Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6206, del 15-02-2010 (2010/1271)

ACORD de 27 de novembre de 2009, de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, relatiu a la sol·licitud formulada per l'EPSAR relativa al projecte de construcció de l'EDAR de Benicarló i del projecte de construcció de nous col·lectors generals del sistema de sanejament d'aquest municipi. Expedient 2009/0263 Benicarló.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6206

Data del DOGV
:   15-02-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/1271


Data del document
:   27-11-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * Benicarló
    * pla d'urbanisme

ACORD de 27 de novembre de 2009, de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, relatiu a la sol·licitud formulada per l'EPSAR relativa al projecte de construcció de l'EDAR de Benicarló i del projecte de construcció de nous col·lectors generals del sistema de sanejament d'aquest municipi. Expedient 2009/0263 Benicarló. [2010/1271]  
Vist l'expedient de referència i de conformitat amb els següents  
Antecedents  
Primer. Mitjançant l'escrit de 7 d'octubre de 2009, que té entrada al Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló el 23 d'octubre de 2009, l'Entitat de Sanejament d'Aigües (d'ara endavant EPSAR) sol·licita la declaració de compatibilitat amb l'ordenació basant-se en l'article 98.3 i 98.4 de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, urbanística valenciana (d'ara endavant LUV), això amb relació al projecte de les obres de construcció de l'EDAR de Benicarló i amb el projecte de construcció dels nous col·lectors generals del sistema de sanejament de Benicarló. En l'escrit de l'EPSAR s'indica que la documentació també es remet «a l'efecte d'obtenir (...) la preceptiva formulació de declaració d'impacte ambiental», com també l'«informe favorable de l'estudi d'integració paisatgística».  
Segon. Segons el que resulta de la documentació aportada per l'EPSAR, els projectes d'obra pública de l'EDAR de Benicarló i del projecte de construcció de nous col·lectors, juntament amb la documentació annexa, van ser sotmesos a informació pública mitjançant anuncis publicats en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de 23 de juny de 2009 i en periòdic Las Provincias de 3 de juliol de 2009, sense que s'hagen presentat al·legacions.   
Tercer. Per escrit de 28 d'octubre de 2009 el Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló remet un exemplar de tota la documentació a l'Àrea d'Avaluació Ambiental, això per si aquest organisme ha de realitzar alguna actuació. Amb la mateixa data un altre exemplar complet de la documentació rebuda es remet a l'òrgan paisatgístic de la Direcció General de Territori i Paisatge.  
La Direcció General de Gestió del Medi Natural, amb data 10 de novembre de 2009, emet un informe amb data 10 de novembre de 2009 en el qual es conclou «que el Pla especial dels nous col·lectors generals del sistema de sanejament de Benicarló està sotmés a declaració d'impacte ambiental, i en aquest cas l'òrgan substantiu és la Comissió Territorial d'Urbanisme». De la mateixa manera, es conclou que la documentació relativa a l'estació depuradora d'aigües residuals no requereix nova avaluació ambiental.  
Quart. La Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, en sessió de 15 de desembre de 2008, va aprovar definitivament el Pla especial per a la implantació de l'estació depuradora d'aigües residuals de Benicarló. L'acord amb les ordenances es va publicar en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló, de 8 de gener de 2009. Aquest Pla especial disposava, prèviament a l'aprovació, d'una declaració d'impacte ambiental favorable.  
Fonaments de dret  
Primer. Hem de determinar primer quin és amb exactitud el pronunciament que l'EPSAR sol·licita de l'òrgan urbanístic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Segons el que s'assenyala en l'escrit de l'EPSAR de 7 d'octubre de 2009, el que se sol·licita és la declaració de compatibilitat amb l'ordenació urbanística i territorial prevista en l'article 98 de la LUV, això amb relació a dos projectes d'obra que s'han de realitzar al municipi de Benicarló, el projecte de construcció de l'EDAR i el projecte dels nous col·lectors generals del sistema de sanejament. En l'escrit també se sol·licita (sense identificar l'òrgan que s'ha de pronunciar) que s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental i l'informe favorable a l'estudi d'integració paisatgística.  
