Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6843, del 20-08-2012 (2012/8018)

RESOLUCIÓ de 14 de juny de 2012, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Picassent, Cocentaina, Salinas, Titaguas i Catadau. Expedient número 170/4903-TWW i altres.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6843

Data del DOGV
:   20-08-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/8018


Data del document
:   14-06-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Picassent
    * Titaguas
    * Salinas
    * Catadau
    * Cocentaina
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 14 de juny de 2012, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Picassent, Cocentaina, Salinas, Titaguas i Catadau. Expedient número 170/0696-RVJ i altres. [2012/8018]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 170/9754-HGR Picassent; 110/08-AIA Cocentaina; 214/6862-DQA Salinas; 193/08-AIA Titaguas; 211/08-AIA Catadau.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 170/7514-UGO.   
Títol: Homologació Sectorial Modificativa i Pla Parcial Sector Fontanelles.  
Promotor: Ajuntament de Picassent - IVVSA.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Picassent i CTU.   
Localització: contigu al sud del sòl urbà, entre el barranc de Picassent i la línia fèrria, fins al barri de l'Omet.  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte   
L'objecte de l'homologació i pla parcial sotmés a avaluació ambiental és reclassificar un sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable residencial i definir la seua ordenació detallada.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'instrument de planejament actualment vigent en el municipi de Picassent el constituïx el Pla General d'Ordenació Urbana aprovat el 27 d'octubre de 1998 per la Comissió Territorial d'Urbanisme, que classifica l'àmbit del sector Fontanelles com a sòl urbà i sòl no urbanitzable.  
  
El pla respecta la classificació com a urbans dels terrenys que així classifica el pla general, i es reclassifica únicament el sòl no urbanitzable comú i el sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures, protecció que desapareix per mitjà de la incorporació en l'ordenació de les limitacions derivades de la legislació ferroviària i amb motiu de la conversió en via urbana de la carretera CV-4140 en el seu tram intern al sector.  
El sector Fontanelles compta amb una superfície bruta de 300.338 m², dels quals 20.317 m² corresponen a la xarxa primària adscrita al sector, i està delimitat: al nord, per la via de ferrocarril de la Generalitat Valenciana; a l'est, pel sòl urbà del nucli de Picassent; al sud, pel barranc de Picassent; i a l'oest, pel barri de la Font de l'Omet.  
  
El pla ordena tres zones segons l'ús urbanístic:   
-La zona residencial (53.245m²), d'edificació oberta (EDA) de VI, VIII i X altures, amb tractament enjardinat de com a mínim el 50% de la superfície privada de l'illa, i vivenda adossada (ADIC) de III altures, a l'est del barranc de Fontanelles al costat del barri de l'Omet;   
-La zona terciària (13.159m²), que ordena tres illes amb la tipologia de bloc adossat (TBA), i  
-La zona dotacional pública de la xarxa primària i secundària, que estructura la xarxa viària (RV+AV), els equipaments (PRE-cementeri, ED, AD i RD), amb sistema d'edificació aïllada en bloc exempt, i les zones verdes (ZV).   
El pla destina aproximadament el 51% de l'edificabilitat residencial del sector a vivenda protegida, la qual cosa implica la construcció de 722 vivendes protegides, d'un total de 1.400 vivendes, per a una població de 2.940 habitants potencials, a raó de 2,1 hab/viv. La població segons cens de 2007 és de 18.556 habitants. (increment poblacional <20%)  
Com a condició al desenrotllament urbanístic del sector Fontanelles s'establix l'execució del pont sobre el barranc de Picassent i viari limítrof amb el polígon industrial fins a la prolongació de l'av. Sud i la canalització del barranc.  
El pla parcial es tramita d'acord amb la LRAU i RPCV, per la qual cosa no s'acompanya de projecte d'urbanització, que es troba en fase d'elaboració. S'acompanya la documentació presentada d'estudi acústic i estudi de paisatge; mentres que l'estudi d'inundabilitat es remet a l'òrgan competent en matèria d'ordenació territorial i quant al compliment de les determinacions contingudes en el PATRICOVA.  
  
3. Alternatives  
Les possibles alternatives quant a la ubicació de l'actuació es desestimen a nivell estructural entenent que el desenrotllament resulta adequat a fi de reblir un espai amb elevada vocació per a l'extensió del nucli de Picassent fins a la seua unió amb el barri de l'Omet. L'ordenació detallada resulta d'un procediment previ selectiu, promogut per l'IVVSA, en el qual es plantegen solucions diferents per a l'àmbit del sector.  
  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 7 d'agost de 2007, la Direcció Territorial de València remet una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, i certificat del resultat de la informació pública, relatiu a l'Homologació i Pla parcial sector Fontanelles de Picassent, i se n'incoa el corresponent expedient d'avaluació ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante, de data 30 de juny de 2005, i en el DOGV núm. 5.035, de 24 de juny de 2005, per període d'1 mes.   
Durant el període d'informació pública es presenten cinc al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari general de l'Ajuntament de Picassent de data 5 d'octubre de 2005 i en l'informe relatiu a l'aprovació provisional de l'IVVSA.  
3. Resum de les al·legacions  
L'informe de contestació d'al·legacions de l'IVVSA es referix als cinc escrits d'al·legacions i al dictamen emés per la Comissió Informativa d'Urbanisme, Medi Ambient i Agricultura de l'Ajuntament de Picassent.  
La primera i quarta al·legació presentada al·ludix a la falta de notificació, desconeixement al respecte i dificultat d'accés a la informació del pla, que són desestimades. La segona al·legació es referix a qüestions urbanístiques i no té contingut ambiental, i és també desestimada.   
  
L'al·legació tercera, que és íntegrament desestimada, en l'apartat octau fa referència a insuficiència de l'estudi d'impacte ambiental, basant-se en els motius següents :  
- Falta d'adequació a l'Orde de 3 de gener de 2005 de la Conselleria de Territori i Vivenda.  
- Falta de l'informe de Patrimoni Cultural Valencià i de l'informe de suficiència de recursos hídrics de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Falta de previsió en el pla director de sanejament d'un sistema de tractament d'aigües residuals per a este sector.  
- El PVA no establix la freqüència del control mediambiental i mesures a adoptar.  
- Presentació d'avantprojecte d'urbanització en compte de projecte d'urbanització.  
Assenyalar que en consulta prèvia efectuada per l'IVVSA, l'Àrea d'Avaluació Ambiental (expedient 132/3765-XFU) informa sobre l'abast i contingut de l'estudi d'impacte ambiental del pla parcial de referència, d'acord amb l'Orde de 3 de gener de 2005 de la Conselleria de Territori i Vivenda.   
L'al·legació quinta presentada en representació de la Cooperativa Agrícola San Isidro sol·licita la inclusió de la parcel·la propietat de la cooperativa en l'àmbit d'actuació del sector, qualificada com d'ús terciari respectant íntegrament l'edificació existent, així com l'accés rodat, sense pagament per excés d'adjudicació o aprofitament. L'Ajuntament proposa estimar l'al·legació, segons consta en l'acord del ple municipal de data 26/09/05, relatiu al dictamen de la Comissió Informativa d'Urbanisme, Medi Ambient i Agricultura, recomanacions al Pla Parcial amb Homologació Sectorial Modificativa del Sector Fontanelles de Picassent, que es referix també a la superfície afectada corresponent al barranc de Fontanelles -la seua classificació com SNU de protecció de llits; i la zona de servitud i de policia, que es grafia en els plans- com a aspectes ambientals que cal considerar.  
  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
Consulta prèvia sobre el document inicial per a l'avaluació ambiental del sector:  
Amb data 20.06.2005 l'IVVSA sol·licita el dictamen previ de la Direcció General de Gestió del Medi Natural relatiu a l'estudi d'impacte ambiental de l'Homologació i Pla Parcial Sector Fontanelles.  
  
Amb data 04.11.2005 l'Àrea d'Avaluació Ambiental emet l'informe següent relatiu al procés d'avaluació ambiental i abast de l'estudi:  
  
Afeccions legals.  
1. Vies pecuàries.  
Hi ha dos vies pecuàries que travessen el sector:  
- Assagador del Camí de València a Alcàsser o d'Alfarp a Alcasser. De 20 m d'amplària.  
- Assagador de Monserrat. De 10 m d'amplària.  
Les vies pecuàries queden regulades per la Llei 3/95, de 23 de març, de Vies Pecuàries. S'assegurarà el manteniment de la integritat superficial de les vies, la idoneïtat dels itineraris i dels traçats, juntament amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb este.  
S'haurà de presentar la proposta del tractament de les vies pecuàries afectades davant dels Servicis Territorials de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Vivenda de València.  
2. Jaciments arqueològics.  
Hi ha 5 jaciments arqueològics catalogats en el terme municipal de Picassent segons consta en el llistat de jaciments arqueològics de l'Àrea de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura.   
  
Segons la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, els estudis d'impacte ambiental hauran d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
3. Rambles i llits.  
Discorre per l'interior de l'àmbit, el llit del barranc de Fontanelles, i el creua de nord a sud.  
Pel sud i afrontant amb el sector, discorre el barranc de Picassent.  
  
