Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7563, del 03-07-2015 (2015/5940)

RESOLUCIÓ de 10 de juny de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 85/14-EAE Castelló de la Plana, 92/14-EAE Camporrobles i 114/14-EAE València.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7563

Data del DOGV
:   03-07-2015

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2015/5940


Data del document
:   10-06-2015

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Castelló de la Plana
    * Camporrobles
    * València
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 10 de juny de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 85/14-EAE Castelló de la Plana, 92/14-EAE Camporrobles i 114/14-EAE València. [2015/5940]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual establix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 85/14-EAE Castelló de la Plana, 92/14-EAE Camporrobles i 114/14-EAE València.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Número d'expedient: 85-2014-EAE.  
Títol: Pla especial de protecció del conjunt historicoartístic de Castelló.  
Promotor: Ajuntament de Castelló de la Plana.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme i Ajuntament de Castelló.  
Localització: Castelló de la Plana (Castelló).  
La Comissió Ambiental va adoptar un acord sobre la necessitat de sotmetre a avaluació ambiental estratègica el pla especial de protecció del conjunt historicoartístic de Castelló, en la sessió del 21 de maig de 2015.  
En data 22 d'octubre de 2014, ha tingut entrada en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, la sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica del pla especial de protecció del conjunt historicoartístic de Castelló de la Plana.  
Documentació presentada  
La Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient remet a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la documentació relativa al pla especial de protecció del conjunt historicoartístic de Castelló de la Plana, consistent en un document inicial estratègic, de data d'octubre de 2014, segons el que establix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). La documentació es presenta en format paper i digital.  
  
 L'òrgan ambiental, amb data 6 de maig de 2015, requerix de l'òrgan promotor l'ampliació de la informació aportada inicialment. En data 14 de maig de 2015, a través de la Direcció Territorial de Castelló, es remet la documentació titulada «Annex a la sol·licitud d'inici d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada», segons s'indica: «per a ampliar la descripció sintètica de les alternatives avaluades i les millores mediambientals induïdes en la mobilitat de l'entorn avaluat».  
Planejament vigent  
Mitjançant una Resolució de la Conselleria d'Obres Públiques i Urbanisme, de 17 de novembre de 1984, es va aprovar la revisió d'un pla general datat en 1964. Amb posterioritat, se'n va elaborar una segona revisió que va ser aprovada l'1 de març de 2000 (declaració d'impacte ambiental de 22 de febrer de 2000, expedient 573-1999-AIA). Després de diverses sentències judicials d'anul·lació i intents d'esmena, esta última revisió ha sigut finalment anul·lada pel Tribunal Suprem.  
Fins que no s'aprove el nou pla general, el planejament municipal es regix per les normes urbanístiques transitòries d'urgència del municipi de Castelló de la Plana, que estaran en vigor fins a l'1 de gener de 2017, llevat que abans entre en vigor el pla general de Castelló de la Plana en tramitació, moment en què quedaran automàticament derogades.  
Pla especial: antecedents, objecte, justificació, àmbit i alternatives  
  
- Antecedents. La declaració continguda en el Reial Decret 1760/1981, de 19 de juny, pel qual es declara conjunt historicoartístic el format pel parc de Ribalta i les places de la Independència i de Tetuan, a Castelló de la Plana, segons l'article 20 de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del Patrimoni Històric Espanyol, determina l'obligació per al municipi de redactar un pla especial de protecció de l'àrea afectada per la declaració; obligació que també queda arreplegada en l'article 34.2 de Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià (modificat per la Llei 5/2007, de 9 de febrer).  
Segons s'indica en la documentació aportada: «El pla especial de protecció Ribalta-Tetuan va ser inicialment sotmés a exposició pública mitjançant un Acord del Ple de l'Ajuntament de Castelló de la Plana, de 26 de maig de 2005 (DOGV 5036, 12.07.2005) [...] el seu desenrotllament va quedar inconclús i es va solapar en el temps amb l'execució de la plataforma reservada de la línia 1 (Universitat Jaume I - Grau de Castelló), del Transport Metropolità de la Plana TRAM TVR-CS, el traçat del qual preveia [?] travessar el parc de Ribalta, superposant la seua traça sobre el passeig de cotxes allí existent des del seu origen.  
Esta actuació va ser objecte de desplegament detallat en el projecte de condicionament del passeig de cotxes del parc Ribalta, promogut per la Conselleria d'Infraestructures i Transport».  
Este projecte va ser autoritzat per la Resolució de la directora general de Patrimoni Cultural Valencià, de 30 d'abril de 2008, vist l'informe tècnic de la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Historicoartístic (en el qual s'indica la necessitat de redactar un «pla especial o projecte conjunt d'actuacions», expedient: CS-152/2007).  
La resolució esmentada va ser recorreguda davant de l'orde contenciós administratiu (recurs núm. 32/2009). El Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (TSJCV), amb data 29 de juny de 2012, anul·la la resolució administrativa impugnada per ser contrària a dret. Recorreguda esta sentència en cassació, en data 25 de juny de 2014 el Tribunal Suprem (TS) declara inadmissible el recurs de cassació interposat per la Generalitat Valenciana.  
- Objecte. Segons la documentació aportada: «el principal repte identificat en este expedient rau en la necessitat de reconduir la situació derivada de la Sentència de 29 de juny de 2012, del TSJCV, en virtut de la qual es va anul·lar la Resolució de 30 d'abril de 2008, de la directora general de Patrimoni Cultural Valencià [?], per la qual autoritza el projecte de condicionament del passeig de cotxes del parc de Ribalta promogut per la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
[?] el Pla de Protecció Ribalta-Tetuan planteja com a objectiu prioritari i element dinamitzador de la proposta, regenerar l'entorn de la plaça de bous, [?] per a poder aconseguir una tutela i defensa efectiva de l'àmbit delimitat en la declaració del conjunt historicoartístic.  
[?] Actuació que possibilitarà a llarg termini conformar un continu urbà on l'accessibilitat i la connexió visual entre els seus elements quede alliberada dels immobles que en l'actualitat comprometen i limiten la seua valoració, i prioritzar l'ús i gaudi de vianants del conjunt en detriment del vehicle privat, per mitjà de la jerarquització i segregació del trànsit rodat, la potenciació del transport públic i la conversió en zona de vianants dels eixos vertebradors de l'àmbit d'actuació, per a millorar l'accessibilitat de vianants al parc de Ribalta i implementar substancialment les condicions d'ús i gaudi d'este espai singular i identitari de la ciutat».  
- Justificació. Segons la documentació aportada: «el pla especial de protecció Ribalta-Tetuan es redacta, no obstant això, en estricte compliment de la legislació sobre patrimoni estatal i autonòmic, concretament en virtut de l'article 20.1 de la Llei de Patrimoni Històric Espanyol 16/1985, de 25 de juny, i de l'article 39 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià. La complexitat de l'entorn urbà sobre el qual s'actua, molt degradat com a conseqüència d'una interpretació errònia del creixement i desenrotllament de la ciutat en dècades passades, determina la necessitat d'abordar el pla especial des d'una perspectiva global, sense eludir la solució als problemes plantejats i conseqüentment, sense complexos a l'hora d'arbitrar-hi la solució.  
  
El pla especial de protecció Ribalta-Tetuan, la tramitació del qual s'inicia amb la presentació d'este document fixarà les bases de la major operació de renovació i regeneració urbanes que s'ha desenrotllat a la ciutat; una operació amb què Castelló pretén col·locar-se a l'altura d'altres ciutats semblants que en l'entorn espanyol i europeu ens antecedixen en la posada en pràctica de solucions audaces i compromeses amb el futur».  
- Àmbit. Segons la documentació aportada: «L'àmbit d'actuació del nou pla especial de protecció Ribalta-Tetuan planteja la redelimitació de l'àmbit assenyalat inicialment en la declaració de conjunt historicoartístic, tal com s'assenyala en la documentació gràfica adjunta, per a incorporar a l'expedient, d'una banda, els aclariments de l'àmbit tutelat assenyalats en l'apartat 2. Definició de l'àmbit tutelat, de l'informe tècnic de la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Historicoartístic, de data 29 d'abril de 2008 (exp.: CS-152/2007).  
  
