al municipi de Montesa. Al seu torn, es respon a la necessitat de mantindre una de les àrees d'esplai per a la població. Per tant, per a la consecució de tot això, en l'àmbit del pla especial proposat, s'establix el marc que regularà el règim de l'espai natural, els usos i les activitats permesos i prohibits, així com el seu ús públic.   
  
Este projecte es redacta a l'empara de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i constituïx un dels plans especials previstos en els articles 177 i següents del Reglament de Gestió Territorial i Urbanística aprovat per mitjà del Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell.   
El paratge natural municipal proposat s'ubicaria al sud-oest del terme municipal de Montesa i correspondria a una gran part de la forest d'utilitat pública núm. 78, l'Ombria. Concretament, l'àmbit territorial que ocuparia inclouria les parcel·les cadastrals que s'enumeren a continuació:  
- Polígon 11: part de les parcel·les 9008 i 9009.  
- Polígon 12: parcel·les 37, 51, 52, 60, 61, 62, 9003, 9011, 9012, 9009, 9006, 9007, 9010, 9002, 9014 i part de les parcel·les 1, 9004 i 9005.  
Els límits del paratge són els següents:  
- Pel nord: limitaria amb el domini públic hidràulic del riu Cànyoles, des del límit amb el terme municipal de Vallada fins a la partida de Coves Blanques, ajustant-se al límit de les parcel·les de cultiu situades al sud del caixer (parcel·les 55 i 56 del polígon 12).  
- Per l'est: de nord a sud, este límit partix des de la desembocadura del barranc de la Mortera fins al riu Cànyoles, seguix per la línia de cim fins a la confluència amb l'assegador de la Llomba, a continuació prosseguix per este assegador fins que arriba al camí de Montesa a Aielo de Malferit, pel qual continua vorejant les parcel·les de cultiu situades al seu costat, a la partida de la Bassa Roja (parcel·les 4, 5, 6, 9, 10, 11 i 12 del polígon 12). Finalment, des del perímetre de la parcel·la 12 enllaça amb el camí de la Bassa Roja que, al seu torn, actua en part com a límit sud del paratge.  
- Al sud: d'est a oest, el límit coincidix inicialment amb el camí de la Bassa Roja, fins a arribar a l'altura de la parcel·la 38 del polígon 12, situada en la partida de la Foia Redona, les subparcel·les de la qual "a", "h" i "j" actuen com a límit del paratge.  
- Cap a l'oest limita amb el terme municipal de Vallada.  
El planejament urbanístic vigent al municipi de Montesa està constituït per les normes subsidiàries aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 27 de setembre de 1988. S'hi qualifiquen com a sòl no urbanitzable els terrenys afectats pel paratge natural municipal, amb distinció de diferents categories, tal com es desprén de la documentació tècnica aportada pel promotor del projecte i del certificat municipal, subscrit per la secretària i l'alcalde de Montesa, amb data 22 de maig de 2008:   
- Sòl no urbanitzable comú: es correspon amb parcel·les de cultiu pràcticament abandonades en l'actualitat i que es troben localitzades a la partida de la Fosc.  
- Sòl no urbanitzable amb especial protecció forestal: a la resta de l'espai referit.  
Este pla especial, a l'efecte urbanístic, modifica les dos qualificacions existents; d'una banda, suprimix la categoria del Sòl no Urbanitzable comú que afecta el sector del paratge localitzat a la partida de la Fosc i l'integra en la mateixa qualificació que afecta la resta de l'espai, a fi d'obtindre més racionalitat en l'ordenació ja que, actualment en este sector no s'exercix activitat agrícola i presenta les mateixes característiques que en la resta de la superfície. Una segona modificació consistiria en el canvi de la qualificació del Sòl no Urbanitzable d'especial protecció forestal per la del Sòl no Urbanitzable protegit-paratge natural municipal. Per tant, a l'efecte urbanístic, es qualifica la totalitat del paratge natural municipal com a sòl no urbanitzable protegit-paratge natural municipal. Esta classificació s'ajusta al que establix l'article 4.2 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl no Urbanitzable, per la qual es poden qualificar com a sòl no urbanitzable protegit els terrenys que continguen valors naturals, paisatgístics o culturals, la restauració, la conservació o el manteniment dels quals convinga a l'interés públic local.  
  
