Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9442, del 05-10-2022 (2022/8512)

RESOLUCIÓ de 18 de maig de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte obres ambientals i de modernització de regadius de la Séquia Reial del Xúquer, Xarxa de transport i distribució, sector 17, al terme municipal d'Alzira, Algemesí. Expedient: (2565747) 43/2022/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9442

Data del DOGV
:   05-10-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/8512


Data del document
:   18-05-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Alzira
    * Algemesí
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 18 de maig de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte obres ambientals i de modernització de regadius de la Séquia Reial del Xúquer, Xarxa de transport i distribució, sector 17, al terme municipal d'Alzira, Algemesí. Expedient: (2565747) 43/2022/AIA. [2022/8512]  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (2565747) 43/2022/AIA.  
Títol: Obres ambientals i de modernització de regadius de la Séquia Reial del Xúquer. Xarxa de transport i distribució. Sector 17.  
Promotor: Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca/Direcció General de l'Aigua.  
Titular: Séquia Reial del Xúquer.  
Òrgan substantiu: Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca/Direcció General de l'Aigua.  
Localització: Alzira, Algemesí (València).  
  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és procedir a la modernització del regadiu en 249,85 ha, superfície inclosa en el sector 17, un dels 45 sectors en els quals queda dividida i classificada la totalitat de la superfície regable de la Séquia Reial del Xúquer (SRX).  
La modernització del sector consisteix en la substitució del sistema de reg «a manta» que es realitza a través d'un entramat de séquies, per un sistema de reg localitzat d'alta freqüència per al qual es requereix la construcció d'una xarxa pressuritzada formada per un entramat de conduccions i altres elements.  
Les previsions realitzades, segons l'estudi agronòmic, és que en el mes de màximes necessitats (mes de juliol) es tindrà una demanda bruta de 42,85 m³/ha i dia.  
Per a la realització de les obres que permetran el canvi del sistema de reg, s'ha dividit el sector 17 en els sectors 17.1 i 17.2. El sector 17.1 abasta una superfície de 141,52 ha i el sector 17.2 abasta una superfície de 108,33 ha.  
La modernització de l'SRX s'està realitzant de manera progressiva donat que la conducció principal (xarxa en alta) ja està executada. D'aquesta conducció parteix un conjunt de xarxes formades per conduccions pressuritzades l'objectiu de les quals és subministrar l'aigua a les parcel·les de reg (xarxes de transport, distribució i terciàries).  
El subministrament d'aigua al sector 17 es realitzarà mitjançant entroncaments amb les xarxes dels sectors 18 i 19 des d'on parteixen dues xarxes de transport, una per sector, que conduiran l'aigua fins als capçals de reg.  
La xarxa de transport del sector 17.1 estarà formada per una conducció de 1360 m de PVC-O DN 400 PN 12,5. La xarxa de transport del sector 17.2 estarà formada per una conducció de 298 m de PVC-O DN 400 PN 12,5. Les xarxes es completaran amb les seus corresponents ventoses, elements de desguàs, vàlvules.  
La conducció de transport proveeix als capçals de reg, un per sector. El capçal 17.1 se situarà en la parcel·la 104 del polígon 44 del terme municipal d'Alzira, mentre que el capçal 17.2 se situarà en la parcel·la 34 del polígon 3 del mateix municipi. Aquests capçals se situaran a l'interior d'una edificació de 15x10 m formada per estructura metàl·lica i carener de dos aiguavessos amb coberta de teula àrab. Els capçals inclouen el sistema d'abonat, filtres i altres elements necessaris per a la gestió del sector de reg, inclòs el sistema de telecontrol i telecomandament.  
  
Des dels capçals de reg parteixen les xarxes de distribució que proveiran els hidrants multiusuari. Aquestes xarxes seran de PVC-O, es construiran així mateix enterrades i comptaran amb els elements necessaris per al seu correcte funcionament (vàlvules, ventoses instal·lades en arquetes i desguassos).  
La xarxa de distribució del sector 17.1 estarà formada per conduccions de PVC-O de PN 12,5 i diàmetres compresos entre 125 a 400 mm. La longitud total de les canonades serà aproximadament d'uns 11 km i proveiran 41 hidrants de reg comunitari.  
La xarxa de distribució del sector 17.2 s'inicia en el capçal de 17.2 i es construirà amb canonada de PVC-O diàmetres compresos entre 400 mm a 125 mm de diàmetre nominal i PN 12,5, i proveirà un total de 26 hidrants de reg comunitari. La longitud total de les canonades serà d'uns 6,7 km.  
S'ha previst l'execució d'una conducció paral·lela a les xarxes de distribució per a poder subministrar aigua sense adob en les parcel·les amb cultiu ecològic que ho requerisquen.  
Els hidrants de reg se situaran a l'interior d'una fornícula prefabricada de formigó de 2 x 1,5 x 2 m, disposaran dels seus corresponents elements de control i telecomandament i des d'aquells partiran les conduccions terciàries que portaran l'aigua a cadascuna de les parcel·les. Aquestes conduccions seran de PE-100 de diàmetres compresos entre 40 i 110 mm  
L'energia necessària per al funcionament dels automatismes de capçal s'obtindrà d'un sistema fotovoltaic de 3,3 kWp instal·lat en el carener de l'edifici on s'allotja el capçal. Estarà compost per 9 panells fotovoltaics de 370 Wp. A més, s'ha previst dos controladors de càrrega en paral·lel, amb una bateria estacionària de 5,1 kWh i un inversor/carregador de 4,5 kVA que està connectat al CGP.  
  