S'hi apliquen la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües i el seu Reglament de Domini Públic Hidràulic (RD 849/1986).  
Cartografia temàtica.  
Una xicoteta part de la zona d'estudi presenta risc d'inundació de grau 6, concretament en la part est.  
Segons l'article 22 del Patricova, el sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable. En la zona afectada per risc d'inundació, segons el pla de la xarxa primària, es projecta una carretera.L'estudi d'inundabilitat és preceptiu en estos casos.  
Vista la informació aportada:  
1. S'ha analitzat l'estudi d'impacte ambiental a fi de comprovar el grau de compliment de l'Orde de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Vivenda, per la qual s'establix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'han de tramitar davant d'esta Conselleria.  
En relació amb l'apartat A.5 en el qual s'establix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental dels instruments d'ordenació del territori, este estudi, no té els continguts següents:  
  
a) Quadre comparatiu de superfícies i classificació del sòl entre el planejament vigent i el proposat.  
b) Examen de les alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada.  
c) Inventari ambiental i descripció de les interaccions ecològiques ambientals clau, que incorporarà l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
d) Inventari de les vies pecuàries existents en el municipi, que seran grafiades en els plans d'informació i ordenació.  
e) Identificació, anàlisi i cartografia dels possibles riscos ambientals: incendis forestals, risc sísmic, risc de subsidència, col·lapse, lliscament i despreniment.  
f) Delimitació de les unitats ambientals, amb indicació de la metodologia seguida per a la definició i descripció de les seues característiques generals.  
g) Descripció i cartografia d'àrees especialment degradades, sòls contaminats, relleus deteriorats i zones d'atmosfera contaminada que pogueren existir en el municipi o àrea d'estudi.  
h) Descripció i cartografia de les àrees que presenten interés per a la conservació de la naturalesa i en particular, aquelles en què apareguen espècies de fauna, flora o hàbitats d'especial interés i/o protegits per la legislació.  
i) Dades dels consums d'aigua potable en els últims anys i procedència, destinació final i volum d'aigües residuals i residus sòlids urbans.  
j) Identificació i valoració d'impactes, tant en la solució proposada com en les seues alternatives.  
k) Justificació documentada i acreditada per l'organisme administratiu competent, de la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en l'ordenació i en especial de la disponibilitat d'aigua potable per a l'abastiment al municipi amb els sostres poblacionals previstos en el pla general o projecte semblant.  
En concret, s'aportarà en un informe regulat per l'article 19.2. de la Llei 4/2004, de 30 de juny de 2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que serà evacuat per l'organisme de conca competent (confederació hidrogràfica).  
l) Residus urbans i aigües residuals:  
- Es detallarà el sistema de tractament previst per als residus sòlids urbans, així com la depuració de les aigües residuals derivades d'usos residencials.  
- Cost de l'establiment de les mesures correctores de manera que s'especifiquen les mesures pressupostàries que han d'adoptar-se per a executar-les.  
- El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el compromís de l'explotador de presentar puntualment davant de l'administració una memòria o informe anual que done compte: del desenrotllament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que poguera produir-se durant el desenrotllament de l'activitat (tant en la fase d'execució, com en la de desenrotllament).  
- Document de síntesi.  
- La informació cartogràfica ha de subministrar-se en format digital.  
- Plans en què es representen:  
Risc d'inundació i despreniment.  
Unitats de vegetació.  
Unitats edafològiques.  
Capacitat d'ús.  
Biòtops.  
Unitats paisatgístiques.  
Unitats geològiques i hidrològiques.  
Incendis forestals.  
Vulnerabilitat d'aqüífers.  
Erosió (potencial i real).  
Afeccions legals ambientals.  
Vies pecuàries.  
Forests d'utilitat pública.  
Espais protegits (LIC, parcs naturals, ZEPA, zones humides, etc)  
  
Llits.  
Patrimoni d'interés cultural.  
Plans en què es conformen les diferents alternatives.  
2. S'haurà de presentar la proposta del tractament de les vies pecuàries afectades davant dels Servicis Territorials de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Vivenda de València, i remetre l'informe favorable emés pel dit organisme davant d'esta direcció general.  
3. S'ha d'aportar la correcta ubicació del sector en els plans de l'estudi d'impacte ambiental, ja que no apareix complet.  
4. En compliment dels articles 19 i 22 del PATRICOVA, en el seu document de normativa urbanística, s'haurà de presentar l'estudi d'inundabilitat el contingut del qual s'ha d'ajustar a allò que s'ha definit en els articles 16 i 17 del mateix document. A més a més, es presentarà una còpia de l'informe favorable realitzat pel Servici d'Ordenació Territorial.  
5. S'ha de realitzar un càlcul aproximat del volum d'aigües residuals que generarà el desenrotllament del Sector i s'haurà d'aportar un informe vinculant actualitzat de l'Entitat de Sanejament sobre la capacitat de l'EDAR corresponent per a rebre les dites aigües.  
6. En relació amb els residus sòlids urbans, s'ha d'aportar una estimació de l'increment de volum que generarà el desenrotllament del sector, presentant un certificat de l'entitat gestora que assumix l'augment dels residus sòlids urbans generats.  
Informes sectorials   
Consten en l'expedient els informes amb contingut ambiental següents:  
Aigües residuals  
-Informe de l'EPSAR (27.07.2005) sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Pinedo II per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla Parcial del sector Fontanelles de Picassent, que comunica:  
«1. L'EDAR de Pinedo II dóna servici al dit municipi i està dissenyada per a tractar 185.000 m³/dia. Actualment tracta 208.632 m³/dia, com a valor mitjà de l'any 2004.  
2. Recentment s'ha executat una ampliació del tractament primari existent amb un tractament biològic (200.000 m³/dia) i un de terciari (356.000 m³/dia).  
3. Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 1.118,69 m³/dia.»  
L'Entitat de Sanejament d'Aigües informa sobre la viabilitat del tractament en l'EDAR de Pinedo II de les aigües residuals generades pel desenrotllament del Pla Parcial del sector Fontanelles de Picassent, supeditat al compliment dels condicionants habituals relatius a la sol·licitud de connexió, execució de les obres necessàries per a l'efectiva connexió del sector, límits d'abocament i mesures de control (arqueta de registre), quantitats a abonar en concepte de cost de suplement d'infraestructures i:  
«3. Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, hauran d'estar plenament operatives les actuacions d'ampliació de la planta recentment executades.»  
Gestió de residus  
-Informe dels servicis tècnics municipals de l'Ajuntament (07/02/06), que diu:  
«L'Ajuntament de Picassent disposa de servici d'arreplega i trasllat de residus sòlids urbans (...) selectiva i ecoparc municipal, que s'adapta a les necessitats d'arreplega provocades pel natural creixement de la població i desenrotllament urbanístic.  
Quant al tractament dels residus, el municipi de Picassent es troba englobat en l'Àrea de Gestió 1, segons la planificació establida en el Pla Zonal de Residus de la Zona II i VIII (...), i és l'EMTRE l'òrgan administratiu competent per a la tramitació i aprovació dels Projectes de gestió de residus de l'Àrea de Gestió 1.»  
  
Recursos hídrics  
-Informe del director d'operacions zona l'Horta d'Aguas de Valencia (24/01/08) en contestació a l'aportació del certificat sobre capacitat i suficiència de la xarxa d'abastiment d'aigua potable del Pla Parcial del sector Fontanelles de Picassent, que informa:  
-El municipi de Picassent s'abastix fonamentalment del sistema bàsic metropolità (SBM), per mitjà d'una canonada que connecta directament amb la planta potabilitzadora de Picassent. Disposa, a més, de dos perforacions de titularitat municipal (denominats núm. 2 i núm. 3), ubicades en el Massís del Caroig, amb elevada concentració de nitrats. Actualment només està en servici la perforació núm. 2, i es fa la barreja de l'aigua bombada amb la de la planta potabilitzadora, de manera que el resultat siga potable.  
-A partir de les dades de producció i de facturació de l'any 2006, s'estimen les dotacions amb què compte el municipi de Picassent:  
Facturació anual, any 2006 = 959.675 m³.   
Volum producció anual - planta potabilitzadora i pou núm. 2 = 1.376.434 m³.  
Nombre d'abonats 2006 = 8.200 abonats.  
Dotació m³ produïts/abonat - any= 168 m³/abonat - any.  
-Les disponibilitats actuals totals ascendixen a la quantitat de 2.621.015 m³/any, enfront dels aproximadament 1.375.000 m³, consumits actualment a Picassent.  
-Quant a la qualitat de les aigües, a causa de l'alt contingut en nitrats de l'aqüífer, l'aigua procedent de pous es mescla amb l'aigua extreta del SBM, per a obtindre una aigua potable.   
-En este sentit s'informa que qualsevol increment d'aigua a bombar des dels pous haurà de disposar d'un sistema de tractament que permeta disminuir la quantitat de nitrats.  
-Picassent disposa de xarxes suficients per a l'abastiment del Sector Fontanelles segons s'analitza en el pla director entregat per Aguas de Valencia a l'Ajuntament de Picassent, que posa la necessitat de construir una planta d'osmosi per a poder donar servici al creixement del Pla Parcial Sector Fontanelles.  
-Tenint en compte l'anterior, com a conclusió, s'informa positivament sobre la capacitat dels recursos i suficiència de les xarxes del municipi de Picassent per a atendre les necessitats previstes en el Sector Fontanelles, amb les circumstàncies següents:  
-Actualment el cabal disponible a Picassent (SBM i pous propis) és suficient per a assumir el desenrotllament urbanístic previst en el Pla Parcial Sector Fontanelles.  
-És convenient que el creixement d'eixe sector siga abastit amb aigua provinent dels pous municipals, i no del SBM, per a la qual cosa serà necessari posar en marxa una planta d'osmosi amb una capacitat de producció d'aigua permeada de 1.000m³/dia.  
-Les xarxes hidràuliques són suficients per a assumir el creixement previst.  
Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana  
Informe del cap de Patrimoni de FGV (15.03.2007) relatiu a l'Homologació Sectorial Modificativa i Pla Parcial del Sector Fontanelles de Picassent, de caràcter favorable en complir el sector amb la normativa quant a les delimitacions i limitacions d'ús en terrenys immediats al ferrocarril.  
Patrimoni cultural  
Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural i Museus (15.06.2007), de caràcter favorable, relatiu a l'estudi d'impacte ambiental de l'Homologació Sectorial Modificativa i Pla Parcial del sector Fontanelles de Picassent, d'acord amb el que establix l'article 11 de la Llei 4/98, de Patrimoni Cultural Valencià.  
Riscos ambientals. Inundabilitat  
Resolució de la directora general d'Ordenació del Territori (09.04.2008), que aprova l'estudi d'inundabilitat per al desenrotllament de l'Homologació i Pla Parcial del sector Fontanelles de Picassent en considerar-se prou complides les previsions contingudes en el PATRICOVA.  
Vies pecuàries  
-Informe de les Secció Forestal (25.09.2008) sobre vies pecuàries que diu que l'actuació prevista afecta les VP Assagador del Camí de València o d'Alfarp a Alcàsser de 20 m d'amplària legal, i Assagador de Montserrat, de 10 m d'amplària legal.  
«S'observa que el pla presentat no preveu cap restitució del domini públic de les vies pecuàries, en el tram afectat. Per este motiu, (...) s'emet un informe desfavorable al pla urbanístic proposat pel que fa a les vies pecuàries.  
El planejament que afecte una via pecuària hauria de proposar-ne una restitució, en els trams en qüestió, que en respecte tota l'amplària legal i complisca amb els aspectes següents.  
1. El tractament que es done a les vies pecuàries haurà de garantir el trànsit ramader i els usos compatibles i complementaris previstos per la Llei 3/1995 en els articles 16 i 17, i adequar-se a estos. No són acceptables obres d'edificació, asfaltat o tancament.  
2. Els trams de via pecuària hauran de ser senyalitzats com a tals. S'adjunta un annex sobre senyalització.  
3. La superfície de la via pecuària afectada per l'actuació no pot computar-se als efectes de compliment d'estàndards urbanístics, d'acord amb la seua condició de domini públic, establit per la Llei 3/95, de vies pecuàries.»  
Informe de la Secció Forestal (13.11.2008), de caràcter favorable, relatiu a l'afecció a les vies pecuàries conforme segons el pla d'ordenació detallada modificat en data 13.11.2008, supeditat al compliment de condicionants, I ha de modificar-se l'ordenació detallada a fi de restituir les vies pecuàries afectades.  
Afeccions legals.  
1. Domini públic hidràulic. El barranc de Picassent definix la vora sud del sector, al qual s'unix pel marge esquerre el barranc de l'Omet a l'altura del barri del mateix nom, ambdós classificats com a sòl no urbanitzable de protecció de llits pel planejament municipal vigent.   
  
