Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5701, del 12-02-2008 (2008/1594)

RESOLUCIÓ de 18 de gener de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis Atzeneta, Xodos, San Mateu, La Jana, Almassora, La Romana, Serra, Utiel, L'Alcora i Castelló.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5701

Data del DOGV
:   12-02-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/1594


Data del document
:   18-01-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Romana, la
    * Castelló de la Plana
    * Serra
    * Atzeneta del Maestrat
    * Xodos
    * Almassora
    * Alcora, l'
    * Utiel
    * Jana, la
    * Sant Mateu
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 18 de gener de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis Atzeneta, Xodos, San Mateu, La Jana, Almassora, La Romana, Serra, Utiel, L'Alcora i Castelló. [2008/1594]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 404/03-AIA Atzeneta, Xodos, 147/05-AIA Sant Mateu, La Jana, 058/05-AIA Almassora, 314/04-AIA La Romana, 251/05-AIA Serra, 069/05-AIA Utiel, 063/86-UCC C'Alcora i 201/05-AIA Castelló, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 15 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 404/2003 - AIA  
Títol: Ampliació i millora de la carretera Atzeneta del Maestrat - Xodos CV-171 (Castelló)  
Promotor: Diputació de Castelló  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal d'Atzeneta del Maestrat i Xodos, Castelló  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és l'ampliació i millora de la carretera CV-171 entre les poblacions d'Atzeneta del Maestrat i Xodos, a la província de Castelló. La carretera dissenyada es troba a la comarca de l'Alcalatén.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'actual carretera CV-171 consisteix en una estructura lineal amb una única calçada per als dos sentits de circulació d'uns 4,50 m d'amplària, sense vorerals. Hi ha nombroses connexions entre la carretera i les propietats i edificis limítrofs, principalment en els accessos a Atzeneta del Maestrat i a Xodos. El traçat és sinuós, i hi existeixen nombroses revoltes amb radis compresos entre 7 i 12 m.  
El projecte consisteix en l'ampliació de la plataforma a 7,50 m d'amplària, amb dos carrils, un per a cada sentit, de 3,50 m d'amplària, i dues bermes laterals de 0,25 m, i la millora en planta i alçada del traçat existent, realitzant les variants necessàries, en una longitud d'uns 15 km. Així mateix, es projecten les obres i elements de drenatge necessaris per a assegurar el complet drenatge de la carretera i les reposicions necessàries, tant dels serveis que resulten afectats, com dels accessos a les propietats limítrofes.  
Alternatives  
El projecte només ha considerat i desenvolupat una alternativa de traçada, per la qual cosa es poden consideren aquestes dues alternatives:  
1. Alternativa 0, situació actual sense el projecte.  
2. Alternativa 1, duplicació de la calçada, desenvolupament del projecte.  
Tramitació administrativa  
Amb data 31 d'octubre de 2003, es remet l'estudi d'impacte ambiental del projecte per part del director territorial de Castelló al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental per a la tramitació d'aquest.  
Informació pública  
Segons el certificat de la Diputació de Castelló, el projecte de construcció, estudi d'impacte ambiental i pla especial complementari del projecte va ser sotmés a informació pública.  
En el DOGV núm. 4777, de 17 de juny de 2004, i en el diari Mediterráneo, de 3 de juny de 2004, es va procedir a l'anunci d'informació pública del projecte.  
Durant el període d'informació pública es presenta una al·legació i un informe emés per l'arquitecte municipal d'Atzeneta del Maestrat de data 8 de juliol de 2004, en el qual informa que el projecte no interfereix amb els plans urbanístics del municipi i que té unes xicotetes diferències respecte de la xarxa de proveïment d'aigua potable.  
Resum de les al·legacions  
Es va realitzar una única al·legació, que va ser de caràcter urbanístic.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 17 de març de 2005 el Servei d'Avaluació Ambiental realitza una consulta al Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat sobre l'alteració de la fauna que puga produir-se per l'execució de les voladures en la traçada de la carretera.  
En data 26 de maig de 2005 el Servei d'Avaluació Ambiental realitza una consulta al Servei d'Ordenació Sostenible sobre l'afecció del projecte al massís de Penyagolosa.  
El 20 de juny de 2005 la Direcció General de Gestió del Medi Natural comunica al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial els aspectes que hauran de ser ampliats o justificats abans que s'emeta la declaració d'impacte ambiental.  