Respecte a l'ordenació efectuada en el pla especial, s'ha considerat la totalitat de l'espai com una única zona, àrea forestal; es configura una única unitat ambiental homogènia que es justifica sobre la base que dins de l'espai no hi ha presència de cap tipus d'infraestructura. Al seu torn, i considerant la complicada accessibilitat a l'interior a causa de la morfologia del terreny i a l'escassetat de xarxa viària, la possibilitat d'implantar instal·lacions d'ús públic es veu molt limitada. Per tot això, el règim d'usos permesos i prohibits serà el mateix per a tot l'àmbit del pla especial, no hi haurà diferenciació en este sentit dins dels seus límits i no caldrà, en conseqüència, establir diferents categories de protecció.  
  
Quant al contingut de la normativa reguladora dels usos i de la gestió del paratge, s'establixen dos apartats fonamentals. En el primer, s'establixen les normes generals per a la protecció de recursos generals i la regulació de determinades activitats susceptibles d'incidir en el medi natural; en el segon apartat normatiu s'establixen normes específiques dirigides a la protecció dels espais en funció dels valors que presenten.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 18 de setembre de 2008, l'Àrea d'Espais Naturals de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, va remetre a l'Àrea d'Avaluació Ambiental este projecte, amb la inclusió de l'estudi d'impacte ambiental corresponent, el projecte de pla especial i l'expedient administratiu, constituït pels certificats i informes que es detallen a continuació:   
1. Informe subscrit pel comissari d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb data 24 de juliol de 2008, en el qual, entre altres qüestions, s'assenyalen les que es transcriuen a continuació:   
- La Llei 11/2005, de 22 de juny, per la qual es modifica la Llei 10/2001, de 5 de juliol, del Pla Hidrològic Nacional, arreplega en l'annex II, en la llista d'inversions, entre altres actuacions declarades d'interés general de l'Estat, la presa de Montesa. Estes obres se situen en la zona o pròximes a l'àmbit territorial del projecte del pla especial del paratge natural i, per tant, la seua declaració i les actuacions i usos arreplegats en la seua normativa han de ser compatibles inequívocament amb l'execució i explotació d'estes obres.  
  
- En el Pla Hidrològic de Conca del Xúquer, aprovat pel Reial Decret 1664/1998, de 24 de juliol, en el Catàleg d'Infraestructures Bàsiques del Pla, en les actuacions de defensa contra les inundacions, apareix el control d'inundacions en el riu Cànyoles, presa de Montesa.  
- Han de quedar fora de perill totes les competències que la legislació vigent atribuïx a l'Estat en relació amb el domini públic hidràulic.  
  
- Com que es tracta d'un paratge natural relacionat amb els recursos hídrics, cal garantir la participació de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en els seus òrgans de govern i gestió.   
2. Certificat municipal amb data 26 de maig de 2008, subscrit per la secretària interventora i l'alcalde de la localitat de Montesa, en què s'exposa l'acord adoptat pel Ple en la sessió extraordinària celebrada el 22 de maig de 2008, relatiu a l'aprovació del projecte i, conseqüentment, la decisió d'iniciar la tramitació de la declaració com a paratge natural municipal del Barranc de la Fosc, situat al terme municipal de Montesa.   
3. Certificat municipal amb data 9 de setembre de 2008, subscrit per la secretària interventora de l'Ajuntament de Montesa, en què s'exposa que el procediment d'exposició al públic d'este projecte de pla especial s'ha efectuat per mitjà de la inserció de l'edicte corresponent en el DOCV número 5807, amb data 16 de juliol de 2008, sense que s'hi haja presentat cap al·legació.   
4. Criteri de conformitat positiu, emés per la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, amb data 29 de maig de 2008, en què es resol emetre informe favorable sobre la iniciativa de l'Ajuntament per a la declaració de paratge natural municipal de l'espai referit, d'acord amb les disposicions de l'article 4 del Decret 161/2004, del Govern valencià, de regulació dels paratges naturals municipals; d'acord amb l'informe tècnic de l'Àrea d'Espais Naturals, amb data 13 de febrer, en què s'emet un informe favorable sobre esta iniciativa, ja que complix els preceptes de l'article 3 del Decret 161/2004, de regulació dels paratges naturals municipals i l'enclavament presenta valors naturals d'interés local especials que en justifiquen la protecció, a l'empara del que establix l'article 9 de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. S'hi estima, igualment, que la delimitació territorial de l'espai proposat és adequada per a garantir la protecció del paratge.   
  