Tramitació administrativa  
Com a antecedents administratius se citen els següents:  
- Expedient 314-1998-AIA referent al Projecte d'obres de modernització de la Séquia Reial del Xúquer consistent en la instal·lació de l'anomenada xarxa «en alta» i embassament, el promotor de la qual va ser la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
El projecte va obtindre declaració d'impacte favorable el 6 d'octubre de 1998.  
- Expedient 60-2021-AMB: El 3 de maig de 2021, el Servei de Regadius d'aquesta Conselleria remet a aquest òrgan ambiental el «document ambiental» de la xarxa de distribució del sector 17 i sol·licita informe.  
- Expedient 49-2021-AMB: El 24 de març de 2021, la Direcció General de l'Aigua va sol·licitar informe referent a si la xarxa de transport del sector 17 (entre altres) havia de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental.  
Amb data de 20 d'agost de 2021, davant les propostes realitzades, es va sol·licitar informe a l'òrgan competent en espais naturals protegits a l'efecte de determinar la viabilitat d'admetre a tràmit els projectes de modernització enumerats. S'assenyalava la necessitat de tindre en compte els possibles efectes ambientals de la modernització sobre l'Albufera, el programa de vigilància ambiental establit en la declaració d'impacte ambiental de 6 d'octubre de 1998 i les seues mesures correctores, els estudis i projectes desenvolupats per l'òrgan de conca en relació amb l'Albufera, l'esquema de temes importants del cicle de programació 2022-2027, i el condicionant ambiental número 9 de l'informe d'impacte ambiental referent a les xarxes de distribució dels sectors 3 i 5 de l'SRX.  
El 26 de gener de 2022, el Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits emet informe indicant, entre altres, que els diferents estudis realitzats en la planificació hidrològica del Xúquer han determinat que els retorns de reg dels sectors situats al sud del Magre van al Xúquer mentre que els del nord del Magre van a l'Albufera. Per tant, considera que no seria necessari per als sectors situats al sud del riu Magre, l'execució del PVA. No obstant això, realitza consideracions respecte als aspectes ambientals que han d'estudiar-se en aquests sectors situats al sud del Magre, com ara la possible repercussió sobre els Ullals del riu Verd o el Xúquer, la connectivitat entre les diferents zones humides, l'establiment de connectors fluvials.  
El 28 de març de 2022, aquest òrgan ambiental emet informe referent a la tramitació dels sectors de l'SRX situats al sud del riu Magre indicant que, atés l'informe de 26 de gener de 2022, pot iniciar-se la seua tramitació ambiental.  
El 31 de març de 2022, la Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca remet documentació a l'efecte de l'inici de l'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit simplificat.  
El 4 d'abril de 2022, s'inicia el tràmit de consulta a les administracions públiques afectades i a les persones interessades establit en l'article 46 de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental.  
Es van efectuar les consultes següents:  
Municipis afectats i limítrofs amb el projecte:  
- Ajuntament de Carcaixent.  
- Ajuntament de Massalavés.  
- Ajuntament d'Algemesí.  
- Ajuntament d'Alzira.  
- Ajuntament de Benimuslem.  
Administracions públiques afectades:  
- Direcció General de Política Territorial i Paisatge.  
- Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental.  
- Secció Forestal dels serveis territorials de Medi Ambient de València.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Persones interessades:  
- Acció Ecologista Agró.  
- Ecologistes en Acció-València.  
- SEOBIRDLIFE.  
- WWF.  
De manera paral·lela, amb data de 5 d'abril de 2022, aquest òrgan ambiental es dirigeix a la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental del Ministeri per a la Transició Ecològica, tot indicant diverses qüestions sobre la modernització del projecte global de modernització de l'SRX entre les quals es troba la necessitat de realitzar, respecte a les repercussions sobre el llac de l'Albufera, una anàlisi global de repercussions almenys en les zones nord del riu Magre i s'insta per això l'elaboració d'aquesta anàlisi global en l'àmbit de les competències del ministeri.  
El 6 d'abril de 2022, la citada direcció general informa aquesta direcció general que s'ha traslladat als òrgans implicats en el procediment de valoració de la modernització de l'SRX, la necessitat d'assegurar una visió en conjunt dels diferents projectes considerant determinant la visió de conjunt de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
  