Amb relació al procés d'informació pública:  
- Tal com s'indica en el certificat expedit per l'oficial major de la Diputació de Castelló en data 8 de setembre de 2004, s'ha presentat una al·legació i un informe durant el període d'informació pública, en aquest sentit se sol·licita que es remeta una còpia autentificada d'aquest informe i al·legació.  
Referent a la documentació ambiental:  
- Es remetrà una còpia del projecte de construcció complet de l'ampliació i millora de la carretera CV-171, d'Atzeneta del Maestrat a Xodos.  
- S'ha d'adjuntar document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental d'acord amb els articles 7é i 13é del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana. Així mateix les referències legals vinculants que afecten el procediment d'avaluació d'impacte ambiental han de seguir i fer referència a les pròpies de la Comunitat Autònoma, sent aquestes les d'aplicació prenent la legislació estatal com a dret supletori, segons s'estableix en les disposicions finals de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental de la Generalitat Valenciana.  
- Hauria de remetre's informe en què es realitzara una estimació del volum d'àrids necessari durant la construcció i comprovar que aquest volum és assumible per les explotacions assignades per al subministrament. Així mateix s'ha d'aportar documentació referent a la legalitat i situació d'aquestes explotacions.  
- Hauria de remetre's informe en què es realitzara una estimació del volum de residus que s'han de generar durant la construcció i comprovar que aquest volum és assumible pels abocadors assignats per a albergar-los. Així mateix, s'ha d'aportar documentació referent a la legalitat i la classificació d'aquests abocadors.  
- Els nivells sonors màxims que seran permesos, segons l'apartat de mesures correctores i protectores de l'estudi d'impacte ambiental, hauran d'adequar-se tant en valor com en les franges horàries de limitació a allò que s'ha reflectit en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
- En referència a preservar les característiques pròpies del paisatge, s'han d'adoptar criteris de conservació, reposició i restauració tant del paisatge com dels elements que el defineixen. S'hauran de reposar els murs de maçoneria que es vegen afectats.  
- S'haurà d'aportar programa de revegetació en el qual tots els terraplens s'executaran evitant disposar blocs de roca en la superfície del talús. Posteriorment es recobriran de terra vegetal i es revegetaran per a la millor integració d'aquests al paisatge.  
- S'haurà d'aportar estudi sobre l'estabilitat dels talussos que s'han de realitzar, tant en desmunt com en terraplé, indicant-s'hi el procediment que se seguirà per a la seua estabilització, en cas de ser necessària. Se suggereix evitar utilitzar mètodes d'estabilització de talussos en roca de difícil integració ambiental.  
- S'haurà de descriure el programa de voladures incloent-s'hi la descripció i quantitats dels materials que s'han d'utilitzar. S'hauran d'analitzaran els residus generats per les voladures i la posterior gestió d'aquests.  
- S'haurà de concretar qual és l'actuació que es pretén realitzar en el pk 9+450, ja que no queda clara la zona afectada per les voladures ni la magnitud de la voladura.  
- S'ha d'aportar estudi d'alternatives al pas sobre un barranc en el pk 9+370. l'estudi ha de plantejar minimitzar l'impacte visual i integrar al màxim l'actuació.  
- S'haurà d'aportar estudi en què s'analitze i minimitze l'ocupació en planta dels majors terraplens. En aquest estudi s'haurà de prioritzar la integració paisatgística d'aquests.  
- S'haurà d'aportar un estudi del tram en el pk 11+100 i entre el pk 13+700 i el pk 13+900 per a analitzar les alternatives de pas que tinguen una menor ocupació en planta i un menor impacte a escala local dels alzinars que allí es troben.  
- Segons la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana, les forests d'utilitat pública necessitaran autorització de l'administració per a realitzar ocupacions, concessions, servituds i la resta de drets reals que graven els béns inscrits. S'haurà d'incloure en l'estudi d'impacte ambiental referència a l'afecció realitzada a la forest d'utilitat pública denominada el Magranar amb identificació CS 3057. En aquest sentit s'haurà de disposar de l'autorització corresponent emesa per la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
- S'haurà d'aportar informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb allò que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
- S'haurà de disposar d'informe vinculant, emés per la secció de camins ramaders de la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge, sobre la possible afecció/ocupació d'aquestes a causa de l'execució l'obra.  