D'altra banda, s'ha considerat necessari incorporar els buits urbans existents en l'entorn de l'àmbit assenyalat, per a possibilitar la reubicació de conjunts edificatoris obsolets o incompatibles amb l'objectiu prioritari plantejat en el pla especial de protecció Ribalta-Tetuan, [?], com és la regeneració de l'entorn de la plaça de bous per a poder aconseguir la tutela i defensa efectiva de l'àmbit delimitat en la declaració del conjunt historicoartístic».  
  
Entorn urbà de l'àmbit del pla especial.  
  
Àmbit del conjunt historicoartístic segons RD 1.760/81, i àmbit del PE proposat en el document inicial estratègic DIE.  
- Alternatives. Segons la documentació aportada en data 22 d'octubre de 2014: «En la fase de desenrotllament del pla es presentaran amb detall les distintes alternatives estudiades, si bé en este moment poden establir-se dos fites com a punt de partida: d'una banda tenim la situació actual, clarament deficitària en allò que es referix a la protecció i tutela efectiva del patrimoni. Per un altre costat, tenim la proposta del nou pla especial de protecció, en el qual s'abordaran des d'una perspectiva holística i responsable tots els problemes existents en este teixit urbà i les possibles solucions».   
L'òrgan ambiental requerix al promotor perquè amplie la documentació referent a les alternatives estudiades per a desenrotllar el pla especial. El 14 de maig de 2015, es remet un annex a la sol·licitud d'inici d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada, en el qual s'indica que «en esta fase preliminar l'abast de les alternatives ponderades és més conceptual que no formal», i es descriuen tres alternatives:  
Alternativa 0: suposa donar continuïtat a la tramitació administrativa del pla especial sotmés a informació pública l'any 2005. Este primer pla especial, i segons s'indica en la informació aportada:  
- S'ajustava a la delimitació de l'àmbit realitzada pel RD 1760/1981, de declaració del conjunt historicoartístic.  
- No modificava en cap punt la trama urbana històrica.  
- Respecte a la mobilitat, proposava la reducció, tant de carrils de pas de vehicles, com de places d'aparcament.  
- I ampliava el conjunt d'elements inventariats pel PGOU-CS 2000.  
  
El pla especial delimitava cinc àrees:  
1. Àrea de qualificació urbanística I - constituïda per l'entorn de la plaça de Tetuan i la plaça de la Independència.  
2. Àrea de qualificació urbanística II - constituïda per la part del carrer de Saragossa no inclosa en l'àrea I.  
3. Àrea de qualificació urbanística III - plaça de bous.  
4. Àrea de qualificació urbanística IV - Hospital Provincial.  
5. Àrea de qualificació urbanística V - parc de Ribalta.  
  
  
Alternativa 0  
  
El seu principal inconvenient: «en la mesura que esta alternativa 0 es va formular de manera simultània a la redacció del projecte de condicionament del passeig de cotxes del parc de Ribalta, promogut per la Conselleria d'Infraestructures i Transport, el seu contingut no va avaluar l'abast i el grau de compatibilitat de la seua implantació en el conjunt historicoartístic».  
Alternativa 1: és l'alternativa 0, incloent-hi les obres i actuacions realitzades en el parc (plataforma TRAM TVR-CAS) i el seu entorn (repavimentació de voreres i substitució del mobiliari urbà). Esta alternativa preveu, segons la documentació aportada, l'adopció de dos tipus de mesures:  
1. «[?] les establides específicament per a l'execució de la infraestructura del TRAM [?] per a habilitar expressament, si així es considera i amb l'aprovació prèvia d'un nou pla especial de protecció del conjunt historicoartístic, el trànsit del TRAM pel passeig de cotxes del parc de Ribalta».  
2. Mesures correctores:  
- Reconstrucció de la pèrgola original del parc de Ribalta.  
- Restauració de l'antic passeig de Sant Vicent, ara c/ Pérez Galdós.  
  
- Millora de l'accessibilitat i visualització de la plaça de bous des del parc de Ribalta (no s'indica com s'aborda esta millora).  
- Enjardinament amb arbratge de l'entorn de l'antiga estació de ferrocarril.  
- Restauració botànica del parc de Ribalta.  
Alternativa 1  
  
  
  
El seu principal inconvenient: «[?] els objectius plantejats en l'alternativa 1 s'ajusten en gran manera a la preservació dels valors patrimonials en el seu estat actual, renunciant a la reversió de l'estat originari del conjunt historicoartístic, fortament degradat per edificacions descontextualitzades i fora d'escala, que han acabat per alterar de forma severa els valors patrimonials que atresoren, i és necessari fer referència «xpressa a allò que ha ocorregut en l'entorn de la plaça de bous».  
  
Alternativa 2: esta és l'alternativa triada. En l'ampliació de documentació aportada al maig de 2015 com a annex a la inicialment presentada i, respecte a l'alternativa 2, es transcriu el contingut dels apartats 3 i 8.2 del document de sol·licitud d'inici d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada d'octubre de 2014.  
L'alternativa 2 es fonamenta en dos actuacions principals:  
1. Ampliar l'àmbit inicialment delimitat pel Reial Decret 1760/1981, incorporant algunes illes de cases residencials no totalment consolidades, situades a l'oest de l'Hospital Provincial i la plaça de bous, amb la finalitat última de reubicar l'edificabilitat que el derrocament de les construccions que circumden la plaça de bous generaria.  
2. Legalitzar les actuacions ja executades a l'empara del projecte de condicionament del passeig de cotxes del parc de Ribalta, de manera que puga habilitar-se el pas del TRAM a través de l'eix parc de Ribalta - plaça de la Independència - plaça de Tetuan.  
  
Alternativa 2  
  
  
Segons s'indica en la documentació aportada: «les actuacions previstes en la proposta, de cap manera han de considerar-se supeditades al futur jurídic del pas del TRAM pel parc de Ribalta, en resultar igualment efectives tant si el TRAM transita pel passeig de cotxes del parc de Ribalta, com si ho fa, com ha ocorregut des de la seua posada en servici, pel passeig de Ribalta (parells)».  
Possibles efectes sobre el medi ambient  
Fer l'anàlisi tècnica de la documentació presentada i consultada la cartografia temàtica de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, s'observa que el desenrotllament del pla especial proposat no presenta afeccions sobre el medi ambient, únicament afecta el sòl urbà del municipi i, per tant, el pla únicament incidirà sobre les determinacions que regulen el règim d'ús i edificació del sòl.  
  
Consultes  
Per part de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta de les administracions públiques afectades:  
  
  
Data consulta Data informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
04.11.2014 12.11.2014 Servici Territorial d'Urbanisme  
04.11.2014 09.04.2015 CITMA - SDG d'Ordenació, Planificació i ATE.  
  
Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge  
04.11.2014 27.04.2015 CITMA - SDG d'Ordenació, Planificació i ATE.  
  
Servici d'Ordenació del Territori  
04.11.2014 € CITMA - SDG de Planificació, Logística i Seguretat  
Servici de Planificació  
04.11.2014 12.11.2014 CITMA - SDG de Qualitat Ambiental  
Servici de Protecció i Control Integrat de la Contaminació  
04.11.2014 09.02.2015 Conselleria d'Educació, Cultura i Esport  
  
Unitat d'Inspecció del Patrimoni històric artístic  
  
  
El contingut íntegre dels informes es podrà consultar al lloc web: http://www.cma.gva.es/eae.  
  
Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, segons l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es referixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
El Servici Territorial d'Urbanisme de Castelló emet un informe en data 12 de novembre de 2014, en què s'indica que:  
«2. El pla especial de protecció de conjunt historicoartístic de Castelló de la Plana [?] és un pla especial autònom o originari [?]. El seu fonament legal [?] es troba en allò que ha disposat la legislació de patrimoni històric [?]. Per això, és possible aprovar el pla especial de protecció, inclús en els casos d'inexistència d'un planejament general previ.  
3. [?] Per part d'este Servici Territorial d'Urbanisme no s'observa, en alllò que afecta les seues atribucions, inconvenient legal que el tràmit de l'avaluació ambiental siga el propi del procediment simplificat.  
  
4. Emesa per l'òrgan ambiental la resolució prevista en l'article 51.2 de la LOTUP, el document del pla especial de protecció que expose al públic l'Ajuntament haurà de contindre tots els documents característics d'esta figura de planejament.  
En la tramitació del pla especial de protecció, serà determinant l'informe preceptiu que ha d'emetre la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, tal com resulta del que establix la Llei 4/1998, d'11 de juny. L'aprovació definitiva serà autonòmica.  
  
En tot cas, entenem que, perquè l'òrgan ambiental puga emetre la resolució prevista en l'article 51.2 de la LOTUP, no cal comptar abans amb un informe previ favorable de la Conselleria de Cultura. Eixe informe sí que serà necessari abans de l'aprovació definitiva autonòmica del pla».  
El 9 d'abril de 2015, el Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge emet un informe en què indica que:  
«De conformitat amb el que establix l'article 6 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, de la Comunitat Valenciana (d'ara en avant LOTUP), el paisatge s'integrarà en totes les polítiques sectorials que incidisquen en este, a escales territorial, supramunicipal i local, i condicionarà, entre altres, la implantació d'usos, activitats i infraestructures i la valoració dels espais culturals, per mitjà de la incorporació en els seus plans i projectes de condicionants, criteris o instruments de paisatge, segons l'abast de les distintes actuacions i del paisatge afectat. Per això, d'acord amb l'article 43 de la LOTUP, els plans especials han d'anar, amb caràcter general, acompanyats d'estudi d'integració paisatgística o, si és el cas, d'estudi de paisatge.  
Analitzada la documentació [?], es fan les consideracions següents:  
  
- Atés que es tracta d'una nova tramitació, en l'àmbit delimitat, d'elevat valor cultural i paisatgístic, i a fi i efecte del pla les determinacions finals del qual tindran incidència en el paisatge, es considera necessària l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística.  
- Este estudi ha d'analitzar l'adequació des del punt de vista paisatgístic i visual de l'àmbit delimitat i la incidència de les determinacions proposades pel pla en tot l'àmbit delimitat, establint les mesures oportunes per a evitar o corregir els impactes paisatgístics i garantir la integració paisatgística de les propostes del pla. Entre els aspectes a valorar, ha de fer-se un estudi detallat de la incidència paisatgística del trànsit del TRAM a través del parc de Ribalta (segons arreplega el Reial Decret 1.760/1981, de declaració del conjunt historicoartístic és un jardí romàntic, caracteritzat per un lliure creixement dels arbres i les plantes exòtiques i per un fraccionament d'espais produït per camins serpentejants)».  
El 27 d'abril de 2015, el Servici d'Ordenació del Territori emet un informe en què indica que:  
«Analitzada la documentació relativa a l'actuació indicada, i tenint en compte les cartografies d'inundabilitat aplicables, [cartografia del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), cartografia de la revisió del PATRICOVA i Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (publicada en la pàgina web del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient)], en virtut de l'article 15 de la Normativa Urbanística del PATRICOVA i de la Directriu 65.d del Decret 1/2011, de 13 de gener, del Consell, pel qual s'aprova l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana, s'informa que l'actuació proposada no està afectada per risc d'inundació».  
  
La Unitat d'Inspecció del Patrimoni Historicoartístic de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport emet, el 9 de febrer de 2015, un informe en què s'indica que:  
«1. El pla especial afecta directament el conjunt historicoartístic del parc de Ribalta, plaça de la Independència i plaça de Tetuan, declarat pel RD 1760/1981, de 19 de juny (BOE 190, 10.08.1998), l'àmbit del qual va declarar el reial decret esmentat. Des de l'estricta òptica patrimonial haurà d'ajustar-se al que establix l'article 39.2 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
La llei esmentada preveu el moment procedimental oportú per a emetre els corresponents informes en l'article 34».  
El Servici de Protecció i Control Integrat de la Contaminació de la Direcció General de Qualitat Ambiental, el 12 de novembre de 2014, emet un informe en què indica que el pla especial ha d'incloure en el seu disseny la informació i les propostes contingudes en el pla acústic municipal:  
«D'acord amb l'apartat A de l'annex IV del Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de Planificació i Gestió de Contaminació Acústica, s'haurà de justificar, almenys:  
- Que els usos previstos són compatibles amb els nivells de soroll existents al municipi i inclosos en el mapa acústic del pla acústic municipal (PAM) o, a falta d'això, adoptar les mesures correctores necessàries per a complir els objectius de qualitat aplicables.  
- Que els usos previstos s'ajusten a l'ordenació d'activitats contingudes en el PAM i no generen en l'entorn un increment dels nivells sonors per damunt dels objectius de qualitat sonors.  
- Que la regulació del trànsit rodat s'ajuste a l'establida en el programa d'actuació del PAM, si és el cas».  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. La dita directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial Decret Legislatiu 2/2008, de 20 de juny, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de Sòl, establix en l'article 15 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental, de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
Acord  
Vist que el pla especial proposat es desenrotlla únicament en sòl classificat com a urbà i segons establix l'article 51 de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'esta llei, que el pla especial avaluat no influïx en altres plans o programes; no té incidència en el model territorial vigent al municipi ni produïx increment en el consum de recursos; no suposa afecció significativa sobre elements del patrimoni natural, tenint en consideració els informes emesos; es pot concloure que el pla especial no presenta efectes significatius sobre el medi ambient i, per tant, se sotmet al procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificat.  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es resol: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del pla especial de protecció del conjunt historicoartístic de Castelló de la Plana, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació del pla especial d'acord amb la seua normativa sectorial.  
- Prèviament a l'aprovació provisional del pla especial:  
1. S'haurà de comptar amb l'informe previ de la conselleria competent en matèria de cultura. L'informe esmentat s'emetrà sobre la documentació que haja de ser objecte d'aprovació provisional i tindrà caràcter vinculant (art. 34.2 LPCV).  
- Prèviament a l'aprovació definitiva del pla especial:  
1. S'haurà de sol·licitar l'informe de la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Historicoartístic de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
2. S'haurà de sol·licitar un informe al Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge respecte de l'estudi d'integració paisatgística del pla especial i incorporar les determinacions indicades en aquell.  
3. S'haurà de sol·licitar un informe del Servici de Protecció i Control Integrat de la Contaminació respecte de l'estudi acústic que ha d'acompanyar el pla especial.  
Segons establix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no s'haguera procedit a l'aprovació del pla especial en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En este cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del pla especial.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre els documents sobre l'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic a què es referix l'article 51.2 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 10.1 del Decret 135/2011, de 30 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament dels Òrgans Territorials, d'Avaluació Ambiental i Urbanístics de la Generalitat.  
A la vista de tot el que antecedix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat del pla especial de protecció del conjunt historicoartístic de Castelló per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient.  
Notificar als interessats que, contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i tinga els efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, de conformitat amb el que autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 25 de maig de 2015.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas».  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Número d'expedient: 092/3958-WDI.  
Objecte: Pla especial de reserva de sòl per a xarxa viària d'accés a centre de transformació a Camporrobles.  
Promotor: Ajuntament de Camporrobles.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València i Ajuntament.  
Localització: Camporrobles (València).  
La Comissió Ambiental va adoptar un acord sobre la necessitat de sotmetre a avaluació ambiental estratègica el pla especial de reserva de sòl per a xarxa viària d'accés a centre de transformació a Camporrobles, en la sessió del 21 de maig de 2015.  
A) Antecedents.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. La directiva esmentada s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial Decret Legislatiu 2/2008, de 20 de juny, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de Sòl, establix en l'article 15 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
En la LOTUP s'establix (article 46), que seran objecte d'esta avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que adopte i aprove una administració pública i l'elaboració i aprovació dels qual estiga exigida per una disposició legal o reglamentària o un acord del consell, complint els supòsits de l'apartat 1 de l'article esmentat.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits allí previstos i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei; tot això després de la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
B) Document inicial estratègic.  
B.1. Documentació aportada.  
En data 31 d'octubre de 2014, l'Ajuntament de Camporrobles va remetre a la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient (CITMA) la sol·licitud d'inici del procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del pla especial de reserva de sòl per a xarxa viària d'accés a centre de transformació a Camporrobles.  
  