  
5. Informe de l'Àrea d'Indústria i Innovació de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació, amb data 24 de juny de 2008, en què s'indica "que actualment es troba en tramitació el pla especial d'ordenació urbanística per a l'aprofitament miner relatiu a la sol·licitud de concessió d'explotació derivada del permís d'investigació Paula, número 2850, que afecta el terme municipal de Montesa, sobre les quadrícules mineres definides per les coordenades geogràfiques que es transcriuen a continuació. L'expedient esmentat es troba en el moment actual pendent de l'anunci de la Direcció General d'Indústria i Innovació, relatiu a la Resolució de 8 de maig, de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació.  
Vèrtex Geogràfiques Europees  
PP 38º 56' 0,00'' N 0º 38' 0,00'' W  
1 38º 56' 0,00'' N 0º 37' 0,00'' W  
2 38º 55' 20,00''N 0º 37' 0,00'' W  
3 38º 55' 20,00''N 0º 38' 0,00'' W  
6. Informe del Servici Territorial d'Indústria i Innovació de València, amb data 16 de setembre de 2008, en què s'indiquen les consideracions que es transcriuen a continuació:  
- Respecte als drets miners existents al terme municipal de Montesa:  
- Pedrera Áridos Mangay, núm. 1160.  
- Permís d'investigació Paula, núm. 2850.  
- Sol·licitud de concessió d'explotació derivada Paula, núm. 2850, que es tramita actualment amb el Pla Especial d'Ordenació Urbanística.   
- Respecte a l'article 122 de la Llei 22/1973, de Mines: "Qualsevol prohibició que continguen els instruments d'ordenació sobre activitats incloses en la Llei de Mines ha de ser motivada i no pot ser de caràcter genèric".  
- L'article 451 del Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística corresponent al títol VII, "Intervenció en l'ús del sòl", establix en relació amb l'explotació de la pedrera, en el punt 2 (article 451.2), que "les finques han de comptar amb la superfície mínima que s'establisca de manera justificada i motivada en el planejament. És imprescindible l'establiment d'un perímetre com a mínim de 500 metres d'ample al voltant de tot l'àmbit de la pedrera, amb prohibició expressa de l'ús residencial".   
- Igualment, s'informa que podria ser aplicable també a pedreres autoritzades l'article 4 del Decret 2414/1961, de 30 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses, que establix el següent:  
"Estes activitats s'han de supeditar, quant a l'emplaçament, a les disposicions sobre el particular en les ordenances municipals i en els plans d'urbanització de l'ajuntament respectiu i, per al cas que no hi haja normes, la Comissió Provincial de Servicis Tècnics assenyalarà el lloc adequat on haja d'emplaçar-se, tenint en compte el que aconsellen les circumstàncies especials de l'activitat de què es tracte, la necessitat de la seua proximitat al veïnat, els informes tècnics i l'aplicació de mesures correctores. En tot cas, les indústries fabrils que hagen de ser considerades com a perilloses o insalubres només poden emplaçar-se, com a regla general, a una distància de 2.000 metres comptadors des del nucli més pròxim de població agrupada."  
  
Este precepte és aplicable al supòsit plantejat, atés que a la Comunitat Valenciana, tal com s'assenyala en la disposició final quarta de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, únicament deixa de ser aplicable el títol II del Decret 2414/1961 referit. És important tindre en compte que l'article 4 esmentat no es troba en el títol II i, per tant, hi és perfectament aplicable.   
  