Documentació complementària  
Amb data 7 de juliol de 2005, la Diputació de Castelló remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural còpia autentificada de l'informe emés per l'arquitecte municipal d'Atzeneta del Maestrat en el que s'indica:  
- El projecte no interfereix amb els plans urbanístics del municipi.  
- S'hi indiquen unes diferències respecte al grafiat de la xarxa de proveïment d'aigua potable presentada en el projecte.  
A més s'aporta l'al·legació de caràcter urbanístic, presentada durant la fase d'informació pública.  
En resposta a un requeriment del 20 de juny de 2005, la Direcció Territorial envia, el 6 d'octubre de 2005, la documentació següent:  
- Còpia del projecte en format digital.  
- Document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Informes de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge sobre forests d'utilitat pública i afecció de camins ramaders.  
- Sol·licitud d'informe sobre protecció de Patrimoni Cultural a la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de 14 de juliol de 2005.  
- Document de contestacions al requeriment d'informació de la conselleria de Territori i Habitatge, que conté:  
- S'aporta també un informe sobre l'estimació de volum d'àrids necessari per a la construcció, com també sobre les pedreres de la zona, en les quals, considerant el tipus de material i la localització d'aquestes, són apropiades per a l'aportació d'àrids.  
- S'indica la localització de dos abocadors per a albergar el material excedent de les obres, un és l'abocador de residus sòlids del municipi de Xodos, s'aporta autorització de l'Ajuntament per a la utilització d'aquest i el segon és l'abocador d'un particular.  
- S'indica que la taula sobre valors màxims sonors presentada en l'estudi d'impacte ambiental serà substituïda per la indicada en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la GV, de protecció contra la contaminació acústica.  
- S'indica que per a la integració ambiental de l'obra es prengueren mesures com ara revegetació de talussos, restauració ambiental dels trams de carreteres abandonats, adequació d'obres de drenatge per a passos de fauna i senyalització i reposició de camins ramaders.  
- S'aporta un informe sobre el programa de revegetació que inclou criteris de selecció de les espècies vegetals més adequades, mètode per a la revegetació de les zones de domini públic, zones ocupades per instal·lacions auxiliars i camins no permanents, revegetació de les obres de drenatge per a la protecció contra l'erosió i facilitar els passos naturals de la fauna, i un informe sobre l'execució de plantacions.  
- S'ha realitzat una anàlisi d'estabilitat del substrat rocós, en la qual s'han estudiat els possibles lliscaments plans i la formació de falques en els desmunts, aquesta anàlisi s'ha realitzat tant de manera general com individual.  
- Respecte a les voladures es detallen les especificacions relatives als explosius, i s'indica que serà obligació del contractista la realització d'un programa de voladures, com també la petició dels permisos necessaris i la gestió dels residus generats.  
- Respecte a la traçada de la carretera en uns quants trams, com també l'ocupació en planta de terraplens, es justifica la solució adoptada indicant que el projecte s'ha realitzat analitzant les opcions en què es minimitzaven els volums de desmunt i terraplens i es provocava el menor impacte ambiental i paisatgístic, a més s'hi aporten plànols i perfils transversals del desmunt que s'ha de realitzar.  
Informes sectorials  
Informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat de data 23 de maig de 2005.  
Vista la informació obrant en el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana, comunica que:  
1. La traçada de la carretera discorre entra diverses comunitats vegetals incloses en la Directiva 93/42 (Directiva d'hàbitats). L'alteració de la traçada actual afectarà tres tipus diferents d'hàbitats:  
a) 9340 Quercetum rotundifoliae Br-Bl & O. Bolòs in Vives 1956.  
b) 9560 Rhamno Iycioidis-Quercion cocciferae Rivas Godoy ex Rivas-Martínez 1975 (comunitats de Juniperus phoenicea)  
c) 5210 Quercetum coccoferae Br-Bl 1924 (comunitats de Juniperus)  
D'aquests tres, un d'ells és prioritari, comunitats de Juniperus phoenicea, i hauria d'evitar-se'n l'afectació en qualsevol cas. Dels altres dos cal procurar no afectar els carrascars que imprimeixen un caràcter particular a aquests espais, i pel que fa a l'altre, té més interés com a valor paisatgístic que com a etapa serial de constitució.  
Com es veu per tot aquest territori, les comunitats es van mesclant, ha de posar-se especial atenció a respectar les savines negrals i les carrasques, sense oblidar al conjunt que és el paisatge mateix.  
