Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8896, del 02-09-2020 (2020/6878)

RESOLUCIÓ de 20 d'agost de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 79/2029-TFX el Campello.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8896

Data del DOGV
:   02-09-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/6878


Data del document
:   20-08-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Campello, el
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 d'agost de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 79/0036-TEX el Campello. [2020/6878]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 79/7282-FYC el Campello  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
  
Tràmit: Avaluació ambiental del Pla de mobilitat urbana sostenible  
  
Promotor: Ajuntament del Campello  
Autoritat substantiva: Ajuntament del Campello  
Localització: el Campello (Alacant)  
Expedient: 79/5827-MCG  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 12 de desembre de 2019, va adoptar aquest acord:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) del Campello, en els termes següents:  
  
A) Documentació aportada  
En data 27 d'agost de 2019 ha tingut entrada, en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud de l'Ajuntament del Campello per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) del Campello, acompanyada del Document inicial estratègic (DIE) i de l'esborrany del PMUS.   
La documentació aportada és conforme al que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), i es formalitza en un arxiu PDF ?fraccionat en 6 parts- que inclou l'esborrany del Pla (apartat A) i el DIE (apartat B).  
  
B) Planejament vigent  
El planejament vigent en el municipi és el Pla general aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant el 30 de juliol de 1986, per al qual es va aprovar un document refós la normativa urbanística del qual es va publicar en el BOP núm. 27 de 3 de febrer de 1988, atesos els recursos interposats i algunes rectificacions-modificacions puntuals. No hi consta que el Pla fora objecte d'avaluació ambiental.  
El pla indicat recupera la vigència després de la sentència de 31 de març de 2016, del Tribunal Suprem, que anul·la l'acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme, d'1 d'abril de 2011, d'aprovació del Pla general del Campello, i declara nul l'instrument corresponent.  
  
  
C) Pla de mobilitat urbana sostenible: objecte i justificació  
Tal com es recull en la documentació aportada, el Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) del Campello està motivat pel creixement urbanístic que hi ha hagut en el municipi en els últims anys i per l'obligatorietat establida en la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, i altres estratègies d'àmbit regional associades, entre altres.  
El PMUS es concep com un estudi integral de la mobilitat municipal, en el qual s'inclouen mesures i estratègies necessàries per a promoure un canvi modal cap a sistemes de transport menys consumidors d'energia, i que té com a prioritat la millora de la mobilitat per als vianants i l'increment del transport públic amb un ús coordinat i eficient dels diversos mitjans de transport. E  
ls problemes detectats deriven de les característiques territorials, de creixement i poblacionals del municipi, indicades en D1 (àmbit i abast de la proposta).  
En el PMUS s'indiquen els 12 objectius generals següents:  
1. El desenvolupament i la millora de l'oferta de les diverses formes de transport públic.  
2. L'ordenació i explotació de la xarxa principal del viari en relació amb les diverses formes de transport.  
3. El foment de la mobilitat a peu i amb bicicleta, mitjançant la construcció i/o reserva d'espais i la supressió de barreres arquitectòniques per al vianant i la bicicleta, en un entorn adequat, segur i agradable per als usuaris.  
4. La regulació de la càrrega, la descàrrega i el repartiment de mercaderies a la ciutat.  
5. Millora de la seguretat viària als carrers del municipi.  
6. Gestió i limitació de l'aparcament per al vehicle privat.  
7. Mesures específiques de gestió de la mobilitat.  
8. Millorar la mobilitat a persones de mobilitat reduïda i la inclusió social.  
9. Integració de la mobilitat en les polítiques urbanístiques.  
10. Millorar la mobilitat sota el concepte de mobilitat i gènere.  
11. La gestió de la mobilitat en aspectes relatius a grans centres atractors.  
12. Promoure les noves tecnologies aplicades a la mobilitat.  
  
Aquests objectius es plantegen d'acord amb els objectius del Pla de mobilitat metropolitana sostenible d'Alacant-Elx (PmoMe), i s'hi assenyala que dels 19 objectius detallats del PmoMe, 16 estarien englobats en els del PMUS del Campello (els altres 3 corresponen a objectius de caràcter més metropolità i vinculats al transport públic interurbà).   
En les propostes d'actuació (se'n plantegen 46), agrupades en diverses línies, s'especifiquen objectius concrets.  
  
D) Característiques del Pla de mobilitat urbana sostenible  
D.1. Àmbit i abast de la proposta  
En el PMUS es consideren dos àmbit d'actuació. L'estricte, que correspon al terme municipal del Campello, i l'àmbit metropolità, en el qual està inclòs juntament amb altres set municipis (Alacant, Mutxamel, Sant Joan d'Alacant, Sant Vicent del Raspeig, Elx, Santa Pola i Crevillent) i respecte del qual s'està elaborant el Pla de mobilitat metropolitana sostenible d'Alacant-Elx (PmoMe). L'abast de les mesures adoptades afectarà els municipis més pròxims de l'àrea metropolitana i les poblacions contigües per la seua part nord.  
  
El Campello es troba situat a la comarca de l'Alacantí, a la província d'Alacant, a 10 km de la capital de província (constituïa, fins a la segregació, una partida rural d'aquesta) i a 30 km de Benidorm, nucli turístic principal de la Costa Blanca. Forma part de l'aglomeració d'Alacant i està inclòs en la comarca històrica de l'Horta d'Alacant.   
  
