Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5690, del 29-01-2008 (2008/957)

RESOLUCIÓ de 10 de gener de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponent als municipis La Vall d'Uixó, Onda, Mutxamel, Forcall, Altura i Almussafes.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5690

Data del DOGV
:   29-01-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/957


Data del document
:   10-01-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Onda
    * Almussafes
    * Altura
    * Vall d'Uixó, la
    * Mutxamel
    * Forcall
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 10 de gener de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponent als municipis La Vall d'Uixó, Onda, Mutxamel, Forcall, Altura i Almussafes. [2008/957]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 333/03-AIA La Vall d'Uixó, 492/99-AIA Onda, 397/04-AIA Mutxamel, 215/05-AIA Forcall, 088/05-AIA Altura i 100/05-AIA Almussafes, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 10 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 333/03 - AIA  
Títol: Explotació de recursos de la secció A denominada La Murta  
Promotor: Fuentes SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló  
Objecte del projecte: Extracció de graves i arenes  
Localització: Parcel·les 31, 32, 33 i 579 del polígon 3 del municipi de la Vall d'Uixó  
Ref. òrgan substantiu: JRB/rt MIEXPA/2002/1 NMINC  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
El titular vol extraure graves i arenes del plistocé inferior en les parcel·les proposades del municipi de la Vall d'Uixó. L'explotació es realitza per zones per mitjà de bancs de 8 metres d'alçària, bermes de 20 metres d'amplària i talussos de 60º d'inclinació respecte a la vertical, les labors comencen en l'oest.  
L'extracció es realitza per mitjà de retroexcavadora Caterpillar 235 o carregadora frontal de rodes de pneumàtics Caterpillar 966 i transport en un camió de 25 tones. No es projecta l'extracció per mitjà de perforació i voladures.  
La longitud mitjana del front d'explotació és de 250 m i l'avanç que s'ha de realitzar en els cinc anys és de 128 metres.  
Tot el material extret és aprofitat, no existiran runams.  
Durant els 5 anys que durarà l'explotació i a un ritme d'extracció anual d'unes 93.352 t, es preveuen extraure unes 466.762 t de graves i arenes.  
El personal de què disposa la pedrera és un director facultatiu i dos operaris.  
2. Alternatives  
L'explotació d'àrids proposada se situa en unes parcel·les seleccionades per criteris que no han tingut en compte els factors ambientals. El titular inclou el comentari que les labors començaran per l'oest, a fi de reduir al mínim l'impacte visual causat al paisatge.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
17.11.2003 El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló remet projecte d'explotació, pla de restauració i estudi d'impacte ambiental de l'explotació de la secció A denominada Murta.  
19.02.2004 Es requereix al promotor una ampliació de documentació i canvis en la revegetació proposada.   
23.04. 2004 El promotor remet tres còpies de l'estudi d'impacte ambiental, plànol topogràfic de l'entorn i una nova proposta de revegetació segons les indicacions rebudes.  
14.05.2004 Es realitza una consulta a Patrimoni Cultural Valencià.  
31.05.2004 Es rep un informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
21.03.2005 Se sol·licita al promotor, a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló, documentació administrativa.  
09 11 2005 El promotor aporta a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló una còpia del justificant de trobar-se en tramitació l'informe de Patrimoni Cultural Valencià.  
2. Informació pública  
La documentació ha estat sotmesa al període d'informació pública i no s'hi han presentat al·legacions.  
Informes sectorials  
El Servei de Conservació de la Biodiversitat informa que l'actuació només podria afectar la fauna típica d'aquests hàbitats, que probablement podrà reubicar-se amb facilitat en l'ecosistema semblant que rodeja la zona.  
Afeccions legals  
En la demarcació hi ha un pal elèctric, del qual parteix una línia elèctrica aèria a un transformador trifàsic que subministra energia a la granja del propietari, la línia elèctrica aèria travessa l'àrea d'explotació d'est a oest.  
La pedrera proposada se situa dins de la zona de l'àrea d'influència antròpica del PORN de la Serra d'Espadà, on està permesa l'activitat extractiva.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
En la pàgina 25 del projecte d'explotació es diu textualment: "Àrea que s'ha d'explotar. Els materials a explotar: conglomerats corresponen al quaternari i en concret al Q1 Me = plistocé inferior".   
En el lloc proposat afloren majoritàriament calcàries i calcàries margoses, que poden observar-se en les vessants del perímetre i també en la plaça existent a la vora de les naus de la granja, una part de les roques són bastant resistents com per a extraure's únicament per mitjà de perforació i voladures, una retroexcavadora no pot arrancar-les. Hi ha també: bretxes calcàries en un volum molt reduït, zones milonititzades; graves, cudols i blocs en una matriu detriticoargilosa, aquestes últimes poden correspondre a terrasses relíctiques o a dipòsits de peu de forest. Les reserves de graves i arenes són una xifra discreta en comparació amb la resta de roques existents.   
Els conglomerats del plistocé inferior que desitja explotar el titular no han sigut avaluats geològicament, per a conéixer la distribució d'aquests en superfície i profunditat. Es desconeix com s'han avaluat les reserves de graves i arenes.  
L'explotació de les calcàries per mitjà de perforació i voladures ocasiona danys per projeccions a les plantacions de tarongers que es troben fronterissos i pot resultar perillós per a les persones que es troben treballant en les proximitats i per als seus béns, si no s'adopten mesures extremes de seguretat respecte d'això.   
El perímetre que delimita la pedrera se n'ix fora de les parcel·les 31, 579, 33, 32 del polígon 3 del municipi de la Vall d'Uixó, que són les parcel·les referides pel promotor per a l'explotació dels recursos. El perímetre entra dins de les parcel·les 34 i 1432. Les coordenades geogràfiques en longitud i latitud que dóna el promotor per al punt d'inici de les labors mineres se situen a uns 190 metres a l'oest del perímetre que figura en els plànols.   
En l'últim paràgraf de la pàgina 11 del projecte d'explotació es comenta: «[...] No es prenen mesures de desguàs especials, per a protegir l'explotació i la plataforma de treball de les aigües d'escorriment superficial, pel drenatge propi de les graves que s'han d'explotar». En els plànols no figura el canal de guarda perimetral, la cuneta de les bermes, les baixants, la decantació de les partícules sòlides arrossegades per l'escorriment, ni se sàpia a on anirà a desaiguar la pluja caiguda sobre la pedrera.  
La restauració ha de tenir en compte que la zona proposada ha evolucionat cap a característiques forestals, a més es localitza en els voltants de la Serra d'Espadà, per la qual cosa la revegetació ha de realitzar-se amb espècies forestals autòctones.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Les aigües superficials i subterrànies poden ser contaminades pels líquids que empren els motors de combustió interna, ja que no s'ha previst la utilització d'una instal·lació ensostrada i impermeabilitzada per a dur a terme les tasques de manteniment, o bé no s'ha previst realitzar el manteniment de la maquinària en tallers externs a l'explotació. En el cas de l'impacte sobre les aigües subterrànies, el promotor explica en l'apartat 4.2.2 - Aigües subterrànies: «Ateses les característiques del tipus de material que s'ha d'extraure, l'impacte serà nul».  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Respecte a l'emissió de partícules sòlides a l'atmosfera, es regarà només en els abassegaments, no es diu on estaran situats aquests; la resta: plaça i accessos no s'ha previst regar-los, la qual cosa és insuficient.  
En el pla de restauració no s'expliquen els aspectes següents: la neteja de la coberta vegetal, la preparació del terreny previ a la revegetació, la grossària de terra vegetal que serà aportada, les esmenes o millores edàfiques; a més s'ometen les cures posteriors a la implantació de la vegetació: reg i necessitat fertilització.   
La restauració no es realitza per mitjà de fases simultànies amb l'explotació, ja que no figuren comentades en la memòria ni en els plànols.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits previstos en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'explotació de recursos de la secció A denominat La Murta i el seu pla de restauració, atés que la proposta tècnica presenta les deficiències següents:  
1. Es pretenen explotar graves i arenes sense conéixer-se les reserves i sense que afloren per les quatre vessants del perímetre. Per a excavar i formar les dues places de pedrera projectades és necessari perforar i realitzar voladures en calcàries, la qual cosa no està prevista en el projecte d'explotació.  
2. La restauració no es realitza de manera simultània a l'explotació, per mitjà de fases.  
3. El pla de restauració no explica: la neteja de la coberta vegetal, l'emmagatzemament del material edàfic, la preparació del terreny, la grossària de terra vegetal empleada i procedència, les esmenes edàfiques i les cures posteriors a la revegetació. La revegetació es proposa per mitjà de tarongers, no amb espècies forestals autòctones.  
4. No es prenen mesures per a controlar l'escorriment superficial i el seu desguàs.  
5. En l'àrea dels treballs hi ha una línia elèctrica aèria i no es coneixen els tràmits per a la modificació del traçat d'aquesta fora de la pedrera.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no pot interposar-se cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 1 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 492/99 - AIA  
Promotor: Pedrera La Torreta SA  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló  
Objecte del projecte: Explotació de calcàries per a la fabricació d'àrids, formigó i aglomerat asfàltic.  
Localització: Si situa a 8 km al NO de la ciutat d'Onda i en el límit d'aquest municipi amb el terme municipal de l'Alcora, al paratge conegut com a Font de Pedrisses (vessant sud de la serra de les Pedrisses).  
Ref. òrgan substantiu: jr/ac data eixida 10.08.1999, número 8969.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
El projecte se situa en la serra de les Pedrisses, dista 4.300 m en línia recta de la ciutat d'Onda i 5 km de Fanzara, ocupa una superfície de 370.810 m². Es pretén l'explotació de calcàries del juràssic portlandià a cel obert per mitjà de pedrera; a més es projecta la instal·lació d'una planta de tractament per a fabricar àrids, oficines, tallers i magatzems, bàscula, dipòsits de combustible, una planta de formigó i una planta d'aglomerat asfàltic  
L'àrea habitada més pròxima és el Corral de Julves i se situa a uns 400 metres a l'est de la pedrera.   
L'accés al lloc es realitza des de la carretera de l'Alcora a Onda, en direcció N-NO a l'altura del pla de Sanchils i aprofitant un camí asfaltat de 4 metres d'amplària, proveït de cunetes i propietat de pedrera La Torreta SA; el camí voreja camps de cítrics.   
El sistema d'explotació és per mitjà de pedrera, amb deu bancs de 20 metres d'alçària cadascun, talús individual de 72º d'inclinació respecte a l'horitzontal i amplària de berma variable. Les cotes màxima i mínima d'explotació són 290 m i 110 m respectivament.  
L'extracció és per mitjà de perforació i voladura amb una càrrega instantània de 125 kg. La càrrega de fons és de dinamita i la càrrega de columna d'Anfo a granel, amb detonadors no elèctrics tipus Primadet, i ús ocasional de cordó detonant de 20 grams i detonador elèctric.  
Per a càrrega i transport s'empra una pala frontal de pneumàtics i dos dúmpers de 50 t de pes net. S'utilitza una cisterna per al reg permanent de pistes.  
El personal està constituït per un director facultatiu, un encarregat i set operaris.  
El volum de calcària que s'ha d'explotar és de 18,4 milions de m³ (46 milions de tones, considerant un pes específic de 2,5 t/m³), i s'aprofitarà pràcticament la totalitat de les roques extretes, ja que l'estèril suposa el 0,4%.  
El material edàfic existent s'emmagatzema temporalment en la pedrera i es torna a utilitzar en les fases de restauració.  
No es creen ni formen runams. Els productes elaborats per la planta de tractament s'emmagatzemen en un abassegament intermedi situat en l'àrea de la planta fins a la seua venda, el qual disposa d'un sistema de reg per aspersió per a evitar les emissions de pols a l'atmosfera.  
La planta de tractament empra un molí d'impactes en la trituració primària, un molí centrífug en la trituració secundària, 3 garbelles i cintes transportadores. Per a la càrrega s'empra una pala frontal. El personal que treballa adscrit a la planta el formen tres operaris. La planta disposa d'aïllament, aspiració de pols, polvorització d'aigua i insonorització.  