La documentació presentada consistia en un document en format paper, on a la sol·licitud i a l'acord inicial del ple municipal per a l'aprovació del pla especial esmentat, e va adjuntar:  
- Document inicial estratègic.  
- Pla especial de reserva de sòl per a xarxa viària d'accés a centre de transformació a Camporrobles.  
B.2. Informació territorial.  
Camporrobles pertany a la província de València i està situat a la comarca de la Plana d'Utiel-Requena, a una distància de 103 km de la capital de la província. Comptava amb una població censada de 1.372 habitants en 2013 (IVE).  
El municipi està situat en l'extrem nord-oest de l'altiplà d'Utiel, en el límit amb la província de Conca.  
Limita pel nord amb les poblacions de Mira, Aliaguilla i Sinarcas; per l'oest amb Mira; per l'est amb Utiel i Fuenterrobles, i pel sud amb Fuenterrobles i Villargordo del Cabriel.  
Compta amb una superfície de 89,5 km² de fisiografia prou plana i amb una altitud de 915 msnm. Per l'est està accidentat per la serra de la Bicuerca, les altures principals de la qual són Cardete (1.128 m), Cerro de las Majuelas (1.106 m), Bicuerca (1.116 m, vèrtex geodèsic de segon orde), i Cerro del Telégrafo (1.090 metres). Un altre sistema muntanyós penetra pel sud, en el qual s'alcen la Piñarona (1.028 m), el cim de l'Àguila (841 m), Cagarruta (886 m, vèrtex geodèsic de tercer orde) i Gafeta (1032 m, vèrtex geodèsic de tercer orde); pel nord-oest s'alça el Molón (1.124 m). A l'est del terme, naix el rierol Madre, després de passar per Caudete de las Fuentes confluïx amb el riu Magre en les proximitats d'Utiel. El nucli se situa junta a una llacuna ja dessecada que degué ser el centre de confluència dels ramats que buscaven pastures i aigua en la zona endorreica esmentada.  
El clima és continental. Els vents dominants són el llevant i el ponent; les pluges es produïxen a la tardor i a la primavera; neva al gener i al febrer.   
L'economia, com al llarg de la seua història, continua sent bàsicament agrària, amb 2.500 ha de vinyes, 1.100 de cereals i 950 d'ametlers en les solanes de les serres l'any 2001. També és molt important la ramaderia, amb unes quantes granges de porcins i nombrosos ramats d'ovelles que alternen la vida en l'estable amb els pastos a l'aire lliure.  
  
Amb l'arribada del ferrocarril en la dècada de 1940, van sorgir algunes indústries i cellers entre aquella dècada i la de 1950, i en queden en l'actualitat tres d'estes últimes.  
B.3. Planejament vigent.  
El municipi de Camporrobles disposa com a document de planejament urbanístic de les normes subsidiàries (NNSS) de planejament, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme amb data 1 de juny de 1987. En l'actualitat són vigents les consideracions de les normes subsidiàries adés esmentades i les seues modificacions.  
Per a la redacció del pla especial, s'ha tingut en compte l'article 2.1.1 apartat a de les NNSS de Camporrobles, on s'indica que els plans especials podran redactar-se i aprovar-se amb les finalitats següents:  
  
«a) Desenrotllament i protecció del sistema general de comunicacions i les seues zones de protecció, del sistema d'espais lliures destinats a parcs públics i zones verdes del sistema d'equipament comunitari per a centres i servicis públics i socials».  
El contingut del pla especial s'ajusta al que disposa l'article 43 de la Llei 5/2014, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana.  
B.4. Objecte de la modificació.  
L'objectiu de la reserva de sòl qualificat majoritàriament com a no urbanitzable, per a destinar-lo a sòl dotacional per a xarxa viària i zones verdes. Es pretén reservar per a l'ús dotacional els terrenys necessaris per a accedir al centre de transformació existent en la parcel·la objecte d'este pla especial i regular les condicions per al seu ús. L'ús del sòl previst pel planejament on s'ubicarà el vial i la zona verda correspon a sòl no urbanitzable comú (zona VIII agrícola) i a sòl urbà (zona i nucli).  
  
La reserva de sòl comprén la parcel·la 468 del polígon 3 (paratge d'El Matizal), amb una superfície de 1.725 m², que passen a reserva municipal de sòl per a ús dotacional, amb la categoria de xarxa primària, sense canviar la classificació de sòl no urbanitzable. Els terrenys sobre els quals s'executarà el vial pertanyen al mateix ajuntament.  
  
  
  
  
L'àrea objecte d'este pla és contigua al sòl urbà de l'aldea de La Loberuela, en la vora est del nucli i el seu àmbit, confronta:  
- Pel nord amb el núm. 68 de la BO La Loberuela.  
- Pel sud amb la parcel·la 466 i 464 del polígon 3.  
- Per l'est amb la parcel·la 467 del polígon 3.  
- Per l'oest amb els números 69, 70 i 71 de la BO La Loberuela i la carretera.  
  
B.5. Justificació de la modificació.  
La motivació de l'emplaçament ha sigut l'existència del centre de transformació a què es vol donar servici. La parcel·la en què s'ubica no es dedica a cap tipus de cultiu i està en estat d'abandonament.  
Ja que l'ús a implantar-hi és una dotació pública, l'aprovació del pla especial de reserva de sòl comporta l'adscripció del sòl a la categoria de xarxa primària. El pla especial és modificatiu de l'ordenació estructural en la mesura que l'àmplia. La reserva de sòl comprén majoritàriament SNUC (1.703,14 m²) i una xicoteta porció de sòl urbà (12,86 m²).  
  
B.6. Consideració d'alternatives.  
No pertoca la consideració d'alternatives (més enllà del traçat del vial d'accés dins de la parcel·la) en la mesura que el centre de transformació ja existix i únicament es pretén materialitzar-hi l'accés per mitjà d'un camí i la materialització d'una zona verda al seu voltant.  
  
C) Possibles efectes sobre el medi ambient.  
Consultat el sistema d'informació geogràfica d'esta conselleria, s'observen els aspectes ambientals següents que pogueren resultar afectats per la modificació:  
1. Espais naturals protegits: consultada la cartografia, observem que en el següent en el terme de Camporrobles, amb possible afecció a la zona objecte de la modificació:  
- No hi ha protecció sobre llocs d'interés comunitari (LIC) ni zones d'especial protecció d'aus (ZEPA).  
- No hi ha parcs naturals protegits.  
- No hi ha microreserves de fauna ni de flora.  
- No està afectat per cap pla de recuperació.  
- No hi ha zones humides catalogades.  
2. Vies pecuàries: travessant el terme municipal de Camporrobles, hi ha unes quantes vies pecuàries, d'una banda, la denominada carrerada Camino Viejo de Cuenca, amb una amplària necessària de 12,5 m, i per un altre costat des del nord en el nucli urbà de Camporrobles, encara que allunyat de l'actuació, està la senda PR-CV 293.  
En tot cas, l'àmbit territorial del pla especial de reserva de sòl per a xarxa viària d'accés a centre de transformació a La Loberuela (Camporrobles), no afecta cap via pecuària ni cap senda.  
3. Afecció amb altres plans i programes. Planificació hidrològica: no hi ha risc d'inundació d'acord amb la cartografia de PATRICOVA.  
  