2. Pel que fa a espècies, s'hi adjunta una llista per ordre de prioritat per a conservació d'espècies de fauna. En un principi les afeccions no semblen greus, si bé han de respectar-se els períodes reproductius, com assenyala l'estudi d'impacte ambiental.  
Espècies prioritàries   
Nom científic  
 Nom Valencià Nom Castellà  
Hieraaetus fasciatus àguila de panxa blanca águila azor perdicera  
Myotis emarginata rata penada d'orelles trencades murciélago ratonero pardo  
Pleurodeles waltl Ofegabous Gallipato  
Rhinolophus hipposideros Rata penada de ferradura menuda Murciélago pequeño de herradura  
Alcedo atthis Blauet Martín pescador común  
Anthus campestris Titeta d'estiu Bisbita Campestre  
Aquila chrysaetos Àguila reial Águila Real  
Bubo bubo Duc, brúfol Búho real  
Caprimulgos europeaus Saboc, enganyapastor Chotacabras europeo  
Circaetus gallicus Àguila serpera Águila culebrera  
Galerita theklae Cogullada fosca Cogujada Montesina  
Hieraaetus pennatus Àguila calçada Aguililla calzada  
Lullula arborea Cotolíu Totovía  
Oenanthe leucura Còlbia negra Collalba negra  
Pyrrhocorax pyrrhocorax Gralla de bec roig Chova piquiirroja  
Sylvia undata Busquereta cuallarga Curruca rabilarga  
Capra pyrenaica Cabra salvatge Cabra montés  
Dendrocopus major Picot garser gros Pico picopinos  
Felis silvestres Gat salvatge Gato montés europeo  
Streptopelia turtur Tórtora Tórtola europea  
3. Les plantacions previstes han d'efectuar-se amb espècies serials, de manera que seguisca l'evolució de les comunitats vegetals.  
4. Pel que fa als passos de fauna, l'estudi tan sols proposa que s'estudie durant l'execució de l'obra l'ús dels drenatges com a passos de fauna, quan hauria de proposar els passos de fauna adequats per a la seua execució en l'obra.  
Informe de l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori de data 13 de juny de 2005  
L'informe emet les conclusions següents:  
- La construcció i millora de la carretera CV-171 d'Atzeneta del Maestrat a Xodos afecta territorialment l'àmbit del projecte de Pla d'ordenació dels recursos naturals del massís de Penyagolosa.  
- La construcció o remodelació d'infraestructures que, pel seu abast o característiques, estan subjectes al procediment ordinari d'avaluació o estimació d'impacte ambiental, requeriran informe favorable de la conselleria competent sobre medi ambient.  
- El projecte pretén aconseguir una dotació d'infraestructures adequades a les necessitats la població local i dels visitants, atenent als barems quantitatius i de qualitat exigibles en la Unió Europea actualment i integrar les esmentades dotacions amb els objectius d'aquest pla sobre desenvolupament sostenible en funció de la conservació de la qualitat del medi ambient i del paisatge.  
- La ubicació del projecte és la idònia ja que es troba dins de la zona d'influència del futur parc natural, establida en el projecte de PORN del Massís de Penyagolosa, zona especialment apta per a atendre a les necessitats dels municipis en matèria d'activitat urbanística, usos terciaris, infraestructures, serveis i equipaments.  
- En l'estudi d'impacte ambiental, s'estudia el possible impacte que l'esmentada actuació podria ocasionar l'espai natural protegit, i recull una sèrie de mesures preventives i correctores i preveu un programa de vigilància ambiental.  
En conclusió, aquest servei emet informe favorable al projecte de referència, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores que figuren en la documentació aportada i totes aquelles mesures correctores que des del Servei d'Impacte Ambiental es puguen proposar per a mitigar i corregir els possibles impactes que es puguen generar.  
Per un altre banda s'assenyala la idoneïtat del projecte, pel fet que és necessari que aquest municipi compte amb unes infraestructures viàries adequades que asseguren una activitat social i econòmica sostenible, de manera global, i concretament en relació als objectius de conservació del PORN.  
Informe favorable de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de data 4 d'agost de 2005 sobre afecció als camins ramaders  
Segons el que s'ha observat en l'apartat de mesures protectores i corretores (camins ramaders) i en els plànols de plantes de mesures correctores ambientals i patrimoni cultural, queda garantit en aquests la continuïtat dels camins ramaders afectats i l'actuació proposada és compatible amb els preceptes establits en l'article 13 i següents de la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, així mateix també està prevista la senyalització en el sentit de circulació de la carretera CV-171.  