En realitat són tres pronunciaments diferents de la Conselleria els que, a través d'un sol escrit, sol·licita l'EPSAR: la declaració de compatibilitat de l'article 98 de la LUV (actuació la tramitació de la qual correspondria a la Direcció General d'Urbanisme), la declaració d'impacte ambiental (competència de la Direcció General de Gestió del Medi Natural) i l'informe l'estudi d'integració paisatgística (competència de la Direcció General de Territori i Paisatge).  
L'article 97.1 de la LUV estableix que «la realització material de tota obra pública de la Generalitat, els seus organismes, entitats i societats dependents, o concessionaris, exigeix verificar, prèviament, la compatibilitat d'aquesta amb l'ordenació territorial i urbanística». L'apartat 2 de l'article 97 indica com ha de realitzar-se aquesta verificació: com a regla general, aquesta verificació s'ha d'efectuar mitjançant la llicència d'obres; però «quan l'obra no estiga sotmesa a llicència» la verificació s'ha de fer «sotmetent el seu projecte bàsic als tràmits propis del procediment d'aprovació dels plans especials», això segons les regles que després es detallen en l'article 98 de la LUV.  
L'article 9.1 de la Llei 2/1992, de 26 de març, de sanejament de les aigües residuals de la Comunitat Valenciana (precepte redactat per l'article 30 de la Llei 10/1998, de 28 de desembre) estableix el següent:  
«L'execució d'obres i instal·lacions d'infraestructura per a abastiment d'aigües de caràcter general i de tractament i depuració a què fa referència aquesta llei, per constituir infraestructures d'interés comunitari, no estaran sotmeses a l'obtenció de llicència municipal. L'adequació entre les obres i el planejament s'ha de verificar d'acord amb el que disposa la legislació urbanística».  
Així, els dos projectes d'obra pública que ara ens interessen no estan subjectes a llicència urbanística municipal.  
Tampoc estan subjectes a autorització ambiental integrada o a llicència ambiental. La disposició addicional segona de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, preveu que el Consell acorde que determinades categories d'activitats, obres i infraestructures de titularitat pública legalment declarades d'interés general queden excloses de l'autorització ambiental integrada o de la llicència ambiental. D'aquesta facultat s'ha fet ús a través de l'article 1 del Decret 201/2008, de 12 de desembre, pel qual es regula la intervenció ambiental en les instal·lacions públiques de sanejament d'aigües residuals, que estableix el següent:  
«Queden excloses de l'aplicació del règim d'autorització ambiental integrada o del de llicència ambiental, segons corresponga, les activitats, obres i infraestructures públiques d'evacuació, tractament, depuració i, si escau, reutilització d'aigües residuals, com també les obres públiques d'infraestructures per a l'abastiment d'aigües de caràcter general, que hagen sigut o siguen declarades legalment d'interés comunitari, i llevat que es tracte d'activitats o instal·lacions referides en l'article 2 i l'annex 1 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrat de la contaminació, de conformitat amb el que estableixen els articles següents».  
Així, el que l'EPSAR sol·licita de la Direcció General d'Urbanisme és que es dicte la resolució que declare la compatibilitat d'aquestes obres públiques amb l'ordenació urbanística i territorial a què es refereix l'article 98 de la LUV, ja que les obres no estan subjectes a llicència urbanística municipal. En concret, l'article 98 de la LUV el que disposa és el següent:  
«Article 98. Tramitació dels projectes d'obra pública de la Generalitat amb incidència en l'ordenació urbanística.  
1. Quan l'obra no estiga subjecta a llicència, s'ha de procurar que els tràmits, fins i tot el de sotmetiment a informació pública, coincidisquen amb els exigibles per a l'aprovació del projecte, amb compliment simultani del que exigeixen aquest precepte i la legislació d'obres públiques o d'expropiació forçosa.  