- L'article 18 de la Llei 10/2004, del Sòl no Urbanitzable, preveu la zonificació amb delimitació de "zones en què no siga possible l'explotació de pedreres, extraccions d'àrids o terres o amb recursos geològics o hidrogeològics".  
- Tant la Llei Urbanística Valenciana (Llei 16/2005, de 30 de desembre) com el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial Urbanística (Decret 67/2006, de 12 de maig) establixen els plans d'informació, les cartografies temàtiques i la documentació gràfica.  
- Conseqüentment, s'emet un informe favorable en el cas que este pla especial preveja tots i cada un dels drets miners adjuntats i es complisca estrictament la normativa urbanística quant a perímetres de protecció, cartografia dels recursos minerals existents al terme municipal, etc., com també l'article 122 de la Llei de Mines vigent.  
  
Sol·licitud d'informes o documentació complementària  
Amb data 3, 6 i 8 d'octubre de 2008, d'acord amb el que establix l'article 18 del reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental (aprovat pel Decret 162/1990, de 15 d'octubre), s'efectua una consulta al Servici de Biodiversitat, Servici de Gestió Forestal i Direcció General del Paisatge de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, en relació amb els impactes ambientals que poden derivar-se del projecte mencionat, i se sol·licita un informe en què es presenten les propostes o consideracions que, en matèria de la seua competència, els organismes esmentats considere convenient efectuar per a una major defensa i protecció del medi ambient.  
No obstant això, únicament consta en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica la remissió de l'informe elaborat pel Servici de Biodiversitat, amb data 10 d'octubre de 2008, pel qual se subscriu que, una vegada revisat l'estudi d'impacte ambiental, no hi ha cap inconvenient, per la seua banda, per a l'aprovació del pla especial.  
Consideracions ambientals  
1. En l'estudi d'impacte ambiental s'ha desplegat una descripció dels elements principals del medi de la zona d'estudi, algunes de les característiques de la qual s'indiquen a continuació:  
- Des del punt de vista fisiogràfic, l'àmbit d'estudi es correspon pràcticament en la totalitat amb la categoria de muntanyós (pendents majors del 30%, amb grans desnivells). No obstant això, hi ha altres categories que varien des de vessants accentuats (pendents 30-45%), en una petita zona situada al sud del paratge, vessants moderats (pendents 15-30%), a l'entorn del barranc de la Mortera (sector nord-est), i la categoria de fortament ondulat (pendents 8-15%), que caracteritza la zona sud-est del paratge.  
- Des del punt de vista hidrològic, el barranc de la Fosc és el principal caixer existent dins de l'àmbit d'estudi, i recorre gran part del paratge, al qual tributa la resta de barrancs i torrents de l'espai, entre els quals cal destacar el barranc de la Llobera, el barranc de la Cova Murada, el barranc de la Font del Meló, el barranc de Primo i el barranc de la Foia Redona. Dins de l'espai també es troba la font del Meló, aproximadament a 3 km de l'inici del sender SL-CV 61.  
  
- La vegetació de l'espai és la típica vegetació mediterrània, tenint en compte que la zona s'ha vist afectada per diferents incendis, l'últim dels quals, el 1994, va cremar gran part de la forest, la qual cosa ha propiciat el desenrotllament de gran part de la vegetació actual.   
  
No obstant això, cal destacar la presència d'una sèrie d'endemismes com el margalló, l'arboç, el freixe, la murta, el timó, el pebrer, etc., entre altres espècies recollides en l'Orde de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades.  
- Respecte a la fauna i els mamífers presents a l'espai natural, prenent com a referència la informació procedent del Banc de Dades de Biodiversitat de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, hi ha representades diverses espècies d'amfibis, rèptils i mamífers inclosos en el Catàleg Valencià de Fauna Amenaçada, tant dins de la categoria de protegides com de vulnerables.  
  
- Actualment, l'espai no forma part de cap parc natural, zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA), lloc d'interés comunitari (LIC) o altres figures de protecció previstes en la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits. Tampoc està catalogat com a zona humida ni té cap microreserva declarada al seu interior.  
  