Pel que des d'aquesta Secció Forestal no es troba cap impediment perquè es duga a terme el que sol·licita si s'executa d'acord amb allò que s'ha contingut en l'estudi d'impacte ambiental esmentat.  
Informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient sobre l'afecció a la forest Mangranar CS-3.057.  
En data 27 de juliol de 2005 s'emet l'informe següent:  
- La construcció del vial afecta l'esmentada forest, que no és propietat de la Generalitat Valenciana, sinó que està consorciada amb ella (el sòl és de propietat particular i el consorci té com a objecte la repoblació dels terrenys aportats) i no posseeix la condició de forest d'utilitat pública.  
- En conseqüència no es pot realitzar cap autorització per part de la conselleria de Territori i Habitatge per a l'expropiació d'uns terrenys que no són de la seua propietat.  
- Des d'aquesta Secció Forestal no es veu cap inconvenient ambiental a allò que s'ha reflectit en l'estudi d'impacte ambiental aportat, en l'àmbit del tram que afecta la forest citada.  
Afeccions legals  
1. És destacable la presència d'una ZEPA (Penyagolosa) pròxima a la traçada de la carretera. Segons la cartografia temàtica de la conselleria, una part de la carretera està inclosa en la ZEPA. Es tracta de l'últim tram pròxim a Xodos, no obstant això, la distància a l'àmbit de les obres fa que aquestes no interferisquen en les àrees de nidificació de les aus.  
Pel que fa als LIC, en les proximitats de l'àmbit d'estudi es localitzen els següents:  
- Penyagolosa.  
- Cova Fosca.  
- Serra en Galceran.  
Cap d'ells es veurà afectat per les obres de millora i ampliació de la CV-171.  
2. En la zona trobem dues microreserves dins de la comarca per on passa la traçada:  
Província Nom Terme municipal Comarca Nº Ha Publicació Declaració  
Castelló Salt del Cavall Lucena del Cid DPH 1,000 11/03/03   
Castelló Barranc de la Pegunta Vistabella del Maestrazgo GV 11,040 DOGV 02/12/98  
Cal destacar en aquest apartat les limitacions d'ús quedant prohibida qualsevol pràctica esportiva que comporte un deteriorament de les plantes o sòl en la microreserva o en les seues zones marginals. En el cas d'observar-se impactes negativament significatius en la microreserva, com a conseqüència de l'elevat nombre de visitants, l'accés es podrà restringir gradualment, donant prioritat a les visites que tinguen caràcter científic, cultural o educatiu.  
3. L'actuació afecta la forest Mangranar CS-3.057, es tracta d'una forest consorcinada, des de la conselleria de Territori i Habitatge, Secció Forestal, s'indica que no hi ha afecció ambiental en l'àmbit del tram, en ell coincideix amb la traçada.  
4 Per raó de la Llei 3/95, de camins ramaders, la traçada afecta:  
- Camí ramader núm. 1 Assagador de Saragossa a la Plana.  
- Camí ramader núm. 4 Assagador Central.  
- Camí ramader núm. 10 Assagador del Castell.  
- Camí ramader núm. 5 Assagador de la Torrentina.  
- Camí ramader núm. 20 Assagador del Corral Nou  
- Camí ramader núm. 19 Pas del Mas de Sabino.  
- Camí ramader núm. 25 Assagador de l'Esperó.  
- Camí ramader núm. 7 Assagador de Malusa.  
Segons l'informe del Servei Territorial de Medi Ambient queda garantida la continuïtat dels camins ramaders afectats i l'actuació proposada és compatible amb els preceptes establits en l'article 13 i següents de la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, així mateix també està prevista la senyalització en el sentit de circulació de la carretera CV-171.  
5. Segons l'article 2 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, hi ha afecció als barrancs següents:  
- Barranc del Gore(entre el pk 9+400 i el pk 6+700).  
- Barranc de Fondo (en el pk 11+950)  
- Barranc de la Font (en el pk 14+600)  
A través d'aquests barrancs es realitza part del drenatge transversal per mitjà de tubs i marcs de formigó armat.  
Consideracions ambientals  
1. El relleu de la zona segons s'avança en la carretera des d'Atzeneta del Maestrat a Xodos és un relleu escarpat amb forts pendents i desnivells.  