4. Riscos ambientals: la vulnerabilitat als aqüífers és alta en l'àrea de la parcel·la afectada per la modificació, igual que l'accessibilitat. L'erosió potencial és moderada (entre 15-40Tm/ha/any), mentre que l'actual és molt baixa (0-7 tm/ha/any). No s'hi considera risc de lliscaments ni despreniments.  
5. Patrimoni cultural valencià: no hi ha afecció.  
6. Ocupació del sòl: des del punt de vista de la fisiografia, el terreny presenta una ondulació amb una litologia caracteritzada per terrenys de conglomerats i argiles. Segons la cartografia CORINE (2006), l'àmbit de la modificació s'enquadra en un teixit agrícola amb predomini de terres de cultiu de secà, sent per a la cartografia SIOSE (2005) agrícola de fruiters no cítrics.  
7. Residus: l'àmbit està dins de l'antic pla zonal 4, corresponent a l'àrea de gestió V3.  
D) Consultes realitzades.  
Per part d'esta Direcció General s'ha sotmés a consultes en la documentació inicial remesa, d'acord amb el que disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII de la llei esmentada.  
  
Per això, tenint en consideració les característiques de la modificació presentada i els aspectes ambientals en què hi pot incidir, es consulta les administracions següents:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
18/11/14 13/01/15 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient  
  
Sub. Gral. de Qualitat Ambiental  
18/11/14 14/05/15 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient  
  
Sub. Gral. d'Ordenació, Planificació i ATE. Infr. Verda i Paisatge  
21/11/14 20/05/15 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient  
  
Servici Territorial d'Urbanisme (València)  
21/11/14 20/01/15 Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació  
Direcció General d'Indústria  
  
  
Els informes rebuts junt amb l'informe ambiental i territorial estratègic es publicaran en la pàgina web següent: http://www.cma.gva.es/eae  
E) Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient.  
Analitzat el document inicial estratègic i els informes rebuts, s'efectua la valoració dels possibles efectes d'este pla especial de reserva de sòl per a xarxa viària d'accés a centre de transformació a La Loberuela (Camporrobles), seguint els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana.  
Així, tenint en consideració les característiques d'este pla especial, es pretén la reserva de sòl qualificat majoritàriament com a sòl no urbanitzable comú per a destinar-lo a sòl dotacional, a fi de desenrotllar els usos com a xarxa viària i zones verdes.  
Dit això, dels informes rebuts s'observen les consideracions següents, tant de tipus legal com ambiental, que passem a descriure:  
  
- Qualitat ambiental. Control integrat de la contaminació.  
El Servici Protecció i Control Integrat de la Contaminació de la Subdirecció General de Qualitat Ambiental emet un informe rebut en data 13 de gener de 2015, en el qual s'exposa que, atés que l'objecte principal del pla especial és l'execució d'una nova infraestructura de trànsit rodat per a donar accés al centre de transformació, es considera que l'estudi acústic hauria d'incloure el contingut mínim especificat en l'apartat b) de l'annex VI del Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica.  
  
- Infraestructura verda i paisatge. D'acord amb l'informe del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge de la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques rebut el 14 de maig de 2015, es considera que la requalificació de la zona proposada com a sòl dotacional no tindrà una incidència significativa en el paisatge, atés que amb la preservació del caràcter obert i en general lliure d'edificació de l'àmbit (es permeten usos i edificacions de poca entitat, d'acord amb la normativa urbanística municipal relativa a zones verdes), no s'alteraran ni el caràcter ni la percepció del paisatge existent i no serà necessària la incorporació de condicionants o instruments de paisatge.  
- Direcció General d'Indústria.  
En data 20 de gener de 2015, es rep l'informe de la Subdirecció General d'Indústria en el qual, a la vista de la documentació del pla i després dels informes oportuns, no es fa cap al·legació al pla especial de reserva de sòl per a xarxa viària d'accés a centre de transformació a La Loberuela (Camporrobles).  
No obstant això, en etapes posteriors de desenrotllament dels projectes industrials s'exercirà, si és el cas, el control administratiu en matèries relatives a seguretat industrial.  
- Urbanisme.  
El Servici d'Urbanisme de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient va emetre un informe de data 20 de maig de 2015 en el qual, si bé des del punt de vista de les competències urbanístiques del servici esmentat el pla especial de reserva de sòl per a xarxa viària d'accés a centre de transformació a La Loberuela (Camporrobles) no pareix que tinga efectes significatius sobre el medi ambient, establix la consideració següent: «La memòria justificativa haurà d'observar les condicions funcionals i dimensionals de la zona verda, a l'efecte de la qualificació urbanística com «PVJ», d'acord amb el que disposa l'apartat 3 de l'annex IV de la LOTUP. En especial, s'haurà de justificar la funcionalitat de la zona verda davant de possibles afeccions de la línia elèctrica que transcorre al llarg d'aquella, i s'haurà de definir la superfície computable a l'efecte d'estàndards globals, segons el cercle inscriptible de 25 metres de diàmetre en posició tangent a tot el perímetre i a qualsevol punt d'este».  
F) Determinació de l'existència d'efectes significatius.  
Segons establix l'article 46 de la LOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial, si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, després de la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i amb les consideracions a què es referix l'article 51 de la LOTUP.  
En el cas del pla especial de reserva de sòl per a xarxa viària d'accés a centre de transformació a La Loberuela (Camporrobles), ens trobem que es donen els supòsits a i b de l'article 46.3 de la LOTUP per tractar-se d'una modificació menor de pla i perquè l'àmbit municipal afectat per la modificació es correspon amb una zona de reduïda extensió sobre sòl no urbanitzable (1.725,00 m²).  
A la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge (LOTUP) considera:  
- Que el Pla especial de reserva de sòl per a xarxa viària d'accés a centre de transformació a La Loberuela (Camporrobles) no suposa una magnitud important ni un abast especial dels efectes a causa de l'àrea objecte de la modificació ni de la població que pot resultar afectada; tampoc no representa cap vulnerabilitat enfront de característiques naturals i, en definitiva, el pla tal com es presenta és pertinent quant a la integració de consideracions mediambientals, a fi de promoure el desenrotllament sostenible en el seu àmbit.  
- Que del pla especial de reserva de sòl per a xarxa viària d'accés a centre de transformació a La Loberuela (Camporrobles) no es deriven problemes ambientals significatius, segons s'extrau de les dades i la cartografia disponibles i, específicament, des del punt de vista de contaminació, infraestructura verda i paisatge o indústria, tal com s'ha informat.  
  
Així doncs, analitzats la documentació presentada i el seu objecte i els informes sectorials emesos, i revisada la cartografia existent en el sistema d'informació territorial d'esta conselleria, es pot determinar respecte del pla especial de reserva de sòl per a xarxa viària d'accés a centre de transformació a La Loberuela (Camporrobles) que no presenta efectes significatius sobre el medi ambient i, per tant, se sotmet al procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
  