El barranc de Fontanelles, de menor entitat, travessa el sector de nord a sud, amb la classificació de SNU de protecció de llits; i en els seus marges s'ordenen zones verdes de la xarxa secundària (JL).  
2. Risc d'inundació. El PATRICOVA establix entre les condicions d'ús del sòl juntament amb llits que l'ordenació detallada ha de disposar terrenys destinats a espais lliures i zones verdes públiques (JL) al costat del domini públic hidràulic i a les zones limítrofes al llit al llarg de tota la seua extensió, amb un tractament i enjardinament adequat al caràcter inundable o de suport d'un ecosistema fluvial i ripari.   
  
Igualment la LOTPP establix l'obligació de disposar espais lliures d'edificació al costat dels llits i barrancs en l'ordenació detallada, a fi de crear corredors verds que facen funcions de connexió biològica i territorial, directriu que complix el pla parcial proposat.  
  
3. Vies pecuàries. Les VP Assagador del Camí de València a Alcàsser, de 20 m d'amplària legal, i Assagador de Montserrat, de 10 m d'amplària legal, afecten el viari de connexió del sector, I es planteja inicialment la completa urbanització del de Montserrat, que perd l'ús ramader.  
4. Infraestructures lineals. Travessa el sector en paral·lel al barranc de Picassent la carretera CV-4140 (antiga carretera VV-3068), que en arribar a la zona urbana es convertix en l'avinguda de l'Omet i el tram de la qual en el sector ha sigut cedit per la Diputació a l'Ajuntament, per la qual cosa el tractament serà el propi d'una via urbana.  
La línia 1 del metro de FGV discorre en trinxera pel límit nord exterior del sector, al costat de la qual es definix un viari amb una banda d'arbratge al llarg de la tanca del tren i dos zones verdes (JL) a cada costat del barranc de Fontanelles, i es complixen les limitacions quant a protecció ferroviària i reserva ferroviària.  
5. Cementeri municipal. El Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, disposa condicions d'índole urbanística i per a l'emplaçament de cementeris, que les figures de planejament han d'observar en la seua tramitació.  
Segons la memòria de l'homologació, l'actuació facilita l'ampliació del cementeri, amb l'adquisició dels terrenys limítrofs.  
  
Consideracions ambientals  
L'actuació se situa en un espai de vora urbana conformat per terrenys dedicats a horta de regadiu i cultiu de cítrics, travessats per vies de comunicació des del nucli urbà, amb edificacions destinades a usos molt diversos per proximitat amb la CV-4140, principalment.  
  
Des del punt de vista de la fauna i la vegetació, les espècies presents en la zona són les associades a terrenys de cultius i sense ús per l'abandó de l'agricultura, la qual cosa afavorix la proliferació de comunitats arvenses, les anomenades males herbes, d'escàs valor. En l'àmbit del barranc de Picassent, al sud-oest del sector, es troba un bosquet amb espècies arbòries de bon port i significància paisatgística.  
  
Es tracta d'una bossa de sòl situada entre dos zones de sòl urbà, el nucli de Picassent i el barri de la Font de l'Omet i fitada per la línia fèrria i el barranc, per a la qual es definix una vocació d'ús urbà, terciari-residencial, afavorida per la immediatesa dels servicis bàsics.   
  
L'homologació afirma que no es trenca, de cap manera, el propòsit del pla general de compactació de ciutat, per mitjà de la inserció dins d'una ronda perimetral, ni el propòsit d'evitar la proliferació d'assentaments urbans disseminats dins del terme municipal.   
  
L'actuació plantejada representa una ocupació de sòl d'un 4,04%, segons dades de l'homologació, respecte a la superfície de sòl urbà i urbanitzable residencial prevista pel pla general, amb sectors pendents de desenrotllament. El llindar 2, de sostenibilitat per al consum del sòl, establix l'increment de consum de sòl per creixement urbanístic que resultaria de l'aprovació del pla respecte de l'urbanitzat, és a dir, el sòl transformat en el moment d'entrada en vigor del ROGTU. Picassent compta amb 18.556 habitants i per això l'increment poblacional resulta entorn del 15%.  
Quant a les vies pecuàries -consideració urbanística, ordenació i ús- que afecten únicament elements de la xarxa viària, encreuament del barranc i traçat del vial perimetral del polígon industrial, la solució plantejada ha d'ajustar-se al que establix la legislació sectorial, conforme a l'informe de la Unitat de Vies Pecuàries dels servicis territorials.   
  
En sòl urbà o urbanitzable les vies pecuàries han de tindre la consideració urbanística de xarxa primària d'espais lliures i s'integraran com a passejos o alberedes en l'ordenació, inclús associades al viari.   
El pla imposa com a condició per a la programació la implantació d'una xarxa separativa de les aigües residuals respecte a les pluvials, i s'admet l'abocament de les aigües pluvials a llit amb l'autorització prèvia, mentres que les aigües residuals seran tractades en l'EDAR de Pinedo II.   
L'estudi d'impacte ambiental dedica un apartat de la identificació i valoració d'impacte a l'estimació de l'increment de consum de recursos hídrics de l'actuació que, per a una població de 3.900 nous habitants, a raó de 225 l/hab/dia, resulta en un consum d'aigua potable de 877,5 m³/dia, la qual cosa suposa un increment important, del 24% del consum actual de Picassent.   
L'estimació d'Aguas de València, com a entitat gestora de l'abastiment d'aigua potable basant-se en les dades de facturació i número a abonats en el municipi, fixa estes estimacions a raó de 168 m³/any. I conclou la suficiència de cabals actuals per a abastir al sector, però afirma que convé que este abastiment provinga de pous municipals i no del Sistema Bàsic Metropolità, per a la qual cosa serà necessari posar en marxa una planta d'osmosi degut a la càrrega de nitrats de l'aqüífer.  
  
No consta la sol·licitud d'informe a l'organisme de conca en relació amb la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en l'actuació de referència.  
Segons l'anterior, el pla parcial hauria de reservar una parcel·la dotacional per a la ubicació de les infraestructures generadores de recursos hídrics, en sòl no urbanitzable o sòl urbà-urbanitzable, per a evitar haver de resoldre l'abastiment d'aigua potable per mitjà de l'elaboració de plans especials posteriors o projectes d'enginyeria que condicionen o retarden la viabilitat del sector.   
En este sentit, cal assenyalar que els aspectes ambientals que s'han de considerar per a l'execució de la planta d'osmosi són: la ubicació, que no requerix l'ocupació de grans superfícies de sòl; la construcció de naus i depòsits d'emmagatzematge; el traçat de la línia elèctrica; el traçat dels conductes d'aigua; i el punt d'abocament de salmorres, principalment.   
D'estos, els majors efectes previsibles sobre el medi ambient són els deguts a l'abocament de les salmorres, per la qual cosa s'ha d'indicar el punt d'abocament, tenint en compte que Picassent és un municipi pertanyent a la conca de l'Albufera i, per tant, l'abocament pot tindre un efecte indirecte sobre este espai natural protegit, i és preferible un punt d'abocament pròxim i tributari al mar.   
Pel volum d'aigua a tractar (<3.000 m³/dia) el projecte d'infraestructures d'enginyeria hidràulica i gestió de l'aigua no està sotmés a avaluació d'impacte ambiental.  
L'estudi acústic analitza la situació preoperacional, a partir de mesuraments en quatre punts de mostreig o focus: la carretera CV-4140, la línia del ferrocarril, el vial al costat del barri de l'Omet, i la zona que voreja el nucli de població. En línies generals l'anàlisi dóna un nivell sonor lleugerament superior als objectius de qualitat acústica de la legislació en tres punts; mentres que per al quart, és a dir, els terrenys junt amb la CV-4140, el resultat sobrepassa els nivells Leq de manera notable, entorn dels 70dbA, a causa del trànsit i la velocitat.   
  
L'anàlisi predictiva, en fase de desenrotllament de l'actuació residencial dels nivells sonors en l'ambient exterior durant el període diürn, en els trams horaris de major activitat eleva els nivells acústics per damunt dels 60 dbA; en el tram diürn de menor intensitat se situen entorn dels 50 dbA; i per al període nocturn, per davall dels 45 dbA.  
  
En l'àmbit intrínsec de l'actuació no s'identifiquen usos o activitats que en el futur puguen implicar nivells sonors en l'ambient exterior que superen els objectius de qualitat de la Llei 7/2002, de Protecció contra la Contaminació Acústica. Igualment, les llicències i ordenances municipals han de garantir i controlar que les activitats a implantar no superen els nivells sonors per a ús dominant residencial.  
  