2. La competència per a sotmetre el projecte a informació pública la té l'òrgan promotor del projecte. Si modifica el planejament urbanístic, s'haurà de completar amb els documents característics del pla especial.  
3. La resolució de l'òrgan promotor que dóna la conformitat al projecte bàsic o la sol·licitud de declaració de la conselleria competent en urbanisme sobre la compatibilitat amb l'ordenació, equival a l'aprovació provisional dels plans especials i legitimarà la completa realització d'aquesta.  
4. La competència per a declarar la compatibilitat de l'obra pública amb l'ordenació urbanística i territorial la té la conselleria competent en urbanisme, sense perjudici del que disposa la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge respecte als projectes d'infraestructura d'especial rellevància. En el cas de discrepància entre l'òrgan promotor i l'òrgan competent per a atorgar la declaració de compatibilitat, resoldrà el Consell.  
5. Quan l'obra no revista especial interés per a la comunitat local es preveuran les oportunes compensacions per a rescabalar el municipi del cost dels serveis que aquest preste a fi de possibilitar la seua construcció.  
6. Quan es tracte de projectes d'obra pública per a la mera reparació, renovació o introducció de millores ordinàries en obres o serveis ja existents, sense alterar la destinació urbanística del sòl, caldrà seguir la tramitació prevista en aquest article».  
En aquest sentit, la previsió continguda en l'article 2 del ja esmentat Decret 201/2008, del 12 de desembre, segons la qual «les activitats, obres i infraestructures esmentades en l'article 1 d'aquest decret es tramitaran com a pla especial», ha de considerar-se com una remissió a la tramitació prevista en els articles 97.2.c i 98 de la LUV.  
Amb independència d'aquest pronunciament urbanístic, l'escrit de l'EPSAR ha sol·licitat també, com ja hem dit, altres dos pronunciaments de la Conselleria que no són competència de la Direcció General d'Urbanisme. Amb relació a això, com consta en els antecedents, la sol·licitud ha sigut traslladada a la Direcció General de Gestió del Medi Natural i a la Direcció General de Territori i Paisatge.  
Segon. Abans de continuar convé efectuar algunes precisions sobre la naturalesa de la documentació que se'ns sotmet a consideració i sobre l'abast i la naturalesa de la resolució administrativa que declara la compatibilitat del projecte amb l'ordenació territorial i urbanística. Resulta oportú reflexionar breument sobre aquestes qüestions, ja que la remissió que algun dels preceptes abans esmentats efectua al Pla especial pot donar lloc a confusions que convé evitar.  
La documentació respecte de la qual se sol·licita un pronunciament de l'òrgan urbanístic de la Conselleria no té la naturalesa de pla urbanístic (que, com se sap, té naturalesa de reglament), sinó d'un simple projecte d'obra pública. Per això, i excepte en el cas especial a què després ens referirem (en el qual el projecte s'ha d'acompanyar d'un pla especial), l'objecte d'aquest procediment no és aprovar un pla urbanístic. La resolució autonòmica que pose fi a aquest expedient no constitueix un acte d'aprovació d'un pla urbanístic, ni suposa tampoc, en sentit propi, un acte d'aprovació definitiva del projecte d'obra, sinó que la seua funció i contingut és únicament el de declarar la compatibilitat del projecte amb l'ordenació urbanística i territorial.  
Només quan el projecte d'obra pública modifique el planejament urbanístic, segons el que assenyala l'article 98.2 de la LUV, aquest s'ha de completar «amb els documents característics del pla especial». Per tant, només en aquest cas existirà, juntament amb la resolució que declare la compatibilitat de l'obra amb l'ordenació urbanística, una resolució aprovatòria d'un vertader pla urbanístic: el pla especial que acompanye el projecte d'obra.  
Els plans urbanístics estan subjectes a tràmits i a requisits que no són exigibles quan ens trobem davant d'un simple projecte d'obra. Per això, únicament quan ens trobem davant del supòsit d'un projecte d'obra pública que estiga acompanyat d'un pla especial hauran d'exigir-se els tràmits o documents addicionals que la legislació urbanística exigeix a aquesta classe de plans (per exemple, l'avaluació ambiental de plans o l'estudi d'integració paisatgística del pla especial).  