Té una superfície de 55,27 km², 23 km de costa i limita amb la Vila Joiosa, Orxeta, Aigües, Busot, Alacant, Mutxamel i Sant Joan d'Alacant. L'orografia és plana en la part sud, i la zona nord està condicionada pels contraforts del Cabeçó d'Or, amb accidents geogràfics que no superen els 310 m d'altitud.  
Travessen el municipi de nord a sud diverses infraestructures de transport, com la línia de ferrocarril del TRAM, l'autopista AP-7 i la N-332. Enllaçar aquesta carretera nacional amb la A7 va permetre descongestionar el trànsit del nucli urbà, encara que la N-332, per les característiques que té, continua sent un element que dificulta la permeabilitat transversal entre la zona alta del nucli urbà i la zona centre.   
L'orografia (amb diversos pujols i barrancs en el TM) i les característiques de les infraestructures provoquen punts on el trànsit d'accés es veu limitat per les característiques de les vies, i no hi ha alternatives.  
  
Una part important de la població es troba dispersa per les urbanitzacions situades en una àmplia zona costanera, i destaca el creixement de l'edificació de baixa densitat al nord del nucli urbà (Venta Lanuza, Coveta Fumà, Pueblo Español?).  
 L'organització de l'estructura territorial del municipi, condicionada per la franja costanera (creixement en primera línia) i les infraestructures del transport, redunda en un ús massiu del vehicle privat des de nuclis residencials dispersos.  
Simplificant, s'hi poden diferenciar tres zones: nucli urbà, zona de la platja de Muchavista (al sud) i les urbanitzacions de la costa amb habitatges unifamiliars (al nord).   
La població (27.893 habitants en 2018, segons INE) s'ha mantingut bastant estable en els últims anys. L'envelliment d'aquesta (semblant a valors provincials i autonòmics) comporta focalitzar les actuacions en l'accessibilitat universal, millorant la infraestructura per als vianants i el transport públic, principals formes de transport utilitzades per aquest col·lectiu (> 64 anys).  
Al voltant del 16 % dels empadronats són estrangers, i hi ha un nombre elevat de segones residències de ciutadans europeus (residents no censats). Segons dades de l'INE de 2011, de la població total vinculada (49.252 habitants), 26.372 n'eren residents.   
És rellevant la població flotant, que pernocta en el municipi, incloent-hi residents, segones residències i turistes. El Campello disposa de 5 hotels i 2 hostals, amb 490 places hoteleres, nombre que s'eleva a 5.369 places si es consideren apartaments i càmpings.  
En el PMUS es té en compte la zonificació del PmoMe (8 zones), a la qual se n'afig una de nova (zona 5), corresponent al barri i les infraestructures situades al nord de la N-332. S'hi recullen el PGOU i els plans territorials, com el PAT Alacant-Elx (PATAE), com a documents encarregats d'establir reserves de sòl, en cas de requerir-se'n, que milloren les comunicacions entre els municipis de l'àrea, i s'hi assenyala que la normativa de coordinació serà la que s'establisca en el PATAE (instrument que ha d'establir les reserves de sòl en aquest àmbit territorial i proposar normativa de coordinació en diversos àmbits, entre altres, la implantació de les infraestructures que, en el seu cas, es proposen, especialment quant a reserves de sòl i integració en la morfologia del territori).  
  
D.2. Estudi d'alternatives  
S'indiquen en el DIE les alternatives següents, relacionades amb la planificació urbanística i la planificació del transport i la mobilitat en l'àmbit local/metropolità:  
- Alternativa 0: Absència de creixement i de planificació metropolitana  
Correspon a la situació actual, resultat del manteniment de les tendències demogràfiques i de mobilitat que hi ha hagut fins a hui, així com de no dur a terme cap actuació addicional de millora i promoció de la mobilitat sostenible en el municipi del Campello.  
- Alternativa 1: Absència de planificació metropolitana i desenvolupament del PGOU de 1986.   
Correspon al desenvolupament complet del PGOU vigent, juntament amb la implantació dels plans d'acció i mesures proposades en el PMUS per a millorar i fomentar la mobilitat sostenible en el municipi.  
- Alternativa 2: Creixement nodal i desenvolupament del PGOU de 1986  
Correspon al desenvolupament complet del PGOU vigent la implantació dels plans i mesures del PMUS i la consideració de la pertinença del Campello a l'àrea metropolitana d'Alacant-Elx. Es valora que es produïsca un creixement nodal en l'àrea metropolitana seguint un model policèntric (alternativa 2 PmoMe basada en el desenvolupament de nodes ja existents de manera relativament radial) i que es produïsquen els creixements nous per extensió dels nuclis consolidats.   
  