Es proposen mesures correctores d'impacte acústic en fase d'execució de les obres d'urbanització i, en fase de funcionament, encaminades a: la limitació de la velocitat del trànsit rodat i circulació; i la plantació i desenrotllament d'una pantalla vegetal densa en l'àmbit de les parcel·les residencials frontereres a la CV-4140, capaç de generar protecció enfront d'esdeveniments puntuals d'increment del nivell sonor per afluència de vehicles.  
L'estudi de paisatge caracteritza el paisatge de la zona d'actuació, condicionat per les activitats humanes relacionades amb l'ús agrícola i l'assentament urbà de la població, a través de la definició d'unitats de paisatge: paisatge urbà; paisatge agrícola, de valor mitjà -zones dedicades al cultiu d'hortes de regadiu i cítrics paisatge-; industrial, de valor baix -espais ocupats per edificacions i àrees alterades i zones limítrofes al sector-; i paisatge de llits i riberes, de valor mitjà. La conca visual es definix com semioberta, fitada pel nucli de població, el barri de la Font de l'Omet, el cementeri municipal, la línia fèrria i el barranc.   
  
La qualitat intrínseca del paisatge afectat per l'actuació es definix com a baixa i la fragilitat visual com de grau mitjà, per la qual cosa es conclou que, per a la valoració de l'impacte, no hi ha limitacions estrictes ni elements limitadors a la implantació de l'ús projectat, per la qual cosa el desenrotllament del sector es considera compatible respecte al factor paisatge.  
Donades les característiques de l'actuació, els principals efectes ambientals identificats són els deguts al consum i canvi d'ús del sòl; la pèrdua de vegetació i l'enjardinament; la contaminació acústica i per partícules, l'increment en el consum del recurs aigua; i l'increment en la generació de residus sòlids i dels abocaments, principalment. Altres efectes ambientals previsibles són els relacionats amb les actuacions sobre els barrancs, canalitzacions i disseny del pont.   
  
Els impactes sobre el sòl, l'aire, la vegetació, el paisatge i el patrimoni cultural es valoren majoritàriament com a dèbils o de grau mitjà. L'impacte sobre els factors socioeconòmics es valora com molt positiu.   
L'impacte sobre la hidrologia, aigües superficials i subterrànies, es valora com a sever a partir de la consideració de la pèrdua d'infiltració per efecte de la urbanització, la qualitat de les aigües subterrànies que poden veure's alterades, la inundabilitat i el consum d'aigua, encara que l'aqüífer en la zona és excedentari, i és este últim aspecte el que suposa una acció directa i acusada, i remet a les indicacions de l'organisme de conca en el seu informe.   
Sobre cada un dels impactes identificats valorats individualment es presenta una relació de mesures correctores, amb el corresponent pla de vigilància ambiental (PVA), I es considera l'actuació compatible des del punt de vista mediambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
3. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, l'Homologació Sectorial Modificativa i Pla Parcial sector Fontanelles de Picassent, promogut per l'IVVSA i l'Ajuntament de Picassent, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
  
  
Segon  
Se supedita al compliment dels condicionants següents:  
a) Condicionants per a l'aprovació del pla parcial  
- Ha de justificar la disponibilitat de recursos hídrics suficients basant-se en l'article 19 de la Llei 4/2004 (LOTPP), modificat per la disposició addicional octava de la Llei 16/2005 (LUV), d'acord amb la doctrina establida pel TSJ en les interlocutòries sobre impugnació del Pla General d'Ador.   
Atés que s'indica que l'abastiment d'aigua potable ha de provindre de pous municipals, i no del sistema bàsic metropolità, és necessari posar en marxa una planta d'osmosi amb una capacitat de producció d'aigua permeada de 1.000m³/dia, la qual cosa s'ha de reflectir en les fitxes de planejament i gestió del sector, i reservar una parcel·la dotacional per ubicar-la, en sòl no urbanitzable o en sòl urbà-urbanitzable.  
  
- Ha de complir els condicionants relatius a les vies pecuàries observats en l'informe de la Secció Forestal de data 13 de novembre de 2008.   
- Ha d'observar, en l'ordenació detallada, al voltant del cementeri, les condicions d'índole urbanística per al planejament que establix el Decret 39/2005, reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
  
b) Condicionants per a l'aprovació del projecte d'urbanització.  
  
- Ha d'incorporar les mesures correctores d'impacte acústic, en aquelles fases i documents que resulten afectats - normes, plans, plecs, senyalètica viària, etc., relatives a la limitació de velocitat en vials i formació de pantalles acústiques amb masses arbòries.  
- L'ajuntament remetrà, abans d'aprovar-lo, una còpia del projecte d'urbanització del sector que serà motiu d'una resolució complementària que emetrà la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambienta, Aigua, Urbanisme i Vivenda, sobre:  
  
- Les canalitzacions de barrancs, en què l'Àrea d'Avaluació Ambiental resoldrà, si és procedent, condicionants ambientals addicionals o mesures correctores i de vigilància per a la seua execució.  
- En tot cas, el vial i el pont sobre el barranc de Picassent, que unix el sector amb el polígon industrial, ha d'incorporar criteris de disseny que garantisquen la permeabilitat del barranc, evitant la fragmentació dels ecosistemes fluvials i els espais que, tractats com a zones verdes públiques, han de mantindre la funció de corredor verd, recuperant el llit i respectant la vegetació de ribera, encara que siga de manera seminatural i s'empren amb fins recreatius.  
- El punt d'abocament de les salmorres, i els traçats de col·lectors i línies elèctriques, a partir de la ubicació de la planta d'osmosi, i remetre un resum dels documents tècnics per a l'execució d'infraestructures generadores de recursos hídrics, que garantisquen l'abastiment d'aigua potable al sector.  
c) Condicionants per a l'atorgament de llicències municipals  
- Ha de supeditar les llicències d'ocupació del sector - ocupació de vivendes, activitats, servicis, etc. a l'efectiva connexió i capacitat de tractament definitiu de les aigües residuals en l'EDAR de Pinedo II, I han d'estar plenament operatives les actuacions d'ampliació de l'esmentada planta recentment executades.  
- Ha de supeditar les llicències a l'entrada en funcionament de la planta d'osmosi, completament executada i amb autorització d'abocament de les salmorres per part de l'organisme de conca.  
- Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
- La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 8 de gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.»  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 110/08-AIA.  
Títol: Fàbrica d'acabats tèxtils.  
Promotor: Rotatex, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Objecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Localització: Cocentaina (Alacant).  
Descripció del projecte  
Rotatex, SL, és una empresa del sector tèxtil ubicada en la carretera de Serelles, 9, del polígon industrial de les Jovades, en el terme municipal de Cocentaina. En la indústria es du a terme l'activitat de tractament previ, tintura, estampació i recobriment de teixits tèxtils. Esta va obtindre llicència municipal d'obertura en data 30 de juliol de 1997 i posterior ampliació de llicència municipal a l'agost de 2002. Actualment s'ha realitzat una ampliació de la llicència d'activitat per a incloure l'emmagatzematge de productes químics en una nau industrial.  
  
L'empresa és propietària, junt amb una altra mercantil del sector d'una estació depuradora per a la depuració conjunta dels abocaments d'ambdós empreses. La ubicació de la planta depuradora se situa a uns 500 metres a l'est i a una cota inferior de la indústria, la qual cosa permet conduir les aigües residuals industrials i sanitàries per gravetat a través dels col·lectors. Després del procés de depuració basat en fangs actius, les aigües tractades s'aboquen al col·lector municipal.   
Les aigües pluvials precipitades sobre les cobertes de les naus són arreplegades i canalitzades a través de baixants. Hi ha uns desaigües estratègicament distribuïts que arrepleguen les aigües pluvials i les conduixen fins a la xarxa de clavegueram municipal o bé, directament als carrers del polígon industrial.  
En la indústria es disposa d'una caldera de vapor de 4.732 KW de potència tèrmica alimentada amb aigua de pou i amb gas natural com a combustible. El vapor generat s'utilitza per a calfar l'aigua dels banys i en els serpentins dels intercanviadors de calor. També es disposa de dos compressors utilitzats per a proporcionar aire comprimit a la maquinària pneumàtica de l'empresa.   
S'utilitza gas natural en la caldera de vapor i en els cremadors del ram i de la socarrimadora, energia elèctrica per a la maquinària elèctrica i en la il·luminació de les instal·lacions. Hi ha un depòsit en superfície de 1000 litres de capacitat per a l'emmagatzematge de gasoil, empleat per als carretons elevadors.   
En el procés industrial s'utilitzen com a matèries primeres: teixits, cartons, plàstics i productes químics com ara colorants i pigments, silicones, aprestos, productes ignífugs, reactius per als banys de llavat, desgreixants, humectants, etc. Els productes químics consumits en la indústria es diferencien per la seua perillositat en: líquids nocius, productes comburents, líquids corrosius, líquids inflamables, líquids tòxics i líquids irritants.   
S'hi consumix aigua de dues procedències: aigua de xarxa utilitzada per als lavabos (consum aproximat: 2.500 m³/any), i aigües subterrànies per al procés industrial (consum aproximat: 122.948 m³/any). L'aigua es consumix principalment en els processos de llavat que es realitzen a l'inici del procés industrial i al final dels processos per a eliminar excessos de colorants o de productes químics. El tren de llavat està format per mòduls o barques amb aigua i detergents en el seu interior, en els quals se submergix el teixit. També es consumix aigua en la formulació de pastes d'estampació, en els rams i en la caldera de vapor per a la seua conversió en vapor en els processos d'assecatge.  
Tots els residus generats en la indústria són separats, identificats i emmagatzemats per a la seua gestió a través de gestor autoritzat. A més de les naus principals de producció, l'empresa disposa d'una parcel·la tancada perimetralment i coberta, destinada a l'emmagatzematge de residus no perillosos en l'interior de contenidors, i una altra parcel·la destinada a l'emmagatzematge de residus perillosos i matèries primeres, en la qual s'emmagatzemen, en l'interior de la nau industrial, els residus perillosos i els colorants en pols per a la tintura, estampació o cobriment. Esta nau d'emmagatzematge està dotada de solera de formigó remolinat, canalització per a arreplega de vessaments i de tanc de retenció perimetral. La resta de productes químics utilitzats per a la formulació de tints, així com els productes d'aprestos i acabats, s'emmagatzemen en la part exterior de la nau en recipients mòbils. Els productes adquirits en estat líquid a l'engròs se subministren per bombament des del vehicle cisterna fins a un depòsit aeri d'emmagatzematge de fibra de vidre de 10.000 litres de capacitat per a l'emmagatzematge del lligant.  
  