Així, a l'hora d'aplicar l'article 98 de la LUV cal diferenciar dos supòsits:  
a. Quan ens trobem davant de projectes d'obra pública que no incorporen un pla especial. En aquest cas, el projecte d'obra pública, a l'efecte d'obtenir la declaració de compatibilitat urbanística, es tramita segons les regles de procediment previstes per als plans especials, però no s'aprova cap instrument de planejament. La resolució que dicte l'òrgan urbanístic no aprova cap pla i es limita a declarar la compatibilitat de projecte amb l'ordenació urbanística.  
b. Quan ens trobem davant de projectes d'obra pública que estiguen acompanyats d'un pla especial. En aquest cas sí que s'aprovarà un instrument de planejament urbanístic. La resolució que dicte l'òrgan urbanístic consistirà en una autèntica aprovació d'un pla, la qual anirà acompanyada de la consegüent declaració de compatibilitat del projecte d'obra pública.  
Es tracta de dues situacions distintes que donen lloc a actes de l'administració de diferent naturalesa i subjectes, entre altres coses, a un distint règim de recursos (contra l'aprovació d'un pla, que té naturalesa reglamentària, no cal interposar recurs administratiu, que sí que és possible davant de l'acte administratiu que simplement declara la compatibilitat urbanística d'un projecte d'obra pública).  
En el cas objecte de la sol·licitud d'EPSAR de 7 d'octubre de 2009, els dos projectes d'obra pública per als quals es demana el pronunciament de l'article 98 de la LUV estan en cada una d'aquestes dues situacions. En el supòsit del projecte de construcció de l'EDAR, es tracta d'una obra ja emparada en el planejament urbanístic prèviament aprovat, per la qual cosa no s'adjunta un pla especial (de fet, ja hi ha un previ pla especial aprovat que li dóna plena cobertura urbanística). En canvi, en el cas del projecte de construcció dels nous col·lectors, la documentació adjunta incorpora un pla especial específic.  
Tercer. En l'escrit de sol·licitud formulat per l'EPSAR hi ha una certa confusió entre procediments (aprovació del projecte d'obra pública, declaració de compatibilitat urbanística, declaració d'impacte ambiental, informe l'estudi d'integració paisatgística) que convé també aclarir.  
L'annex I.6.a.4.b del Decret 162/1990, de 25 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, subjecta a declaració d'impacte ambiental l'actuació següent:  
«Plantes depuradores d'aigua, de nova construcció i les modificacions d'aquestes, situades en terrenys seminaturals, naturals o incultes classificats com a sòl no urbanitzable, quan es projecten per més de 100.000 habitants equivalents, com també el sistema de col·lectors corresponent, excepte en els casos que desenvolupen característiques i traçat recollits en instruments d'ordenació del territori amb declaració d'impacte ambiental positiva».  
D'altra banda, l'article 48.4.e del Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 120/2006, d'11 d'agost, estableix que han d'anar acompanyats d'estudi d'integració paisatgística «els projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental a l'empara del que disposa la Llei 2/1989, de 3 de març i del seu Reglament de desplegament aprovat per Decret 162/1990, de 15 d'octubre».  
Finalment, l'article 2 del Decret 201/2008, de 12 de desembre, pel qual es regula la intervenció ambiental en les instal·lacions públiques de sanejament d'aigües residuals, disposa que «les activitats, obres i infraestructures referides en l'article 1 d'aquest decret s'han de tramitar com un pla especial, incloent la corresponent avaluació ambiental».  