Exposa, així mateix, que en l'estudi estratègic del Pla Hidrològic del Xúquer es duu a terme una anàlisi conjunta de les circumstàncies que s'esdevenen en la conca.  
En data 11 d'abril de 2022, el consell de l'aigua de la demarcació informa favorablement el projecte de Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer de tercer cicle, amb un horitzó fins a 2027.  
En data 22 d'abril de 2022, es rep en la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental de la Generalitat Valenciana, comunicació de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de la remissió al Ministeri per a la Transició Ecològica i Repte Demogràfic de l'expedient del Pla hidrològic de la demarcació hidrològica del Xúquer i avaluació ambiental estratègica conjunta del Pla hidrològic i el Pla de gestió del risc d'inundació.  
Es van rebre les participacions següents al procediment d'avaluació d'impacte ambiental:  
- Servei d'espais naturals protegits (20 abril 2022): La zona afectada pel projecte té valor ecològic en estar situada en una zona de confluència dels rius Magre, Verd, i Xúquer, estar situada en el PORN de l'Albufera i prop de la zona humida catalogada Marjal i Estany de la Ribera Sud del Xúquer. Assenyala que el naixement del riu Verd (zona humida protegida / LIC) se situa a uns 8 km.  
Considera l'informe que el naixement del riu Verd no es veurà afectat per la modernització plantejada, al contrari que la zona humida catalogada Marjal i Estany de la Ribera del Xúquer a causa de la reducció de retorns.  
Respecte a l'Albufera, sobre la base dels estudis realitzats, els projectes de modernització situats al sud del riu Magre no afectaran les aportacions del Parc Natural de l'Albufera.  
Assenyala que un aspecte indirecte de la modernització és la pèrdua d'ecotons i biodiversitat en les zones afectades pels projectes de modernització generalitzats en tota l'àrea d'influència de la Séquia Reial del Xúquer.  
Tenint en compte l'exposat l'òrgan competent en espais naturals protegits, considera:  
Que es requereix un pla de vigilància respecte a l'impacte sobre les aportacions al Xúquer considerant que els estalvis del projecte han de revertir en el llit d'origen, és a dir, augmentar el cabal ecològic del Xúquer.  
Que han d'implantar-se mesures dirigides a mitigar els impactes negatius sobre la biodiversitat i aridificació de sòls com ara la realització de tècniques d'agricultura de conservació com el conreu mínim o manteniment d'un reg a manta primavera o una capa verda típica d'hivern (pa de cucut i vegetació ruderal).  
Haurà d'incloure's un apartat pressupostat en el projecte que contemple millores en l'entorn natural (manteniment de tanques, riberes, alineacions d'arbratge en camins, manteniment de punts d'aigua, etc).  
- Aportació de la Ribera en Bici-Ecologistes en Acció del 24 d'abril de 2022: Considera que en el sector 17 s'ha d'incloure la possibilitat de reg sense cap producte químic per als actuals i futurs camps ecològics.  
  
L'òrgan substantiu en la tramitació de l'expedient ha aportat els següents informes:  
- «Informe dels resultats del pla de vigilància ambiental i mesures correctores de la modernització de la Séquia Reial del Xúquer» emés el 9 de desembre de 2021 per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
  
Indica l'informe que el pla de vigilància ambiental de la modernització de regadius de l'SRX s'ha realitzat fins que ha quedat subsumit en el control i seguiment de l'estat de les masses d'aigua de la demarcació hidrogràfica del Xúquer, en estar inclosa l'Albufera de València en el Pla Hidrològic del Xúquer com una única unitat de gestió hídrica amb la categoria de llac, àmbit en el qual ha de realitzar-se aquest seguiment degut a la dificultat que suposa esqueixar els efectes de la modernització de regadius de la resta de pressions que pateix l'aiguamoll.  
  