En la indústria hi ha un total de 8 focus d'emissió de contaminants a l'atmosfera canalitzats a través de xemeneies per a garantir la correcta dispersió. Els gasos produïts són principalment els resultants de la combustió, tant de la caldera de vapor com dels cremadors de gas natural disposats en la distinta maquinària.   
Entre els sistemes de minimització del consum de recursos que s'han implementat destaquen:  
- El tren de llavat disposa de banys a contracorrent i està dotat d'un intercanviador de calor per a obtindre una major eficiència energètica.  
  
- Les barques o bótes del desgreixat estan tapades per a evitar pèrdues de calor.  
- L'estampació es realitza amb cilindres microperforacions, amb sistemes de recuperació de la pasta d'estampació per extracció mecànica per a la seua posterior reutilització.  
- Reducció del consum d'energia en el ram per mitjà de sistemes de termoaïllament i per mitjà de la reducció de la humitat per extracció mecànica del teixit previ a les operacions d'acabat i aprest.  
  
- Reducció del consum d'aigua per mitjà de la reutilització de l'aigua utilitzada en l'aclarit per filtrat mecànic per a la neteja dels equips i optimització de l'ús de l'aigua i d'energia en els processos de llavat i aclarit discontinus per mitjà del buidatge i drenat de l'equip de forma programada i equilibrada.  
Consideracions ambientals  
La indústria està ubicada en un polígon industrial dotat dels serveis urbanístics necessaris per al funcionament correcte de l'activitat, sent la seua ubicació compatible amb el planejament urbanístic municipal.  
  
L'activitat de tintura, estampació i acabat tèxtil es caracteritza per requerir una elevada quantitat d'aigua, elevat consum d'energia i productes químics per al desenrotllament de la seua activitat. L'empresa disposa de pou propi per a l'extracció d'aigua subterrània que utilitza en el procés industrial. Este elevat consum afecta negativament sobre els recursos hídrics del lloc.   
L'activitat genera emissions a l'atmosfera de gasos de combustió, abocaments d'aigües residuals industrials i residus. L'aigua residual generada en la indústria posseïx una elevada càrrega contaminant, per la qual cosa requerix d'un procés de depuració abans del seu abocament al clavegueram municipal. L'empresa es troba pròxima a una altra empresa del sector, la qual cosa ha permés la construcció compartida d'una planta depuradora per a les aigües residuals industrials. Es generaria un impacte ambiental davant d'un abocament al clavegueram municipal de qualitat deficient i amb paràmetres superiors als establits per l'Ordenança Municipal, deguts a una anomalia o per una fallada en el funcionament de l'estació depuradora, davant de qualsevol fuita o fuga d'aigua residual per fissures o clavills en els col·lectors i en les basses, la qual cosa ocasionaria la contaminació del sòl davant de possibles filtracions al sòl o subsòl.   
Respecte al sòl i les aigües, és d'assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona amb accessibilitat d'aqüífers alta i amb una vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies alta, tot això d'acord amb la Cartografia Temàtica del Territori de la Generalitat Valenciana. La unitat fisiogràfica és plana.  
Els impactes associats a l'emmagatzematge dels productes químics i a l'emmagatzematge temporal de residus són la contaminació del sòl i de les aigües subterrànies com a conseqüència de fuites i vessaments accidentals en les zones d'emmagatzematge, durant la càrrega i descàrrega, o en la manipulació dels envasos que els contenen, resultant convenient l'aplicació de mesures encaminades a impedir per un costat la lixiviació dels residus i vessaments de les matèries primeres, i per un altre canalitzar i arreplegar els lixiviats i vessaments que es produïsquen, tot garantint el correcte emmagatzematge fins a la seua arreplega i gestió.   
La zona d'emmagatzematge de residus perillosos disposa de teulada, solera impermeable, canalització per a arreplega de vessaments i tanc de retenció perimetral. En este sentit, les possibles incompatibilitats entre els residus a emmagatzemar, així com la dificultat de tractament d'una mescla heterogènia deguda a possibles lixiviats i vessaments retinguts en el tanc perimetral, podrien aconsellar la disposició de bidons individuals per a determinats grups de residus líquids que siguen de característiques i composició adequades.  
L'emmagatzematge en l'exterior de recipients que alberguen productes químics utilitzats per a la formulació de tints i productes d'aprestos i acabats, podria generar impactes associats a possibles abocaments i vessaments que ocasionarien episodis de contaminació del sòl.   
En la nau de producció es disposa de solera de formigó remolinat i d'un sistema d'arreplega de possibles vessaments i abocaments fins a la xarxa interna de col·lectors que canalitzen conjuntament els abocaments sanitaris i industrials fins a l'estació depuradora.  
Els gasos produïts són principalment els resultants de la combustió del gas natural en la caldera de vapor i en els cremadors disposats en la distinta maquinària. Estos són evacuats a l'atmosfera a través de xemeneies.   
Les matèries primeres de naturalesa i composició pulverulenta s'emmagatzemen en l'interior de la nau industrial, evitant la generació d'emissions difuses i la dispersió de partícules a l'atmosfera. La socarrimadora produix xicotetes partícules de teixit cremat que són arreplegades per un sistema independent d'extracció per a evitar-ne l'emissió a l'atmosfera.  
Els principals focus de contaminació acústica es generen per la maquinària de pretractament, tintura i estampació, per la circulació de carretons i en el transport i expedició de mercaderies.  
Tots els residus generats són separats dels seus punts d'origen i emmagatzemats per a la seua posterior gestió a través de gestor autoritzat. La possible contaminació per residus pot tindre lloc durant el seu emmagatzematge, per lixiviació o per abocament accidental d'estos. L'emmagatzematge de residus perillosos fins a la seua arreplega per gestor autoritzat es du a terme en l'interior d'una nau industrial destinada a tal fi. L'emmagatzematge dels residus no perillosos es realitza en una parcel·la en què l'estudi d'impacte ambiental indica que s'ha executat un tanca perimetral i s'ha construït una coberta sota la qual es depositaran els contenidors que alberguen els residus no perillosos.   
  
L'impacte sobre el paisatge és d'escassa consideració en ubicar-se en una zona industrial, als afores del nucli urbà i en l'interior de les edificacions. L'exercici de l'activitat en l'interior de locals industrials ubicades dins del polígon industrial implica que l'impacte visual produït siga a causa dels vehicles de transport de les matèries primeres i d'expedició de productes finals i l'existència d'emissions a l'atmosfera.   
El programa de vigilància ambiental presentat establix un sistema que garantix el compliment de les indicacions, mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. S'hi indica que es realitzaran inspeccions periòdiques d'autocontrol de totes les emissions atmosfèriques i acústiques segons el que establix la legislació vigent, es verificaran periòdicament el bon funcionament dels equips de combustió per mitjà d'un programa de manteniment i cada un dels focus emissors disposarà del corresponent Llibre de Registre d'Activitats Potencialment Contaminants de l'Atmosfera. Es disposarà d'un programa d'inspeccions de comprovació de l'estat dels distints elements que componen les basses de recirculació de l'aigua dels banys per a comprovar-ne l'estanquitat, així com per a impedir la producció de fuites i vessaments accidentals.  
Tramitació administrativa.   
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia amb data 7 d'abril de 2008, en remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria el Certificat d'informació pública del projecte, en què s'indica que no s'hi han rebut al·legacions. En el mateix escrit s'adjuntava còpia de la documentació requerida en l'informe de l'Àrea d'Avaluació Ambiental de data 25 de juny de 2007, durant el tràmit de suficiència de documentació.  
Atés suficient la documentació remesa, es procedix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Afeccions legals  
El projecte està afectat per la Llei 16/2002 d'1 de juliol, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, a l'estar inclòs en l'Annex I, epígraf 7.1. (Instal·lacions per al tractament previ (operacions de llavat, blanqueig, mercerització) o per al tint de fibres o productes tèxtils quan la capacitat de tractament supere les 10 tones diàries). La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.   
La caldera de vapor es troba classificada en l'annex II del Decret 833/1975 dins del grup B del Catàleg d'Activitats Potencialment Contaminants de l'Atmosfera, subgrup 2.1 «Energia», apartat 2.1.2 «Generadors de vapor de capacitat superior a vint tones de vapor per hora i generadors de calor de potència calorífica superior a 2000 tèrmies per hora».  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. Tal com establix l'epígraf d) del Grup 5 de l'Annex 1 del RDL 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, les plantes per al tractament previ (operacions com ara el llavat, blanqueig, mercerització) o per al tenyit de fibres o productes tèxtils quan la capacitat de tractament supere les 10 tones diàries, es troben sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
L'article 16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el Projecte d'indústria d'acabats tèxtils, promogut per l'empresa Rotatex, SL sítia a la ctra. de Serrelles, del polígon industrial les Jovades al terme municipal de Cocentaina (Alacant), sempre que aquell es desenrotlle d'acord amb el que establèix la documentació presentada, amb les mesures correctores propostes en el projecte i amb els condicionants del punt segon de la present resolució.   
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen els següents:  
1. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, haurà de regularitzar-se l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües. S'implementaran sistemes de reutilització i minimització de les aigües en el procés industrial.   
2. S'ha de garantir el funcionament correcte de l'estació depuradora perquè l'abocament complisca amb els valors límit establits per l'Ordenança Municipal d'Abocaments a la Xarxa de Clavegueram de Cocentaina. S'haurà de disposar de la corresponent autorització expedida per l'autoritat municipal o, si és el cas, l'entitat de sanejament, per a l'abocament de les aigües depurades al clavegueram municipal.  
  
3. A fi d'evitar episodis de contaminació del sòl o subsòl, haurà de garantir-se l'estanquitat i impermeabilitat, en el transcurs del temps, de totes les canalitzacions, basses, depòsits i dels col·lectors que conduïxen les aigües residuals fins a l'estació depuradora.   
  