A la vista de totes aquestes previsions legals no és fàcil determinar amb precisió com s'integra en el procediment d'aprovació del projecte d'obra pública la declaració de compatibilitat urbanística de l'article 98 de la LUV amb la declaració d'impacte ambiental i amb l'informe l'estudi d'integració paisatgística. El tema es complica encara més si tenim en compte que, a partir de l'aprovació de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, d'efectes de determinats plans i programes en el medi ambient, ha sorgit la nova figura de l'avaluació ambiental de plans que és substancialment diferent de la declaració d'impacte ambiental de projectes. La dificultat d'harmonitzar aquestes dues modalitats d'avaluació ambiental es farà més patent en aquells casos en què el projecte d'obra pública ha d'adjuntar un pla especial, ja que en aquest cas sorgeix el dubte de decidir quin tipus d'avaluació ambiental ha d'elaborar-se: només l'avaluació ambiental estratègica del pla, només la declaració d'impacte ambiental del projecte d'obra, o ambdós documents. L'incís final de l'annex I.6.a.4.b del Decret 162/1990 ens pot donar una solució, en entendre suficient la declaració d'impacte ambiental de l'instrument d'ordenació urbanística si aquest ja ha previst la ubicació, el traçat i les característiques de les corresponents instal·lacions.  
Resulta rellevant en aquest tema determinar quin és en realitat l'acte administratiu d'aprovació del projecte d'obra pública, ja que, resolt això, sabrem ja quin és l'òrgan substantiu que seria l'encarregat de sol·licitar l'impacte ambiental i, si és procedent, l'informe de paisatge. La legislació aplicable no és clara respecte d'això, però una possible solució s'extrau del que disposa l'apartat 4 de l'article 98 de la LUV. Aquest precepte parla d'una «resolució de l'òrgan promotor que done la conformitat al projecte bàsic», la qual «legitimarà la seua completa realització». Dins del procediment per a l'obtenció de la declaració de compatibilitat urbanística (i atés que s'aplica el procediment d'aprovació d'un pla especial) aquesta resolució equival a l'aprovació provisional. No obstant això, als altres efectes, aquesta resolució implica l'aprovació del projecte d'obra pública, fins al punt que aquesta és suficient per a legitimar la seua completa realització.  
Per això, com a regla general, la declaració d'impacte ambiental, si cal, i quan el projecte d'obra no adjunte un pla especial, ha de ser emesa dins del procediment pel qual l'òrgan promotor aprova el projecte d'obra pública. En aquest cas, serà també dins d'aquest procediment en què s'haja d'emetre l'informe relatiu a l'estudi d'integració paisatgística.  
Quart. Dit tot l'anterior, anem ara a examinar quina decisió ha d'adoptar-se en relació amb la sol·licitud efectuada per l'EPSAR respecte del projecte de construcció de l'EDAR de Benicarló.  
En aquest cas hi ha, com s'ha assenyalat en els antecedents, un pla especial aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló el 15 de desembre de 2008 que dóna plena cobertura urbanística a l'obra.  
Quant a si el projecte d'obra necessita o no una declaració d'impacte ambiental, ho ha de decidir l'òrgan corresponent de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, segons el que assenyala l'annex I.6.a.4.b del Decret 162/1990 i tenint en compte que el pla especial ja va tenir una declaració d'impacte ambiental favorable. De la mateixa manera, l'informe a l'estudi d'integració paisatgística no és un tràmit previ perquè puga dictar-se la resolució que declare la compatibilitat urbanística del projecte.  
En suma, en aquest primer supòsit no hi ha obstacle en què l'òrgan urbanístic competent dicte una resolució que declare la compatibilitat urbanística del projecte d'obra de l'estació depuradora, plenament emparat per l'esmentat Pla especial.  
En aquest sentit, la Direcció General de Gestió del Medi Natural, en el seu informe de 10 de novembre de 2009, ha conclòs també que, en relació amb la construcció de l'estació depuradora, no cal un nou pronunciament ambiental.  
Cinqué. Pel que fa al projecte d'obra pública dels col·lectors, la documentació que s'acompanya inclou un Pla especial, això segons el que preveu l'article 98.2 de la LUV per als casos en què el projecte d'obra pública modifique el planejament urbanístic.  
En aquest cas la resolució autonòmica no es limitarà a declarar compatible el projecte d'obra pública amb l'ordenació territorial i urbanística, sinó que haurà d'aprovar-se definitivament el Pla especial que s'acompanya.  