Destaca els efectes positius de la millora de la qualitat d'aigua del llac degut a les aportacions d'aigua neta realitzades per l'òrgan de conca.  
Considera necessària la modernització de regadius per a generar estalvis d'aigua que puguen utilitzar-se per a realitzar aportacions directes al llac i disminuir l'aportació de fertilitzants a les aigües per mitjà dels retorns de reg.  
- El 26 d'abril de 2022, la Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca remet els informes complementaris següents a la documentació remesa:  
- Estudi sobre l?«Efecte de la modernització de regs en la Séquia Reial del Xúquer en els balanços de nitrogen i de fòsfor (Universitat Politècnica de València. Març 2022)», estudi encarregat per la Séquia Reial del Xúquer.  
L'informe estudia la possible reducció de l'eutrofització de les aigües per la modernització de l'SRX i els seus possibles efectes beneficiosos sobre l'aqüífer de la Plana sud de València, massa d'aigua en mal estat químic a causa de l'eutrofització per nitrats. Després d'indicar que no existeixen prou punts des d'on prendre mostres que permeten fer-ne un seguiment, conclou que en els punts on s'ha pogut realitzar el seguiment, suposant que siguen representatius de la zona, es produeix una reducció de nitrats significativa.  
- «Informe sobre els efectes de l'adopció de sistemes de reg localitzat en la zona citrícola de la Séquia Reial del Xúquer» (Universitat Politècnica de València - 24.02.2022).  
L'informe argumenta sobre els efectes desfavorables de les modernitzacions (ús d'estalvis en l'increment de la superfície de reg o creació de noves zones regables, introducció de cultius de major exigència hídrica i intensificació de la producció, compute com a estalvi dels recursos no consumits pels cultius (reducció de retorns de reg) i conclou que, en la modernització de l'SRX, es generen estalvis nets a causa del descens de l'evapotranspiració del sòl i la vegetació adventícia, es produeixen menors disminucions dels retorns de reg dels esperats generant en anys humits una major recàrrega de l'aqüífer en les zones modernitzades, sent per tant el descens global de les recàrregues a l'aqüífer menor que les aportacions directes al parc.  
  
- Extractes del Pla hidrològic de la demarcació del Xúquer: Informe sobre l'increment del cabal ecològic a Antella del projecte de nou pla hidrològic respecte de l'actual, Informe sobre el cabal ecològic en el tram baix del Xúquer.  
Els informes continguts en l'expedient s'han posat a la disposició del públic en el web juntament amb la resta de la documentació (apartat d'avaluació ambiental, expedient 43/2022/AIA).  
La informació continguda en l'expedient aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
  
Consideracions ambientals  
Característiques del projecte  
El projecte abastarà una extensió de 249,85 ha, contemplant un conjunt d'obres que requereixen, segons descripció realitzada, una important longitud de conduccions i la construcció de dos edificis on s'instal·laran els capçals de reg. La magnitud de les obres guarda proporció amb la fi perseguida. No es tracta d'obres d'elevada magnitud per les característiques de les xarxes a implantar i que, per això, puguen generar efectes ambientals de magnitud. La major part de les conduccions a instal·lar aprofitaran el traçat de camins o zones marginals de camps agrícoles disminuint l'ús del recurs sòl.  
L'objectiu del projecte és disminuir l'ús del recurs aigua, per la qual cosa es produirà una disminució en l'ús directe del recurs.  
Per al funcionament dels automatismes de reg es requerirà un augment de l'ús de l'energia. L'energia provindrà de fonts renovables i les infraestructures previstes se situaran en el carener de les naus que allotjaran els capçals, no generant nous efectes ambientals.  
  
La realització de les obres generarà residus que seran gestionats, segons el pla de gestió elaborat. Els projectes de regadius no són projectes que generen importants quantitats de residus a conseqüència de la seua activitat.  
El projecte no generarà per si mateix risc d'accidents greus o catàstrofes. L'àmbit del projecte se situa en zona amb probabilitat de reg sísmic molt baix. En el cas de donar-se un succés d'aquest tipus podria produir-se trencaments de canonades amb l'únic abocament al mitjà d'aigua, i aquest fenomen no és previsible que cause cap efecte ambiental advers. Els capçals de reg es construiran complint la normativa aplicable i la norma de construcció sismoresistent NCSE-02.  
  
La zona d'estudi presenta un risc d'inundació alt, perillositat 2 segons el Pla d'acció territorial per a la prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). En relació amb la normativa del PATRICOVA, l'actuació es realitzarà en municipi d'elevada perillositat, la ubicació de les instal·lacions elevades més importants (capçals) se situen en zona amb menor perillositat de l'entorn circumdant, les conduccions previstes no incrementaran el risc en ser infraestructures enterrades, i els capçals i altres infraestructures de reg superficials poden ser afectats per inundacions amb calats majors de 0,8 metres.  
  
En cas d'afeccions d'aquest tipus no és previsible que vagen a generar-se efectes ambientals significatius. No obstant això, no s'ha previst que els edificis que contenen els capçals de reg poden veure's afectats també per aquests successos podent generar-se abocaments de productes químics (com desincrustants o fertilitzants).  
En la zona no s'utilitzaran materials inflamables, per la qual cosa el risc d'incendi es considera baix.  
El projecte del sector 17 forma part del projecte global de modernització de l'SRX, per la qual cosa, a mesura que vagen entrant en funcionament els diferents sectors que pretenen modernitzar-se, poden generar-se efectes acumulatius.  
Ubicació del projecte  
L'ús del sòl on es realitzarà la modernització està situat entre zones urbanes i polígons industrials i està destinat a un ús agrícola (sòl protegit agrícola). El projecte s'ajusta als usos previstos i contribueix al manteniment d'aquest espai.  
El projecte se situa en l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals de l'Albufera (PORN) i confronta amb el LIC del riu Xúquer. Com altres espais protegits més pròxims a l'àrea d'actuació, l'informe en matèria d'espais naturals protegits assenyala el naixement del riu Verd, que no es veurà afectat per la modernització i la zona humida Marjal i Estany de la Ribera Sud del Xúquer, zona humida que pot veure's afectada per la reducció dels retorns de reg.  
  