En aquesta alternativa es tenen en compte la implantació de les mesures previstes en el PmoMe en el seu escenari innovador per a la planificació del transport i el foment de la mobilitat sostenible.   
S'incrementaran els desplaçaments entre els municipis de l'àrea metropolitana, i en el cas del Campello, amb Alacant i Sant Joan d'Alacant.  
- Alternativa 3: Creixement nodal i desenvolupament natural del municipis  
Correspon, a més dels supòsits de l'alternativa 2, considerar el desenvolupament natural del municipi entre la costa i l'AP-7.  
Els creixements tendiran a compactar la ciutat i omplir els espais buits entre l'autovia i la mar.   
Com en l'alternativa 2, una atracció més gran incrementarà els desplaçaments entre els barris del municipi i de l'àrea metropolitana.  
D.3. Característiques de la proposta  
Després d'estudiar i analitzar la situació en la qual es troba la mobilitat urbana del Campello, es preveuen les línies d'actuació següents:  
  
Línia 1. Foment de les formes no motoritzades, amb els objectius específics següents:  
- Incrementar la quota de les formes no motoritzades en el repartiment modal de la mobilitat urbana.  
- Augmentar l'atractiu de l'espai per als vianants.  
- Desenvolupar una infraestructura de connexió no motoritzada de tots els nuclis i barris entre si.  
- Desenvolupar una política integral de la bicicleta.  
Es plantegen, per a aquesta línia, dues àrees d'intervenció:  
- mobilitat per als vianants  
- mobilitat ciclista  
  
Línia 2. Millora del transport públic i intermodalitat, amb tres àrees d'intervenció:  
- promoció del transport públic  
- estratègia d'ordenació del trànsit  
- foment de la intermodalitat i creació d'infraestructures  
  
Línia 3. Ordenació de la circulació i seguretat viària, s'hi destaquen les àrees:  
- programes per a la recuperació de l'espai públic per al ciutadà no motoritzat (àrees de prioritat per als vianants)  
- modificació de les seccions transversals  
- zones de limitació d'usos motoritzats  
- millores en la seguretat viària  
- àrees de coexistència  
  
Línia 4. Programa d'aparcament i gestió de la distribució urbana de mercaderies (DUM), es basen en programes de:  
- aparcaments en superfície  
- aparcaments dissuasius i intermodals  
- aparcaments de vehicles pesats a curt termini  
I en la generació de propostes per a millorar el transport de mercaderies en l'àmbit urbà.  
  
Línia 5. Incidir sobre la conducta de mobilitat, amb les àrees d'intervenció següents:  
- mesures de gestió de la mobilitat sobre col·lectius específics. Itineraris accessibles i assegurances  
- plans de formació i educació  
- comunicació, divulgació i màrqueting  
  
Línia 6. Contribuir al desenvolupament urbà  
Establir mecanismes de desenvolupament dels nous sòls i de les infraestructures de transport que siguen sostenibles i eficients ambientalment i energèticament.   
No és política del PMUS, però sí que és política urbanística, buscar un tipus d'urbanització que facilite la mobilitat per als vianants i els ciclistes i cree les condicions per a ser servida en transport públic, en contrast amb la planificació de poblacions basada en una especialització dels espais per a diversos usos. Es desenvolupa en dues àrees temàtiques:  
- política de sòl  
- política d'infraestructures  
  
Línia 7. Mobilitat elèctrica, amb les àrees temàtiques següents:  
- Estudi del nou escenari que presenta la mobilitat elèctrica, especialment vehicles elèctrics de mobilitat personal. Proposta per a modificar les ordenances municipals.  
- Planificació de la infraestructura i tipologia dels punts de recàrrega de vehicles elèctrics.  
- Planificació de l'actualització de la flota municipal de vehicles a vehicles nets, estudi de possibles subvencions.  
El conjunt de plans i mesures que conformen les línies d'actuació exposades es resumeixen en el quadre:  
  
  
  
Línies d'actuació Plans d'acció  
L.1. Foment de les formes no motoritzades  
  
L.2. Millora del transport públic i intermodalitat  
  
L.3. Ordenació de la circulació i la seguretat viària 1.1. Pla de conversió en zona de vianants i defensa del vianant  
1.2. Pla d'accessibilitat universal  
1.3. Pla d'infraestructura ciclista  
 2.1. Pla de transport públic  
 3.1. Pla de seguretat viària  
3.2. Pla de senyalització  
L.4. Programa d'aparcament i gestió de la dum 4.1. Pla d'estacionament  
L.5. Incidir sobre la conducta de mobilitat 5.1. Pla de formació integral en mobilitat sostenible  
L.6. Contribuir al desenvolupament urbà 6.1. Pla de revisió del planejament  
L.7. Mobilitat elèctrica 7.1. Pla de mobilitat elèctrica  
  
  
Les propostes, agrupades per àrees d'actuació, que es concretaran i s'ajustaran en fases posteriors del pla, juntament amb els processos de participació ciutadana, són:  
1. Prioritat per als vianants, diferenciant: conversió en zona de vianants, accessibilitat per als vianants i àrees de coexistència.  
2. Foment de la bicicleta, abordant el traçat de rutes ciclistes, condicionament d'encreuaments amb vies de vehicles motoritzats i zones d'aparcament específics (foment de la intermodalitat).  
3. Eficiència en el transport públic i intermodalitat.  
4. Vehicle privat, diferenciant: ordenació de la circulació, programa d'aparcament i vehicles eficients i menys contaminants.  
  