L'explotació es planifica en 4 fases successives:  
- Fase 1: Dura uns 10 anys i les labors es desenvolupen per a conformar la plaça de la pedrera, que se situa a la cota 170 m, així com l'esplanada de la planta de tractament. La producció anual és d'unes 500.000 tones. Durant aquesta fase s'empra una planta semimòbil de tractament, accionada per un grup electrogen.  
- Fase 2: Dura uns 15 anys. Els fronts d'explotació avancen en direcció NO, entre les cotes 230 i 150 m. S'explota un milió de tones anuals.  
- Fase 3: Dura 3 anys. Es treballen els fronts situats a major cota per a minimitzar el temps de generació d'impacte visual. S'explota descendentment a raó de 2 milions de tones per any.  
- Fase 4: Dura 10 anys. Avança l'explotació cap a bancs inferiors fins a arribar a la cota 110 m. La producció anual és de 2 milions de tones.  
La restauració geomorfològica es realitza per mitjà d'un remodelatge dels bancs de producció, dotant-los d'una alçària de 7 metres i bermes de 4 metres, d'aquesta manera s'aconseguix un talús general de 45º.  
2. Alternatives   
Les alternatives d'explotació presentades, segons explica l'estudi d'impacte ambiental en la pàgina 14, "[...] van nàixer des d'un punt de vista purament miner i logístic, traduint-se en els sectors A, B, C i D. En tots, es preveia superar la cota límit de protecció establida segons l'ordenació municipal d'Onda, actuant respecte d'això segons els requisits establits per aquesta".  
Des d'un punt de vista mediambiental s'han rebutjat les alternatives A, B i C per les raons següents:  
Alternatives Raons de la seua exclusió  
A. Existència de dosser arbrat en l'àrea més septentrional del sector.  
Una porció pertany a la zona d'amortització d'impactes, grup d'àrees naturals del PORN de la serra d'Espadà, on està prohibida l'explotació minera.  
Impacte visual notable per explotar a cotes elevades (280-310 m).  
La carretera de Ribesalbes no suporta el trànsit de vehicles pesants.  
B. Fort impacte visual des dels municipis d'Onda, Fanzara i l'Alcora.  
Pròxima a masies d'explotació agrícola.  
La zona se situa, pràcticament tota, a sòl no urbanitzable protegit, on no és compatible l'activitat extractiva.  
C. Afectaria les edificacions i els valors naturals, ecològics, socials i culturals, per la proximitat al riu Millars i la presa.  
El promotor diu que selecciona l'alternativa D per les raons següents:  
- L'explotació se situa en la zona d'amortització d'impactes del PORN de la serra Calderona, en una àrea d'influència antròpica on l'activitat minera està permesa.   
- Gran part de la superfície de la pedrera està classificada com a sòl no urbanitzable comú, on és compatible l'activitat extractiva.   
- L'àrea es troba a més de 400 metres de les edificacions del Corral de Julves i a més de 800 metres dels edificis de l'embassament de Sitjar.   
- Presenta una menor incidència visual que les restants opcions.   
- No hi ha jaciments arqueològics, paleontològics o etnològics inventariats, ni punts d'interés geològic.   
- La vegetació dominant és el matoll termòfil amb Quercus coccifera i Pistacia lentiscus, i Juniperus oxycedrus dispersos de fins a 2 metres d'alçària. Es tracta d'espècies d'àmplia distribució al llarg de l'àmbit mediterrani i pel seu caràcter aïllat no presenten cap interés per a la conservació. Fins fa pocs anys es trobaven explotacions agrícoles, però actualment estan en fase d'abandó significatiu.  
- La fauna són poblacions i espècies lligades a l'activitat humana.  
Tramitació administrativa  
Tramitació   
- 13 d'agost de 1999: El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de la conselleria d'Ocupació, Indústria i Comerç de Castelló remet Projecte d'explotació, Pla de restauració i Estudi d'impacte ambiental, i s'obri l'expedient.  
- 9 de novembre de 1999: Es rep del STI de Castelló el resultat de la informació pública (publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló l'11 de setembre de 1999), i les al·legacions presentades.  
- 29 de febrer de 2000: Es realitza una consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló sobre temes de caràcter mediambiental.  
- 29 de febrer de 2000: Es realitza una consulta a la conselleria de Cultura, Educació i Esports sobre assumptes mediambientals de la seua competència.  
- 29 de febrer de 2000: Es consulta al Servei d'Espais Naturals.  
- 29 de febrer de 2000: Es consulta l'Ajuntament d'Onda sobre assumptes mediambientals de la seua competència.  
- 8 de juny de 2000: El promotor remet un exemplar complementari titulat Classificació i ordenació del territori en l'entorn de la concessió minera Zoo Pedrizas.  
- 29 de setembre de 2000: El titular sol·licita personalment una còpia de la documentació que figura en l'expedient arran de la consulta feta a l'Ajuntament d'Onda. Se li lliura en mà.  
- 19 de gener de 2001: La Direcció General de Planificació i Gestió del Medi emet una resolució de tancament de l'expedient basant-se en les al·legacions rebudes i que el PGOU d'Onda no autoritza l'explotació de pedreres en tot el terme municipal.  
- 28 de febrer de 2001: El promotor presenta un recurs de reposició amb les al·legacions següents:  
1. El fonament en què descansa la resolució recorreguda és que la sol·licitud plantejada és incompatible amb la normativa urbanística vigent, ja que afirma que el PGOU d'Onda, homologat a la Llei 6/1994 (LRAU), aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló el 22 de juliol de 1998, estableix en l'article 6.8.1: "El PGOU d'Onda no autoritza l'explotació de pedreres en tot el terme municipal". La resolució no fa referència, i per tant, no s'han tingut en compte, les modificacions introduïdes en el planejament per mitjà de la correcció d'errors de l'homologació global del Pla general d'Onda, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló de 27 de juliol de 1999. En aquesta i entre altres modificacions, s'hi afig un punt 6 en l'article 6.17 de la normativa urbanística, pel qual es permet excepcionalment l'ús extractiu en el sòl no urbanitzable: «Excepcionalment, per a activitats en el sector primari agropecuari o extractiu, per mitjà de l'elaboració i declaració favorable de l'estudi d'impacte ambiental i complint rigorosament els requisits establits en l'article 6.8 d'aquestes normes, podran autoritzar-se els usos assenyalats condicionant la llicència a les condicions de restauració i seguiment del pla de vigilància corresponent».  
D'acord amb aquesta modificació, es dedueix que sí que té cabuda l'explotació de la pedrera Zoo Pedrizas encara que supeditada a l'obtenció d'una declaració d'impacte ambiental favorable.  
2. L'article 20 de la Llei 6/1998, sobre règim del sòl i valoracions, pot entendre's també com un argument favorable a la concessió de l'autorització sol·licitada, ja que permet l'esmentada explotació si bé condicionada a les limitacions imposades per les lleis i el planejament.  
3. Fa constar la possible nul·litat en què incorre el PGOU d'Onda pel fet de no permetre en tot el seu terme municipal una activitat econòmica determinada, ja que vulnera la previsió de l'article 38 de la Constitució Espanyola: la llibertat d'empresa.  
- 19 d'abril de 2001: La Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló remet la sol·licitud de l'empresa Gravas y Derivados SA en què demana el seu reconeixement com a part interessada en el procediment d'adjudicació d'explotació de l'esmentada pedrera.  
- 22 de febrer de 2002: L'Àrea de Planificació de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, emet un informe a l'Àrea Jurídica sobre el recurs d'alçada interposat, en nom i representació de la mercantil pedrera La Torreta SA, en el qual es proposa l'estimació d'aquest, l'anul·lació de la resolució de data 19 de gener de 2001 i la continuació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental al projecte de referència, per ser certes les al·legacions efectuades per l'interessat.   
- 21 de març de 2002: L'Àrea Jurídica resol estimar el recurs interposat pel Sr. Arcadio Gómez Safont contra la resolució de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de data 19 de gener de 2001, quedant aquesta anul·lada en tots els seus termes i ordenar la continuació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
- 3 d'abril de 2002: El conseller emet una resolució estimant el recurs interposat pel promotor contra la resolució de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de data 19 de gener de 2001, quedant aquesta anul·lada en tots els seus termes i ordena la continuació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
- 4 d'abril de 2002: L'Àrea Jurídica de la conselleria de Territori i Habitatge notifica a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la resolució del conseller de Territori i Habitatge al recurs d'alçada interposat pel promotor.  
- 17 d'abril de 2002: La sala contenciosa administrativa, secció tercera, del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana sol·licita la remissió de l'expedient administratiu, original o copiat i confrontat, acompanyat d'un índex confrontat dels documents que conté.  
- 18 d'abril de 2002: El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental notifica la resolució del conseller al promotor, a l'Ajuntament d'Onda, a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló i al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló.  
- 22 d'abril de 2002: Es remet una còpia autentificada de la documentació que obra en l'expedient administratiu 492/99-AIA al Tribunal Superior de Justícia.  
- 16 de juliol de 2002: El promotor, a través de la DTMA de Castelló, remet dos exemplars del Projecte d'explotació i del Pla de restauració.  
- 12 de setembre de 2002: S'informa al promotor que s'accepta el recurs de reposició; també se li comunica que si desitja continuar amb la tramitació de l'expedient ha d'aportar documentació nova a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, on queden reflectides de manera més concreta les característiques de l'explotació, l'estudi d'impacte ambiental i el projecte de restauració.  
- 9 de gener de 2003: L'Àrea Jurídica remet a la Direcció General de Planificació i Gestió de la Medi la interlocutòria núm. 270/02, de 21 de maig de 2002, dictat pel Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, sala contenciosa administrativa, secció tercera, respecte del recurs interposat per pedrera La Torreta SA contra la resolució presumpta de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, en relació amb l'expedient núm. 492/99-AIA sobre desestimació per silenci administratiu de recurs de reposició, a través del qual es declara apartat i desistit el demandant.  
- 14 d'agost de 2003: La conselleria de Cultura, Educació i Esports, Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tramita l'informe (desfavorable) del permís d'investigació Zoo Pedrizas. Aquest informe no es correspon amb l'expedient 492/99-AIA que és un aprofitament de recursos que la llei de mines classifica com a secció A i en l'informe de patrimoni es fa referència a quadrícules mineres.  
- 24 de maig de 2004: El promotor remet, a través de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló, els documents següents: projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental i pla de restauració. En la instància informa que el projecte de l'explotació minera afecta el camí ramader d'Extremadura. El titular afirma que ha modificat el projecte inicial a un ja concret (producte de les tres superfícies anteriors) en el qual es conjuga l'eficiència geològica amb la mediambiental, tenint en compte tots els informes demanats en el seu dia i que consten en l'expedient de referència.  
- 31 de maig de 2004: El promotor remet Projecte d'explotació, Pla de restauració i Estudi d'impacte ambiental.  
- 20 d'abril de 2005: Se sol·licita l'informe de patrimoni al promotor a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial.  
- 4 de maig de 2005: El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial sol·licita aclariments a l'escrit de data 20 d'abril de 2005.  
- 13 de maig de 2005: Es tramiten els aclariments sol·licitats pel Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial i s'acompanya una còpia de l'Informe emés per la conselleria de Cultura, Educació i Esports.  
- 29 de juny de 2005: Es tramita un nou aclariment al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial.   
- 5 de juliol de 205: S'explica per escrit un dubte al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial.  
- 23 de setembre de 2005: Es realitza una consulta al Servei de Parcs Naturals sobre la nova zona d'explotació proposada.  
- 29 de setembre de 2005: Es formula una consulta escrita a l'Ajuntament d'Onda sobre la nova zona d'explotació proposada.  
- 24 d'octubre de 2005: L'Ajuntament d'Onda remet un informe tècnic en contestació a la sol·licitud d'informe.  
2. Informació pública  
En data 9 de novembre de 1999 es rep del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló el resultat de la informació pública, publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló l'11 de setembre de 1999, i les al·legacions presentades.  
3. Resum de les al·legacions  
Les al·legacions han sigut presentades per Miguel Marcos Cervera Martínez i s'hi resumeixen a continuació:  
1. El projecte de pedrera infringeix l'acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, de 22 de juliol de 1998, pel qual es va aprovar definitivament l'homologació global del Pla general d'Onda.  
2. S'Infringeix l'article 3 del Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de la serra d'Espadà, ja que la pedrera Zoo Pedrizas s'instal·laria dins de l'àmbit d'actuació de l'esmentada serra. De conformitat amb allò que disposa l'article 5.2 de la Llei 4/1989, de conservació de la natura i de la flora i fauna silvestres, el Pla d'ordenació dels recursos naturals serà obligatori i executiu en les matèries regulades per l'esmentada llei. De conformitat amb allò que disposa l'article 35 de la Llei 11/1994, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits, el PORN serà obligatori i executiu en allò que afecte la conservació, la protecció i la millora de la flora, la fauna, els ecosistemes, el paisatge o els recursos naturals, prevalent sobre qualssevol altres instruments d'ordenació territorial o física. El planejament urbanístic i territorial que s'aprove després de l'entrada en vigor del Pla d'ordenació dels recursos naturals ha d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en aquest.   
Amb caràcter general, en l'àmbit territorial del PORN es prohibeix la implantació d'activitats industrials de qualsevol tipus fora del sòl classificat com a urbà o urbanitzable. El PORN imposa que els terrenys situats en les àrees naturals i àrees de predomini forestal es classifiquen a l'efecte urbanístic com a sòl no urbanitzable de protecció especial; a més disposa que les edificacions de nova planta que es construïsquen en l'àmbit del PORN i que no s'ajusten a les determinacions del planejament municipal i a les normes del PORN, no podran ser legalitzades, han de demolir-se.  
La sol·licitud de la pedrera Zoo Pedrizas se situa sobre terrenys no urbanitzables, que segons el PORN pertanyen a la zona d'amortització d'impacte, en la categoria d'àrees naturals. En els articles 66 i 67 es determinen els usos prohibits, que són tots aquells que comporten una degradació del medi o dificulten el desenvolupament d'usos permesos. En especial, es prohibeixen aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculats a l'explotació forestal, ramadera i cinegètica i d'aprofitaments de la forest, o a l'exercici d'activitats científiques i naturalístiques i no es troben expressament permeses en l'article 66, el qual no fa cap referència a l'activitat d'extracció d'àrids. L'article 67.2 estableix com a usos prohibits: les actuacions o activitats relacionades amb l'extracció d'àrids i terres o l'explotació dels recursos miners.  
3. Els terrenys sobre els quals es pretén situar la pedrera estan qualificats en el PGOU d'Onda com a sòl no urbanitzable de protecció integral, o com a sòl no urbanitzable protegit, protecció Integral, o com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal. D'acord amb les normes generals reguladores dels usos del sòl, en els sòls no urbanitzables de protecció integral (constituït pels terrenys muntanyosos de la serra d'Espadà) estan prohibits els usos extractius; els terrenys classificats com a sòl no urbanitzable de protecció forestal i paisatgística (s'inclouen en aquesta categoria els sòls d'elevat pendent en l'entorn de l'embassament del Sitjar i la serra de les Pedrisses) han de ser protegits, preservant-los de qualsevol actuació que destruïsca o limite el seu caràcter, a més no es permet cap tipus d'edificació de nova planta.   
4. La circulació de camions passarà per la carretera de Castelló a Ribesalbes, que té prohibida la circulació de vehicles que superen les 16 tones. Igualment discorrerà el trànsit per la carretera de l'embassament, en la qual es prohibeix la circulació de vehicles que superen les 3,5 tones. El pes freqüent dels camions que transporten àrids està comprés entre les 12 i 18 tones. Aquestes carreteres no han sigut projectades per a mantenir un trànsit intens de vehicles pesants.  
5. Les vies de circulació no estan adaptades per al tipus de vehicles que transporten àrids i suposen un perill per als treballadors de la pedrera i altres conductors.  
6. La pedrera que es projecta empra explosius, la qual cosa genera alts índexs sonors, projeccions i vibracions, a més exigeix el transport de material explosiu per vies de circulació que no reuneixen els requisits mínims necessaris, ni l'adopció de les mesures de seguretat que es requereixen.  
7. La implantació d'una planta de tractament de grans dimensions necessita grans volums d'aigua per a la línia de llavada, necessitaria construir basses de decantació i la formació de grans enderrocs d'estèrils.  
4. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
Informes sectorials  
Servei d'Espais Naturals   
Respon el 2 de març de 2000 que no hi ha cap zona humida que previsiblement puga veure's afectada per aquest projecte. En cas d'autoritzar-lo, la zona d'explotació es recularia fins una distància mínima de 100 metres del límit del domini públic hidràulic. L'aprovació del projecte suposaria l'incompliment de la normativa del PORN de la serra d'Espadà.  
Ajuntament d'Onda  
L'Ajuntament d'Onda contesta el 3 d'abril de 2000 a la consulta formulada en els termes següents: «El Pla general d'ordenació urbana d'Onda, homologat a la Llei 6/1994 (LRAU), aprovat definitivament per la CTU el 22 de juliol de 1998, estableix en l'article 6.8.1: el PGO d'Onda no autoritza l'explotació de pedreres en tot el terme municipal».  
L'Ajuntament respon el 24 d'octubre de 2005 a la segona consulta realitzada sobre la nova zona d'explotació proposada pel promotor, en els termes següents:  
«L'àrea grafiada com a zona d'explotació situada en la serra de les Pedrisses, està classificada parcialment com a sòl no urbanitzable comú i també com a sòl no urbanitzable especialment protegit, amb protecció forestal, tal com apareix en el plànol adjunt del PGOU».  
Segons la normativa del PGOU, l'activitat de pedrera no seria admissible en la zona qualificada com a sòl no urbanitzable protegit.  
La protecció forestal en la serra de les Pedrisses apareix grafiada en els plànols de la sèrie B del PGOU aprovat en 1994 a partir de la cota 225 m."  
Servei de Patrimoni Arqueològic i Etnològic  
El 10 d'abril de 2000 respon el Servei de Patrimoni Arqueològic i Etnològic que el projecte d'explotació de la pedrera Zoo Pedrizas no afecta el patrimoni etnològic.  
Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló, Secció Forestal  
Es rep, el 18 d'abril de 2000, contestació a la consulta efectuada a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló.   
Informa que a la finca hi ha el camí ramader núm. 2 denominat assagador Reial d'Extremadura, i el camí ramader núm. 3 denominat assagador d'Almassora a la Pedrissa.   
Es considera que l'obertura de la pedrera en la totalitat de la finca ocasionaria un impacte ambiental extremadament alt, ja que afecta els costums socials d'oci i recreació en la zona de l'embassament de Sitjar; el paisatge vist des de les poblacions de la Plana Baixa i la carretera Onda - l'Alcora; la nidificació d'aus i flora variada que existeix als farallons del riu Millars; els jaciments de fòssils; els camins ramaders; la població de ducs que nien; finalment, afectaria notablement la flora endèmica de la Comunitat Valenciana.   
La Direcció Territorial proposa unes mesures correctores i protectores, entre les quals destaquen les dos següents:   
- Ha de preservar-se íntegrament el vessant sud i oest d'aquesta finca forestal subjecta a impacte ambiental, sent aquestes: la zona del riu Millars i la zona del vessant de la serra de la Pedrissa que mira cap a l'embassament del Sitjar.   
- Únicament han d'estar subjectes a explotació minera les zones del vessant est de la serra de la Pedrissa, estant aquestes zones per sota de la cota 220 msnm, al llarg de la corba de nivell. Aquesta zona d'explotació ha de subdividir-se en xicotetes pedreres de no més de 150 metres, estant separades entre si almenys 40 metres, que serviran de corredors per a la lliure circulació de la fauna terrestre. Les referències espacials estan detallades en un plànol adjunt.   
La vegetació abundant i variada, formada per un matoll termòfil de coscoll i llentiscle, corresponent a l'associació Querco cocciferae-Pistacietum lentisci, que presenta molt localitzadament un estrat arbori de Pinus halepensis ocupant sobretot les parts inferiors del vessant d'ombria de la serra, que confronta amb la carretera de l'embassament de Sitjar. Hi ha restes d'antics cultius d'oliveres i garroferes en bancals. Hi ha endemismes significatius de la Comunitat Valenciana: Leucojum valentium (exclusiu de la Comunitat Valenciana, la tala o el desarrelament està sotmés a autorització per estar inclòs en l'annex I de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades), Erodium aguilellae (endemisme estricte de la província de Castelló), Centaurea saguntina (endemisme exclusiu de la Comunitat Valenciana), i endemismes de la Comunitat Valenciana i terrenys limítrofs com ara: Helianthemum origanifolium ssp. mole, Satureja innota, Sideritis tragoriganum; i els endemismes iberollevantins d'àrea àmplia següents: Dianthus broteri ssp valentinus, Antirrhinum barrelieri ssp. Litigiosum.  
Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic  
El 17 d'abril de 2000, el Servei d'Arqueologia de la conselleria de Cultura, Educació i Esport informa que s'ha de notificar a la conselleria de Territori i Habitatge i al titular, la necessitat de realitzar una prospecció arqueològica, sistemàtica i meticulosa, del lloc proposat. La prospecció ha de ser realitzada per un arqueòleg o paleontòleg i sol·licitada davant de la Direcció General de Patrimoni Artístic.  
El 22 de maig de 2000, la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic remet un informe on considera que:   
1. L'estudi sobre el patrimoni històric, artístic i arqueològic és insuficient, ja que no s'hi han tingut en compte els jaciments arqueològics que podran veure's afectats per l'explotació.   
2. La superfície afectada per la pedrera es troba cercada per jaciments arqueològics, un dels quals, el Testar de Pistoles, se situa en el mateix límit.  
3. El Corral del Corb és un jaciment ibèric i com a tal pot tenir en les seues proximitats la corresponent necròpolis, que podria ser afectada per l'explotació.  
4. Atesa l'elevada densitat de jaciments arqueològics en els voltants de l'explotació, hi ha moltes possibilitats que en els terrenys de la pedrera existisquen més jaciments, per la qual cosa, a fi d'evitar la possible destrucció de patrimoni arqueològic serà imprescindible la prospecció prèvia de l'entorn que s'ha d'explotar.  
5. En l'esmentada prospecció es delimitarà amb precisió l'extrem sud de la pedrera i es determinarà en quin grau afectarà el Testar de Pistoles i el camí Empedrat de les Pedrisses.  
Conservació de Flora de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló  
El dia 9 de juny de 2000 es rep un informe de Conservació de Flora, de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló, que fa referència a la flora endèmica, rara o amenaçada i als hàbitats naturals d'interés comunitari.   
Resumint, s'informa que en la zona de la pedrera hi ha el coscoll, el llentiscle, comunitats d'Alysso-Sedion i l'herbassar de Teucrio-Brachypodietum que corresponen a hàbitats naturals d'interés comunitari de la Directiva 97/62/CE del Consell, de 27 d'octubre de 1997, per a la conservació dels quals és necessari designar zones especials de conservació. Hi ha espècies protegides o catalogades com ara el margalló (Chamaerops humilis), el te de roca (Jasonia glutinosa), la cua de gat (Sideritis tragoriganum), poliol mascle (Teucrium angustissimum) i timó (Thymus vulgaris subsp. aestivus), incloses en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, per a les quals queda sotmesa a autorització prèvia la tala o desarrelament.   
Hi ha una població coneguda de Leucojum valentinum, espècie inclosa en l'annex I de l'avantdita Ordre de 20 de desembre, que es troba estrictament protegida i es localitza als voltants de la pedrera projectada; no ha pogut constatar-se'n la presència en l'interior de la superfície explotable el dia 27-4-2000 per ser espècie bulbosa, clarament identificable durant el seu període de floració, de mitjan agost a mitjan octubre. La presència d'herbassars vivaços de Teucrio-Brachypodietum retusi sobre el substrat rocós de l'àrea explotable, hàbitat potencial de l'espècie, i la proximitat amb la població de Leucojum valentinum existent, determinen una alta probabilitat que l'espècie també existisca en la zona d'explotació prevista.  
Conselleria de Territori i Habitatge, Servei de Parcs Naturals  
El 19 d'octubre de 2000 el Sr. Juan José Martín Pino, en nom de la mercantil pedrera La Torreta SA fa una consulta al Servei de Parcs Naturals sobre un error material en la representació cartogràfica del PORN de la serra d'Espadà, en tres zones denominades A, B i C situades a la serra de les Pedrisses del municipi d'Onda. En l'expedient figura còpia del plànol amb les zones A, B i C i també còpia de la resposta cursada a l'empresa avantdita, la qual es resumix a continuació.  
La cartografia de l'àmbit territorial i la seua zonificació del PORN de la serra d'Espadà ha inclòs la serra de les Pedrisses en la zona d'amortització d'impactes i més concretament en l'àrea natural, d'acord amb la zonificació establida en l'article núm. 62 del Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà.  
L'article 64.1 caracteritza les àrees naturals com «[...] totes les masses forestals en què predomina l'arbratge i les formacions de matoll amb presència de dosser arbrat [...]». L'article 68 defineix les àrees d'influència antròpica com «[...] les zones dominades per formacions de matoll que presenten un estrat arbori escassament desenvolupat, predominen els coscollars, matolls i zones cultivades abandonades [...]».  
L'àrea cartografiada com A en la memòria presenta una vegetació que es troba en un bon estat de regeneració, estant fins i tot formada per una vegetació arbustiva, amb un dosser arbrat format per pi blanc a la zona inferior de la vessant i al peu de forest. La zona A si que té les característiques de les àrees naturals.  
L'àrea representada com B sustenta una vegetació majoritàriament de tipus matollar i on es detecta un error entre el document gràfic i les normes de protecció escrites en el PORN de la serra d'Espadà, ja que té característiques pròpies de les àrees d'influència antròpica.  
L'àrea cartografiada com C presenta la dicotomia ombria-solana, és a dir, la zona amb orientació nord-oest es pot considerar que està constituïda per un matoll amb un dosser arbrat, mentre que a la zona amb orientació sud-est domina un estrat de matollar. L'orientació sud-est de la zona C posseeix característiques de les àrees d'influència antròpica i on s'ha detectat un error entre el document gràfic i les normes de protecció escrites en el PORN de la serra d'Espadà.  
L'últim perímetre proposat que delimita l'explotació, sobre el qual es cursa aquesta declaració d'impacte ambiental, conté terrenys que pertanyen a les zones A, B i C. La zona A es troba al nord-est de la pedrera projectada.  
Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial  
La consulta efectuada es refereix al nou emplaçament proposat per a la pedrera. Es resumeix a continuació el contingut de l'informe rebut en data 3 de novembre de 2005.  
L'àrea proposada per a l'extracció de calcàries queda situada en l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà, aprovat per Decret del Govern Valencià, 218/1997, de 30 de juliol; queda inclosa en la zona d'amortització d'impactes i al seu torn dins de l'àrea d'influència antròpica.   
La superfície que ocupa la pedrera projectada és un terreny forestal constituït majoritàriament per un matoll de Quercus coccifera i Pistacia lentiscus, corresponent a l'associació Querco cocciferae-Pistacietum lentisci, amb Pinus halepensis que presenta puntualment un estrat arbori, ocupant principalment les parts inferiors del vessant d'ombria de la serra, afrontant amb la carretera de l'embassament de Sitjar. Els clars d'aquest matoll els ocupa una timoneda dominada per Thymus vulgaris subsp. aestivus. On predomina l'aflorament rocós es desenvolupen comunitats d'Alysso-Sedion, en els clavills i sòls predregosos hi ha un herbassar vivaç de Teucrio-Brachypodietum retusi.  
Tant el matoll de coscoll i llentiscle, com les comunitats d'Alysso-Sedion i l'herbassar de Teucrio-Brachypodietum corresponen a hàbitats naturals d'interés comunitari de la Directiva 97/62/CE del Consell, de 27 d'octubre de 1997, per a la conservació de les quals és necessari designar zones especials de conservació. Els hàbitats de prats calcaris càrstics o basòfils de l'Alysso-Sedion albi (codi 6110\* de Natura 2000) i zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachipodietea" (codi 6220\* de Natura 2000) són hàbitats prioritaris de la Directiva.  
A la zona hi ha espècies protegides o catalogades com ara Chamaerops humilis, Jasonia glutinosa, Sideritis tragoriganum, Teucrium angustissimum i Thymus vulgaris subsp. aestivus, incloses en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985 de la conselleria d'Agricultura i Pesca sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, per a les quals queda sotmesa a autorització prèvia la tala o desarrelament. A la zona projectada es reuneixen les condicions perquè existisca una població de Leucojum valentinum, espècie estrictament protegida de l'annex I; falta confirmar-ne la presència en l'època de floració.  
A la zona d'explotació hi ha espècies com ara: Erodium aguilellae, endemisme estricte de la província de Castelló; Biscutella carolipauana i Centaurea saguntina, que són endemismes exclusius de la Comunitat Valenciana; Helianthemum origanifolium subsp. molle, Satureja innota, Sideritis tragoriganum i Thymus vulgaris subs. aestivus, endemismes de la Comunitat Valenciana i territoris limítrofs, i Antirrhinum barrelieri subsp. litigiosum, Dianthus broteri subsp. valentinus i Launaea pumila, endemismes iberollevantins d'àrea àmplia.   
Segons els articles 70 i 71 del PORN de la serra d'Espadà, en les àrees d'influència antròpica es permeten les explotacions mineres. No obstant això, l'activitat extractiva ha de tenir presents les comunitats botàniques anteriorment descrites.  
Afeccions legals  
El camí ramader núm. 2 denominat assagador Reial d'Extremadura, de domini públic i de 75 metres d'amplària legal, té el seu traçat per la divisòria de la serra de la Pedrissa, i pel tossal cap a la partida denominada San Gil. El promotor ha presentat davant de la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge a Castelló una proposta de modificació del traçat de l'assagador al pas d'aquest per l'àrea d'estudi.  
La pedrera es projecta en una superfície en què hi ha un curs esporàdic d'aigua que desemboca en el riu Millars.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
Totes les consideracions ambientals que segueixen es refereixen a l'última zona proposada per a l'explotació de calcàries.  
- La xarxa hidrogràfica i l'aigua subterrània  
El disseny de la pedrera preveu la creació d'una àmplia depressió central que se situa a la cota final de 110 metres, la qual es troba uns 70 metres per sota de la superfície del terreny actual. S'elimina el barranc existent i es projecta una zona deprimida recoberta d'argiles, d'aquest mode es crea una zona entollada formada per dues llacunes contigües i sense circulació d'aigua. Les tolles s'alimenten de l'escorriment de les cunetes de guarda i baixants de la pedrera; es desconeix si tindrà un desguàs superficial. Les roques del lloc són calcàries amb una porositat secundària i permeabilitat suficients per a permetre la recàrrega dels aqüífers des de la superfície, per la qual cosa les tolles poden constituir un focus de contaminació de l'aigua subterrània en el cas que se n'isquen i vagen aigües avall.  
- El paisatge i la revegetació  
La restauració es realitza una vegada finalitzada cada una de les fases en què es planifica l'explotació. Durant la fase I, s'inicien els treballs amb la formació de la plaça de pedrera a la cota 170, després es puja explotant fins a la cota 230 m.  
En la fase II, s'aprofundeixen 20 metres fins a la cota de 150 m i s'explota en sentit ascendent fins a la cota de 230 m, enllaçant els fronts de l'oest i est de la pedrera. Més de 2/3 de la superfície de la pedrera es troben ja alterats i s'esgoten les reserves de la zona oest.  
En la fase III es continua l'explotació ascendent des de la cota 230 m fins a la cota 290 m.  
En la fase IV s'explota ascendentment des de la cota 110 m fins a la 230 m, el front avança des del centre de la pedrera cap a l'est.  
El paisatge patirà un impacte sever per l'obertura de la pedrera ja que la conca visual és àmplia i abasta quilòmetres al voltant i nombroses zones de l'entorn, com ara carreteres (carretera CV-21, entre altres), és visible des de Ribesalbes, des d'Onda, zones residencials i industrials, etc.  
En resum: la restauració segueix en el temps a l'explotació, que és ascendent; gran part de la vida de la pedrera transcorre amb quasi tota la seua superfície oberta a l'explotació, la qual cosa ocasiona un impacte visual de major duració sobre el paisatge del que cabria esperar d'una explotació i restauració simultànies i en sentit descendent. La revegetació es pot veure afectada pel pas de vehicles, per la pols emesa, per les projeccions de les voladures i per l'escorrentia que procedeix de cotes més elevades, que la podria erosionar.  
- El planejament urbanístic  
El plànol núm. 6 Planejament Vigent, de l'estudi d'impacte ambiental mostra dins del perímetre de l'explotació sòl no urbanitzable comú i sòl no urbanitzable protegit. Segons la normativa del PGOU d'Onda, l'activitat extractiva no està permesa en la zona qualificada com a sòl no urbanitzable protegit.  
La pedrera Zoo Pedrizas es projecta per a extraure calcàries per damunt de la cota de 225 metres. En els plànols de la sèrie B del PGOU, aprovat en 1994, figura la protecció forestal per damunt d'aquesta cota.  
- El sòl i l'aigua subterrània  
En el cas que es produïsca la falta de sòl emmagatzemat per a restaurar tota la superfície, la qual cosa és més que probable pel nul o escàs desenvolupament d'aquest, es projecta substituir el material edàfic per fangs de depuradora compostats. Aquesta solució podria contaminar de metalls pesants els sòls i l'aigua subterrània.  
- La geomorfologia   
Es dissenya la pedrera sobre dos vessants i gran part de la vall compresa entre ambdues. El vessant situat a llevant s'explota fins a la cima, perd la seua forma arredonida i adquireix dues divisòries agudes que no poden corregir-se amb la restauració, el seu pendent passa del 37% al 66% aproximadament.  
La vall perd el seu pendent al sud per a convertir-se en una depressió profunda i tancada. L'impacte geomorfològic que genera la pedrera Zoo Pedrizas és crític: la falta d'integració geomorfològica en l'entorn perdurarà durant moltes generacions.  
- Les infraestructures  
La carretera que parteix des de la CV-21 i arriba a la pedrera és d'amplària insuficient per a la circulació de camions, per la qual cosa haurien de construir-se eixamplaments a cada determinada distància o dotar-la d'una amplària major en tot el traçat d'aquesta.  
La carretera CV-21 es veuria sotmesa a un increment del trànsit de camions, maquinària i d'altres vehicles.  
- Els camins ramaders  
El camí ramader núm. 2 assagador Reial d'Extremadura passa per la zona projectada i ha de modificar-ne el traçat. Aquest impacte és compatible, ja que s'ha realitzat un projecte de modificació del traçat que està en tramitació en el Servei de Camins Ramaders.  
- Els costums socials  
El soroll generat per les explosions de les voladures i el funcionament de la maquinària, com també les emissions de pols que es produiran, com a part inexorable de l'activitat minera, ocorren en un lloc freqüentat per excursionistes, en les proximitats d'un lloc amb valor paisatgístic i recreatiu, lliure de sorolls. El valor del paratge per a l'esplai es veuria perjudicat durant tota la vida activa de la pedrera i les instal·lacions de fabricació d'aquesta.  
-L'avifauna   
Pròxim a la pedrera, en els farallons del riu Millars, nidifiquen aus com ara el duc (Bubo bubo) que previsiblement han de migrar a un altre lloc.  
- La flora  
En les mesures preventives i compensatòries de l'estudi d'impacte ambiental es preveu protegir la flora endèmica, cas de ser viable tècnicament i econòmicament, amb l'autorització prèvia, per mitjà de trasplantament per a posterior ús en la restauració. Si no és viable el trasplantament, es veuran afectats per l'explotació minera les espècies i hàbitats següents:  
Els hàbitats naturals d'interés comunitari (Querco cocciferae-Pistacietum lentisci, les comunitats d'Alysso-Sedion i l'herbassar de Teucrio-Brachypodietum), els hàbitats prioritaris de prats calcaris càrstics o basòfils de l'Alysso-Sedion albi i zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachipodietea.  
Les espècies protegides o catalogades com ara Chamaerops humilis, Jasonia glutinosa, Sideritis tragoriganum, Teucrium angustissimum i Thymus vulgaris subsp. aestivus  
Endemismes com ara: Erodium aguilellae, Biscutella carolipauana i Centaurea saguntina, Helianthemum origanifolium subsp. molle, Satureja innota, Sideritis tragoriganum i Thymus vulgaris subs. aestivus, Antirrhinum barrelieri subsp. litigiosum, Dianthus broteri subsp. valentinus i Launaea pumila.  
Els cultius de cítrics podrien veure's coberts per una capa de pols, la qual podria créixer especialment durant l'època més seca de l'any, la qual cosa afectaria desfavorablement les funcions vitals d'aquests.   
2. Identificació i valoració dels impactes  
En els plànols aportats figuren construccions que es troben fora del perímetre d'explotació de la pedrera: una zona d'oficines, la bàscula, els tallers, el pàrquing de maquinària, un dipòsit d'aigua, la meitat de la pista situada al nord i quasi la meitat dels abassegaments. En la pàgina 182 de l'estudi d'impacte ambiental es comenta el següent sobre l'adequada ubicació de les instal·lacions auxiliars: «Les instal·lacions auxiliars que siguen necessàries per a l'execució d'obres (fase de construcció) se situaran sempre a l'interior de l'àrea d'actuació proposada per l'actual projecte d'execució i mai fora d'elles, minimitzant d'aquesta manera els impactes paisatgístics que aquestes instal·lacions poden ocasionar».   
El promotor ha identificat i valorat els impactes, però l'impacte geomorfològic el cataloga com a sever. La pedrera augmenta el pendent de la vessant al doble del seu valor natural, a més crea dues divisòries on les corbes de nivell formen angles aguts, la qual cosa contrasta fortament amb la geomorfologia de l'entorn. Aquest impacte serà crític durant el temps geològic que tarde a esborrar-lo l'erosió i la meteorització, és a dir, tardarà moltes generacions humanes a desaparéixer.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En el cas del control del soroll produït per la circulació de camions es recomana que la velocitat d'aquests siga inferior a 50 km/h fora de la pedrera. No obstant això, el sentit que pretén transmetre la mesura correctora, es pot considerar elevada la velocitat proposada; una velocitat límit més coincident amb els fins perseguits estaria al voltant dels 20 km/h.  
Els estudis periòdics de les vibracions del terreny provocades per les voladures, que proposen com a mesura per a la reducció de les possibles molèsties a les persones, no concreten la forma de fer-ho.  
Les instal·lacions auxiliars i la fabricació de formigons, etc. consumiran aigua i se'n desconeix la procedència. En els plànols presentats consta un dipòsit d'aigua.   
No es detalla la manera de controlar i eliminar els abocaments que, sent susceptibles d'evacuar-se a través de la xarxa de clavegueram, no poden eliminar-se d'aquesta manera per no tenir l'avantdit sanejament.  
Dins de les mesures preventives, correctores i compensatòries enunciades en l'estudi d'impacte ambiental, pàgina 185, apartat Q. Canalització de les aigües d'escorrentia, el titular diu: «A més, l'obertura dels fronts d'explotació, ocasionarà una greu alteració de la xarxa de drenatge, per la qual cosa el projecte i el pla de restauració han d'incorporar una sèrie de mesures per a evitar l'entrada d'aigües fins a l'interior de l'explotació (cuneta de guarda en el cap del front, baixants, esculleres antierosió, etc.) evitant la comunicació directa entre la pedrera i els llits naturals, reduint d'aquesta manera el risc d'erosió, mantenint un adequat control dels sediments de les aigües d'escorrentia i disminuint amb això el grau de terbolesa dels llits pròxims». No s'explica com es realitzarà «l'adequat control dels sediments de les aigües d'escorrentia».   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental pel fet de trobar-se inclòs dins dels supòsits previstos en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'explotació de la pedrera Zoo Pedrizas i el Pla de restauració d'aquesta, atés que les labors mineres, les seues instal·lacions i infraestructures presenten problemes mediambientals que no han sigut resolts, és a dir:  
1. El perímetre de la pedrera se situa en sòl no urbanitzable comú i també en sòl no urbanitzable especialment protegit, amb protecció forestal. L'activitat extractiva no està permesa en el sòl no urbanitzable protegit.  
2. Ja que hi ha un dèficit de terra vegetal, en la restauració de la pedrera es proposa emprar fangs de depuradora compostats com a substitut del material edàfic.  
3. L'impacte que genera la pedrera a la geomorfologia és crític, ja que no s'integra en l'entorn i perdurarà per a les generacions futures.  
4. Afecta el traçat del camí ramader núm. 2 assagador Reial d'Extremadura, que necessita autorització per a modificar-ne el traçat, la qual cosa és un impacte compatible, sempre que es complisca la legislació vigent sobre camins ramaders.  
5. La planta de fabricació d'àrids, la planta per a fabricar formigó i la planta d'aglomerat asfàltic necessiten un consum important d'aigua, la seua procedència no ha sigut justificada, tampoc s'ha estudiat el reciclatge o neteja de les aigües usades a fi d'incorporar-les al curs del riu Millars.  
6. La carretera que parteix des de la CV-21 i arriba a la pedrera és d'amplària insuficient per al pas de camions i maquinària, la qual cosa comporta perill per a les persones que circulen pel lloc.   
7. En la zona es troben hàbitats naturals d'interés comunitari, hàbitats prioritaris, espècies protegides o catalogades i endemismes. Les mesures preventives es refereixen exclusivament a les espècies endèmiques o amenaçades i es planteja el trasplantament, durant la fase d'explotació, cas de ser viable tècnicament i econòmicament.   
8. La pedrera Zoo Pedrizas posseeix una plaça central a uns 70 metres per sota del terreny actual, és una depressió tancada a la qual es recobreix d'argiles per a formar dues tolles. L'aigua no té circulació i en cas de sobreeiximent pot contaminar l'aigua subterrània; les tolles interrompen i fan desaparéixer el drenatge natural existent.  
9. Es planifica l'explotació i la restauració de la pedrera de manera majoritàriament ascendent. Durant gran part de la vida de la pedrera la pràctica totalitat de la superfície de l'explotació roman amb la roca exposada: s'erosiona per més temps el terreny, se'n retarda la restauració i s'allarga l'impacte visual sobre el paisatge.  
10. No s'explica amb detall la manera de mesurar i limitar les acceleracions sísmiques induïdes al terreny per mitjà de les voladures.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta estimació d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 1 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 397/2589-FGA   
Títol: Pla parcial de millora sector Cotoveta, a Mutxamel  
Promotor: Ajuntament de Mutxamel  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Mutxamel i CTU   
Localització: Partida forest Cotoveta, al nord-oest del terme municipal de Mutxamel   
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
El Pla parcial de millora té com a objecte una nova reclassificació de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable en una superfície de 36.815,68 m², una reclassificació de sòl urbanitzable a SNU comú amb una superfície de 47.676,95 m² i una modificació de l'ordenació detallada del sòl urbanitzable reclassificat.   
2. Decripció de les característiques més rellevants del projecte   
El sector proposat, amb una superfície total de 428.219 m², es recolza en sentit est - oest en el viari municipal que uneix Mutxamel i el Campello, i en sentit nord - sud ho fa en la carretera del Campello a Busot. L'àmbit de l'actuació es troba en l'actualitat en execució d'urbanització i edificació, trobant-se en construcció aproximadament el 16% de la totalitat d'habitatges permesos.  
El Pla parcial la Cotoveta va ser aprovat el 3 de juny de 1975 per la Comissió Provincial d'Urbanisme, i va ser reformat i adaptat amb posterioritat, amb aprovació definitiva el 6 d'abril de 1979. L'esmentat planejament va ser novament modificat i aprovat per Ple municipal de 26 d'abril de 1988 i per la Comissió Provincial d'Urbanisme el 26 de juliol de 1989.  
Aquest planejament i delimitació estan vigents des de la seua aprovació i es mantenen sense modificació en la HG de les normes subsidiàries, aprovades per la CTU en sessió de 30 de gener de 1998. Amb data 26 de setembre de 1997, aquest Servei comunica que l'expedient núm.137/2004-MNC del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental relatiu a l'homologació global i complementària de les normes subsidiàries de Mutxamel, es considera que no es troba entre els supòsits sotmesos al tràmit d'estudi d'impacte ambiental.  
La modificació ara proposada es justifica a causa d'un possible error entre la grafia del planejament aprovat i la seua correlació cadastral, pareix que ambdós plànols estiguen lleugerament girats i amb discrepàncies pel que fa a superfícies, és necessari un ajustament dels límits del sector, i la seua corresponent modificació parcial de l'ordenació detallada en la zona nord principalment.   
3. Alternatives  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, tractant-se d'una modificació en la delimitació d'un planejament ja vigent.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 9 de novembre de 2004 l'Ajuntament de Mutxamel va remetre una còpia de la documentació tècnica, estudi d'impacte ambiental relatiu al PP de millora del sector la Cotoveta, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el tauler d'edictes de l'Ajuntament de Mutxamel, en el diari Información d'Alacant de data 14 d'octubre de 2004, i en el DOGV núm. 4874, de 2 de novembre de 2004.  
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Mutxamel.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 31 de maig de 2005 es requereix a l'Ajuntament de Mutxamel que complete la informació amb el resultat del tràmit d'informació pública i l'informe preceptiu de la DG de Patrimoni Cultural Valencià.  
Informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PATRICOVA, PGOF i xarxa Natura 2000, no es detecten afeccions sobre l'àrea d'estudi. En la parcel·la d'estudi no es troba cap llit natural, ni permanent ni esporàdic que transcórrega pel seu interior, ni presenta afeccions territorials de cap tipus. No s'han observat riscos ambientals associats a la localització proposada a banda del risc sísmic comú a la zona sud de la província d'Alacant.   
2. L'estudi d'impacte ambiental afirma que no es coneix l'existència en la zona d'estudi, ni en les seues proximitats, de jaciments arqueològics, ni es troba afectat pels camins ramaders del municipi.   
Consta en l'expedient administratiu informe favorable de la DG de Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
Consideracions ambientals  
El pla parcial de millora proposat no implica un canvi d'ús del sòl, ja que aquest es troba classificat com a urbanitzable en el planejament anterior vigent al municipi. La situació actual de l'àrea d'actuació és de plena transformació, les restes de vegetació de matoll són disperses, amb un alt grau d'antropització pel que les espècies faunístiques presents tampoc són un condicionant per al desenvolupament urbanístic d'uns terrenys sense interés ambiental.  
De fet, la zona es troba ja molt desenvolupada urbanísticament, amb urbanitzacions residencials pròximes, un camp de golf i hivernacles als seus voltants. A més, el sector es localitza sobre una superfície arrasada per una pedrera i els vials d'accés a aquesta. Com a conseqüència de tot l'anterior, no afecta cap variable ambiental rellevant pel que els impactes sobre el medi natural derivats de l'actuació proposada seran sempre baixos i compatibles amb aquest.  
Fins i tot en tractar-se d'un ajustament en la delimitació d'un sector ja vigent, es produeix un increment de la població, per la qual cosa s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable i de reg per a les noves zones verdes i enjardinades, i un major volum d'aigües residuals urbanes de les generades en l'actualitat.   
Igualment succeeix pel que fa als residus sòlids inerts i als residus sòlids urbans, havent de realitzar la gestió d'aquests a través del servei municipal de recollida i tractament dels esmentats residus.  
Atés que els impactes previstos són baixos, l'estudi d'impacte ambiental recomana una sèrie de mesures de minimització per a la seua compatibilitat i un PVA d'acord amb aquestes. Les principals mesures correctores es recolzen en el control de la contaminació sobre el medi físic, de la qualitat de l'aire i en la gestió de les aigües residuals i dels residus, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de Pla parcial de millora sector Cotoveta al municipi de Mutxamel, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
- Serà necessari acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme la disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de l'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.   
- Les xarxes de sanejament del sector han de definir-se com a separatives, connectant-se les canalitzacions de residuals a l'estació depuradora per al seu tractament definitiu.  
- Serà necessari acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, i abans de l'aprovació definitiva del pla parcial, la capacitat de depuració de l'EDAR a la qual es pretén connectar els col·lectors d'aigües residuals i si no n'hi ha la reserva corresponent per a la seua ampliació d'acord amb les expectatives del projecte presentat, segons informe i condicions de l'òrgan competent en la matèria.  
- Han de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que estan tractant-se habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla integral de residus.  
3. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no pot interposar-se cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 215/8950-QBX  
Títol: Projecte urbanístic per a una instal·lació fotovoltaica  
Promotor: Gil Bordás, SL  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Forcall, partida Pedreres  
Descripció de l'activitat  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'una planta solar fotovoltaica al polígon 9, parcel·les 101 i 107 del terme municipal de Forcall partida Pedreres (Castelló), a sòl classificat com a no urbanitzable comú, promogut per Gil Bordás, SL.  
Es justifica la ubicació de la instal·lació a sòl no urbanitzable per l'àmplia extensió de terreny que requereix.  
En total, es col·locaran 33 branques connectades en paral·lel amb 14 panells cada una connectades en sèrie, la qual cosa suposa una superfície de plaques de 761 m². L'energia generada per la instal·lació s'estima en 100 kWp.  
El parc solar se situaria en un recinte tancat de 12.053 m² que ocuparà 9.591 m² de la parcel·la 101 (d'una superfície inicial de 15.205 m²) i 2.461 m² de la parcel·la 107 (d'una superfície inicial de 18.427 m²). Aquest recinte tindrà accés al camí (situat a uns 50 m) i estarà situat a uns 100 m del riu Cantavella.  
Les actuacions previstes per al condicionament de la parcel·la consisteixen en: compactació del terreny i cobriment amb grava d'insistència, excavació de rases per a fonaments, canalitzacions i arquetes d'inspecció, construcció de bancades per a suportar els panells, tanca de 2 m d'alçària amb portes, col·locació d'edificacions (casetes prefabricades de formigó) per al centre de transformació (CT), l'inversor i altres equips i una tercera per al personal de manteniment i ferramentes.  
L'energia elèctrica generada serà evacuada des del CT de la instal·lació. Amb aquest fi, s'instal·larà un suport amb funció d'ancoratge en un punt de la línia existent, des del qual es construirà una línia trifàsica de 20 KV (amb una longitud d'uns 50 m), per a poder efectuar una derivació aèria fins aquest CT. El final de la línia es connectarà aèriament des d'un únic suport sobre gelosia metàl·lica que s'instal·larà en la parcel·la. La línia aèria de 20 KV existent discorre paral·lela al riu Cantavella, límit sud de la parcel·la 107.   
La parcel·la 101, limita al nord amb el camí Forcall-Todolella (assagador), des del qual es projecta l'accés a la instal·lació.  
2. Alternatives  
No es proposen alternatives al projecte.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
Segons s'indica, les parcel·les sobre les quals s'ubicarà la instal·lació són de terreny agrícola en desús. Limita amb camps de past, cereal i fruiters de secà. Com a límits més destacables, la parcel·la 101 limita al nord amb el camí Forcall-Todolella (assagador) i la 107 afronta al sud amb el riu Cantavella. No obstant això, el recinte en què se situarà la instal·lació queda a uns 50 m del camí i uns 100 m del riu.  
Els elements que es veuran principalment afectats seran el paisatge, per l'alteració que la instal·lació introduirà en aquest i el sòl, pel moviment de terres requerit i l'ocupació generada pels panells.  
No es preveu cap afecció sobre els terrenys circumdants.  
El moviment de terres també pot generar una determinada afecció a l'aire ambient.  
Pròxims a la ubicació triada es troben situades una zona LIC (l'Alt Maestrat, uns 400 m al sud) i un paratge municipal (la Mola de la Vila, uns 400 m al nord) els quals, pel tipus d'activitat que s'ha d'instal·lar, no és previsible que es vegen afectats.   
La vegetació natural pràcticament ha desaparegut, per la seua substitució per cultius. Així mateix, la fauna de la zona es limita a determinats rosegadors com el ratolí i la rata comuna. A més, la zona afectada és reduïda.  
S'indica que no hi ha cap element patrimonial d'interés que es veja afectat per l'activitat.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els impactes més rellevants identificats en l'estudi d'impacte ambiental són els relatius a l'alteració i l'ocupació del sòl i al paisatge.  
Durant la fase de realització, es produirà un impacte sobre el sòl a causa del moviment de terres per a realitzar els fonaments de les edificacions, de la tanca perimetral i de les plaques solars, així com les rases per a les instal·lacions associades. Es tracta d'excavacions poc profundes (entre 1 m les rases per a canalitzacions i 0,5 m la resta) que no implicarà extraure grans volums de terra. Al seu torn, el moviment de maquinària i persones comportarà un augment de la compactació del terreny.   
Durant la fase d'explotació, el major impacte anirà associat al paisatge. No obstant això, es considera que la zona pròxima a l'activitat projectada té escassa qualitat paisatgística, pel fet que les estructures humanes trenquen i solquen tota la zona.  
Un altre efecte considerat és l'impacte sobre l'atmosfera, que es considera negatiu durant la fase de realització per l'emissió de partícules i positiu durant l'explotació, ja que es redueixen les emissions globals de gasos per generació d'energia.   
La instal·lació no requereix proveïment d'aigua potable i no s'hi generen abocaments. En cas que en les operacions de manteniment es generaren residus, es depositaran en els contenidors municipals. La neteja dels panells es realitzarà amb aigua (sense productes o substàncies químiques) per a protegir la superfície dels panells.  
L'evacuació de l'energia generada es farà a través d'una línia aèria de mitjana tensió ja existent, fins a la qual es construirà un tram nou de 50 m. Els suports se situaran, un en l'interior de la parcel·la i l'altre sota la línia existent, per la qual cosa no s'alteraran zones annexes.  
S'indica finalment que totes les solucions adoptades en aquestes instal·lacions produeixen un impacte mediambiental compatible, si bé s'han d'adoptar les mesures correctores i precaucions proposades.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Com a mesures protectores i correctores i protectores es proposen:  
- No s'obriran nous accessos  
- No es realitzaran abassegaments de materials  
- En cas de vessament accidental, es restituirà la zona afectada  
- No s'empraran substàncies o composts químics per a la neteja dels panells  
- Es dissimularà la tanca perimetral amb elements arboris  
- Es realitzarà un manteniment preventiu i correctiu dels equips  
- Després del cessament de la instal·lació es procedirà al desmuntatge de tota la instal·lació, materials i equips, la segregació i la classificació dels residus que s'hi generen, el reciclatge i la reutilització de materials i equips, la reparació del sòl eliminant el formigó i la grava i la restauració de la zona a terrenys de cultiu, replantant així mateix arbratge de cultiu de secà.  
Concretament, s'indica que per a dissimular la tanca perimetral es plantaran xiprers del menys 2 m d'alçària, amb l'objecte de reduir l'impacte paisatgístic de la instal·lació.  
S'assenyala també que el centre de transformació comptarà amb una envoltant de formigó armat d'1 sol bloc amb cisterna de recollida d'oli, que evitarà els accidentals vessaments d'oli mineral.  
Com a Programa de vigilància ambiental s'inclou:  
- Observació i control durant la fase d'implantació perquè no es produïsquen vessaments accidentals.  
- En finalitzar la implantació, s'inspeccionarà que no s'han produït residus, i en cas contrari, es gestionaran aquests.  
- Vigilar el creixement de les espècies vegetals, a fi de mantenir i si és el cas, reposar-les.  
- Controlar que no s'empren substàncies que generen residus perillosos.  
Vistes les propostes del projecte, cal assenyalar que no s'ha previst l'afecció a l'assagador que limita amb la parcel·la 101 i a la qual es crea un accés tancat per a la zona en què situa la instal·lació. En cap cas es podrà envair l'amplària que li corresponga segons l'acte administratiu de classificació.  
Segons la cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana, es tracta d'una zona amb vulnerabilitat alta d'aqüífers, per la qual cosa no serà admissible cap abocament al sòl ni emmagatzemament de cap residu, havent d'eliminar-se immediatament qualsevol abocament accidental.   
A pocs metres es troba, entre altres jaciments arqueològics catalogats per la conselleria de Cultura, Educació i Esport a Forcall, el de la Gravera i un poc més allunyat el del Maset de la Trampa. Serà necessari determinar la viabilitat patrimonial de l'actuació o les condicions a què ha de subjectar-se necessàriament aquesta.  
Tramitació administrativa  
En data 15 de setembre de 2005, va tenir entrada en els serveis centrals de la conselleria de Territori i Habitatge un ofici de remissió de documentació procedent dels serveis territorials de Castelló d'aquesta conselleria, per la qual es remetia el projecte urbanístic, l'estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi d'aquest últim per a la declaració d'interés comunitari d'una planta de generació d'energia fotovoltaica a sòl no urbanitzable al terme municipal de Forcall.  
Revisada la documentació, amb data 2 de novembre de 2005 es va reclamar per escrit el certificat del resultat del tràmit d'informació pública.  
El 10 de novembre de 2005, es va rebre nota interna per la qual es remetia l'esmentat certificat, com també còpia dels anuncis d'informació pública realitzats en el DOGV i en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Forcall.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental segons el que ha indicat l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'activitat instal·lació fotovoltaica de connexió a xarxa de 100 kWp, situada a sòl no urbanitzable comú (polígon 9, parcel·les 101 i 107), promoguda per Gil Bordás, SL al terme municipal de Forcall, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Previ a l'inici dels treballs d'excavació, s'ha de sol·licitar informe a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, que en aplicació de l'article 62.2 de la Llei 4/1998, determinarà la viabilitat patrimonial de l'actuació o les condicions a què ha de subjectar-se necessàriament aquesta.  
2. Ha de respectar-se l'amplària legal de l'assagador que constitueix el límit nord-est de la parcel·la 101.  
3. En cap cas, les instal·lacions associades a la planta solar fotovoltaica superaran els 6 m d'alçària.  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si procedeix, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 88/05 - AIA  
Títol: Explotació de calcàries de la secció A denominada la Masia  
Promotor: Áridos Palancia SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló  
Objecte del projecte: Extracció de calcàries per a àrids  
Localització: Parcel·les 65, 72, 73, 143, 144,145 i 214 del polígon 3 del municipi d'Altura  
Ref. òrgan substantiu: NMINC MIEXPA/2004/7 NMINC/JR/kf  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
L'objecte de l'explotació és l'extracció de calcàries del juràssic (toarcià superior a kimmeridgià) per a àrids per mitjà de pedrera, la qual es troba situada al municipi d'Altura. La superfície disponible és de 568.986 m², i la superfície afectada per les labors i instal·lacions és d'uns 450.000 m².  
Les reserves de tot-u ascendeixen a uns 35 milions de tones, de les quals el 5% són estèrils. Segons el projecte d'explotació, la vida prevista de la pedrera és d'uns 100 anys; però en el pla de restauració se li atribueix una vida de trenta anys.   
En la pedrera està previst emprar una instal·lació semimòbil per a la fabricació d'àrids amb una capacitat d'unes 150 t/h.  
L'actuació també preveu l'obertura d'uns 250 metres de pista des del camí situat en els voltants de la rambla de Rivas cap al nord; permetrà accedir durant l'etapa final a la plaça de la pedrera, als abassegaments i a la instal·lació de tractament.  
L'explotació se situa en dos vessants oposades i la vall abancalada per la qual discorre un torrent.  
El sistema d'explotació és per bancs descendents de 20 metres d'alçària, amb bermes d'uns 22 metres d'amplària i talussos inclinats 71º respecte a l'horitzontal. L'extracció s'iniciarà a la cota 720 metres i la cota mínima de 610 metres correspon a la plaça de la pedrera.   
L'extracció es realitza per mitjà de perforació i l'ús de grans voladures de 85/90 mm de diàmetre de barrina.  
El material arrancat es carrega sobre camió per mitjà de carregadora frontal i es transporta fins a la instal·lació de tractament, o bé el tot-u és comercialitzat directament.  
No es preveu la formació de runams.  
La maquinària que s'empra en la pedrera consisteix en: un equip de perforació, una carregadora frontal o retroexcavadora de 3 o 5 m³ i un camió de trabuc o dúmper amb una càrrega útil de 25 o 50 tones.   
La restauració de les vessants es realitza per mitjà de tres fases successives; els bancs d'explotació es remodelen a 7 metres d'alçària, amb bermes de 5 metres i talussos individuals de 45º.  
La plantilla prevista la componen 5 operaris.  
2. Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no figura l'estudi de les alternatives tècnicament viables ni la justificació ambiental de la solució adoptada.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
13.12.2004 El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló remet el projecte d'explotació, el pla de restauració i l'estudi d'impacte ambiental de la sol·licitud d'explotació de recursos de la secció A denominada la Masia.  
14.01.2005 Es torna al promotor la documentació per no haver obtingut elements de judici suficients per a prendre una decisió respecte a l'actuació projectada.  
25.05.2005 El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló remet el certificat del tràmit d'informació pública, fotocòpia compulsada del certificat de l'Ajuntament d'Altura i l'informe de patrimoni, projecte d'explotació, pla de restauració i estudi d'impacte ambiental.  
17.06.2005 Se sol·licita informació al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de la conselleria de Territori i Habitatge.  
20.06.2005 Se sol·licita un informe a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló sobre aspectes mediambientals.  
03.08.2005 Se sol·licita informació a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre aspectes mediambientals de la seua competència.  
17.08.2005 La Direcció Territorial de Territori i Habitatge remet l'informe sol·licitat.  
22.09.2005 Se sol·licita informació mediambiental a l'Ajuntament d'Altura.  
17.10.2005 Es rep la informació sol·licitada al Servei de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi.  
25.10.2005 L'Ajuntament d'Altura remet la informació sol·licitada.  
2. Informació pública  
La documentació ha estat sotmesa al període d'informació pública sense que s'hi presentaren al·legacions.  
Informes sectorials  
Ajuntament d'Altura  
L'Ajuntament d'Altura informa que la pedrera se situa a sòl no urbanitzable, classificat com a comú general, on es permet l'explotació de pedreres.  
Conselleria de Cultura, Educació i Esports, Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental  
El Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental ha emés un informe favorable, amb la condició que a l'inici de l'explotació o de qualsevol remoció del subsòl, el promotor ha de tenir aprovat un projecte de seguiment arqueològic firmat per tècnic competent que estarà present en tots els desmunts de terra vegetal.  
Direcció Territorial de Territori i Habitatge  
Segons l'informe de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, l'explotació de calcàries no afecta camins ramaders classificats.  
Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
L'informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi estableix que el projecte se situa en l'àmbit territorial del Pla d'ordenació de recursos naturals (PORN) de la serra Calderona, dins de la zona d'influència, afectant l'àrea de predomini agrícola i l'àrea de regeneració. L'article 72 del PORN, relatiu als usos permesos dins de les àrees de regeneració, inclou les activitats extractives i mineres.  
Les parcel·les en què es projecta l'explotació de les calcàries alberguen hàbitats de matolls arborescents de Juniperus spp. (5210), inclòs en l'annex I de la Directiva 92/43/CEE, del Consell de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres.   
A més, la major part de la superfície ocupada per les parcel·les en què es pretén realitzar l'explotació està classificada com a forestal arbratge natural, segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (aprovat pel Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat), que el mateix decret defineix, en l'article 10, com a "agrupació d'arbres en espessor amb una fracció de cabuda coberta superior al 5% i ús netament forestal. L'origen d'aquest és natural o de repoblació netament integrada".   
L'execució del projecte implica l'eliminació total de la coberta vegetal i, per tant, de l'hàbitat d'interés comunitari mencionat, dins de les parcel·les en què se situa.  
Malgrat que l'activitat extractiva està permesa, en principi, per a aquestes categories d'ordenació, atesos els valors ambientals de les parcel·les en qüestió, el Servei d'Ordenació Sostenible del Medi informa desfavorablement sobre aquest projecte.  
Afeccions legals  
La pedrera projecta explotar calcàries del llit de la rambla que discorre pels voltants del paratge denominat El Covarcho, que és afluent de la rambla de Rivas.   
Una xicoteta part de l'extrem SO de la pedrera es troba dins de la zona de policia del domini públic hidràulic.  
Pel sud de l'explotació passen dues línies elèctriques aèries. No es té constància que es trobe en tramitació o s'haja autoritzat la modificació del traçat d'aquestes.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
- La geomorfologia  
La pedrera es projecta ocupant la vall situada als voltants del turó El Covarcho i també ocupa una xicoteta part d'una altra vall situada en el nord-oest de la demarcació. La cota màxima d'explotació arriba fins la cima dels tossals situats al nord i sud de la pedrera; en la resta, la pedrera no sobrepassa la mitja vessant.  
El pendent de les vessants del nord és d'un 23%, una vegada explotada la pedrera i restaurada passa a ser del 92%. El perfil longitudinal de la vall canvia el seu descens suau per dos trams horitzontals, de cotes 640 i 610 metres, separats ambdós per una zona abancalada.  
L'impacte geomorfològic que crea la pedrera és crític, ja que la restauració no pot corregir-lo i la geomorfologia final no s'integra en l'entorn.  
- El sòl i la xarxa hidrogràfica  
Durant les fases d'explotació i restauració s'ha de controlar el poder erosiu de l'escorriment superficial, a fi d'evitar pèrdues del sòl existent i la formació de depòsits per decantació fora de la pedrera. En la documentació tècnica aportada pel titular no figura el càlcul del cabal d'escorriment, ni la situació del canal de guarda en cada una de les fases d'explotació; tampoc s'han dibuixat les corbes de nivell en la plaça de pedrera.   
Les places de pedrera no desaiguen l'escorrentia superficial per no tenir pendent.  
Amb el Pla de restauració proposat, el torrent El Covarcho pot erosionar els bancs situats entre les dues places de pedrera, arrossegaria partícules i causaria destrosses a la revegetació implantada aigües avall.  
No han sigut presentades les obres necessàries per al control de l'erosió i per a decantar les partícules arrossegades per l'escorriment, de manera que sedimenten dins del recinte de la pedrera.  
La pedrera ocupa gran part de la conca d'alimentació i uns 700 metres del llit del torrent que discorre pel paratge denominat El Covarcho. L'avanç de les labors provoca la desaparició del llit durant anys; la restitució final del seu traçat es produeix a desenes de metres per sota de la posició actual, la qual cosa incrementa el poder erosiu de l'aigua.  
Es desconeix si el titular disposa d'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a extraure calcàries en la rambla El Covarcho i també en aquella part de la pedrera que solapa amb la zona de policia de la rambla de Rivas.  
- La vegetació, la fauna i el paisatge.  
Les parcel·les en què es projecta l'explotació de les calcàries alberguen l'hàbitat de matolls arborescents de Juniperus spp. hàbitat d'interés comunitari, per la qual cosa l'explotació de la calcària eliminaria gran part d'aquest.  
Es parla de tres fases d'explotació dibuixades únicament en secció transversal en els plànols núm. 6 i núm. 7 del pla de restauració; la memòria tècnica presentada dóna a entendre que la superfície corresponent a cada fase serà restaurada subsegüentment. El pla de restauració no explica la relació entre superfícies explotades i restaurades al llarg de la vida de la pedrera, és a dir, no es pot seguir l'evolució dels treballs de restauració respecte dels d'explotació per no tenir els plànols que mostren aquesta informació.  
La pedrera produeix simultàniament calcàries dels fronts oberts simultàniament en les dues vessants i el tram de la vall compresa entre ambdues. Aquesta planificació augmenta la duració tant de l'impacte visual com de l'erosió del sòl, retarda la restauració i constitueix una zona d'exclusió per a la fauna local durant més de temps.  
En la restauració es proposa una sembra de lleguminoses i gramínies sense donar a conéixer en quina època s'efectuarà la sembra.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els impactes han sigut identificats i valorats, encara que l'impacte geomorfològic no ha sigut valorat com a crític.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Respecte a les mesures correctores de l'impacte sobre les aigües superficials, el titular afirma en la pàgina 60: «No s'afectarà cap barranc o línia d'escorrentia existent en l'àrea, ni quant a extracció de materials en aquests, ni en el pas de la maquinària al seu través, ni en el dipòsit d'estèrils o coberta de terra vegetal sobre ells, per la qual cosa no cal establir mesures preventives respecte d'això, encara que tal com s'ha comentat les aigües d'escorriment que puguen dirigir-se cap a l'explotació s'evacuaran per les cunetes de drenatge perquè seguisquen el seu llit natural.» Aquesta afirmació contradiu la previsió d'explotar les calcàries del torrent El Covarcho.  
En l'estudi d'impacte ambiental no concreten les mesures correctores per a corregir els processos erosius, només es comenten mesures de caràcter general.   
El Programa de vigilància ambiental no desenvolupa detalladament les accions que s'ha de seguir.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental per trobar-se inclòs dins dels supòsits previstos en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'explotació de calcàries de la secció A denominat la Masia i la seua restauració, atés que la zona on se situa correspon majoritàriament a l'hàbitat d'interés comunitari de matolls arborescents de Juniperus spp. (5210) d'alt valor ambiental. A més, la major part de la superfície ocupada per les parcel·les en què es pretén realitzar l'explotació està classificada com a forestal arbratge natural, segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (aprovat pel Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat), amb la qual cosa l'execució del projecte implica l'eliminació total de la coberta vegetal.   
En el text d'aquesta declaració i en especial en l'apartat consideracions ambientals, es comenten aspectes tècnics importants que la presentada presentada deixa sense resoldre.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no pot interposar-se cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 100/05-AIA  
Títol: Planta de producció de formaldehid, coles i resines  
Promotor: Formol y Derivados, SA  
Localització: Ctra. C-3320 Silla-Alzira, km 41,2 - 46177 Almussafes (València)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Formol y Derivados SA és una indústria del sector químic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons l'apartat 4 de l'annex I (indústries químiques) les instal·lacions de la qual, situades en una parcel·la del polígon industrial Nord-Ford en la carretera C-3320 Silla - Alzira, km 41,2 - 46109 Almussafes (València), es dediquen específicament a la fabricació de formaldehid, coles i resines fenòliques, per a la seua utilització com a desinfectant i esterilitzant el primer, i com a aglomerants i aïllant tèrmic (entre altres aplicacions) els altres derivats obtinguts en els processos; amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, motiu pel qual es redacta el projecte avaluat.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
Formol y Derivados, SA està situada en una parcel·la amb compatibilitat del planejament urbanístic, segons certificat municipal de 26/11/2003, qualificada com a zona urbana, àrea industrial, atenint-se a les característiques d'ús exclusiu industrial, d'acord amb les determinacions urbanístiques de compatibilitat segons el PGOU del municipi d'Almussafes, té concedida llicència municipal d'inici d'ampliació de la fàbrica en data 20 de febrer de 2003 segons certificat de la Comissió Municipal de Govern, l'activitat productiva de la qual data de 1970, estant la planta rodejada amb altres activitats industrials, sent una zona fortament antropitzada i pròxima a vies ràpides de circulació.   
Les instal·lacions industrials, consten de cinc unitats bàsiques de fabricació de: a) formaldehid, b) paraformaldehid, c) coles d'urea-formaldehid, d) resines de melamina-formaldehid, i e) resines de fenol-formaldehid; el primer d'aquests processos és bàsic i pas previ del producte intermedi que es transforma per a la resta de les fabricacions:  
a) Formaldehid  
Obtingut per mitjà de deshidrogenació del metanol, per combustió catalítica per mitjà de catalitzador de plata, obtenint el formaldehid i hidrogen, absorbint-se en aigua el primer i cremant-se l'hidrogen residual en una caldera, obtenint una solució aquosa de formaldehid del 70%.  
Tot el formaldehid fabricat és transformat en els següents processos, no expedint-se com a tal.  
b) Paraformaldehid  
El formaldehid en solució obtingut en el procés anterior es polimeritza catalíticament després d'una concentració al buit, per mitjà d'una columna de destil·lació i una altra d'absorció amb refrigeració intermèdia, obtenint dos corrents, una solució concentrada i una altra de vapors de formaldehid del 20-50% i aigua, passant els vapors a una altra planta després de ser condensats, per a fabricar coles d'urea-formaldehid i resines de melamina-formaldehid. I d'altra banda la solució concentrada es polimeritza catalíticament i se seca en una torre de prill, seguit d'un garbellament.  
c) Coles Urea-Formaldehid  
El formaldehid de diverses concentracions procedent de distints punts de les plantes de formaldehid i de paraformaldehid, es fa reaccionar amb urea, obtenint-se la urea-formaldehid (formourea), aquest és un producte intermedi empleat en la fabricació de coles d'urea-formaldehid. Aquestes s'obtenen fent reaccionar la formourea amb més urea en presència d'additius àcids o alcalins, per mitjà de calfament a una temperatura determinada, donant temps a la polimerització que es manté fins a aconseguir el producte una determinada viscositat objectiu. A continuació es concentren per mitjà de destil·lació, i s'obté com a concentrat la resina i com a destil·lat un corrent pobre en formaldehid i metanol, que és tractat en la depuració d'aigües de procés.  
d) Resines melamina-formaldehid  
La polimerització s'aconsegueix per reacció de melamina amb formaldehid de baixa concentració al medi alcalí en un reactor agitat, en presència de catalitzador i per mitjà de l'additivació d'agents dopants i estabilitzants on es controla la temperatura, per mitjà de serpentins de calefacció-refrigeració.  
e) Resines fenol-formaldehid  
El procés té lloc en dues etapes, la primera és la formació de formofenol a partir de formaldehid i fenol, i la segona és la polimerització catalítica del formofenol obtingut amb més fenol diluït, i l'addició d'àcids i alcalins i altres que actuen com a estabilitzant, reacció que té lloc per calfament del sistema controlat fins a aconseguir la viscositat desitjada i posterior refredament per a descàrrega del reactor. Els vapors formats es condensen, i els gasos són llavats.  
Les matèries primeres bàsiques dels seus processos són metanol, urea i fenol, (amb un total de 368.400 t), com també una àmplia llista d'altres matèries secundàries, que empren com a àcids i bases, additius, catalitzadors, i altres productes químics.  
Té una capacitat de producció anual d'unes 586.500 t (total de composicions, líquids i granulat).   
La parcel·la té una superfície de 68.221 m².  
Com a serveis generals, disposen d'equipaments auxiliars com ara oficines, laboratoris, centre de transformació i generació d'electricitat, tractament d'aigües refrigeració, conducció d'aigües pluvials, serveis generals, compressors i magatzem de residus generats, etc.  
Compta amb xarxa de sanejament i depuració biològica d'aigües residuals d'ús domèstic d'una banda, i per una altra d'homogeneïtzació de les industrials, controlant les produïdes; comptant a més amb xarxa de les pluvials amb tanc de tempestat, de la qual són abocades a l'exterior, després del seu control.   
Disposen d'emmagatzemaments de les matèries primeres, productes intermedis i finals en tancs amb cubetes independents per a recollida de vessaments en cas de fallada, comptant amb sistemes de seguretat.  
Les matèries primeres bàsiques, els productes intermedis i els productes finals són catalogats com a perillosos.  
Tramitació administrativa  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental Integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
En data 23 de juny de 2005 es rep, remés per l'Àrea d'Avaluació Ambiental, el projecte bàsic i l'estudi d'impacte del projecte de referència, i s'informa que havent sigut exposat en el DOGV 4946, de 15/12/04 per la DGCA d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge sense haver-se rebut al·legacions en la conselleria de Territori i Habitatge, adjuntant:  
- Informe municipal de l'Ajuntament d'Almussafes de data 14 de juny de 2005, d'adequació al projecte. Afegint-se que s'han tramitat 7 projectes amb dates de concessió: 4/12/97, 12/2/02, 2/9/99, 16/11/00, 27/11/01, 3/11/03, i 5/11/03 de producció de formaldehid i d'alguns dels seus derivats, ampliacions i de la bassa d'homogeneïtzació i emergència.  
En data 20 d'octubre de 2005 es rep en aquesta conselleria ofici de la Direcció Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, en el qual s'informa que l'empresa Formol y Derivados, SA ha presentat la documentació de seguretat industrial conforme al RD 1254/1999, sobre accidents greus, amb informe favorable d'OCA, relatiu al compliment dels requisits en aquesta matèria.  
Atés completa la documentació remesa, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribuïxen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Segons s'estableix en el punt 3.3 de l'annex 1 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrat de la contaminació, a l'activitat i instal·lacions li és aplicable la dita legislació.  
Segons s'estableix en el punt a) 1ª del grup 5 de l'annex I de la Llei 6/2001, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, indústria química, petroquímica, tèxtil i paperera: Producció de productes químics orgànics bàsics, es troba sotmesa al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La planta de procés requereix un considerable consum d'energia i d'aigua, originant al mateix temps emissions atmosfèriques i residus sòlids i líquids i moderat soroll.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació ni de lliscament, però d'alta vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, a causa de l'alta permeabilitat del sòl, tot això d'acord amb la Cartografia Temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Atés que la situació de l'emplaçament està ja ocupada per la indústria, en un entorn industrial antropitzat, on coexisteixen indústria i àrees de cultiu, el medi biòtic i social es veurà molt lleugerament afectat.  
A causa de la transcendència de possibles abocaments incontrolats o accidentals hauran d'extremar-se les exigències a la impermeabilització de zones d'emmagatzematge i manipulació de residus i materials pulverulents, i establir-se controls estrictes pel que fa a l'abocament i gestió de les aigües.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, està previst l'emmagatzemament temporal d'aquests fins a la recollida d'aquests per un gestor extern. Per aquest motiu, només s'avalua la gestió intracentre dels residus i l'existència de gestors autoritzats per a la recollida dels residus produïts, en tractar-se de gestors autoritzats.   
També és ressenyable l'abocament de les aigües residuals industrials, que són controlades, si bé ha de garantir-se la impermeabilització de la bassa d'emmagatzemament.   
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se'ls classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així que, durant la fase d'explotació que ens ocupa, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran bàsicament la generació d'emissions gasosa i pols generada en els distints equips, i els residus de diferent índole, els sorolls i vibracions, així com els originats pel trànsit rodat d'entrades i eixides de producte, sent per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats, ja que com s'ha assenyalat la instal·lació no produirà cap abocament sòlid d'origen industrial, encara que està abocant les aigües residuals industrials i les d'origen sanitari depurades i les pluvials a la séquia del Barranc de la Foia, havent-hi una autorització per a execució de l'obra de la canalització del barranc de la Font (del Coronel), per la qual cosa haurà de disposar de la llicència d'abocament a la séquia per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament no tenen sentit i en el cessament de l'actuació no necessita mesures correctores addicionals a les exposades per a recuperar les condicions originals.  
Mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Es proposen una sèrie de condicions, que han de ser observades les següents mesures correctores :  
1) Contaminació acústica. Vibracions  
Estant sotmesa l'actuació a avaluació d'impacte ambiental, ha d'atenir-se a allò que estableix el títol IV, capítol II: Condicions de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el títol II, capítol II: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica. I d'acord amb l'article 37 de l'esmentada Llei 7/2002, ha d'aportar en el termini màxim de 5 anys una auditoria d'autocontrol.   
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria compta amb un total de 4 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics, no s'han considerat com a tals, els corresponents a les eixides dels filtres de mànegues, que hauran de controlar les seues emissions.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
- En els forns: bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2 i COV.  
- Han de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en allò que disposa el punt 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3.  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents dels escapaments de motor, estan les procedents del transport de materials pulverulents. Respecte d'això s'assenyala que durant la fase de funcionament, el generat pels camions en el rodament sobre el material i el que es desprén de les caixes carregades, per la qual cosa hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella.  
Finalment, hauran de disposar d'una màquina agranadora amb filtre de captació de pols per a l'agranament de determinades zones i mantenir net el sòl de la fàbrica en el seu conjunt.  
La indústria es troba recollida en el punt 2.6.9 del grup B, del catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura preventiva de la contaminació, s'exigeix la confecció del Llibre de registre d'emissions, amb la mesura dels contaminants controlats, per a cada un dels focus d'emissió, segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus han de disposar d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants de l'emissió i tinga accessibilitat a aquests segons s'indica en l'esmentada ordre.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua de la indústria procedeix part de pou propi i extern i de la xarxa municipal, estant en tràmit d'autorització per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer la captació subterrània.  
L'autorització d'abocament està així mateix en fase de tramitació, motivada per la canalització del barranc de la Font del Coronel, per la qual cosa ha de disposar de la llicència d'abocament a la séquia per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
No s'aporta informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua per a ús industrial que pot suposar la implantació de la indústria avaluada amb les previsions de la concessió aportada, garantint la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
La indústria disposa de xarxa de canaletes per a la recollida d'aigües residuals industrials, que és emmagatzemada en bassa per al seu control, no estant connectada a la xarxa municipal de sanejament, en no tenir col·lector municipal, per la qual cosa, segons s'indica, les aigües pluvials s'aboquen a la séquia del barranc de la Foia.  
Les aigües residuals sanitàries produïdes per l'empresa van a fossa sèptica i es depuren per mitjà de depuració biològica, i s'hi aboquen ja depurades.  
Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
Malgrat que es tracta d'una activitat potencialment contaminant del sòl, en la documentació presentada s'exposa que el risc de contaminació és pràcticament nul. De la documentació aportada es dedueix que la solera és llisa i impermeable sense solució de continuïtat i no esvarosa, permetent-ne la neteja.  
4) Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera una àmplia gamma de residus.  
Emmagatzemen els residus temporalment en zona reservada en una zona projectada a aquest efecte en l'interior d'una nau industrial adossada a la principal, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.  
Els llots de les depuradores biològiques es recolliran directament.  
5) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què s'han de dur-se a terme el mesurament de les emissions i immissions gasoses i el control de la generació i gestió de residus.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat a) 1ª del grup 5 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions químiques integrades es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de formaldehid i derivats, promoguda Formol y Derivados, SA, que s'ha d'implantar al polígon industrial Nord-Ford en la ctra. C-3320 Silla-Alzira, km 41,2 - 46061 Almussafes (València), en els termes que estableix el projecte i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, seran adequadament emmagatzemats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.  
2) Pel que fa a la zona d'emmagatzemament de residus perillosos:  
- Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
- Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es comptarà amb cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament supose augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió. Havent de complir-se allò reglamentàriament exigit per als dissolvents i els seus residus i d'altres productes inflamables.  
3) El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
4) Es nodreixen d'aigua de pou que està dins de la seua parcel·la, la captació del qual ha d'estar autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX).   
5) Vist que estan abocant a la séquia les aigües residuals tractades i pluvials, i tenint en compte que les aigües pluvials arrossegaran la pols depositada en totes les superfícies horitzontals i de coberta, i considerant que aquestes partícules poden contenir productes perillosos, (procedents de les matèries primeres utilitzades), que es traslladarien a la séquia, s'estableix que han de disposar d'un tanc de tempestat, de capacitat suficient per a albergar la màxima descàrrega recollida en una hora, segons les dades històriques dels últims vint anys. I bé utilitzar l'aigua en el procés, o abocar en condicions d'abocament controlat, amb autorització expressa de la CHX.  
6) Es comptarà amb l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
7) Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.) havent de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll: Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
8) L'alçària de les xemeneies ha de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròxims o limítrofs, de manera que no es produïsquen turbulències i se'n garantisca la dispersió.  
9) L'activitat ha de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. (El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la conselleria de Territori i Habitatge). Així mateix han de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de la mencionada ordre, la qual igualment es troba disponible en els mencionats serveis territorial.  
10) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, ha de constar de les accions següents:  
- Mesuraments de les emissions de NOx, CO, COV, i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NOx, CO, COV i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
- Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que puguen estar limítrofs o pròxims. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
- S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb allò que estabeix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
- Ha de portar un control d'analítica d'abocament, d'acord amb allò que s'ha establit per la CHX.  
- El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en l'article 3 del Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats. Elaborant-se anualment l'Informe de situació especificat en aquest condicionant.  
- El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades es remetrà anualment a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
11) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
12) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 15 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.