Respecte al PORN, el seu objectiu és la protecció de la conca hidrogràfica de l'Albufera. Atés que el projecte no requerirà nous recursos hídrics i els retorns de reg del sector no influiran en el balanç hídric del llac, no s'esperen efectes rellevants.  
Referent a la proximitat del LIC del Xúquer, el projecte no afectarà de manera directa el LIC, però han d'evitar-se efectes indirectes com ara l'afecció a la vegetació de ribera, evitar abocaments i tindre en compte que qualsevol contacte amb l'aigua del riu pot contribuir a l'expansió d'espècies invasores, com la clòtxina zebra.  
Amb caràcter global, la modernització o els efectes de les successives modernitzacions poden produir pèrdua d'ecotons i biodiversitat, per la qual cosa es requereix l'aplicació de mesures correctores.  
En matèria de patrimoni cultural, les obres no afectaran cap element conegut ni zona catalogada d'especial sensibilitat. La prospecció arqueològica superficial realitzada indica la presència de materials provinents d'època islàmica, romana i contemporània, sense que existisquen indicis clars d'afecció rellevant.  
Les actuacions se situen en el paisatge de rellevància regional PRR 38 (Pla d'acció territorial d'infraestructura verda i paisatge): Riberes del Xúquer, grup 13: Hortes de la Comunitat Valenciana. Es tracta d'un espai d'usos agrícoles tradicionals format per un conjunt de llits, canals, séquies i camins històrics que manté la connectivitat ecològica, elements considerats d'interés patrimonial. Es considera la xarxa de séquies com a elements estructuradors del paisatge i, entre ells, la Séquia Reial del Xúquer. Es consideren corredors fluvials secundaris el riu Verd (entre altres) i principal, el riu Xúquer.  
La modernització del reg permetrà la conservació dels usos agrícoles i amb això el manteniment del paisatge agrícola tradicional, així com la funcionalitat dels corredors fluvials.  
El sector 17 se situa sobre la massa d'aigua subterrània plana de València sud que es nodreix en un 85 % dels retorns de reg dels regadius tradicionals, pel que l'estat de la massa ha de ser objecte de vigilància (esquema de temes importants -ETI- del cicle de programació 2022-2027 del Pla hidrològic de conca).  
Respecte als retorns de reg, els documents de l'ETI estima que el 100 % dels retorns superficials i subterranis del sector 17 alimenten al riu Xúquer, del que es dedueix que la modernització del sector 17 no tindrà cap efecte sobre el llac mentre que els estalvis produïts per la modernització permetran aportar cabals a l'Albufera que, per vindre directament del riu Xúquer, estaran exempts de contaminants reduint així l'eutrofització de l'Albufera.  
L'àmbit de reg que abasta el projecte està inclòs en zona vulnerable a la contaminació per nitrats, considerant-se una zona d'especial sensibilitat enfront de la contaminació de les aigües.  
Respecte als dominis públics amb caràcter ambiental, destaca l'afecció per la xarxa de transport del sector 17.1 de la via pecuària Colada de Vista Bella, classificada amb 12 metres d'amplària. El capçal de reg del sector 17.1 se situarà a uns 32 metres d'aquesta via, i en principi no s'hi esperen afeccions sobre aquesta.  
El corriol de Castella, classificat amb una amplària de 20 metres, discorre així mateix en l'àmbit de la modernització sense que en principi es veja afectada per les conduccions de reg, hidrants i capçals. En qualsevol cas, durant el transcurs de les obres es garantirà el trànsit ramader i els usos complementaris.  
No existirà afecció rellevant a sòl classificat com a forestal segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana, si bé l'estesa de canonades es realitzarà en el seu àmbit (encreuament de barrancs) o en els seus voltants (a menys de 500 m), per la qual cosa el document ambiental ha previst com a mesura correctora el compliment de les mesures del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
Característiques del potencial impacte  
Els impactes generats en la fase d'obres seran els derivats de la construcció de les xarxes de reg, capçals i hidrants i altres elements de la instal·lació que produiran efectes ambientals sobre el sòl com l'alteració del relleu i compactació, efectes que desapareixeran una vegada es realitzen les obres de restauració i la reposició dels serveis afectats, sent per tant impactes temporals.  
Durant aquesta fase es produirà un augment de l'emissió de sorolls, gasos contaminants i partícules en suspensió (pols) a l'atmosfera, que seran així mateix temporals. Aquests efectes poden minimitzar-se amb el correcte manteniment de la maquinària d'obres i el regat de la zona de trànsit de la maquinària.  
El mitjà hídric podrà ser afectat per abocaments accidentals provinents de la maquinària, i altres provinents de les zones d'apilament de materials i de la neteja de les formigoneres. El document ambiental ha previst mesures preventives com ara la disposició d'elements (en cas necessari) per a la recollida de les restes de les formigoneres, l'habilitació de zones impermeabilitzades que impedisquen que les substàncies contaminants corrompen sòls i aigües. En cas de succés accidental, es farà la neteja dels residus i la seua gestió, si fa el cas, com a residu perillós.  
Es produirà una afecció sobre els llits a causa de l'encreuament del barranc del Pla i dues creus amb el barranc de l'Alfarella, que es resoldran mitjançant encreuament subterrani amb canonada de PE, protegida amb formigó i farciment d'escullera. L'encreuament del barranc del Pla es realitza en zona ja antropitzada per la construcció d'un pont. El barranc de l'Alfarella és un xicotet curs d'aigua també altament antropitzat i amb presència de vegetació invasora, pel que no s'esperen afeccions rellevants sobre ells.  
La demarcació del Xúquer està afectada per l'espècie invasora «clòtxina zebra», per la qual cosa s'aplicarà el protocol de desinfecció establit per l'òrgan de conca en el cas que qualsevol element de l'obra entre en contacte amb l'aigua del riu.  
No es produirà afecció sobre hàbitats d'interés. L'eliminació de la vegetació en els camps de cultiu per a la instal·lació de la xarxa de transport generarà un impacte moderat sobre la vegetació que podrà corregir-se una vegada finalitze la fase d'obres. La principal mesura preventiva proposada és l'abalisament de la zona d'obres i la protecció d'exemplars que puguen revestir interés.  
Consultat el Banc de Dades de Biodiversitat, es localitza en l'àmbit de les obres l'espècie Lonicera biflora, actualment integrant del Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades (Decret 70/2009, del Consell) en la categoria de «Protegida no catalogada». Aquesta espècie de caràcter ripari no ha de ser afectada i s'hi han d'habilitar mesures preventives a l'efecte.  
Alhora, en les zones pròximes als llits pot ser necessari l'eliminació d'espècies invasores com Arundo donax, per la qual cosa, d'acord amb la normativa vigent en matèria d'espècies exòtiques i invasores, les seues restes o propàguls no podran deixar-se sobre el terreny i hauran de ser tractades per gestor.  
No s'esperen efectes rellevants sobre la fauna, per no haver-se identificat espècies d'interés en la zona d'obres. No obstant això, l'obertura de rases pot causar atrapaments d'exemplars, pel que s'inspeccionaran les rases diàriament per a evacuar-ne els que hagen pogut quedar atrapats i, en cas de paralització, es cobriran les obres.  
  