2. Dins de l'àmbit territorial del paratge natural municipal no s'ha identificat cap element catalogat per l'Àrea de Patrimoni Cultural de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià dins de les seues diferents categories (jaciments arqueològics, béns d'interés cultural i béns etnològics).  
3. Els usos i aprofitaments que tenen lloc en l'actualitat en l'àmbit del paratge natural municipal són els següents:  
- Dins de l'aprofitament agroforestal, s'hi despleguen principalment els aprofitaments cinegètic i apícola. Respecte a l'aprofitament cinegètic, la zona d'estudi està inclosa en el vedat privat de caça menor La Fosch, gestionat per la Societat de Caçadors de Montesa, amb una superfície de 1.387 ha.   
- Pel que fa a l'aprofitament de pastures, en l'actualitat no es desenrotlla dins de l'àmbit del paratge natural municipal, encara que sí que n'hi ha aprofitament molt pròxim al límit est del paratge, per la zona de la Bassa Roja.   
- Tampoc s'hi desplega actualment l'activitat agrícola.  
- Hi ha recol·lecció de bolets al sector est, a la partida de la Bassa Roja.  
- Dins de l'àmbit del paratge es desenrotllen diversos esports de muntanya, entre els quals el senderisme i l'escalada.  
4. Quant a les vies de comunicació, no hi ha cap carretera ni pista asfaltada en l'àmbit d'estudi, i únicament discorren uns quants camins per l'interior, entre els quals els següents:  
- Camí de Montesa a Aielo de Malferit.  
- Camí del Mal Passet.  
- Camí de la Bassa Roja.  
El paratge també és travessat pel sender local, SL-V61, de 1,5 km de longitud, que discorre paral·lel al barranc de la Fosc.  
5. El paratge natural municipal no està travessat per cap línia elèctrica d'alta tensió, ni xarxa de telecomunicacions.  
6. Dins de l'àmbit del paratge discorre el Cordel d'Enguera a Aielo de Malferit, el qual actua com a part del límit est de l'espai i coincidix en gran part amb el camí de Montesa a Aielo de Malferit a la zona de la Bassa Roja; l'amplària legal d'esta via pecuària de 37,5 metres i la seua longitud aproximada és de 10.500 metres dins del terme.  
  
7. La major part del paratge es troba qualificada com a zona exterior residual en el Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana aprovat pel Govern valencià per mitjà de l'Acord de 26 de juliol de 2000; paral·lelament, hi ha una altra zona reduïda qualificada com a no apta, a causa de la incompatibilitat ambiental existent respecte a l'aprofitament eòlic.  
  
8. Quant als riscos ambientals de l'àmbit avaluat, i d'acord amb les observacions de la cartografia temàtica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, s'identifiquen els següents:   
  
- El risc potencial d'incendi en la major part de l'espai natural es qualifica com a moderat. Hi ha zones puntuals que presenten diverses categories, que varien des d'extrem fins a greu, baix o molt baix.   
  
- Al sector nord del paratge, entorn del riu Cànyoles i el barranc de la Fosc, i a l'entorn de la Penya Llarga, hi ha risc de despreniment, així com a la zona dels Alts del Pastor.   
- Hi ha dos zones amb erosió actual alta (40-100 t/ha/any): una, a l'entorn del barranc de la Mortera, i una altra zona localitzada al sud-oest, a l'entorn de la Penya Llarga. La zona nord del paratge (pròxima al riu Cànyoles) presenta erosió actual moderada (15-40 t/ha/any), i una zona puntual localitzada a la Bassa Roja presenta erosió actual baixa (<15 t/ha/any). El risc d'erosió potencial és molt alt pràcticament en tot el paratge, i això suposa que, en un futur, les pèrdues de sòl poden ser superiors a les 100 t/ha/any, tal com es desprén de la documentació tècnica avaluada.   
- Pràcticament la totalitat de l'espai presenta una vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies de nivell mitjà.  
- D'acord amb el pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre el risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), hi ha dos petites zones dins del grup de risc 1 (probabilitat d'inundació alta amb un període de recurrència menor de 25 anys i amb un calat superior a 80 centímetres) a l'entorn del riu Cànyoles: una zona es localitza al sector nord-oest del paratge, al límit amb el terme municipal de Vallada, i l'altra zona es localitza al sector nord-est, prop de la partida de Coves Blanques.   
9. Tenint en compte que l'àmbit objecte d'estudi per a la implantació del paratge natural es considera acceptable, es recomana que, en un futur, l'Administració competent estudie la possibilitat d'incloure-hi, a través de les diferents figures legalment establides, zones que posseïsquen els mateixos valors ambientals o més alts mereixedores també de protecció, perquè es puguen prendre les mesures de conservació i protecció corresponents.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, tal com es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
3. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, el desplegament de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
4. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
5. L'article 16.2m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Basant-se en tot això, i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el Pla Especial del Paratge Natural Municipal Barranc de la Fosc, al terme municipal de Montesa (València), sempre que es desplegue d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i el projecte de pla especial presentats, i els condicionants i les modificacions establits en l'apartat segon d'esta declaració.   
  