5. Distribució urbana de mercaderies.  
6. Mobilitat elèctrica.  
Les 46 mesures d'actuació previstes per a desenvolupar les propostes, que es concreten en fitxes en el PMUS, són:  
  
Objectius Mesures  
1. El desenvolupament i la millora de l'oferta de les diverses formes de transport públic. 1. Millora de la freqüència de l'autobús interurbà  
2. Generació d'un abonament familiar per a residents  
3. Millora d'accessibilitat a parades del TRAM  
2. L'ordenació i explotació de la xarxa principal del viari en relació amb les diverses formes de transport. 4. Ordenació de la circulació en nucli urbà  
5. Generació de zona 30 al carrer Sant Bartomeu  
6. Pla d'inversió per a renovació del parc mòbil municipal, amb vehicles existents i menys contaminants  
7. Modificació de la glorieta de la Mar Mediterrània  
8. Millora de la seguretat viària de la glorieta de CV-775 i N-332  
9. Reordenació de la intersecció semaforitzada av. Generalitat, c. Fleming i c. València.  
3. El foment de la mobilitat a peu i amb bicicleta, mitjançant la construcció i/o reserva d'espais i la supressió de barreres arquitectòniques per al vianant i la bicicleta, en un entorn adequat, segur i agradable a l'usuari. 10. Concurs d'idees per a la renovació del passeig marítim i carrers annexos  
11. Concurs d'idees per a la renovació del carrer Sant Ramón, antiga travessia N-332  
12. Reforma de l'avinguda de la Generalitat, amb ampliació de voreres i reordenació d'aparcament  
13. Zona 20, compatible amb l'ús ciclista, dels carrers entre Sant Bartomeu i Sant Pere  
14. Estudiar itineraris per als vianants per a centres educatius  
15. Generar senyalització Metrominut  
16. Zona 20, compatible amb ús ciclista en carrer Major, Trinitat i Pal  
17. Ampliació de voreres per a carrers amb voreres mínimes del nucli urbà oest  
18. Ampliació de voreres per a carrers amb voreres mínimes del nucli urbà est  
19. Ampliació de voreres al barri La Creu  
20. Ampliació de vorera per a carrers amb voreres mínimes en El Vincle  
21. Ampliació de voreres per a carrers amb voreres mínimes en La Zenia (Muchavista)  
22. Ampliació de voreres en carrer Sant Pere  
23. Pla de mobilitat ciclista  
4. La regulació de la càrrega, la descàrrega i el repartiment de mercaderies a la ciutat. 24. Reordenació de càrrega i descàrrega en carrer Sant Bartomeu  
25. Ordenança específica de càrrega i descàrrega  
5. Millora de la seguretat viària als carrers del municipi. 26. Pla de seguretat viària 2020  
27. Monitoratge i aforament de la intersecció del carrer Sant Ramón i l'av. Ausiàs March  
28. Formació en seguretat viària i conducció eficient  
6. Gestió i limitació de l'aparcament per al vehicle privat. 29. Aparcament dissuasiu en mercat  
30. Aparcament dissuasiu en estacions intermodals  
31. Aparcament ORA en nucli urbà  
32. Aparcament ORA en av. Germanies  
33. Aparcament ORA en platges (amb zona residents)  
7. Mesures específiques de gestió de la mobilitat. 34. Constitució de la Mesa de la Mobilitat  
35. Mòduls de formació per al seguiment del PMUS  
36. Pla d'implantació de Smart City  
8. Millorar la mobilitat a persones de mobilitat reduïda i la inclusió social. 37. Fer un TPJ 6487  
38. Pla d'accessibilitat a edificis públics  
9. Integració de la mobilitat en les polítiques urbanístiques. 39. plec per a la redacció de les noves ordenances de mobilitat i gestió de guals  
  
40. Projecte d'implementació de mobilitat elèctrica  
10. Millorar la mobilitat sota el concepte de mobilitat i gènere. 41. Estudi d'il·luminació i itineraris segurs a parades del TRAM i Bus  
42. Pla d'il·luminació en àrees de trànsit de vianants  
11. La gestió de la mobilitat en aspectes relatius a grans centres atractors. 43. Estudi de l'accessibilitat multimodal a centres educatius  
44. Pla de transport al centre de treball per a tots els centres educatius públics del Campello  
12. Promoure les noves tecnologies aplicades a la mobilitat. 45. Aplicació mòbil per a la promoció del camí escolar  
46. Aplicació mòbil per a la promoció de la mobilitat per als vianants  
  
  
  
En cada fitxa s'especifica, juntament amb la descripció i l'objectiu principal d'aquests, accions concretes, recursos, agents implicats i tipologia (segons si són mesures de planificació, de modificació ?d'infraestructura o servei existent- o d'obra nova ?per a la implantació de serveis nous o modificacions substancials d'una infraestructura). S'hi inclou una valoració general que considera els criteris marcats pels manuals del projecte CIVITAS SUMPs-Up (projecte europeu per a ajudar les ciutats a implementar solucions de mobilitat més netes i sostenibles) i una avaluació segons els 10 indicadors del pla. S'hi inclou pressupost i programació per anys (pla quinquennal), i en algunes mesures, un pla per a concretar l'àmbit afectat.  
  