Els impactes sobre el paisatge seran temporals perquè les conduccions queden enterrades i els efectes de les excavacions desapareixen amb les mesures de restauració, quedant com a elements permanents més visibles els capçals de reg i arquetes.  
Com a mesura correctora, en les parcel·les on se situaran els capçals de reg es disposarà d'una tanca vegetal en el seu perímetre. L'impacte es valora com a permanent i moderat.  
L'impacte major de la modernització es produirà en la fase de funcionament. L'impacte de major rellevància és la disminució de la recàrrega d'aqüífers per disminució dels retorns de reg. Els estudis realitzats i resumits en aquest Informe indiquen que la disminució dels retorns són menors als esperats, mentre que es produeix un estalvi net d'aigua, per la qual cosa aquest efecte ambiental tindrà menors impactes sobre les masses d'aigua que els esperats.  
La modernització generarà efectes positius i disminuirà l'eutrofització de les aigües a causa de l'aportació d'alta freqüència dels fertilitzants i a la minva global de les aportacions. Amb la finalitat de previndre l'arrossegament de nutrients a les aigües superficials i subterrànies, a més de complir amb les recomanacions del Codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana, s'empraran en la fertirrigació formulacions amb inhibidors de la nitrificació i fòsfor d'alta assimilació, el que permet, al costat de l'ús de reg d'alta freqüència, disminuir les aportacions de fertilitzants.  
L'aplicació dels mateixos criteris de fertilització quan finalitze la modernització de tots els sectors de l'SRX permetrà una significativa reducció d'aportacions de fertilitzants i generarà efectes beneficiosos en la prevenció de l'eutrofització de les aigües.  
La construcció d'una xarxa de distribució independent per a permetre el cultiu ecològic generarà, així mateix, un impacte de signe positiu.  
Com a mesures correctores, el document ambiental proposa el manteniment de la infraestructura tradicional de séquies, el que contribuirà a la correcta evacuació de les aigües d'escolament superficial, a la recàrrega d'aqüífers costaners i a la millora i manteniment del millor estat del parc natural.  
El canvi climàtic està provocant una reducció dels recursos hídrics disponibles i un augment de l'evapotranspiració. La modernització del reg permetrà reduir el consum d'aigua per l'augment de l'eficiència hídrica i generarà un impacte positiu. Perquè la modernització complisca els objectius previstos es controlarà el consum d'aigua mitjançant la instal·lació de comptadors volumètrics.  
Amb la finalitat que les previsions realitzades s'ajusten al desenvolupament del projecte s'ha previst un pla de vigilància ambiental l'objectiu de la qual és minimitzar l'impacte global de les obres.  
  