4. Les operacions de transport, càrrega i descàrrega de residus perillosos i de productes químics, hauran de realitzar-se en zones degudament impermeabilitzades, de manera que s'impedisca la contaminació del sòl per abocament o vessament accidental.  
5. L'emmagatzematge de residus i productes químics es realitzarà a cobert. Els productes químics utilitzats per a la formulació de tints, acabats i aprestos podran emmagatzemar-se en la part exterior de la nau d'emmagatzematge sempre que els recipients es troben tancats hermèticament i siguen esbidons, el paviment siga impermeable i es garantisquen unes condicions d'emmagatzematge adequades que impedisquen la lixiviació o escolament de qualsevol vessament accidental.   
Els productes químics de caràcter pulverulent únicament podran emmagatzemar-se en l'interior de les naus industrials per a evitar la dispersió de les partícules en l'ambient.   
6. El tanc de retenció perimetral instal·lat en la zona d'emmagatzematge de residus perillosos disposarà de tapa o coberta per a evitar que l'aigua de pluja hi penetre, i serà de capacitat adequada i suficient per a albergar el líquid retingut en ell fins al moment de la seua arreplega i gestió. En el cas que existisquen residus emmagatzemats de composició i característiques distintes que dificulten el posterior tractament i gestió del lixiviat generat i retingut en el tanc perimetral, s'instal·laran bidons de retenció de líquids específics per a determinades agrupacions de residus perillosos. Els recipients d'olis usats s'emmagatzemaran en zones ensostrades, proveïdes de solera impermeable i disposaran de bidons de retenció que garantisquen el confinament dels possibles vessaments fins a la seua arreplega.   
7. Caldrà ajustar-se a les disposicions del Reial Decret 379/2001, de 6 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament d'emmagatzematge de productes químics i les instruccions tècniques complementàries que se li apliquen. Els bidons de retenció de líquids hauran de disposar-se tenint en compte les possibles incompatibilitats entre els distints líquids a emmagatzemar.   
8. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia.  
9. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables.  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicades a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 8 de gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 214/9921-UDW.  
Títol: Indústria de fabricació de sals tartàriques.  
Promotor: Tártaros Gonzalo Castelló, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Localització: avinguda Hispanoamèrica, 4-9; polígon industrial la Sénia, terme municipal de Salinas (Alacant).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte   
L'objecte del projecte és la tramitació de l'autorització ambiental integrada (AAI) per a una indústria de fabricació de productes químics orgànics de base, d'acord amb la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
Així mateix, el projecte constituïx un dels supòsits previstos en l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, havent de sotmetre's obligatòriament al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
El projecte pretén ampliar una activitat ja existent des de 1995, per a la que el promotor posseïx llicència municipal, adaptant-se al nou instrument d'intervenció ambiental corresponent a l'autorització ambiental integrada. Es tracta de la fabricació de sals tartàriques (crémor tàrtar i sal de Rochelle) a partir de la matèria tartàrica que es deposita en l'interior de les bótes usades per a la criança del vi als cellers que en fabriquen.  
Les instal·lacions s'ubiquen en el polígon industrial «La Sénia» del municipi de Salinas, a l'oest de la província d'Alacant, a la comarca de l'Alt Vinalopó. Ocupen una superfície edificada de 2.104,76 m², encara que la parcel·la és de 4.666,93 m².  
La matèria primera que s'empra té com a criteri d'admissió un mínim del 65% de riquesa en àcid tartàric, que equival almenys a un 81,5% de contingut en bitartrat de potassi cristal·litzat (C4H5KO6, que és la matèria directament aprofitable). Les dues sals tenen aplicacions com a additius alimentaris, entre altres; i s'obtenen per mitjà de dos processos diferents:  
- Crémor tàrtar (o bitartrat de potassi, C4H5KO6):   
1. Reacció I (suspensió de la matèria tartàrica natural en solució de llavat, addició de carbonat sòdic i clorur potàssic, i calfament a 90 ºC durant un temps determinat).  
2. Filtració de la dissolució de tartrat de sodi i potassi per mitjà de filtre premsa.  
3. Reacció II (ajust de pH per mitjà d'addició d'àcid sulfúric, decoloració per mitjà de carbó actiu o peròxid d'hidrogen i calfament).  
  
4. Segona filtració.  
5. Ajust de pH amb àcid sulfúric perquè la precipitació siga quantitativa.  
6. Refredament i separació del crémor tàrtar per centrifugació.  
  
7. Llavat, assecatge, classificació i envasament. S'obté una riquesa final del 99,7% en bitartrat potàssic.  
- Bidons de retenció de líquids (o tartrat doble de sodi i potassi, NaKC4H4O6·4H2O):  
1 i 2 iguals que les dues primeres etapes del crémor tàrtar.  
3. Concentració de la dissolució saturada i refredament fins el punt de cristal·lització.  
4. Separació per centrifugació.  
5. Recristal·lització (una o diverses) fins a obtindre la puresa desitjada del producte.  
6. Separació del sòlid granulat per centrifugació i assecatge fins al límit del 23% en humitat (pel fet que esta sal és higroscòpica).  
7. Classificació i envasament. S'obté una riquesa final major del 99% en tartrat de sodi i potassi.   
L'edificació consta de les instal·lacions següents :  
- Zona de fabricació 1 (crémor tàrtar)  
- Zona de fabricació 2 (sal de Rochelle)  
- Zona de fabricació 3 (mixta)  
- Entrada de mercaderies  
- Depòsits de matèria primera líquida  
- Emmagatzematge de matèria primera sòlida (es realitza en un emplaçament diferent, encara que pertany a esta activitat)  
- Magatzem de producte acabat  
- Sala de caldera 1  
- Sala de caldera 2  
- Laboratori  
- Lavabos cavallers i senyores  
- Vestuaris  
3. Alternatives.   
L'estudi d'impacte ambiental (EsIA) no considera alternatives a l'actuació projectada, i en el projecte d'activitat s'explica que, en tractar-se d'una actuació ja existent, no és procedent un estudi d'alternatives respecte al procés productiu, matèries primeres, maquinària, etc.; si bé és cert que en l'inici de l'activitat es van enfrontar a dues alternatives sobre el procés productiu :  
- Base alcalina: va ser el triat pel promotor, per aportar majors avantatges econòmics i ambientals, per la pràctica absència d'àcids forts.  
  
- Base àcida: sol ser l'habitual per a la fabricació de sals tartàriques.  
En el moment de l'ampliació es van considerar diverses opcions sobre el sistema de depuració i desodoració dels gasos del sistema productiu:  
- Via química per mitjà de llavat doble: l'opció triada, pel seu major rendiment i optimització energètica enfront de la resta.  
- Tractament amb ozó  
- Condensació  
- Transport a medi aquós  
4. Afeccions legals. L'activitat projectada constituïx un dels supòsits arreplegats en l'annex I de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, i és preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.   
  
L'activitat compta amb llicència municipal per a una activitat de fabricació de sals tartàriques, amb data 6 de juny de 1995, en l'àmbit de l'anterior Llei 3/1989, de 2 de maig, d'Activitats Qualificades.  
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que corresponga obtindre d'altres organismes de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
5. Consideracions ambientals  
Respecte a les principals afeccions ambientals del projecte sobre el medi ambient, l'EsIA considera diversos impactes ambientals com a conseqüència de l'actuació projectada, proposant-se diferents accions correctores en cada cas, així com un programa de vigilància ambiental.  
  
Quant a les emissions atmosfèriques, existixen 3 focus d'emissió: 2 calderes per a la generació de vapor i el sistema de desodoració de gasos i vapors de procés. Es van fer mesuraments en les calderes que mostren que les concentracions de contaminants no sobrepassen els límits establits en la legislació, per la qual cosa el seu correcte manteniment garantix estos resultats. En el programa de vigilància ambiental (PVA d'ara en avant) es proposa realitzar una inspecció als 5 anys, als 10 anys i després cada 3 anys. Respecte al tercer focus, es tracta d'una doble torre de llavat dels gasos procedents de les «reaccions I i II» del procés, que neutralitza compostos alcalins (NH3 i amines) i àcids (H2S, compostos sulfurats i mercaptans) amb àcid sulfúric (H2SO4) i hidròxid de sodi amb hipoclorit de sodi (NaOH i NaClO) respectivament. Es podria dir que eixe sistema depuratiu ja és en si una mesura correctora, i en el PVA es proposa (per als 3 focus) la inspecció cada 5 anys per un OCA, el manteniment d'un llibre de registre i l'obligació de sotmetre's a controls per la Conselleria o l'ajuntament competent.  
  
Existixen també 4 filtres mànega en els punts del procés susceptibles d'emetre partícules de sals tartàriques (assecatge i envasament), i eixes partícules arreplegades són reincorporades a l'inici del procés, aplicant una de les millors tècniques disponibles.  
En l'EsIA es diu que només es produïxen dos tipus de residus: els envasos buits que han contingut reactius perillosos (que es compacten obtenint-ne bales, i s'emmagatzemen a cobert) i les mescles de residus municipals (que s'emmagatzemen en un contenidor de residus urbans). Els tortons de filtració del procés són analitzats i si el seu contingut en matèria tartàrica és major del 30%, es reincorporen al procés, i si és menor o igual al 30% es ven com a matèria primera per a la fabricació d'alcohols. En el PVA s'establix mantindre un registre dels residus perillosos i conservar els documents d'acceptació, així com els de control i seguiment.  
Respecte a l'emmagatzematge de substàncies perilloses (els reactius i el gasoil C), es descriu en el projecte el seu emplaçament sobre paviment de formigó i sota coberta de xapa metàl·lica galvanitzada. En el PVA es realitzarà una revisió periòdica dels depòsits i de l'estat dels bidons de retenció, així com una prova periòdica d'estanquitat del depòsit de combustible colgat.  
Sobre la generació d'aigües residuals, en l'EsIA s'identifiquen dos focus d'abocament, ambdós van a la xarxa de clavegueram del polígon industrial. Un prové de les instal·lacions sanitàries, i l'altre del llavat de vidres de crémor tàrtar. Hi ha un tractament de decantació i regulació del pH en continu per a este últim abans del seu abocament a la xarxa de clavegueram, mentre que les aigües sanitàries són abocades a través d'un circuit independent. No hi ha xarxa separativa d'aigües pluvials en el polígon industrial.  
Quant als nivells acústics, l'EsIA considera que es complixen els nivells sonors exigits per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció Contra la Contaminació Acústica, presentant un informe d'auditoria acústica favorable per un OCA. Al respecte, l'informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la D.G. per al Canvi Climàtic estima que la documentació aportada és insuficient, pel fet que no es considera la proximitat del sòl d'ús residencial, en eixe cas hauria de comprovar-se que els nivells de soroll siguen inferiors als establits en la taula 1 del annex II de la llei esmentada.  
La quantitat d'aigua de subministrament, que prové de la xarxa municipal d'abastiment, a càrrec d'Aquagest Llevant, SA, es calcula en l'EsIA de 22.012 m³/any per a l'any 2006. L'aigua es distribuïx en: incorporació de l'aigua al procés, aigües sanitàries, torre de refrigeració, i assecatge del producte final.  
6. Tramitació administrativa  
Es rep, amb data 12 de febrer de 2008, nota interna de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge sol·licitant informe sobre suficiència de documentació de l'expedient (obrint-se consulta), adjuntant-hi:  
- Projecte bàsic per a sol·licitud d'autorització ambiental integrada  
  
- Estudi d'impacte ambiental (EsIA)  
La consulta es respon amb data 30 d'abril de 2008, indicant la suficiència i sol·licitant la remissió de determinats informes per a obrir l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, de data 25 de juny de 2008, s'obri després de rebre nota interna de l'Àrea de Qualitat Ambiental sol·licitant la declaració d'impacte ambiental per al projecte. En este expedient consten els informes següents:  
- Informe de 26 de febrer de 2008, del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, referent a la contaminació acústica.  
- Informe de 2 d'abril de 2008, del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, referent a les emissions atmosfèriques.  
- Informe de 22 d'abril de 2008, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Informe de 5 de maig de 2008, del Servei de Residus Urbans.  
  