D.4. Efectes previsibles del PMUS en el medi ambient  
En l'apartat B.5 del document inicial estratègic es realitza el diagnòstic mediambiental (apartat B.5.1), territorial i de mobilitat (apartat B.5.2) abans de l'aplicació del PMUS del Campello.  
S'hi assenyala que el desenvolupament urbanístic dels últims anys ha generat un augment desproporcionat del sòl urbà discontinu, i fins i tot l'ocupació de zones de pendents elevades?, que porta aparellada la construcció d'infraestructures de transport atenent demandes puntuals, la fragmentació del territori, la perduda progressiva de sòl agrícola i forestal?, fet que afavoreix el desenvolupament de processos d'erosió, l'augment del risc de desertificació (en una zona amb escassetat hídrica) i l'increment progressiu d'altres riscos (inundació, incendis, propagació de plagues...), increment d'emissions, perduda de connexió entre espais naturals (falta de permeabilitat de la infraestructura verda) i deterioració ambiental i paisatgística.  
S'estima que l'empremta ecològica del model territorial desenvolupat és superior al llindar de sostenibilitat (situat entorn d'1,8 ha/habitant).   
La falta de coordinació genera un model insostenible en termes de mobilitat i ambientals, agreuja les conseqüències del canvi climàtic i no afavoreix la recuperació davant d'aquestes conseqüències, i també té una incidència rellevant en la franja litoral, recurs multifuncional i escàs que convé preservar.  
En l'apartat B.6.1 del DIE s'analitzen els efectes previsibles sobre el medi ambient, i en el B.6.2, els efectes territorials i de mobilitat. En absència de planificació de mobilitat sostenible, els efectes negatius indicats no faran més que agreujar-se. Amb planificació, es preveuen reduccions en la contaminació atmosfèrica, acústica i del consum energètic.  
Indicadors ambientals: es fa referència als indicadors desenvolupats per la WBCSD (The Word Business Council for Sustainable Development) i l'OCDE, i se'n seleccionen els 5 següents dels 19 que n'hi ha:  
- Indicador 12: Ús de l'espai de la mobilitat  
- Indicador 13: Emissions de gasos d'efecte d'hivernacle  
- Indicador 14: Congestió i retards  
- Indicador 15: Eficiència energètica  
- Indicador 16: Oportunitat de la mobilitat activa  
  
Indicadors de mobilitat: es recullen, juntament amb el 14, 15 i 16, els següents:  
- Indicador 1: Transport públic assequible per als més pobres  
  
- Indicador 2: Accessibilitat per a grups amb problemes de mobilitat  
  
- Indicador 17: Integració intermodal  
- Indicador 18: Confort  
- Indicador 19: Seguretat  
  
En el B.7 s'indica la incardinació d'aquesta en l'ETCV i la relació que té amb altres instruments de planificació territorial o sectorial, i s'hi indica que s'hauran de preveure principis i criteris dels plans i l'estratègia a escala metropolitana, autonòmica i estatal.   
S'hi destaquen l'ETCV, l'EVLCC, l'Estratègia espanyola de mobilitat sostenible (EEMS), el PmoMe Alacant-Elx i el PATAE.   
S'hi esmenten el PATRICOVA, el PATIVEL, el PATFOR, el Pla d'infraestructura verda i paisatge (pendent d'aprovació) i el Projecte per a la redacció de propostes d'ordenació del mapa concessional i projectes de servei de transport interubà de viatgers per a la província d'Alacant, a escala autonòmica. El Pla hidrològic de la demarcació del Xúquer, el Pla de gestió del risc d'inundació de la demarcació del Xúquer i el Pla d'infraestructures, transport i habitatge 2014-2024, a escala estatal. El Pla general d'ordenació urbana de 1986, el Pla d'acció d'energia sostenible (PAES) i el Pla acústic municipal (PAM), a escala local.  
  
  
E) Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les següents administracions públiques afectades.  
  
Administració pública consultada Consulta Informe  
C. de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat. Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible  
Servei de Mobilitat Urbana  
Servei de Planificació 19.09.2019 02.10.2019  
27.11.2019  
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica. Direcció General del Canvi Climàtic  
Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Prot. Atm. 19.09.2019 16.10.2019  
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica. Subdirecció General de Medi Natural  
Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (v. pecuàries) 19.09.2019 €  
Diputació d'Alacant. Àrea d'Infraestructures 19.09.2019 11.10.2019  
Ministeri de Foment. SD Gov. Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana 19.09.2019 15.11.2019  
C. de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
Subdirecció Gral. Ports, Aeroports  
 i Costes 19.09.2019 €  
C. de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
Subdirecció Gral. Ordenació del Territori i Paisatge  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
Servei d'Ordenació Territorial (PATRICOVA) 19.09.2019  
  
  
   
  
09.12.2019  
04.11.2019  
C. de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
Servei Territorial d'Urbanisme 19.09.2019 21.10.2019  
Ajuntament d'Alacant 19.09.2019 €  
Ajuntament de la Vila Joiosa 19.09.2019 €  
Ajuntament de Mutxamel 19.09.2019 €  
Ajuntament de Sant Joan d'Alacant 19.09.2019 €  
  
  
Els informes rebuts es publicaran en el web http://www.agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients, juntament amb l'Informe ambiental i territorial estratègic.  
  
F) Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
Segons el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial ha de determinar, tenint en compte els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, serveis i llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme actuant, fonamentalment, sobre dos àmbits:  
- Un nou equilibri de les formes de transport que aposta, fonamentalment, per les que tenen més eficàcia ambiental i social: transport públic davant del privat i formes de transport no motoritzat. Aconseguir aquest objectiu requereix tant mesures d'estímul cap a les noves formes de transport com mesures dissuasives. Per a fer-ho, s'ha d'actuar tant sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) com de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards d'aparcaments per a diverses formes de transport).  
  