Conclusió  
Si bé dels estudis realitzats ha de descartar-se la disminució dels recursos que arriben a l'Albufera a causa de la reducció dels retorns de reg en els sectors situats al sud del riu Magre, existirà disminució dels retorns de reg en la conca del Xúquer i en la zona humida protegida Marjal i Estany de la Ribera sud del Xúquer no quantificats en el document ambiental, però de manera general, menors als previstos segons estudis citats. Es poden produir altres efectes ambientals com la pèrdua de connectivitat entre zones humides i altres espais d'interés ambiental que obliguen a l'establiment de mesures preventives i correctores per a fomentar o conservar aquesta connectivitat, mesures que seran complementàries a la conservació de séquies. No ha d'oblidar-se tampoc el vessant cultural del ric patrimoni lligat al regadiu i, en general, a l'agricultura (séquies, partidors, motors de reg, etc.).  
  
Cal assenyalar que la modernització no constitueix una mera estesa de canonades sinó un canvi de sistema de reg amb implicacions ambientals. Un dels possibles efectes ambientals no previstos és el risc derivat de l'excessiva concentració de sals en la perifèria de la zona mullada pels degotadors, sals que poden ser arrossegades en cas de pluja amb una concentració més elevada que en el cas del reg a manta. Per tant, es requereix una correcta pràctica del reg i una vigilància adequada perquè aquest efecte no es produïsca en el sector 17 i no s'acumule amb els d'altres sectors, produint un empitjorament de les aigües subterrànies.  
  
L'augment de l'aridesa tant del sòl com de l'entorn agrícola a causa de l'aplicació puntual del reg, juntament amb una disminució de la matèria orgànica dels sòls i un allunyament de les pràctiques tradicionals agrícoles, pot generar un augment de la degradació del sòl, i per això han d'ampliar-se les mesures preventives en aquest sentit.  
Finalment, cal assenyalar que la modernització de l'SRX està contemplada en la planificació hidrològica. L'avaluació ambiental estratègica duta a terme en el marc del nou Pla Hidrològic de la Conca del Xúquer (Programació 2022-2027), i la valoració conjunta de les pressions que pateix la conca, ha sigut rellevant en l'avaluació d'impacte ambiental del projecte del sector 17.  
De manera complementària i seguint el criteri manifestat en l'informe de l'òrgan de conca sobre el compliment del programa de vigilància ambiental establit en la declaració d'impacte ambiental de 6 d'octubre de 1998, correspon a aquest àmbit i nivell de planificació, la vigilància dels efectes globals que sobre les aigües subterrànies i superficials té la modernització (efectes acumulatius i sinèrgics) i l'establiment de mesures correctores a escala estratègica, mesures que no exclouen l'aplicació de mesures preventives i correctores a escala de projecte, ateses les peculiaritats de cada àmbit de valoració.  
  
En el cas del sector 17, la ubicació del projecte no afectarà directament espais amb valors ambientals, no és un projecte d'excessiva magnitud per si mateix, encara que podrà causar efectes acumulatius i sinèrgics amb la resta de les modernitzacions de l'SRX, per la qual cosa han d'establir-se mesures preventives en el projecte i vigilància i correccions en la planificació hidrològica.  
La reducció dels retorns de reg no afectarà l'Albufera, encara que sí que pot afectar el riu Xúquer i la zona humida Marjal i Estany de la Ribera Sud del Xúquer, aspecte que ha de ser objecte de vigilància i, si fa el cas, de correcció.  
Tenint en compte l'exposat, les dades i informes que consten en l'expedient i l'anàlisi realitzada en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que la modernització del sector 17 no és previsible que cause efectes ambientals significatius en el projecte, sempre que es completen les mesures preventives i correctores del document ambiental i les exposades en aquest informe, no sent necessari realitzar una avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte, obres ambientals i de modernització de regadius de la Séquia Reial del Xúquer. Xarxa de transport i distribució. Sector 17, constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II, grup 1.c).1r de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot això, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar que el Projecte obres ambientals i de modernització de regadius de la Séquia Reial del Xúquer. Xarxa de transport i distribució. Sector 17, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte del document ambiental als termes del present informe, i als condicionants ambientals següents:  
1. Es compliran les mesures preventives de l'informe d'impacte patrimonial i aquelles que, si fa el cas, impose l'òrgan competent en l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, que haurà de ser emés amb anterioritat a l'inici de les obres.  
  
