Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 1297, del 07-05-1990 (1990/817278)

ORDRE de 2 d'abril de 1990, de la Conselleria d'Economia i Hisenda, per la qual s'acorda l'afectació a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència d'un immoble situat a Xàtiva (València), denominat «Castell de Xàtiva».
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/1990/04/02/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   1297

Data del DOGV
:   07-05-1990

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1990/817278


Data del document
:   02-04-1990

Organisme emissor
:   Conselleria d'Economia i Hisenda

Tipus de document
:   Ordre

Ordre de 2 d'abril de 1990, de la Conselleria d'Economia i Hisenda, per la qual s'acorda l'afectació a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, d'un immoble situat a Xàtiva (València), denominat "Castell de Xàtiva".  
L'Hble. Sr. Conseller de Cultura, Educació i Ciència ha sol·licitat, d'acord amb el que disposen els articles 61 i 62 de la Llei 3/1986, de 24 d'octubre, de Patrimoni de la Generalitat Valenciana, l'afectació d'un immoble situat a Xàtiva (València), denominat «Castell de Xàtiva».  
El castell mencionat ha estat adquirit perquè es considera un dels conjunts més representatius de la Comunitat Valenciana.  
Per això, i d'acord amb les facultats que tinc atribuïdes per l'article 62.2 de la Llei 3/1986, de 24 d'octubre de Patrimoni de la Generalitat Valenciana,  
ORDENE:  
Article primer  
S'afecta a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència l?immoble que a continuació es descriu:  
Conjunt històrico-artístic denominat Castell de Xàtiva, situat en el terme municipal de Xàtiva, entre aquesta ciutat i la zona de Bixquert, partida de la Costera i Bixquert. Està constituït per la major part del tossal, que antigament es designava amb el nom de Penya Basset, format per dos cims o castells, amb les seues vessants. S'hi accedeix per un camí d'uns mil vuit-cents metres que forma part del conjunt que consta de: la torre de l?Homenatge i primera porta, ja enderrocada. La porta de ferro restaurada. La torre substituïda pel mirador gòtic. Plaça d'armes, porta gòtica i porta del Socors. Solar on s'ha fonamentat un xalet modern. Cisterna i capella modernes. Torre gòtica sobre fonaments romans. Torre àrab. Entrada gòtica al recinte murat del castell menor. Entrada al recinte murat del castell major. Torre gòtica i porta d'entrada al baluard superior del castell menor. Recinte forticat d'aquest. Restes de torre àrab en el mateix lloc. Muralla de la ciutadella. Torre àrab. Aljub primitiu convertit en quadra. Torrassa àrab. Segona porta fortificada del castell major. Cos de guàrdia. Tercera porta i torre gòtica. L'aljub àrab de dos naus enfonsades. Capella gòtica del segle XIV. Torre romana, terrassa i aljub superior. Calabós ogival i calabós de càstig. Habitacions del duc de Calàbria. Habitació de l'alcaid, servei i guàrdies. Arc d'eixida al precipici de Bixquert, mur romà, torrassa truncada. Torre avançada de Bernisa, garita de Basset. Muralles del castell, l'aljub de quatre naus, muralles de la fortalesa. Muralla àrab i cova dels Coloms.  
Tot això està integrat per una parcel·la gran i tres petites amb la seua dotació de terres que ocupa uns quatre-cents mil metres quadrats, com es deia anteriorment pertany a aquest conjunt el camí o carretera que, partint de la plaça anomenada Costera de Sant Jordi, condueix al recinte murallat, sense perjudici de la seua utilització per a altres finalitats i de la servitud que després se cita. I també les tres coves (de les Rates, de les Gotetes i dels Coloms, aquesta ja esmentada). Confronta: al nord, amb plaça o porta de Sant Jordi, carrer de les Animes, carrer de les Santes, finca de Federico Martínez Fos, José Pérez Lagardera, tossal del Bellveret, ermita de Sant Josep i finca Montsant; est, terres d'hereus de Rosa Diego de Constantino Ballester i en part mitjançant carrerada del comú de veïns i carrerada del Sr. José Maria Maravall Baldrés del duc de Santo Mauro; sud, la finca matriu de la qual es troba delimitada per vint-i-una fites i el tàlveg i per l'oest, la finca matriu.  
Té una servitud consistent en el dret a l?ús normal de la carretera del castell, des del punt d'inici en la plaça o Porta de Sant Jordi, fins a la derivació existent per entrar a aqueixa finca de Montsant, conducció i instal·lació d'energia elèctrica, vinguda i provisió d'aigües pluvials; el títol de la finca de Montsant està obligat a contribuir a les despeses de conservació i reparació imprescindible per a l?ús normal de la carretera, en el tros expressat, amb una desena part de l?import justificat.  
Aquest immoble consta en l?Inventari General de Béns i Drets de la Generalitat Valenciana amb el número A02/46/145/0010.  
Article segon  
Aquest castell ha estat adquirit perquè és un dels conjunts històrics més representatius de la Comunitat Valenciana.  
Article tercer  
L'immoble queda integrat en el domini públic de la Generalitat Valenciana i correspon a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, l?exercici de les competències demanials sobre aquest, inclosa l'administració i conservació.  
Article quart  
Que la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència designe un representant perquè concórrega amb el representant nomenat per la Direcció General del Tresor i Patrimoni a l'acte d'afectació.  
València, 2 d'abril de 1990. - El Conseller d'Economia i Hisenda: Antoni Birlanga Casanova.


Còpia Permalink ELI