- La planificació urbana i el model de ciutat per a disminuir la necessitat de mobilitat urbana, tant en necessitat com en longitud de desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, al canvi modal prioritzant les formes més sostenibles, a la reducció de la necessitat de desplaçaments, tant en nombre com en distància, que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) i que contribuïsca, al mateix temps, a la disminució de les emissions originades pel sector transport, com són les que es refereixen a emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
En aquest sentit s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'ha d'acompanyar dels indicadors que es consideren pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el repartiment modal que tenen, així com dels nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, amb la particularització de les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a reduir-se progressivament d'acord amb els ritmes i límits que s'establisquen reglamentàriament en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
Atesos els anteriors criteris, es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS del Campello en funció de les propostes realitzades, partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que totes les propostes es plantegen en sòl urbà i urbanitzable del municipi (sense afecció al sòl no urbanitzable), i sense perjudici de la incardinació ulterior del PMUS del Campello amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal, com puga ser el Pla de mobilitat metropolitana sostenible Alacant-Elx (PmoMe), les previsions i les actuacions del qual no són objecte del PMUS del Campello i, per tant, tampoc d'aquesta avaluació ambiental, el PATAE o el PATIVEL.  
  
El PMUS del Campello atén el que, quant a competències administratives, estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica del PMUS del Campello es durà a terme sobre les propostes que siguen de competència municipal.  
S'indiquen, a continuació, les consideracions contingudes en les consultes realitzades:  
El 2 d'octubre de 2019, el Servei de Mobilitat Urbana (Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible) informa que l'àmbit i contingut del PMUS del Campello es consideren adequats en relació amb les determinacions de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, i que, amb l'elaboració d'aquest, el municipi atén l'obligació establida en la Llei de mobilitat (article 10) per als municipis amb població superior a 20.000 habitants.  
Hi assenyala, no obstant això, diversos aspectes que han de ser completats en el PMUS abans de la remissió d'aquest al Servei de Mobilitat, com a òrgan competent en aquesta matèria dins de la Generalitat, per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació del Pla per l'Ajuntament del Campello, conforme al que s'estableix en la Llei 6/2011 de mobilitat de la Comunitat Valenciana (article 10). Es requereix completar-hi uns certs ítems (accessibilitat universal, sinistralitat, estat de la xarxa ciclista i per als vianants, punts de càrrega/descàrrega i estacionament) i incloure-hi, entre altres, una estimació de percentatges modals després de la implantació de les mesures, indicadors de seguiment d'aquestes.  
Interessa concretar-hi una xarxa bàsica d'itineraris ciclistes (que en tot cas no haurà de discórrer per sòl no urbanitzable) que el Pla ciclista proposat podria completar, abordar els punts amb més problemes d'accessibilitat universal, situar punts de càrrega i descàrrega, electrogasolineres?, abordar la mobilitat del Liceu Francés i reflexionar sobre l'horitzó temporal del Pla i el pressupost anual assignat.  
En l'informe de 27 de novembre de 2019, del Servei de Planificació (Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible), s'indiquen les infraestructures localitzades en el terme i la titularitat d'aquestes, i el PMUS del Campello es considera compatible amb la legislació sectorial de carreteres vigent.  
No obstant això, s'hi assenyalen continguts que s'han de revisar (identificació i catalogació d'algunes infraestructures, els agents i recursos implicats?) i diversos aspectes a considerar en les mesures plantejades, entre altres: analitzar la incidència en el trànsit global del nucli d'algunes mesures (millores en la glorieta), recollir les previsions de la Xarxa d'Itineraris No Motoritzats de la Comunitat Valenciana (XINM), considerar la delimitació competencial de la Subdirecció General de Mobilitat en relació amb la redacció dels projectes i execució de les obres d'infraestructures de transport de titularitat autonòmica (sense cap compromís econòmic amb la proposta de finançament del PMUS del Campello), la coordinació de qualsevol actuació que supere l'àmbit municipal amb les actuacions del PmoMe, els projectes de servei públic de transport amb parades en el municipi aprovats i la necessitat d'obtindre un informe d'administracions/entitats competents respecte d'algunes mesures que podrien suposar afecció (FGV, Servei de Gestió de Transport de Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible).  
En l'informe de 9 de desembre, de la Subdirecció General de Política Territorial i Paisatge, es recorden els espais que conformen la infraestructura verda segons la LOTUP, i les funcions que aquesta els atribueix (s'hi cita la Muntanya Catalogada les Puntes de Gosàlvez, esmentat en la documentació, la localització de la qual afecta el terme).   
S'hi assenyala que els objectius indicats en el pla coincideixen plenament amb funcions de la infraestructura verda i que intervindre en la xarxa de comunicacions del municipi per a afavorir la mobilitat incidirà sobre aquesta, i s'haurà de tindre en compte aquesta per al desenvolupament de les actuacions que s'hi plantegen.   
S'hi apunta, a més, que els plantejaments de mobilitat sostenible no poden deixar d'abordar qüestions com la mobilitat entre el nucli urbà i la resta del terme, i s'hi indiquen els continguts que haurien d'abordar-se en el capítol específic que, dedicat a la infraestructura verda, ha d'incloure el PMUS.  
En l'informe es fa referència també a l'ETCV (que estableix els principis directors en matèria de mobilitat en la Directriu 118) i al PATIVEL, que requereix que la planificació territorial i urbanística integre en la seua ordenació i gestió la Via del Litoral (segons el que es preveu en l'article 17 del PAT i la Directriu 137 de l'ETCV), i s'hi assenyala que el municipi està inclòs en l'àmbit del PAT d'Alacant i Elx (PATAE), en tramitació.  
L'11 d'octubre de 2019, la Diputació d'Alacant (Departament de Medi Ambient i Energia) aprecia que les accions definides en la proposta no comporten efectes negatius per al medi ambient i que tendeixen, en general, a la conservació d'aquest, ja que intenten reduir la contaminació atmosfèrica i acústica i el consum d'energia, entre altres.  
  