- Informe de 3 de juny de 2008, de l'Ajuntament de Salinas, sobre suficiència de documentació.  
- Informe de 24 de juliol de 2008, de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR).  
- Informe de 25 d'agost de 2008, del Servei de Residus Industrials.  
- Informe de 23 d'octubre 2008, de l'Ajuntament de Salinas, sobre la informació pública.  
7. Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu el Grup 5, epígraf a.1 («la producció de productes químics orgànics bàsics») de l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què s'ha considerat necessària la preceptiva formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 12 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2 89/, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.   
  
L'article16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental, de projectes públics i privats, així com dels plans i programes que no requerisquen d'avaluació ambiental estratègica, d'acord amb la normativa aplicable, que es desenrotllen en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'Indústria de fabricació de sals tartàriques, promogut per Tàrtars Gonzalo Castelló, SL, al polígon industrial la Sénia, del terme municipal de Salinas, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada, així com al que establix l'apartat segon de la present resolució.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
1. Hauran de complir-se totes les mesures correctores i el PVA establits en l'EsIA, en especial pel que fa al tractament de les aigües residuals, que constarà d'un sistema de regulació del pH (neutralització) i d'un sistema de decantació, assegurant el compliment dels límits establits en l'autorització ambiental integrada. Els llots procedents de la decantació hauran de ser retirats i tractats per un gestor autoritzat.  
2. Respecte a la contaminació acústica, haurà de completar-se l'informe tècnic, a l'existir una àrea pròxima d'ús residencial, comprovant que els nivells de soroll transmès siguen inferiors als establits en la taula 1 del annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica, tal com establix el Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric en el seu informe.  
3. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que, en defensa del seu dret i dels seus interessos, hi consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
  
València, 8 de gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 193/08-AIA.  
Títol: Explotació porcina d'enceball.   
Promotor: Pedro Vicente Cebellán López.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Titaguas (València).  
Objecte del projecte: obtindre la llicència ambiental per a l'una explotació porcina d'enceball.  
Localització: paratge Hongueras, polígon 509, parcel·la 610, del terme municipal de Titaguas (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre la llicència ambiental per a una activitat porcina d'enceball, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, seran: l'activitat consistirà en l'enceball de porcs des dels 20 kg fins als 100 kg de pes viu, moment en què es destinaran a escorxador. Es realitzarà 2,2 cicles/any, efectuant-se buit sanitari després de cada cicle d'engreixament.  
La superfície de la parcel·la és de 13.480 m², pretenent-se construir dues naus de 783,36 m² c.u, així com nau destinada a oficina i magatzem de 150 m². L'explotació tindrà una capacitat per a 1.990 animals.   
  
Es considera que l'explotació tindrà unes necessitats anuals d'aigua potable aproximada de 3.539 m³, el subministrament de la qual procedirà de la xarxa d'abastiment municipal.  
Els porcs s'engreixaran sobre pales reixades. Els purins generats en l'explotació quedaran retinguts en fosses de purins. Cada una de les naus disposarà de fosses de 54,4 m de llarg per 2 m d'ample, i profunditat d'1 m, amb una capacitat d'emmagatzematge de 435,2 m³, complementant-se a més amb una bassa de purins de 216 m³ de capacitat, tancada, dotant-la d'un sistema de detecció de fuites consistent en 3 pous testimoni ubicats en la contornada de la bassa i dotats de piezòmetres. La capacitat total d'emmagatzematge serà de 1.086,4 m³, dotant a l'explotació d'una autonomia d'emmagatzematge de purins superior als 3 mesos exigits en el Reial Decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines.  
El purí se sotmetrà a tractament enzimàtic en bassa, previ a la seua aplicació en camp, que millorarà les característiques del pur com a fertilitzant, disminuint a més l'emissió d'olors.  
Es calcula els purins que es generaran, basant-se en el Reial Decret 324/2000 d'Ordenació de les Explotacions Porcines, sent de 4.278,5 m³/pur any, que inclouran al seu torn 14.427,5 kg N/any, la qual cosa implica necessitar com a superfície més restrictiva la de 84,87 ha de superfície agrícola on aplicar-lo com adob orgànic, justificant disposar d'una superfície superior a la necessària (97,57 ha) distribuïda entre els termes municipals de Chelva, Titaguas i Tuéjar, dedicades principalment al cultiu de cereal.   
No existix recollida d'aigües pluvials. Les aigües fecals domèstiques seran gestionades junt amb el purí.  
Els cadàvers generats seran retirats per empresa gestora autoritzada a l'efecte.  
Com a mesures higienicosanitàries, la instal·lació estarà dotada de tanca perimetral, gual sanitari a l'entrada de l'explotació, pediluvis a l'entrada de les naus, així com malles ocellaires en finestres.  
Els residus especials produïts en l'explotació (entre altres: envasos buits sobrants dels medicaments, de productes de neteja i els procedents del manteniment de les instal·lacions, com a tubs fluorescents), seran emmagatzemats temporalment al lloc preparat i d'acord amb la normativa de residus tòxics i perillosos vigent i retirats periòdicament a través d'empresa gestora autoritzada a l'efecte. L'explotació es localitzarà a 2.200 metres de Titaguas.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient s'inicia en data 16 de juny de 2008, amb la remissió per la Direcció Territorial d'esta Conselleria de projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal relatius a l'expedient.  
El promotor presenta en data de registre d'entrada 1 de desembre de 2008 documentació addicional (justificació de les parcel·les on s'aplica purins), que completa l'expedient.  
La informació pública s'ha realitzat per mitjà de la publicació en el BOP núm. 42 de 19 de febrer de 2008, al tauler d'edictes municipal i notificada als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
Els informes inclosos en l'expedient s'arrepleguen a continuació:  
  
- Informe municipal favorable de compatibilitat urbanística, de data 5 de març de 2007.  
- Autorització a la prospecció arqueològica de data 26 d'octubre de 2007, emesa per la Conselleria de Cultura i Esport.  
- Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal pel qual es justifica la compatibilitat urbanística de l'activitat projectada amb el planejament urbanístic municipal.  
- Informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i alimentació.  
- Informe favorable de l'Alcaldia.  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons Normes Subsidiàries municipals. L'activitat proposta no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes. L'estudi d'impacte ambiental arreplega la descripció del medi natural, en el que s'ha inclòs climatologia, geologia, hidrologia, geologia, edafologia, flora, fauna, paisatge, medi socioeconòmic.  
La parcel·la es localitza a l'OE del terme municipal a 800 m.s.n.m., inserida en una zona agrícola de secà dedicada principalment al cultiu de cereals, constituïda per un únic bancal longitudinal en sentit NE-SOE. Segons la cartografia temàtica d'esta Conselleria, està ubicada en una parcel·la de fisiografia fortament ondulada. Litològicament es caracteritza per estar constituïda per arenoses i argiles a l'OE de la parcel·la en sentit longitudinal a aquella, i la resta per cantells, graves i argiles. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és baixa. El risc d'erosió actual i potencial és molt davall (pèrdua de 0-7 Tm/hi ha/any). No hi ha risc de lliscament ni d'inundació.  
No hi ha afecció a via pecuària catalogada en el terme municipal.  
  
La zona on s'exercirà l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, ja que s'ubica en un entorn amb un grau de naturalitat escàs, sent els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte:   
- L'aire, per emissió d'olors degut als processos anaerobis associats als residus generats (purins i cadàvers).  
- Les aigües superficials i subsuperficials, per lixiviació de purins o percolació d'estos, associada a una incorrecta gestió del purí en la pròpia explotació o bé durant la seua utilització com adob orgànic.  
  
- El sòl, per alteració de les seues propietats associada a la incorrecta gestió del purí en la seua utilització com adob orgànic.  
La identificació i valoració d'impactes, s'ha realitzat a partir de matrius causa-efecte. De la identificació d'impacte arreplegada en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar per a la fase de funcionament:  
  
- L'impacte sobre les aigües superficials i subterrànies per contaminació associada als efluents que poden derivar de l'activitat ramadera per abocament accidental.  
- L'impacte sobre l'aire, per emissió de substàncies que generen males olors (per la generació de purins i presència d'animals).  
- L'impacte sobre el sòl, per contaminació associada a la gestió inadequada de purins, en la pròpia explotació o en camp, com adob orgànic.  
No es preveu impactes negatius d'elevada magnitud, valorant-se l'impacte global del projecte com compatible.  
1. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Les mesures protectores i correctores arreplegues en l'estudi d'impacte ambiental patixen en general de concreció, impossibilitant conèixer-ne l'aplicació per falta de detall. Altres constituïxen la pràctica normal de gestió de l'explotació.   
Entre les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental s'inclou les següents per a la fase de funcionament:  
  
- Per a evitar la contaminació de sòls, en granja s'impermeabilitzarà i conferirà estanquitat dels recintes i en camp s'aplicarà el purí a la dosi adequada.  
- S'aplicarà els purins a les dosis que s'ajusten a les necessitats dels cultius d'acord al pla de fertilització establit.  
- Es tractarà els purins amb complex bacterià de manera que en millore la qualitat com adob orgànic en ser més assimilable per les plantes i disminuir l'emissió d'olors.  
- Per a minimitzar l'impacte visual, es dotarà l'explotació de barrera vegetal a base de tanca arbòria en tot el perímetre de l'explotació, a què es dotarà de reg per degoteig.  
- Es mantindrà una correcta ventilació de les naus per a evitar concentració de gasos nocius en l'interior.  
- Per a evitar l'entrada de vectors de malalties en les naus, es disposarà de tela ocellaire en les finestres.   
- Per a establir barreres sanitàries es disposarà de tanca metàl·lica perimetral a l'explotació.  
- Per a la desinfecció dels vehicles que accedixen a l'explotació s'utilitzarà gual sanitari.  
- Els cadàvers s'arreplegaran en contenidors homologats per a ser retirats per empresa gestora autoritzada a l'efecte.  
Atenent a les característiques del medi i de l'activitat, esta es considera viable des del punt de vista mediambiental, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental i es complemente amb l'adopció dels condicionants arreplegats en esta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, Annex I apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'explotació porcina d'enceball, localitzada al polígon 509, parcel·la 610, del terme municipal de Titaguas (València), promogut per Pedro Vicente Cebellán López, sempre que aquell es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
- Haurà de presentar justificació legal de l'aprofitament d'aigua potable de la xarxa municipal.  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/hi ha i any. Preferentment, s'haurà de colgar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
- Basant-se en el Reial Decret 324/00, d'Ordenació de les explotacions porcines, haurà de respectar-se com a distància mínima, en la distribució de fem sobre el terreny, la de 100 m, respecte a altres explotacions del grup primer, i 200 m, respecte a les explotacions incloses en la resta dels grups definits en l'article 3.B) del Reial Decret 324/00 i als nuclis urbans. En relació amb els cursos d'aigua, es respectarà el que establix el Reglament de domini públic hidràulic, que desplega els títols preliminar, I, IV, i VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, i el que disposen els diferents plans hidrològics de conca.  
  
- Haurà de disposar d'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relació la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Es comunicarà a esta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el destí dels residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret hi consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 8 de gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 211/08-AIA.  
Títol: Explotació avícola de posta.  
Promotor: Avícola Germans Cervera, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Objecte del projecte: legalitzar l'explotació i obtindre l'autorització ambiental integrada per a una explotació avícola de posta.  
Localització: polígon 6, parcel·la 88, del terme municipal de Catadau (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre l'autorització ambiental integrada per a una activitat avícola de posta, les característiques de la qual segons la documentació aportada són:   
L'explotació està constituïda per una nau de 1.560 m² on s'alberguen els animals. Hi ha una nau adossada d'una sola planta, dedicada a la classificació d'ous, amb una superfície de 375 m².  
La nau té capacitat per a albergar 72.000 gallines, les quals entren en l'explotació amb 20 setmanes, començant el període de posta a partir de les 21 setmanes, i romanent-hi durant 14 mesos més, que és la durada aproximada del cicle de posta, moment a partir del qual són destinades a altres explotacions.  
La gallinassa generada és extreta diàriament, per mitjà de les cintes transportadores que es troben sota les gàbies, sent la producció anual de 2.900 Tm (segons l'EIA, esta quantitat és de 1.260 Tm). El seu emmagatzematge es realitzarà en femer de superfície impermeable amb pendent cap a fossa d'arreplega de lixiviats. El femer tindrà una superfície de 200 m² i capacitat d'emmagatzematge serà de 350 Tm i la bassa de lixiviats una capacitat de 6 m³, bombant-se l'efluent per mitjà de bomba de fangs sobre la gallinassa novament, en cas d'omplir-se. La gallinassa és utilitzada com adob orgànic sense tractament previ, sent la seua gestió aliena a l'activitat (s'adjunta declaració de retirada de la gallinassa firmada pel sr. Víctor Vidal Satorres, en representació de la mercantil Orgamed, SL, de data 8 d'agost de 2008, proposant-se una retirada de 3 vegades/setmana.   
L'abastiment d'aigua potable prové del pou de la Comunitat de Regants Pou Sant Pere Heretat, del qual no es pot justificar legalment l'aprofitament esmentat, en no disposar de la corresponent concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. El consum d'aigua s'estima en uns 7.500 m³/any.  
Els cadàvers generats en l'explotació són retirats per empresa gestora autoritzada a l'efecte (se n'aporta contracte).  
Les aigües residuals resultants de la neteja de la nau així com les domèstiques, s'arrepleguen en fossa sèptica, sense justificar-ne el destí final.  
Els residus especials produïts en l'explotació són retirats per gestor autoritzat.  
La ventilació adoptada en l'explotació és forçada, per mitjà de panells humits en un extrem de la nau i ventiladors extractors en la part oposada (cool-system).  
Com a mesures higienicosanitàries, s'inclou la tanca perimetral i gual sanitari a l'entrada de l'explotació.  
L'explotació es localitza més de 2.000 metres del nucli de població de Catadau (València).  
Tramitació administrativa.  
2. Informació pública. Remissió de l'expedient. L'expedient de declaració d'impacte ambiental s'inicia en data 19 de juny de 2008, amb la remissió per la Direcció General per al Canvi Climàtic de projecte, estudi d'impacte ambiental, documentació complementària i resultat de la informació pública.  
La informació pública s'ha realitzat per mitjà de publicació en el DOCV núm. 5.695 de 4 de febrer de 2008, al tauler d'edictes municipal i notificada als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials i documentació complementària  
Els informes inclosos en l'expedient s'arrepleguen a continuació:  
  
- Informe de la Conselleria de Cultura i Esport de data 16 de desembre de 2005, pel qual autoritza el projecte de prospecció arqueològica.  
  
- Llicència d'activitat de data 10 de setembre de 2007.  
- Contracte de retirada de cadàvers, de data 17 d'octubre de 2007, per a una capacitat de 72.000 pollastres.   
En data 23 de desembre de 2008, el Servei de Control Integrat de la Contaminació remet documentació presentada pel promotor relativa al canvi d'ubicació del femer, que quedarà situat junt amb la cinta que extrau fora de les naus la gallinassa.   
Afeccions legals  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola, segons normes subsidiàries municipals.  
  
El terme municipal de Catadau està inclòs en el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries. Per la qual cosa, qualsevol activitat agrària que s'hi exercisca hauria de contemplar el que establix el Reial Decret 261/1996 de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries, en relació al codi de bones pràctiques agràries; especialment pel que fa a les limitacions quant a la quantitat d'abonat a realitzar.  
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha efectuat una descripció molt general de les característiques mediambientals de la zona on s'ubica l'explotació.  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, en la qual s'establix una relació entre les accions i els factors ambientals susceptibles de ser afectats per estes, establint-se així mateix mètodes de valoració basant-se en una sèrie de coeficients de ponderació i paràmetres de valoració, com ara la naturalesa, magnitud, o intensitat de l'impacte corresponent. No obstant això, no s'ha realitzat una descripció i valoració dels resultats obtinguts.  
  
S'ha identificat amb escàs grau de detall, els elements i accions impactants, distingint-se entre la fase de construcció i funcionament; havent de considerar únicament els identificats en la fase de funcionament, ja que es tracta d'una activitat existent.  
La parcel·la es localitza al SOE del terme municipal, a 97 m.s.n.m., de fisiografia plana, integrada al seu torn en una zona fortament ondulada, amb un pendent del 8 al 15%, inserida en una zona agrícola de regadiu, amb predomini de cítrics. Segons la cartografia temàtica d'esta Conselleria, la superfície ocupada per l'explotació litològicament es caracteritza per estar constituïda per arenes, graves i cantells. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és mitjana (encara que el municipi està catalogat de vulnerable segons el Decret 13/2000). El risc d'erosió actual és molt baix (pèrdua de 0-7 Tm/hi ha/any) i el de l'erosió potencial és moderat (pèrdua de 15-40 Tm/hi ha/any). No hi ha risc de lliscament ni d'inundació.   
L'explotació es troba pròxima al marge esquerre de la Rambla Seca, que discorre en sentit N-S.  
No hi ha afecció a via pecuària catalogada en el terme municipal.  
  
La zona on s'exercix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, ja que s'ubica en un entorn amb un grau de naturalitat escàs, sent els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte:   
- L'aire, per emissió d'olors degut als processos anaerobis associats als residus.  
- El sòl, per alteració de les seues propietats associada a la incorrecta gestió de la gallinassa en la seua utilització com adob orgànic.  
- Les aigües superficials i subsuperficials, per lixiviació de residus orgànics associada a una incorrecta gestió de la gallinassa en la pròpia explotació o bé durant la seua utilització com adob orgànic. La proximitat del Riu Sec no entranya l'afecció al llit.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han establit mesures protectores i correctores tant per a la fase de construcció com la de funcionament, havent de considerar únicament la fase de funcionament per tractar-se d'una activitat existent.  
Les mesures de gestió normals de l'explotació s'han proposat com a mesures protectores i correctores en l'estudi d'impacte ambiental, entre les quals s'ha inclòs la construcció de femer de superfície impermeable amb pendent cap a fossa d'arreplega de lixiviats, també impermeable.  
  
Atenent a les característiques del medi i de l'activitat, es considera viable l'activitat, des del punt de vista mediambiental, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental i es complemente amb l'adopció dels condicionants arreplegats en esta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, Annex I apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'explotació avícola de posta, localitzada en el polígon 6, parcel·la 88, del terme municipal de Catadau (València), promogut per Juan Avícola Germans Cervera, SL, sempre que aquell es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
- A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, haurà de regularitzar-se l'explotació d'aqüífers davant els organismes de conca corresponents d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
  
- Haurà de disposar de femer, tal com establix la Llei 6/2003 de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, la localització i característiques constructives de la qual hauran de correspondre amb les descrites en la documentació tècnica.  
- Haurà de justificar la gestió d'aigües residuals que s'emmagatzemen en fossa sèptica.  
- En cas de futures ocupacions de la zona de policia, haurà de sol·licitar autorització a l'organisme de conca.  
- Haurà de disposar d'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relació la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Es complirà als requisits establits en el Reial Decret 3/2002, d'11 de gener, pel qual s'establixen les normes mínimes de protecció de les gallines ponedores (BOE núm. 13, de 15 de gener de 2002).  
  
- L'activitat se sotmetrà en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.  
- Es comunicarà a esta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el destí dels residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret hi consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 8 de gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
València, 14 de juny de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.