Perquè puga aprovar-se el Pla especial ha d'emetre's abans l'avaluació ambiental que corresponga. De la mateixa manera, cal esperar a l'informe que ha d'emetre la Direcció General de Territori i Paisatge a l'estudi d'integració paisatgística.  
En relació amb aquesta actuació, no és possible encara que existisca un pronunciament.  
Aquesta és també l'opinió de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la qual, en l'informe de 10 de novembre de 2009, ha assenyalat que l'aprovació de l'esmentat Pla està subjecta a declaració d'impacte ambiental i que com a conseqüència de la documentació remesa pel Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló s'ha iniciat el corresponent procediment d'avaluació ambiental.  
Sisé. Finalment hem de determinar quin és l'òrgan urbanístic de la Conselleria competent per a adoptar la declaració de compatibilitat prevista en l'article 98 de la LUV.  
De forma expressa, el Reglament dels òrgans territorials i urbanístics de la Generalitat, aprovat per Decret 162/2007, de 21 de setembre, no estableix cap regla sobre l'òrgan competent per a adoptar la resolució prevista en l'article 98 de la LUV.  
Segons el que resulta de l'article 97.2.b de la LUV, la verificació de la compatibilitat d'aquests projectes s'efectua seguint els tràmits propis del procediment d'aprovació d'un pla especial. De tot això és possible extraure que la competència per a adoptar la declaració de compatibilitat l'ha de tenir el mateix òrgan que seria competent per a aprovar definitivament un pla.  
Segons el que estableix l'article 10.a del Reglament dels òrgans territorials i urbanístics de la Generalitat, la Comissió Territorial d'Urbanisme, a proposta del director general d'Urbanisme, és l'òrgan competent per a resoldre l'aprovació definitiva del planejament urbanístic (inclosos els plans especials) de municipis de menys de 50.000 habitants. Per això, ha de concloure's també que en aquest cas la declaració de compatibilitat, en afectar un municipi de menys de 50.000 habitants, correspon, en els mateixos termes, a la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
En virtut de tot el que antecedeix, la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló acorda:  
1. Declarar la compatibilitat amb l'ordenació urbanística i territorial del projecte d'obra pública relatiu a l'estació depuradora d'aigües residuals de Benicarló presentat per l'EPSAR.  
2. Comunicar a l'EPSAR que, en relació amb la sol·licitud efectuada relativa al projecte d'obra pública de construcció de nous col·lectors a Benicarló i Pla especial annex, s'ha iniciat la tramitació de l'expedient per a l'aprovació definitiva del Pla especial.  
Contra aquest acord, que no posa fi a la via administrativa, i de conformitat amb el que estableixen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i l'article 13.2 del Reglament dels òrgans territorials i urbanístics de la Generalitat, aprovat per Decret 162/2007, de 21 de setembre, del Consell, es pot interposar recurs d'alçada davant de la secretària autonòmica de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, en el termini d'un mes comptador a partir de l'endemà de la data de recepció d'aquesta notificació.  
En el cas de les administracions públiques, de conformitat amb l'article 44. 1 de la Llei 29/1998, reguladora de la jurisdicció contenciós administrativa, no es pot interposar recurs en via administrativa. Aquestes poden interposar recurs contenciós administratiu davant del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà de la notificació, de conformitat amb el que preveu l'article 46.1 de l'esmentada llei. També poden formular requeriment d'anul·lació o revocació a l'empara del que preveu l'article 44 de l'esmentada norma. Aquest requeriment ha de dirigir-se a aquesta Administració mitjançant un escrit raonat i ha de produir-se en el termini de dos mesos comptadors des de la notificació d'aquest acord o des del moment que l'administració requirent haja conegut o pogut conéixer aquest.  
Tot això sense perjudici que es puga exercir qualsevol altre recurs o acció que considere oportú.  
Castelló de la Plana, 27 de novembre de 2009.- El secretari de la Comissió Territorial d'Urbanisme: Fernando Renau Faubell.