En l'Informe rebut el 15 de novembre de 2019, de la Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana (Direcció General de Carreteres del Ministeri de Foment), s'identifiquen els trams de l'AP-7 i de la N-332 que discorren pel municipi i que podrien veure's afectats, i s'hi indica que les mesures específiques no presenten, en principi, afecció a carreteres de titularitat estatal.   
Recorda que, no obstant això, correspon al Ministeri de Foment atorgar les autoritzacions o informes favorables sobre qualsevol obra, instal·lació, actuació, activitat, execució de connexions o modificació de les existents (inclosos els accessos) que es pretenguen executar en les zones de protecció de les carreteres de titularitat estatal, o fora d'aquestes amb afecció a aquestes; per la qual cosa, respecte de desenvolupament del PMUS, s'hi assenyala que les actuacions, obres i instal·lacions a executar sobre elements funcionals o estructurals de les carreteres de l'Estat indicades i les que es desenvolupen en les zones d'ús i defensa d'aquestes carreteres o les afecten, hauran de ser autoritzades o informades prèviament per la Direcció General de Carreteres als efectes establits en la Llei 37/2015, de 29 de setembre, de carreteres, i, per a fer-ho, s'ha de presentar la documentació tècnica de cada una de les actuacions, amb descripció precisa, subscrita per un tècnic competent.  
  
En l'Informe de 16 d'octubre de 2019, del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, s'assenyalen aspectes normatius i mesures que s'han de tindre en compte en el desenvolupament del PMUS del Campello en relació amb el canvi climàtic, la contaminació acústica i la qualitat de l'aire, i que els objectius principals del PMUS estan d'acord amb els objectius del Pla de mobilitat metropolitana sostenible de l'àrea Alacant-Elx, en el qual està inclòs el Campello (dins de l'àmbit estricte).  
Es fa referència a l'Estratègia valenciana davant del canvi climàtic 2013-2020, aprovada pel Consell de la Generalitat el 22 de febrer de 2013, la revisió de la qual (EVLCC 2030), pendent d'aprovació, inclou l'energia, i s'hi indiquen algunes mesures recollides en aquest document: fomentar els usos mixtos i les densitats mínimes en els plans generals, restricció dels vehicles més contaminants en els centres urbans, fomentar la instal·lació de taquilles per a la recollida de compres en línia?, i altres, com ara caracteritzar la infraestructura verda i minimitzar els riscos d'inundació, amb les quals el PMUS haurà de ser coherent.  
En relació amb la contaminació acústica, s'hi indiquen les exigències de la regulació, que exigeix per als municipis amb més de 20.000 habitants l'elaboració d'un pla acústic municipal (PAM), que està en fase d'exposició pública.   
En relació amb la qualitat de l'aire, s'hi indica que el Campello està inclòs en la zona ES1013: Segura-Vinalopó (A. Costanera), i s'hi assenyalen superacions dels valors registrats en unes certes estacions en els últims anys i una tendència creixent en relació amb el valor de l'ozó, que s'oposa a les restriccions que, encara que sense terminis de compliment establits, preveu la regulació (RD 102/2001). Per tant, la disminució del trànsit terrestre en la zona contribuirà a la disminució dels contaminants.  
En l'informe de 21 d'octubre de 2019, el Servei Territorial d'Urbanisme assenyala que no competeix a la Comissió Territorial d'Urbanisme l'aprovació del PMUS, perquè aquest no és un document que acompanye la formulació o revisió del Pla general, i que, des del punt de vista de les competències que té, seria convenient incorporar a l'anàlisi i a les mesures proposades les consideracions relatives a la modalitat sostenible en el planejament urbà.  
El Servei d'Ordenació del Territori indica, en el seu Informe de 5 de novembre de 2019, els àmbits afectats per risc d'inundació en el terme i assenyala aspectes (i en el seu cas, mesures) que les actuacions que puguen veure's afectades han de preveure perquè puguen considerar-se compatibles amb el PATRICOVA. Hi fa referència expressa a l'aplicació de l'article 21 de la normativa del PAT.  
  
Valoració  
Espais naturals protegits, zones forestals i vies pecuàries  
Es considera que l'abast i àmbit de les actuacions del PMUS es limita al sòl urbà/urbanitzable, i en el no urbanitzable no va més enllà dels elements de connexió existents: viaris i altres infraestructures de transport, camins o vies pecuàries. No es plantegen en el PMUS mesures que, a priori, puguen afectar espais naturals.  
L'ús de les vies pecuàries es pot considerar compatible amb les formes no motoritzades, i s'han de sotmetre les actuacions específiques (identificació de trams de camins i la senyalització d'aquests, condicionament?) que puguen afectar aquestes, a informe de l'òrgan competent en la matèria en fase de projecte.  
  