G) Acord.  
Atenent el que establix l'article 51.2 b de la LOTUP i ja que la modificació puntual avaluada no té efectes significatius en el medi ambient i el territorial i se sotmet al procediment simplificat d'avaluació:  
D'acord amb allò que s'ha exposat es resol emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del pla especial de reserva de sòl per a xarxa viària d'accés a centre de transformació a Camporrobles, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la dita modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste a allò que s'ha descrit en la documentació presentada, així com al que s'establix en la legislació vigent i en els informes emesos respecte d'això, i s'incorpore la següent determinació prèviament a la seua aprovació definitiva:  
- Prèviament al desenrotllament de l'actuació, s'haurà de fer l'estudi acústic, que haurà de comptar amb l'informe del Servici de Protecció i Control Integrat de la Contaminació.  
- Caldrà ajustar-se la consideració de l'informe del Servici Territorial d'Urbanisme quant a la justificació de la funcionalitat de la zona verda davant d'afeccions a la línia elèctrica, així com la definició de superfície computable als efectes d'estàndards globals tal com allí es determina.  
Segons establix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació del pla especial de reserva de sòl per a xarxa viària d'accés a centre de transformació a La Loberuela (Camporrobles) en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En este cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
Òrgan competent.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre els documents sobre l'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic a què es referix l'article 51.2 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 10.1 del Decret 135/2011, de 30 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament dels Òrgans Territorials, d'Avaluació Ambiental i Urbanístics de la Generalitat.  
A la vista de tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat del pla especial de reserva de sòl per a xarxa viària d'accés a centre de transformació a Camporrobles per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient.  
Notificar als interessats que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i tinga els efectes oportuns.  
Las qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, d'acord amb el que autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 28 de maig de 2015.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas».  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Número d'expedient: 114-2014-EAE.  
Títol: Pla especial per a desenrotllament de la ZAL del port de València.  
Promotor: Subdirecció General de Planificació, Logística i Seguretat.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme i DG de Transports i Logística.  
Localització: València (València).  
Núm. d'expedient: 114-2014-EAE.  
La Comissió Ambiental va adoptar acord sobre la necessitat de sotmetre a avaluació ambiental estratègica el Pla especial per a desenrotllament de la ZAL del port de València, en la sessió del 21 de maig de 2015.  
En data 17 de desembre de 2014 ha tingut entrada en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial per a desenrotllament de la zona d'activitats logístiques del port de València.  
Documentació presentada  
La Subdirecció General de Planificació, Logística i Seguretat de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient remet al Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica la documentació relativa al pla especial per a desenrotllament de la zona d'activitats logístiques del port de València del municipi de València, consistent en un esborrany del pla especial i document inicial estratègic segons el que establix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). La documentació, amb data redacció de desembre de 2014, es presenta en format paper i digital i consta de:  
Tom I  
- Document inicial estratègic.  
- Annex I. Revisió del Pla General d'Ordenació Urbana de València.  
- Annex II. Pla especial modificatiu del pla general de València, amb expedient d'homologació per a desenrotllament de la zona d'activitats logístiques (ZAL) del port de València:  
Document número 1. Memòria.  
Document número 2. Plans (I).  
Tom II  
- Annex II. Pla especial modificatiu del pla general de València, amb expedient d'homologació per a desenrotllament de la zona d'activitats logístiques (ZAL) del port de València:  
Document número 2. Plànols (II).  
Document número 3. Ordenances reguladores.  
Planejament vigent  
El planejament municipal vigent consistix en un pla general aprovat definitivament per Resolució de 28 de desembre de 1988, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, ratificat per l'Acord del Consell de 30 de desembre de 1988 (DOCV 16.01.1989). Actualment, està en procés de revisió i la seua memòria ambiental es va emetre el 6 de novembre de 2009 (expedient 52/3051-NAM).  
Pla especial: antecedents, justificació, objecte, àmbit i alternatives  
  
Antecedents.  
El pla especial per a desenrotllament de la zona d'activitats logístiques del port de València que ara se sotmet al procediment d'avaluació ambiental estratègica, es redacta i tramita per a complir la Sentència del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana número 303, de 13 de març de 2013.  
Este pla especial té el seu origen en el conveni de cooperació subscrit el 14 d'octubre de 1997 entre el Ministeri de Foment, la Generalitat Valenciana, l'Ajuntament de València i l'Autoritat Portuària, en el qual s'acorda la creació d'una zona d'activitats logístiques que potencie el paper de la ciutat de València com a nuc de la xarxa transeuropea de transports.  
En data 23 de juny de 1998, es formalitza un conveni de col·laboració entre la Generalitat Valenciana, l'Ajuntament de València i l'Entitat Pública Empresarial de Sòl (SEPES) per a promoure el desenrotllament de l'actuació urbanística; així, per Resolució de 23 de juliol de 1998, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, s'aprova definitivament el pla especial per a l'ampliació del patrimoni públic de sòl per a desenrotllament d'una zona d'activitats logístiques (ZAL), pla en què es definix l'àmbit de la ZAL, i l'homologació i ordenació detallada del qual s'abordara a través de la redacció del pla especial modificatiu del pla general de València, amb expedient d'homologació per a desenrotllament de la zona d'activitats logístiques del port de València, este pla va ser sotmés a avaluació d'impacte ambiental (expedient 530/1899-CUO) i emesa declaració d'impacte ambiental (DIA) per la directora general de Planificació i Gestió del Medi, en data 14 de desembre de 1999. El pla s'aprova definitivament el 23 de desembre de 1999 per Resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.  
  
El 17 de juny de 2009, el Tribunal Suprem (TS) dicta la sentència que anul·la la Resolució de 23 de desembre de 1999, per la qual s'aprova definitivament el pla especial, per ser contrària a l'ordenament jurídic, per la no-emissió de l'informe del Ministeri de Medi Ambient, Demarcació de Costes, previst en els articles 112 i 117.2 de la Llei 22/1988, de Costes.  
En compliment de la sentència del TS, en data 9 de setembre de 2009 se sol·licita un informe al Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí, Direcció General de la Costa i el Mar, que emet un informe favorable el 14 d'octubre de 2009, i per Resolució de 21 de desembre de 2009, del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, s'aprova definitivament el pla especial.  
Esta última resolució d'aprovació definitiva del pla ha sigut anul·lada per la Sentència del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (TSJCV) de data 13 de març de 2013, que ha motivat l'anul·lació en el fet que, inclús havent-se aportat el mencionat informe de costes en la tramitació del pla especial, no n'és possible l'esmena i s'ha de tramitar ex novo el pla anul·lat d'acord amb les noves exigències normatives, tant urbanístiques com mediambientals, hui vigents.  
  
La situació descrita és la que porta a la Direcció General de Transports i Logística de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, com a òrgan representant de la Generalitat Valenciana en les funcions de promoció del pla de la ZAL, a iniciar la tramitació de l'instrument urbanístic habilitant de l'actuació: pla especial per a desenrotllament de la zona d'activitats logístiques del port de València.  
  
Justificació  
Segons s'indica en la documentació aportada: «[?] ens trobem en una situació generada per les vicissituds judicials succeïdes que obliguen a adoptar mesures per a donar cobertura legal a la situació generada. [?] en previsió que després de la resolució del recurs de cassació (núm. 1699/13) presentat davant del Tribunal Suprem, el més probable siga que es mantinga la situació d'anul·lació del pla especial, i atesa la necessitat de poder iniciar la comercialització dels terrenys, es considera fonamental redactar un nou pla especial. Este nou document de planejament partirà del ja redactat, tramitat i aprovat l'any 1999, però adaptat a la normativa vigent».  
Objecte  
Segons s'indica en la documentació aportada: «L'objectiu del pla especial per a desenrotllament d'una zona d'activitats logístiques del port de València és l'ordenació detallada per mitjà de pla especial dels terrenys inclosos en l'àmbit del pla especial per a l'ampliació del patrimoni públic de sòl per a desenrotllament d'una zona d'activitats logístiques, aprovat definitivament per Resolució de 23 de juliol de 1998, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports».  
Àmbit  
Segons s'indica en la documentació aportada: «L'àmbit d'actuació del pla especial per a desenrotllament d'una zona d'activitats logístiques del port de València, delimitat per elements infraestructurals bàsics de l'estructura territorial i d'usos de la zona, suposa un total de 768.615 m², incloent-hi la franja ocupada per la V-15. Al seu torn, dins d'este àmbit global, l'ordenació detallada es desenrotlla sobre un únic sector de 716.500 m², aproximadament, corresponent a la superfície de l'àmbit global excloent-ne la superfície ocupada actualment per la V-15.  
  