  
Segon   
Se supedita l'execució d'este projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'incorporaran a la normativa del Pla Especial totes les consideracions que s'establixen en l'informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb data 24 de juliol de 2008, i en l'informe del Servici Territorial d'Indústria i Innovació de València, amb data 16 de setembre de 2008.   
2. S'ha de revisar la redacció de l'article 5 del Pla Especial i modificar-lo de manera que es complisca el que establix la legislació vigent d'impacte ambiental en relació amb:  
Estaran sotmesos a declaració d'impacte ambiental els plans generals i les seues revisions en tot cas. Igualment, se sotmetran a declaració d'impacte ambiental les modificacions del pla general quan afecten sòl classificat com a no urbanitzable i els plans parcials i plans especials, incloent-hi les seues modificacions. En conseqüència, es consideraran també revisions i modificacions del pla especial i, per tant, sotmeses a declaració d'impacte ambiental les alteracions dels límits de les zones de protecció que s'hi assenyalen que puga introduir el planejament que s'aprove amb posterioritat, inclús encara que suposen un augment de les condicions de protecció o un increment de la superfície protegida.  
  
3. S'obtindrà l'informe favorable de la Conselleria de Cultura relatiu a la conformitat de la normativa desplegada en el pla especial amb la normativa de protecció del patrimoni cultural; caldrà d'incorporar al projecte totes les consideracions i modificacions que la Conselleria de Cultura establisca respecte d'això.   
4. Respecte al pla de prevenció i extinció d'incendis, cal obtindre un informe previ favorable del Servici de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, i incorporar a la normativa del pla especial totes les consideracions que s'hi establisquen.   
5. L'informe o memòria anual que ha de realitzar l'Ajuntament es presentarà davant de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
6. Abans de la realització del pla d'ús públic del paratge es realitzaran els estudis pertinents que permeten realitzar una regulació adequada d'activitats com ara l'escalada, el senderisme, etc., les quals es prohibiran quan la seua realització impedisca o dificulte la realització normal dels processos biològics de la zona, tal com s'arreplega en la normativa del pla especial. En particular, s'ha de prohibir l'escalada en zones de nidificació de rapaços, quan hi haja comunitats rupícoles d'interés o quan estos usos pertorben el sentit de l'ús adequat i sostenible de l'espai; caldrà obtindre prèviament un informe del Servici de Biodiversitat d'esta conselleria en què s'establiran totes les mesures o consideracions que es consideren oportunes respecte d'això.   
  
7. A més del que establix el pla especial, se sotmetran a avaluació d'impacte ambiental tots els projectes, plans i actuacions quan així ho determine la legislació vigent en eixe moment, tant estatal com autonòmica.  
8. D'acord amb les disposicions de l'article 35 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, "la vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades per l'Agència del Medi Ambient correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals".  
  
  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que consideren pertinents en defensa del seu dret i dels seus interessos.  
  
Quart   
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb les disposicions de l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 8 de juny de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno».  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 285/08-AIA.  
Títol: explotació de guatles de posta.  
Promotor: Codornices Guillén, SL.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Traiguera (Castelló).  
Objecte del projecte: obtindre la llicència ambiental per a la legalització i l'ampliació de l'explotació avícola de posta.  
Localització: polígon 92, parcel·les 11 i 12, del terme municipal de Traiguera (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtindre la llicència ambiental per a legalitzar parcialment i ampliar una activitat avícola de guatles de posta amb les característiques, d'acord amb la documentació aportada, següents:  
L'activitat consistix en la posta i l'envasament d'ous de guatla. Les guatles s'allotgen en gàbies disposades en bateria. Els ous s'arrepleguen davall de les gàbies sobre cinta transportadora, passen a l'envasament i l'embalatge per a l'expedició posterior als centres de comercialització.  
La superfície de l'explotació és de 13.276 m², en la qual es localitza una nau de 720 m² legalitzada, amb capacitat per a 90.000 guatles i un centre d'envasament de 300 m². Hi ha una segona nau sense legalitzar de 690 m², amb capacitat per a 80.000 guatles, i es pretén construir una tercera nau de 690 m², amb capacitat per a 80.000 guatles. Les naus de posta són de planta rectangular i coberta d'estructura corba. Interiorment, es distribuïxen les gàbies disposades en files, les quals s'ordenen en bateria. La gallinassa s'arreplega sobre cintes transportadores automàtiques localitzades davall de les gàbies, i s'extrau i es deposita directament en camions per a la recollida i gestió fora de l'explotació.  
  
S'estima que les necessitats anuals d'aigua potable a l'explotació pugen a 3.041 m³/any d'aigua de consum animal, i es disposa de concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a explotar un pou amb un cabal autoritzat de 3.000 m³/any.  
La gallinassa generada s'estima en 3.500 t/any per al total de l'explotació, i es retira dos vegades per setmana per una empresa aliena a l'explotació, directament des de les naus fins al camió, sense que es projecte la construcció d'un femer.  
Els cadàvers generats a l'explotació es depositen en les instal·lacions habilitades per a esta finalitat per l'Associació d'Usuaris de Casetes de Castelló.  
Es considera que l'activitat no genera efluents líquids o que hi ha abocament associat a les aigües de neteja.  
Les aigües sanitàries procedents del centre de classificació s'acumularan en fossa sèptica i seran gestionades per una empresa gestora autoritzada i transportada a l'EDAR municipal.  
Les aigües pluvials no s'arreplegaran o es canalitzaran i únicament es construirà una vorera de formigó que evitarà la infiltració d'esta aigua a l'interior i a la fonamentació de les naus.  
No s'aporta informació relativa a la gestió dels residus sanitaris i especials ramaders.  
Es disposarà de ventilació natural per mitjà de carener zenital i finestra contína, així com ventilació forçada per mitjà de cool-system.  
Com a mesures higienicosanitàries, s'hi inclou dotar les finestres de les naus de tela mosquitera, tanca perimetral i arc de desinfecció a l'entrada de l'explotació.  
L'explotació es localitza a més de 4.000 m del nucli de població i a més de 1.000 m d'altres explotacions de la mateixa espècie.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient relatiu a la declaració d'impacte ambiental s'inicia amb data 29 de setembre de 2008, amb la remissió per l'Ajuntament de Traiguera del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat en el DOCV núm. 5816, de 29 de juliol de 2008, en el tauler d'edictes de l'Ajuntament, i s'ha notificat als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
  