Observacions relatives a la planificació supramunicipal  
En relació amb les alternatives plantejades, cal indicar que l'abast d'aquestes sembla que supere les possibilitats decisòries que corresponen a l'Administració local en la redacció d'un PMUS en alguna d'aquestes.  
- No s'hi concreta que s'entén per desenvolupament natural del municipi, indicat en l'alternativa 3, però, a priori, queda fora de l'objecte/abast del PMUS.  
- L'aplicació o no de la planificació metropolitana en les alternatives (alternatives 0 i 1) cal plantejar-la en la mesura en què aquests plans estiguen pendents d'aprovació.  
En relació amb el PATIVEL, cal assenyalar que en el document no es concreta la Via Litoral i que les actuacions corresponents requeriran els instruments previstos per a fer-ho en la regulació.  
En relació amb el PATRICOVA, cal assenyalar que entre les localitzacions esbossades per a disposar aparcaments dissuasius hi ha àmbits afectats per risc d'inundació, per la qual cosa resulten d'aplicació les previsions del PAT.  
Tenint en compte el que s'ha dit amb anterioritat, i analitzades les propostes del PMUS del Campello, s'entén que, en conjunt, les mesures plantejades:  
1. Col·laboren a un ús més racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap a tipus de transport més sostenibles: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la reducció de consum energètic consegüent.  
3. Desincentiven l'ús del vehicle privat en favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavoreixen, a llarg termini, la reducció dels impactes associats als vehicles motoritzats: emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
5. Promouen la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
El PMUS proposa diversos tipus d'indicadors en el diagnòstic i per al seguiment del Pla: indicadors globals i de la mobilitat, indicadors mediambientals i indicadors de les actuacions o mesures.   
  
Els indicadors mediambientals estan recollits en el DIE (apartat B6.1.4). Cal indicar, no obstant això, les consideracions següents:  
  
1. S'ha de concretar el valor inicial dels indicadors i quantificar l'objectiu que es vol aconseguir.  
2. Haurien d'incorporar-se indicadors ambientals per a l'avaluació del nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diverses localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat.  
3. Haurien d'incorporar-se indicadors ambientals que permeteren calcular l'empremta de carboni de la mobilitat i les emissions vinculades al sector transport, i especificar-hi les metodologies de càlcul proposades i la periodicitat d'aquestes.  
  
G) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic, mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'aquests, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments que estableix la legislació d'avaluació ambiental. En concordança, l'article 46 de la LOTUP especifica els plans i programes que seran objecte de l'avaluació ambiental i territorial estratègica. En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
  
H) Proposta d'acord  
Analitzada la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible del Campello, cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del planejament.   
Per això, segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i per considerar que, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible del Campello no té incidència significativa negativa en el model territorial del municipi del Campello, no afecta espais protegits ni forestals, les propostes d'aquesta proposta se circumscriuen al sòl urbà i urbanitzable o a viaris/infraestructures existents, i no és marc de projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, i havent tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible del Campello no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre l'informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible del Campello, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius negatius sobre el medi ambient; per la qual cosa, correspon continuar la tramitació del programa segons la normativa sectorial d'aquest, amb el compliment de les determinacions següents:  
1. La redacció definitiva del PMUS del Campello haurà de concretar els aspectes següents:  
1) Incorporar la metodologia i el càlcul de l'empremta de carboni derivada del model de mobilitat proposat, així com els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que es consideren adequats; en concret, emissions CO2 equivalent i consum d'energia (Tep).  
2) Incorporar el procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat, així com l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
3) Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius que cal aconseguir.  
2. El PMUS s'haurà de completar amb la documentació requerida pel Servei de Mobilitat Urbana (Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible) en el seu Informe de data 2 d'octubre de 2019, i se sol·licitarà l'informe prèviament a l'aprovació definitiva per l'Ajuntament; a més, s'hi hauran d'incorporar, en el seu cas, les determinacions que s'indiquen en aquest.  
3. El PMUS haurà d'especificar que en les actuacions que es projecten s'hauran d'incorporar les condicions d'actuació de l'article 21 del PATRICOVA.  
4. El PMUS haurà de contindre un apartat relatiu a la infraestructura verda, amb els continguts assenyalats per la Subdirecció General de Política Territorial i Paisatge en l'Informe de 9 de desembre de 2019.  
5. El PMUS haurà d'atendre les consideracions realitzades per l'Informe del Servei de Planificació (Subdirecció General de Mobilitat) de data 27 de novembre de 2019.  
6. El PMUS haurà de prendre en consideració les qüestions assenyalades en l'informe del Ministeri (Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana) en relació amb possibles actuacions que afecten viaris la titularitat dels quals correspon a aquestes administracions.  
7. S'hauran de prendre en consideració els aspectes assenyalats en l'Informe del Servei Territorial d'Urbanisme de 21 d'octubre de 2019.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible del Campello en el termini màxim de quatre anys des de la publicació d'aquest. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
  
En vista de tot el que s'ha dit anteriorment, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre l'informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible del Campello, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que, en el seu dret, consideren pertinents.  
Us ho notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
I se certifica abans d'aprovar l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
  
València, 20 de desembre de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 20 d'agost de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamín Pérez Rocher.