Està previst realitzar una sèrie d'ajustos de superfícies i alineacions [?] de manera que les dades [?] es corresponguen, estrictament, amb la realitat física de l'àmbit.  
 L'espai d'actuació està dividit per l'autopista del Saler, que el recorre de nord a sud, i pel nou accés ferroviari al port de València, que el travessa d'est a oest. Les connexions entre les quatre zones es resolen per mitjà de pas elevat sobre el traçat ferroviari ubicat en el límit oriental de l'actuació i passos sota la V-15, a un costat i a l'altre de la traça ferroviària.  
La diferenciació d'usos prevista en el pla especial entre els usos característics d'industrial/magatzem característics de la unitat d'execució UE-1, respecte a l'àrea residencial davall la modalitat unifamiliar destinat a satisfer les necessitats de reallotjament per als titulars d'habitatges afectats per l'actuació, que configura la unitat d'execució UE-2, unit a una seqüència de fases necessàriament distinta per al desenrotllament d'ambdós zones, justifiquen tant la delimitació com a unitats d'execució individualitzades, com que el seu desenrotllament es faça com a actuacions integrades amb documents adaptats a la singularitat de cada una».  
Alternatives.  
Segons s'indica en la documentació aportada: «Quant a les possibles alternatives en el document que actualment es tramita, no correspon l'anàlisi de diferents opcions, ja que l'àmbit està totalment urbanitzat».   
  
L'àmbit d'actuació estava prefixat pel pla especial per a l'ampliació del patrimoni públic de sòl per a desenrotllament d'una zona d'activitats logístiques, aprovat definitivament per la Resolució de 23 de juliol de 1998; en la resolució esmentada s'abordava la qüestió de les alternatives d'emplaçament de la ZAL, ponderant la ubicació triada entre altres dos: el port de Sagunt i la zona d'enllaç entre el bypass i la N-III.  
  
Possibles efectes sobre el medi ambient.  
Feta l'anàlisi tècnica de la documentació presentada i consultada la cartografia temàtica de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, s'observa que el desenrotllament del pla especial proposat no presenta afeccions sobre el medi ambient, únicament afecta el sòl urbà del municipi i, per tant, el pla únicament incidirà sobre les determinacions que regulen el règim d'ús i edificació del sòl.  
  
Consultes  
Per part de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta de les administracions públiques afectades:  
  
Data consulta Data informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
13/01/15 20/05/15 Servici Territorial d'Urbanisme  
13/01/15 27/03/15 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
13/01/15 09/04/15 Ministeri de Foment - Direcció General de Carreteres  
13/01/15 09/03/15 Ministeri de Foment - Direcció General d'Aviació Civil  
13/01/15 16/02/15 Ministeri de Foment - Direcció Gral. d'Infraestructures ferroviàries  
13/01/15 24/04/15 MAGRAMA - Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i el Mar  
13/01/15 € Conselleria d'Educació, Cultura i Esport  
Unitat d'Inspecció del Patrimoni Historicoartístic  
  
13/01/15 14/05/15 CITMA - SDG d'Ordenació, Planificació i ATE  
  
Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge  
13/01/15 17/02/15 CITMA - SDG d'Ordenació, Planificació i ATE  
  
Servici d'Ordenació del Territori  
13/01/15 € CITMA - SDG de Ports, Aeroports i Costes  
Servici d'Aeroports i Costes  
13/01/15 € CITMA - SDG de Ports, Aeroports i Costes  
Servici d'Explotació de Ports  
09/02/15 22/04/15 Ajuntament de València -   
Servici de Planejament  
  
  
El contingut íntegre dels informes es podrà consultar en el lloc web: http://www.cma.gva.es/eae.  
  
Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, segons l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es referixen els articles 48.d) i 51.1 de la LOTUP.  
- El Servici de Planejament de l'Ajuntament de València, en data 22 d'abril de 2015, informa que la revisió del pla general de València s'ha sotmés a una segona exposició pública, i respecte a l'àmbit del pla especial s'indica que: «es manté la classificació del sòl com a urbà [?] i dins d'una zona d'ordenació urbanística estructural denominada zona d'activitats logístiques, (IND3), que s'arreplega en les normes urbanístiques de la revisió i en el pla d'ordenació P3-Zones primàries H2».  
  
Continua indicant l'informe que: «[?] la via litoral (grafiada en la infraestructura verda) és una exigència de l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana d'inexcusable compliment [?] en la revisió s'ha degut veure desplaçada cap a l'interior, en trobar-se la major part del front litoral nord de la ciutat ocupat pel port. Sortejar-lo ha portat a traçar el seu recorregut per Natzaret i, encara entrant en terrenys de la ZAL, aprofitar els vials i xicotets espais enjardinats que separen els habitatges de reallotjament de la Punta dels espais purament industrials per a plantejar, d'alguna manera, la seua connexió amb el precari carril bici que circula paral·lel a la carretera del Saler, sense renunciar a la possibilitat que puga d'alguna manera ampliar-se'n la secció i millorar-se'n les característiques físiques per a convertir-lo en un recorregut més amable, ja que constituïx l'única forma de travessar la V-30 i el llit nou del Túria per mitjà de formes de transport no motoritzat.   
No obstant això, potser el traçat òptim per a la via litoral seria pel vial central de la ZAL, fent accessibles als ciutadans els espais protegits de la senda de la Llora, d'alt valor patrimonial, la qual cosa constituiria una fita en el camí, que li atorgaria uns indubtables interés i qualitat, tant com les vistes del port esportiu des del pont de Pinedo, que haurien de millorar-se.  
També seria oportú considerar la seua possible connexió amb la part d'infraestructura verda situada a l'oest de la carretera del Saler (CV-500), la part d'En Corts i del barri del Perú».  
- La Direcció General de Carreteres del Ministeri de Foment, a través de la Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana, en data 9 d'abril de 2015, «emet informe en sentit favorable, amb caràcter vinculant, sobre l'actuació sol·licitada», i en les condicions particulars indica que, en tot cas, caldrà ajustar-se al que disposen la Llei de Carreteres i el seu Reglament.  
- La Direcció General de Ferrocarrils del Ministeri de Foment, en data 16 de febrer de 2015, emet un informe on indica que els plans presentats no reflectixen cap de les zones de protecció (zona de domini públic, zona de protecció i línia límit d'edificació) establides en la legislació vigent (Llei 39/2003, del Sector Ferroviari, i el seu Reglament de desplegament, RD 2.387/2004). Així mateix, en els plans esmentats es reflectix soterrat un tram de la línia València-Tarragona que actualment circula en superfície.  
Conclou l'informe indicant que: «No es pot emetre informe positiu del pla especial per a desenrotllament de la zona d'activitats logístiques del port de València. Els plans han de reflectir la situació actual de la xarxa ferroviària, així com les proteccions al ferrocarril que establix la legislació vigent.  
D'altra banda, es recorda que qualsevol activitat prevista dins d'estes zones amb protecció ha de ser autoritzada prèviament per l'ADIF».  
  
- La Direcció General d'Aviació Civil del Ministeri de Foment, en data 9 de març de 2015, emet un informe on indica que: «la totalitat de l'àmbit objecte del pla especial està afectada, tant per les determinacions relatives a les servituds aeronàutiques establides (RD 856/2008, de 16 de maig, pel qual es modifiquen les servituds aeronàutiques de l'aeroport de València), com per la proposta de servituds aeronàutiques inclosa en el pla director de l'aeroport de València, aprovat per l'Orde FOM/3417/2010, del Ministeri de Foment, el nou planejament urbanístic haurà de tindre en compte les limitacions imposades per les dites servituds.  
[?] d'acord amb el que establix la disposició addicional segona del Reial Decret 2591/1998, de 4 de desembre, d'ordenació dels aeroports d'interés general i la seua zona de servici, modificat pel Reial Decret 297/2013, se sol·licita a la Generalitat Valenciana la remissió a esta direcció general de la documentació completa del pla especial per a desenrotllament de la zona d'activitats logístiques del port de València, prèviament a l'aprovació inicial o tràmit equivalent, a fi d'elaborar-ne l'informe preceptiu i vinculant.  
Així mateix, es recorda la necessitat de disposar d'un informe exprés favorable de la Direcció General d'Aviació Civil sobre el pla especial per al desenrotllament de la zona d'activitats logístiques del port de València per a l'aprovació definitiva del planejament».  
- La Confederació Hidrogràfica del Xúquer, el 27 de març de 2015, emet un informe indicant-hi que junt amb l'àmbit del pla especial està el nou llit del riu Túria; no obstant això, l'actuació no està en la seua zona de policia i tampoc no està afectada per la zona de flux preferent.  
  