2. El promotor del projecte i el seu receptor (SRX) tindran en compte la perillositat per inundació existent en l'àmbit, havent d'adaptar-se les infraestructures que ho requerisquen al que es disposa a l'article 21 de la normativa del PATRICOVA (Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana).  
3. Amb la finalitat de previndre la contaminació per abonaments o productes químics en cas d'avingudes, els productes i materials emmagatzemats en els capçals de reg hauran de romandre tancats i, en la mesura que siga possible, en zones on s'eviten fuites a l'exterior.  
4. La Séquia Reial del Xúquer, en l'àmbit de la modernització del sector 17, promourà a través dels mitjans de què dispose (pàgina web, activitats de formació, etc.) la realització de bones pràctiques ambientals com la conservació de la vegetació adventícia a l'hivern, la conservació d'una adequada proporció de matèria orgànica en el sòl, la incorporació de les restes de poda al sòl i qualsevol altra pràctica dirigida a evitar la degradació del sòl.  
5. Com a part integrant del seguiment ambiental de la modernització en la fase de funcionament del projecte, l'equip encarregat de la gestió de cabals i de la fertirrigació de la Séquia Reial del Xúquer, dissenyarà un protocol dirigit a evitar un excés de salinització en el bulb humit.  
  
Aquest protocol inclourà la vigilància de la salinització en l'àmbit del sector 17 (mitjans, forma, freqüència), indicadors de perill i les mesures addicionals a aplicar en el cas que es detecte que s'arriba als paràmetres establits.  
Aquest protocol haurà de remetre's a l'òrgan substantiu i a l'òrgan ambiental en el termini màxim de 6 mesos des de la posada en marxa del projecte.  
Les dades obtingudes hauran de documentar-se i conservar-se.  
6. Les obres que s'efectuen en els llits naturals o en la rodalia del LIC del riu Xúquer evitaran l'afecció directa sobre vegetació de ribera d'interés mitjançant el seu abalisament. Prèviament a la realització dels treballs i de la realització de desbrossaments haurà d'haver-se inspeccionat la zona d'obres per a evitar afeccions a l'espècie prioritària Lonicera biflora. En el cas que es procedisca a l'eliminació d'Arundo donax o una altra espècie invasora, s'actuarà conforme a la normativa en vigor per a evitar-ne la dispersió en el medi.  
No podran habilitar-se parcs de maquinària, zones de préstecs o apilaments de materials a menys de 100 metres de l'orla de vegetació que envolta el LIC del riu Xúquer.  
7. Connectivitat: A més de conservar en bon estat les séquies de reg es respectarà la funcionalitat dels barrancs i llits en l'àmbit o pròxims a l'àmbit de la modernització, la vegetació d'interés, o qualsevol element que puga permetre la connectivitat ecològica dels diferents espais (tanques, arbredes, exemplars d'interés), mantenint a més no sols la connectivitat ecològica sinó la connectivitat cultural respectant per això i procurant la posada en valor d'elements com ara molins, partidors i altres elements lligats a la cultura agrícola o del regadiu. En el cas que aquests elements siguen de pertinença de l'SRX, se'n procurarà el condicionament de manera que mitjançant la plantació d'espècies arbòries o tanques contribuïsquen a més a la connectivitat biològica.  
  
8. Afeccions a masses d'aigua:  
a) L'òrgan de conca establirà, dins dels estudis que es realitzen en la planificació hidrològica, un pla de vigilància de l'impacte sobre la disminució dels retorns de reg al Xúquer i zona humida Marjal i Estany Sud de la Ribera del Xúquer, i determinarà les mesures de protecció i correcció que escaiguen.  
D'acord amb el que s'estableix en la planificació hidrològica, els estalvis d'aquest projecte de modernització hauran de revertir en la millora de l'estat de l'Albufera i en el cas que la vigilància de la conca així ho determine, mitjançant l'augment del cabal ecològic del Xúquer, tenint en compte les zones humides associades. Es tindrà en compte també el que, respecte d'aquests espais protegits, determine l'òrgan competent en espais naturals protegits.  
b) Com a òrgan receptor de la modernització, l'SRX haurà de vigilar que els cabals emprats no superen els cabals previstos en el projecte de modernització.  
Per a evitar que la modernització produïsca un «efecte rebot» amb la intensificació de cultius o la plantació de cultius amb importants requeriments d'aigua, informarà els usuaris sobre límits de consum i sobre els cultius que s'adapten als consums previstos, tot canviant o incloent en les ordenances en cas necessari, el que a l'efecte escaiga.  
  
Es conservarà la documentació sobre el consum d'aigua dels usuaris amb la finalitat que els organismes de govern de l'SRX puguen, en l'exercici de les seues competències, instar el compliment de les mesures preventives establides en aquest informe.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels quals, si escau, escaiguen en via administrativa o judicial contra l'acte, si fa el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 18 de maig de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga».