Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2855, del 24-10-1996 (1996/839659)

RESOLUCIÓ de 12 de desembre de 1995, de la directora de Qualitat Ambiental, per la qual es fa pública la declaració d'impacte ambiental del projecte de les normes subsidiàries de planejament del terme municipal de Benlloch (la Plana Alta).
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2855

Data del DOGV
:   24-10-1996

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1996/839659


Data del document
:   12-12-1995

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIó de 12 de desembre de 1996, de la directora de Qualitat Ambiental, per la qual es fa pública la declaració d'impacte ambiental del projecte de les normes subsidiàries de planejament del terme municipal de Benlloch (la Plana Alta).   
Vist l'expedient 222/94-AIA, referent al projecte de les normes subsidiàries de planejament del municipi de Benlloch (la Plana Alta), promogut per l'Ajuntament de Benlloch.  
Vist que, amb data de 29 de juliol de 1994, el redactor del projecte va presentar davant aquesta Conselleria un exemplar de les normes subsidiàries, fent constar que la resta de la documentació seria remesa directament per l'Ajuntament de Benlloch.  
Vist que, amb data de 5 d'agost de 1994, l'Ajuntament de Benlloch va remetre a aquesta Conselleria l'estudi d'impacte ambiental del projecte i el corresponent expedient administratiu, a fi que s'emetera la preceptiva declaració d'impacte ambiental.  
Vist que, tal com preveu l'article 18 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, s'han efectuat consultes als següents organismes: servei de Residus i Contaminació, Servei de Planificació de Recursos Hidrològics, Serveis Territorials de Castelló i Servei de Protecció d'Espècies, de la Conselleria de Medi Ambient; Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, i Servei de Protecció Civil de la Conselleria d'Administració Pública, a fi que comunicaren les seues observacions sobre el projecte.  
Vist que, amb data de 6 d'octubre de 1994, l'Ajuntament de Benlloch va remetre a aquesta Conselleria el certificat del resultat de l'exposició pública de l'estudi d'impacte ambiental.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha estat exposat al públic pel termini d'un mes, mitjançant anuncis de l'Ajuntament de Benlloch publicats en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 83, de 10 de juliol de 1993 (advertida una errada, es publica de nou en el núm. 107, de 4 de setembre de 1993), i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 2.071, de 20 de juliol de 1993 (advertida una errada, es publica de nou en el núm. 2.097, de 7 de setembre de 1993), i periòdic Castellón Diario de 3 de juliol de 1993 (advertida una errada, es publica de nou el 31 d'agost de 1993), sense que s'hi presentara cap reclamació o suggeriment, segons el certificat que consta en l'expedient.  
Vist que els informes rebuts de les consultes realitzades es resumeixen en els següents apartats:  
a) Servei de Residus i Contaminació   
El Pla Estratègic d'Infrastructures de Tractament de Residus Sòlids Urbans de la Comunitat Valenciana inclou el municipi de Benlloch dins la unitat de gestió de residus de les Coves de Vinromà, la qual disposarà d'un abocador de baixa densitat a les Coves de Vinromà com a infraestructura de tractament. Actualment els residus sòlids urbans són tractats en un abocador incontrolat. Quant als residus inerts, es té previst localitzar en el municipi un abocador d'aproximadament 5.000 metres quadrats de superfície. S'hi fan diverses recomanacions respecte a les previsions urbanístiques per al tractament dels residus, i es recomana que, a més d'allò esmentat per als residus sòlids inerts, s'efectue una reserva de sòl per a l'eventual instal·lació d'un abocador de residus sòlids urbans d'una superfície de 0,5 hectàrees en sòls aptes per a aquest fi.  
b) Direcció General de Patrimoni Artístic   
La Direcció Territorial de Castelló informa que l'Inventari de Jaciments Arqueològics recull un sol jaciment a Benlloch, corresponent a l'assentament medieval del Tossal de Rander, el qual hauria de protegir-se. La Inspecció Tècnica de Patrimoni de Castelló considera convenient que es redacte un catàleg d'elements d'interés en el qual s'establisquen les mesures de protecció necessàries.   
c) Servei de Planificació de Recursos Hidrològics  
L'abastiment d'aigua de consum públic presenta problemes de cabals des de fa anys, per la qual cosa la Diputació va realitzar una perforació per abastir el consorci de Benlloch, Vilanova d'Alcolea i la Torre Endoménech. Tot i això, la sequera ha fet descendir els nivells dels aqüífers, fet que ha originat nous problemes en el subministrament. Per tot això, tal com es recull en l'article 140, per a realitzar una actuació urbanística caldrà demostrar documentalment la disponibilitat de cabals suficients. Quant al tractament de les aigües residuals, hi ha un tanc Imhoff en estat d'abandó, per la qual cosa es preveu la construcció d'un nou sistema de depuració per conveni entre la Generalitat i la Diputació. S'hauran de completar les limitacions d'abocaments als clavegueram, tant en paràmetres com en concentracions. Igualment, s'haurien de completar els requisits a les granges, amb l'exigència d'un sistema de tractament o eliminació escaient dels purins. En sòl no urbanitzable, els abocaments hauran de disposar d'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per la qual cosa s'haurà de completar l'article 151 de les normes.  
d) Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló  
- No s'hi preveu reserva de sòl per als sistemes de tractament de residus, per la qual cosa s'haurà de delimitar una àrea com a reserva per al sistema de tractament de residus sòlids urbans i una altra per a residus inerts. Es grafien els terrenys de permeabilitat alta no aptes per a la instal·lació d'aquestes reserves. Abans de delimitar la ubicació, caldrà localitzar una àrea on predominen materials argilosos o margosos de baixa permeabilitat.  
- Es recomana l'elaboració d'ordenances municipals per a la implantació de sistemes de recollida periòdica d'estris domèstics, voluminosos i residus inerts, com també per a evitar l'abocament incontrolat de residus inerts en llocs inadequats.  
- S'hauran de classificar com a sòl no urbanitzable protegit tots els llits de barrancs del terme (barrancs de la Font, del Cirer, les Danses, Subarra, rambla del Metge, rambla del Cuartico, etc.). Es tindrà en compte el risc d'inundació que presenten el barranc de la Font al sud de Benlloch i la rambla del Metge.  
- No s'hi preveu cap reserva de sòl per a la instal·lació o ampliació del sistema de depuració d'aigües residuals urbanes.  
- Els camins ramaders es grafien en el plànol d'ordenació O-1, Estructura General i Orgànica, per la qual cosa s'emet un informe favorable.  
- Quant a la distribució del sòl no urbanitzable, s'ha observat l'existència de determinades zones que convé incloure en la categoria d'especial protecció (ecològica i paisatgística o agrícola), les quals es grafien en un plànol annex.  
e) Servei de Protecció Civil  
El municipi està sotmés a risc baix d'inundacions en gran part de la vall del Pla de Cabanes, a causa de les dificultats de desguàs. Igualment, la vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers és alta per porositat, tot i que les normes recullen les mesures oportunes per a minimitzar aquesta contaminació. Quant al risc d'inundacions, es suggereix:  
- En el nucli urbà, la solució passa pel dragatge i per una redefinició dels marges, especialment en la confluència dels barrancs del Consell i la Font.  
- En el sòl urbanitzable, s'aconsella no ocupar els marges del barranc del Consell.  
- En sòl no urbanitzable comú, en el sector del Pla de Cabanes, es proposa adoptar limitacions d'ús i l'establiment de determinades condicions constructives.   
f) Servei de Protecció d'Espècies  
Considera que la delimitació incorporada a l'informe remés pels Serveis Territorials de Castelló respecte als sòls no urbanitzables respon a les característiques ambientals presents en el terme municipal; per la qual cosa es conclou que els ambients i les espècies de major interés queden englobats en la delimitació de sòl no urbanitzable de protecció.  
Vist que, amb data de 16 de novembre de 1994, va sol·licitar-se a l'Ajuntament de Benlloch una ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, en la qual es corregiren les següents deficiències:   
- Reserva de sòl per al tractament controlat dels residus sòlids urbans i inerts.  
- Grafiat del sòl no urbanitzable de protecció dels llits i barrancs establit en els articles 125 i 128 de la normativa.   
- Aclariments sobre l'elaboració d'ordenances específiques per a les granges.  
Finalment, es remet una còpia dels informes emesos per la Direcció General de Patrimoni Artístic, pel Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, pel Servei de Residus i Contaminació i pel Servei de Planificació de Recursos Hidrològics.  
Atés que, amb dates d'1 i 2 de desembre de 1994, van remetre's a l'Ajuntament de Benlloch la resta d'informes emesos en la fase de consultes.  
Atés que una vegada transcorregut el termini sense que l'Ajuntament de Benlloch remetera l'ampliació sol·licitada, en data de 24 d'octubre de 1995 va reiterar-se telefònicament a l'esmentat ajuntament la necessitat de corregir les deficiències detectades en l'estudi d'impacte ambiental, a fi de continuar la tramitació de l'expedient.  
Atés que, amb data de 10 de novembre de 1995, va comunicar-se per escrit a l'Ajuntament de Benlloch la situació de la tramitació de l'expedient, en especial pel que fa al compliment del termini establit en la Llei 6/1994, Reguladora de l'Activitat Urbanística, respecte a l'aprovació d'instruments de planejament redactats segons les disposicions de la legislació anterior a l'esmentada llei. En aquest sentit, i tenint en compte que la documentació sol·licitada no ha estat rebuda, es comunica a l'Ajuntament la possibilitat que l'emissió de la preceptiva declaració d'impacte ambiental no es produïsca dins el termini establit per la Llei 6/1994, que acaba el 15 de desembre de 1995. En conseqüència, es suggereix que es realitzen les gestions oportunes davant la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports per a disposar, si cal, d'una ampliació de termini. Una còpia d'aquest escrit va ser remesa amb igual data a la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
Atés que, amb data de 23 de novembre de 1995, l'Ajuntament de Benlloch va remetre a aquesta Conselleria documentació acreditativa de la construcció d'una depuradora i la ubicació d'un abocador de residus inerts. Prèviament, amb data de 7 d'octubre de 1995, l'Ajuntament de Benlloch va remetre documentació textual i gràfica referida a aquests mateixos aspectes, sense que, per error, s'hi adjuntara la totalitat de la documentació. Simultàniament, el redactor de les normes va presentar en mà davant aquesta Conselleria un nou exemplar d'aquelles. Finalment, l'Ajuntament de Benlloch va remetre a aquesta Conselleria un certificat acreditatiu que la documentació remesa, corresponent a modificacions no substancials del projecte de les normes subsidiàries motivades pels requeriments posteriors a l'aprovació provisional de les conselleries d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, i Agricultura i Medi Ambient, ha estat aprovada pel ple de l'Ajuntament de 7 de desembre de 1995.  
Atés que en la nova documentació remesa s'hi incorporen, entre d'altres, les següents determinacions:  
Primer  
S'efectua una reserva de sòl per a la ubicació d'un sistema de tractament de residus inerts. Aquesta reserva té una superfície de 8.115 metres quadrats, se situa al costat del barranc dels Cirers, i disposa de l'informe favorable emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sempre que es complisquen determinades condicions com ara la de no envair la zona de servitud del llit. Igualment, es reserva sòl per a l'eventual ubicació d'un sistema de tractament de residus sòlids urbans, situat en terrenys en principi aptes per a aquest fi; en qualsevol cas, la memòria justificativa de les normes recull la necessitat d'un estudi geològic previ per a determinar la permeabilitat dels substrats. Finalment, el planejament preveu la ubicació d'un centre de transferència de contenidors, atenent la solució mancomunada futura al tractament dels residus sòlids urbans. Totes tres reserves es grafien en el plànol O-1 (estructura general i orgànica del territori).  
Segon  
El jaciment arqueològic medieval del Tossal de Rander es grafia aproximadament en el plànol O-1. L'article 132 defineix el sòl de protecció arqueològica per a aquest jaciment i fins a 50 metres al voltant del perímetre d'aquell. Només s'hi permeten les excavacions arqueològiques.  
Tercer  
S'efectua una reserva de sòl per a la instal·lació d'una estació depuradora municipal, d'acord amb les previsions del Pla Director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana. L'esmentada reserva se situa al costat del barranc de la Font, i s'hi inclou l'acord de l'Ajuntament respecte a l'adquisició del terreny afectat.  
Quart  
Els llits dels principals barrancs existents en el terme es classifiquen com a sòl no urbanitzable protegit de llits i barrancs, l'àmbit del qual es recull en el plànol O-1. L'article 130 de les normes estableix les condicions per a aquesta categoria de sòl.   
Cinqué  
Respecte al risc d'inundació en determinades àrees del Pla de Cabanes, al sud del terme, l'article 139 incorpora un plànol amb la delimitació d'aquestes àrees, i determina que s'advertirà al sol·licitant d'una llicència de qualsevol tipus d'obra a les zones grafiades del risc d'inundabilitat a causa del drenatge deficient del sòl, a fi que prenga les mesures oportunes. Quant al sòl apte per a urbanitzar, l'article 117 estableix la prohibició d'edificar fins a 20 metres de la fita del barranc; d'aquests 20 metres, almenys els cinc primers estaran subjectes a servitud de pas, i la resta podrà destinar-se a zona verda privada.  
Sisé  
S'ha ampliat l'àmbit del sòl no urbanitzable de protecció agrícola i paisatgística i ecològica, d'acord amb el que indica l'informe emés al respecte pels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament que la desenvolupa.  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en la resta de disposicions aplicables.  
Atés que l'article 5 de la Llei 2/1989, estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de les normes subsidiàries de planejament del municipi de Benlloch (la Plana Alta), després del compliment de les mesures correctores que s'assenyalen a continuació, a més a més de les incloses en l'estudi d'impacte ambiental del projecte, en tant que no entren en contradicció amb aquelles.  
- En l'article 131.e) de les normes urbanístiques, referides als camins ramaders, se substituirà l'al·lusió a la Llei 22/1974 per la recentment promulgada Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders. Igualment, a l'esmentat article s'inclourà la relació dels camins ramaders existents al municipi, tal com recullen el plànol d'ordenació O-1 i l'apartat II.C.2 de la memòria informativa.  
- Les determinacions de l'article 155 respecte a les condicions dels abocaments d'aigües residuals, i les de la resta d'articles de les normes urbanístiques que fan referència a aquest particular -i en especial l'article 130-, s'hauran d'adaptar a les limitacions generals dels abocaments previstes en el capítol tercer del Model d'Ordenança d'Abocaments a la Xarxa de Clavegueram, confeccionada per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, tret que les determinacions tècniques de la nova depuradora resulten més restrictives.  
- Atenent el risc de contaminació d'aqüífers que afecta el terme municipal, i tal com estableix l'estudi d'impacte ambiental, la normativa urbanística haurà d'establir la prohibició d'abocaments incontrolats de residus de qualsevol tipus. Tenint en compte la ubicació actual dels abocaments en terrenys no aptes, a partir de l'entrada en funcionament del sistema mancomunat de tractament de residus sòlids urbans, l'Ajuntament de Benlloch impedirà la utilització de l'actual abocador.  
- Quant als requisits que hauran de complir les granges, l'article 126 de la Normativa Urbanística incorporarà les següents condicions:  
A) Condicions de l'edificació vinculada a explotacions ramaderes: les instal·lacions ramaderes de caràcter fix hauran de complir les següents condicions:   
A.1) Les instal·lacions hauran d'estar convenientment aïllades mitjançant tanques en tot el perímetre, i caldrà realitzar una plantació perimetral d'arbres que elimine al màxim l'impacte visual.  
A.2) El tractament exterior dels tancaments haurà de tenir un caràcter i un tractament mínim d'esquerdejada i pintat, o bé s'empraran materials aptes per a ser deixats a la vista amb una posada en obra escaient i sense pertorbar el medi ambient circumdant.  
A.3) Sense perjudici de totes les normatives sectorials que siguen d'aplicació, per a la concessió de la llicència d'obres a les granges haurà d'aportar-se, a més dels projectes tècnics d'edificació, tota la documentació sobre presa d'aigües, abocaments d'aigües residuals, eliminació de purins, fossa de cadàvers, utilització del fem, impermeabilització de les fosses de purins, com també la resta de determinacions que permeten jutjar sobre la no-agressió ambiental ni molèsties a tercers; tot això, sens menyscapte de la necessitat de sotmetre el projecte al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental en els casos que corresponga.  
B) Condicions higienicosanitàries  
B.1) Les noves explotacions ramaderes, i també el reg agrícola amb dejeccions líquides i l'emmagatzematge de dejeccions sòlides, hauran de mantenir una distància mínima als nuclis urbans o urbanitzables, i a nuclis rurals i habitatges aïllats, llits públics, pous i brolladors i conduccions i dipòsits d'aigua potable, d'acord amb el que determinen la legislació sectorial aplicable i l'òrgan competent de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient.  
B.2) Totes les instal·lacions cobertes, noves o existents, hauran de complir la reglamentació higienicosanitària en vigor, sense que en cap moment puguen ser causa o origen de molèsties greus (sorolls, olors, etc.), insalubritat o nocivitat, per la qual cosa hauran de complir les següents condicions:   
- El sòl serà impermeable, excepte per al bestiar de llana.   
- Es realitzaran i controlaran la desinfecció, la desinsectació i la desratització.  
- La instal·lació haurà de tenir ventilació directa.  
- El propietari haurà de mantenir, si escau, la neteja de voreres i calçades.  
B.3) Les explotacions amb producció de purins hauran de disposar, depenent del tipus d'explotació, de femers o dipòsits d'emmagatzematge impermeables connectats mitjançant un circuit tancat a l'explotació, amb capacitat suficient per al volum de residus produïts en dos mesos d'activitat, com a mínim. Les aigües pluvials hauran d'evacuar-se adequadament sense que tinguen contacte amb les aigües residuals i fems. Es prohibiran els pous filtrants, els sobreeixidors i qualsevol tipus d'eixides directes a col·lectors o cursos d'aigua.  
Aquelles explotacions que produïsquen purins i no tinguen possibilitat de construir un dipòsit d'emmagatzematge d'aquells, hauran de realitzar les modificacions necessàries en la forma de l'explotació, de manera que el residu produït siga fonamentalment sòlid mitjançant l'absorció de líquids en palla o mètodes similars.  
B.4) En els casos en què es preveja la depuració individual dels abocaments, caldrà presentar el projecte del sistema de depuració que s'utilitzarà, i s'especificarà el programa de manteniment d'aquest, com també la destinació de les aigües depurades i dels residus orgànics originats en la depuració.  
B.5) Quan hi haja estabulació lliure, haurà de preveure's un sistema de canalització i recollida d'aigües d'escorriment de la zona no coberta en la fossa del fem. L'esmentada zona no coberta haurà de disposar de sòl impermeable en terrenys on els aqüífers siguen vulnerables.  
B.6) Els animals morts s'eliminaran per mitjà de fosses de soterrament amb calç viva, forns crematoris, abocadors controlats o instal·lacions similars, i caldrà especificar els llocs i la solució proposats.  
B.7) S'extremarà el rigor en l'aplicació de les condicions indicades per a aquelles instal·lacions la ubicació de les quals siga adjacent a habitatges i edificacions de tercers.  
B.8) En els punts on hi haja un perill potencial elevat de contaminació dels corrents d'aigua per escorriment, podrà prohibir-se l'abocament de dejeccions. En qualsevol cas, es prohibeix aquest abocament en les àrees del Pla de Cabanes susceptibles de risc d'inundació, d'acord amb l'article 139 de la Normativa Urbanística.  
B.9) Es prohibirà el reg agrícola en terrenys on els aqüífers siguen molt vulnerables a la contaminació, com ara les calcàries fissurades o carstificades. En terrenys on la contaminació dels aqüífers puga revestir característiques variables (gres, calcàries i margues) haurà de comprovar-se en cada cas la impossibilitat de contaminació.   
- En els vials de nova creació en sòl urbà i urbanitzable, s'haurà de reservar sòl per a la instal·lació de contenidors que puguen permetre la recollida selectiva d'almenys tres tipus de residus.  
- Durant el període de vigència de les normes subsidiàries, l'Ajuntament de Benlloch presentarà, amb una periodicitat anual davant la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, un informe ambiental en el qual es donarà compte del compliment del programa de vigilància ambiental descrit en l'apartat 8 de l'estudi d'impacte ambiental, dels efectes derivats de l'aplicació de les normes i del grau de correspondència d'aquests efectes amb els que preveu l'estudi d'impacte ambiental. A més dels controls especificats en l'esmentat programa de vigilància, s'analitzaran els següents:  
- Aparició d'edificacions disperses fora d'ordenació.  
- Grau de compliment en la gestió dels residus sòlids urbans, inerts i ramaders.  
- Grau d'execució de les obres d'infraestructura previstes per a garantir el correcte tractament de les aigües residuals i el tractament de residus sòlids urbans i inerts.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no s'hi podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 12 de desembre de 1995.- La directora general de Qualitat Ambiental: Gloria Arnandis Boix.