Continua l'informe indicant que: «En principi, pel tipus d'activitat a desenrotllar, s'estima que, amb els drets d'aigua per a abastiment de l'Ajuntament de València [?], serà possible atendre la demanda generada. En tot cas, prèviament a l'aprovació de l'instrument de planejament s'haurà d'obtindre un informe favorable d'este organisme, per a la qual cosa serà necessari justificar la demanda de recursos hídrics necessària per a l'actuació i acreditar la disponibilitat de recursos hídrics».  
  
I conclou l'informe indicant que «l'actuació que es pretén realitzar no té efectes significatius sobre el medi ambient».  
- El 17 de febrer de 2015, el Servici d'Ordenació del Territori emet un informe en què indica que: «Analitzada la documentació relativa a l'actuació indicada i tenint en compte les cartografies d'inundabilitat aplicables, la cartografia del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), la cartografia de la revisió del PATRICOVA i el Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables, en virtut de l'article 15 de la normativa urbanística del PATRICOVA i de la Directriu 65.d) del Decret 1/2011, de 13 de gener, del Consell, pel qual s'aprova l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana, s'informa que l'actuació proposada NO ESTÀ AFECTADA per risc d'inundació segons les cartografies disponibles».  
- La Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i del Mar, del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi ambient emet un informe el 24 d'abril de 2015, indicant que: «Examinat l'àmbit espacial de la Zona d'Activitats Logístiques es comprova que està tot ell al nord del nou llit del riu Túria, contigu al domini portuari de l'Autoritat Portuària de València, la delimitació d'espais i usos portuaris del qual va ser informada favorablement per la Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i el Mar en data 1 d'agost de 2014, i no està afectat per les servituds regulades en la legislació de costes».  
  
- En el seu informe de 14 de maig de 2015, el Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge indica que, amb caràcter general, l'ordenació detallada d'un àmbit, inclús no modificant l'estructural, té incidència en el paisatge i, segons la legislació vigent, és preceptiva la presa en consideració de l'instrument de paisatge que acompanye el pla per a regular les determinacions d'ordenació detallada.  
En el cas que ens ocupa, el pla especial no s'acompanya d'instrument de paisatge que regule les determinacions de l'ordenació detallada, i ja que la seua tramitació ha d'ajustar-se a la legislació vigent, tal com indica la seua sentència d'anul·lació, s'haurà d'elaborar un estudi d'integració paisatgística.  
Vist que el PE anul·lat comptava amb DIA, que incloïa condicionants de caràcter paisatgístic i ambiental, i ja que part de les actuacions que preveu el PE ja estan executades (obres d'urbanització), l'estudi d'integració podria fer-se a partir de la documentació ja elaborada, adaptant l'estructura del document a l'establida en l'annex II de la LOTUP.  
- El Servici Territorial d'Urbanisme de València emet un informe en data 20 de maig de 2015, on s'indica que: «examinat [?] el contingut del pla, es considera que aquell no pareix, des de la visió de les competències urbanístiques d'este servici, que tindrà efecte significatiu sobre el medi ambient».  
Continua informant el Servici Territorial d'Urbanisme que: «el document urbanístic a aprovar d'acord amb el que disposa l'article 55 de la LOTUP haurà de tindre en compte les consideracions següents:  
1. El pla especial haurà de tramitar-se segons el que disposa la LOTUP, afectant l'ordenació estructural del planejament general.  
2. La finalitat del pla especial és establir l'ordenació territorial i urbanística, d'acord amb el que disposa l'article 43 de la LOTUP, i haurà de contindre les determinacions en coherència amb la seua finalitat; el contingut, almenys des del punt de vista urbanístic, haurà de preveure la documentació prevista en l'article esmentat.  
Respecte al catàleg, s'ha de recordar que recentment s'ha aprovat el catàleg estructural de béns i espais protegits de l'Ajuntament de València.  
3. Es considera adequat el plantejament que fa el document respecte a la situació urbanística dels terrenys inclosos en l'àmbit d'actuació, raó per la qual en estos moments els considera sòl urbà per estar consolidada la urbanització per a acollir-hi els usos previstos».  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. La directiva esmentada s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial Decret Legislatiu 2/2008, de 20 de juny, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de Sòl, establix en l'article 15 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental, de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
Acord  
Vist que el pla especial avaluat s'ajusta a l'àmbit delimitat pel pla especial per a l'ampliació del patrimoni públic de sòl per a desenrotllament d'una zona d'activitats logístiques, aprovat definitivament per Resolució de 23 de juliol de 1998, i vist que l'àmbit esmentat es troba actualment, en la seua totalitat, transformat per obres d'urbanització i que són les arreplegades en el pla especial ara tramitat.  
Segons establix l'article 51 de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'esta llei, que el pla especial avaluat no influïx en altres plans o programes; no té incidència en el model territorial vigent al municipi ni produïx increment en el consum de recursos; no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural i, tenint en consideració els informes emesos, es pot concloure que el pla especial no presenta efectes significatius sobre el medi ambient i, per tant, se sotmet al procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificat.  
  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es resol:  
Emetre l'informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del pla especial per a desenrotllament de la zona d'activitats logístiques del port de València del municipi de València, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació del pla especial d'acord amb la seua normativa sectorial.  
Prèviament a l'aprovació inicial del pla especial:  
1. S'haurà de remetre a la Direcció General d'Aviació Civil del Ministeri de Foment la documentació completa del pla especial per a desenrotllament de la zona d'activitats logístiques del port de València. Abans de l'aprovació definitiva, s'haurà d'obtindre el corresponent informe preceptiu i vinculant de l'administració esmentada.  
Prèviament a l'aprovació definitiva del pla especial:  
1. Durant la tramitació del document urbanístic d'acord amb el que preveu la LOTUP, normativa urbanística d'aplicació, hauran de tindre's en compte les consideracions efectuades pel Servici Territorial d'Urbanisme en el seu informe de data 20 de maig de 2015.  
2. S'haurà d'obtindre un informe exprés favorable de la Direcció General d'Aviació Civil del Ministeri de Foment.  
3. S'haurà d'obtindre un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a la qual cosa serà necessari, tal com s'indica en un informe de 27 de març de 2015, justificar la demanda de recursos hídrics necessària per a l'actuació i acreditar la disponibilitat de recursos hídrics.  
4. S'haurà d'obtindre un informe de la Direcció General de Ferrocarrils del Ministeri de Foment atenent allò que s'ha indicat en l'informe de 16 de febrer de 2015.  
5. S'haurà de comprovar que s'han analitzat les indicacions realitzades pel Servici de Planejament de l'Ajuntament de València en l'informe de 22 d'abril de 2015, relatives al traçat de la via litoral, i justificar-hi la decisió adoptada.  
6. S'haurà de sol·licitar un informe de la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Historicoartístic de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
7. S'haurà de redactar un estudi d'integració paisatgística i sol·licitar un informe del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge respecte a aquell, i s'hauran d'incorporar al pla les determinacions que en este s'indiquen.  
Segons establix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no s'haguera procedit a l'aprovació del pla especial en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En este cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del pla especial.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre els documents sobre l'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic a què es referix l'article 51.2 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 10.1 del Decret 135/2011, de 30 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament dels Òrgans Territorials, d'Avaluació Ambiental i Urbanístics de la Generalitat.  
A la vista de tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat del pla especial per al desenrotllament de la ZAL del port de València per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient.  
Notificar als interessats que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i tinga els efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, d'acord amb el que autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 26 de maig de 2015.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas».  
  
València, 10 de juny de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.