2. Informes sectorials i documentació complementària  
Els informes inclosos en l'expedient s'arrepleguen a continuació:  
  
- Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb data 16 de gener de 2009, del qual s'extrauen les consideracions següents:  
- No hi ha afecció al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia ni incidència en el règim de corrents.  
- El sistema de tractament de les aigües residuals no es considera adequat, ja que no es pot assegurar que l'abocament no haja de tindre un impacte negatiu sobre el medi receptor.  
- Queda prohibit l'abocament de qualsevol residu líquid que puga generar-se.  
- El subministrament d'aigua procedix de pou propi autoritzat per a 3.000 m³/any, ús industrial, i necessita 2.873 m³/any per a animals i 0,1 l/dia per al personal (5 operaris).  
- Resolució favorable sobre la qualificació i informe de la Comissió Territorial d'Anàlisi Ambiental Integrat de Castelló, en sessió celebrada amb data 28 d'abril de 2008.  
- Certificat de compatibilitat urbanística municipal amb data 11 de juny de 2007.  
- Informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, d'acord amb el que establix la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, del Sòl no Urbanitzable, amb data 24 de setembre de 2007.  
- Informe favorable de la tècnica municipal amb data 26 de novembre de 2007.  
- Informe favorable de l'inspector sanitari de la Conselleria de Sanitat amb data 11 de desembre de 2007.  
- Informe favorable de la secretària municipal amb data 19 de febrer de 2008.  
- Informe favorable de l'Alcaldia amb data 20 de febrer de 2008.  
- Sol·licitud de l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en relació amb la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, amb data de registre d'entrada de 5 de maig de 2008.  
- Contracte de retirada de gallinassa per l'empresa representada per Jesús Crespo Lafuente, per a destinar-la com a adob orgànic, amb data 2 de gener de 2005. El termini de vigència del contracte és d'un any.  
Afeccions legals  
El sòl en què s'exercix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable d'interés i s'hi permet l'ús ramader, segons les normes subsidiàries de planejament urbanístic municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o cap altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
L'explotació es localitza en direcció NE respecte al nucli de població, inserida en una zona agrícola de secà dedicada principalment al cultiu d'olivera. Segons la cartografia temàtica d'esta conselleria, litològicament es caracteritza per estar inserida en una zona constituïda per cudols, graves, arenes i argiles, fisiogràficament es tracta d'una zona fortament ondulada, la vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és mitjana, el risc d'erosió actual i potencial és baix (pèrdua de 7-15 t/ha/any), no hi ha risc de solsida ni d'inundació.  
  
La zona on s'exercix l'activitat no presenta valors ambientals rellevants, ja que s'ubica en un entorn amb un grau de naturalitat escàs i els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són:  
- L'aire, per contaminació associada a la emissió de partícules sòlides en suspensió o gasos associats a la gallinassa generada.  
- Les aigües superficials i subsuperficials, per contaminació associada a lixiviació de la gallinassa o abocament incontrolat de qualsevol tipus de residus.  
- Sòl, per alteració de les seues propietats físiques o biològiques durant la fase d'obres, per compactació i pèrdua de permeabilitat.  
  
Entre les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental s'inclou, per a minimitzar l'impacte visual, utilitzar tant materials com colors que harmonitzen amb l'entorn i amb l'arquitectura tradicional de la zona.  
Atenent les característiques del medi i de l'activitat, esta es considera viable des del punt de vista mediambiental, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental i es complemente amb l'adopció dels condicionants arreplegats en esta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 1h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, l'activitat avícola de guatles de posta, localitzada al polígon 92, parcel·les 11 i 12, del terme municipal de Traiguera (Castelló), promogut per Codornices Guillén, SL, sempre que es desplegue d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establits a continuació:  
  
1. Tal com establix l'article 55 de la Llei 6/2003, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, l'explotació ha de disposar de femer de solera de formigó impermeabilitzada, amb prou capacitat per a emmagatzemar la gallinassa abans de la retirada posterior per una empresa aliena a l'explotació, i també de pou de recollida dels possibles lixiviats que puguen generar-se, que s'incorporarien novament al muntó.  
2. Ha de justificar la impermeabilització de les soleres de les naus, de manera que s'assegure la impossibilitat de generar-se problemes de contaminació per percolació.  
3. Ha de disposar d'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relació amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià, relatiu a la legalització i l'ampliació de l'explotació.  
  
4. Ha de disposar de contracte subscrit amb gestor autoritzat per a la retirada d'aigües residuals de la fossa sèptica.  
5. Ha de disposar d'autorització de l'EDAR municipal per a poder traslladar les aigües residuals generades, així com justificants del trasllat periòdic de les aigües residuals generades.  
6. Ha d'identificar-se l'empresa gestora encarregada de la retirada dels residus perillosos que es generen a l'explotació i disposar de contracte subscrit a este efecte.  
7. Es comunicarà a esta direcció general qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que consideren pertinents en defensa del seu dret.  
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb les disposicions de l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 10 de juny de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno».  
  
València, 17 de setembre de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.