2. Pel que fa a la flora, en l'àrea objecte d'estudi trobem unitats de vegetació que tenen un important valor ecològic i ambiental perquè són espècies autòctones que conformen boscos relictes dins del paisatge mediterrani, això és zones ocupades per ginebres, savines i carrasques. En la zona al llarg de la traçada trobem espècies arbustives, argelagues, bruguerars, gatosa europea i romer, com també alzines joves, carraques i exemplars de pinassa.  
A més, en els barrancs trobem xops que poden suportar inundacions del terreny, juntament amb carrasques, i matoll espinós com l'albarzer i la sarsa.  
3. Pel que fa a la fauna, la banda objecte d'estudi i els seus voltants, alberguen multitud d'espècies; dels insectes cal destacar la presència de la Graellsia isabelae, un dels endemismes més destacables de la lepidofauna valenciana; trobem una gran varietat d'espècies d'aus des de rapaces (àguila serpera, àguila calçada, àguila de panxa blanca, àguila reial, falcó pelegrí, etc.), aus nocturnes com ara mussols.  
Entre els mamífers trobem espècies interessants com la cabra salvatge, el talponet, la musaranya d'aigua i espècies de rates penades.  
4. Els barrancs que travessen la traçada, són cursos discontinus d'aigua, que en l'època estival no porten càrrega d'aigua, mentre que a l'hivern i la primavera es formen grans torrents que poden provocar una forta erosió.  
5. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants:  
Sota aquest epígraf es pretén remarcar en l'efecte generat per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'estudi d'impacte ambiental, presenten major rellevància.  
- Durant la fase d'obres es produirà un deteriorament de la qualitat de l'aire, principalment per la pols i partícules en suspensió, originades pels moviments de terra.  
- També durant la fase de construcció es produirà un impacte sobre el medi ambient sonor a causa del moviment de maquinària pesant i sobretot a causa a les voladures.  
- La traçada de la carretera travessa camins ramaders, anteriorment assenyalats, la continuïtat i característiques dels quals s'hauran de garantir, com també els seus usos compatibles  
- Com a conseqüència de la realització de les obres i de l'execució dels treballs de moviments de terres, es produirà una alteració dels escorriments superficials. A més hi ha el risc important que la via produïsca un efecte barrera.  
- Un altre dels impactes potencials produïts per les obres lineals són la contaminació, tant de les aigües superficials com de les aigües subterrànies, a causa, bàsicament del moviment de terres que provocaria la producció de sòlids en suspensió, i al moviment de maquinària, que provocarà abocaments d'olis i greixos.  
- La geomorfologia també es veurà afectada per la creació de desmunts i terraplens sent ressenyables: el desmunt existent en el pk 9+450, l'ocupació en planta en el tram entre el pk 11+100 i el pk 13+900 on la traçada projectada afecta uns alzinars existents, i el pas sobre un barranc en el pk 9+370 on s'ha ampliat el radi de la revolta existent desplaçant la nova calçada cap al marge esquerre.  
- L'impacte que la construcció i posada en funcionament de la via provocarà sobre la vegetació serà l'eliminació o destrucció de la vegetació natural causada pel desbrossament i esclarit de la zona a ocupar.  
- Respecte a la fauna es consideren dos impactes importants, primer l'efecte barrera ja que la carretera fragmenta el territori i dificulta les connexions biològiques, el segon és la destrucció dels elements de la fauna per l'atropellament dels individus tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
6. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures viàries.  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives:  
- Abans del començament de les obres s'elaborarà un pla en què queden localitzades les instal·lacions auxiliars, els camins d'accés temporal i permanent, àrees de jaciments, préstecs, pedreres, abassegaments temporals i abocadors. Es realitzarà el jalonament de totes les zones d'ocupació, amb obligació expressa de què la circulació de la maquinària es restringisca a la zona fitada. Una vegada finalitzada l'obra es realitzarà el correcte desmantellament de totes les instal·lacions, i es durà a terme la recuperació i restauració paisatgística.  
- En el cas que per necessitats de l'obra siga necessari obrir un nou abocador, aquest haurà de tenir determinades prescripcions, com ara no estar localitzat prop de llits de rius o de zones de valor natural, es crearà un sistema de drenatge per a evitar acumulacions d'aigua que pot causar desestabilització.  
- Les zones d'abassegaments temporals estaran pròximes a la nova plataforma, no afectaran l'ús actual del sòl ni provocaran el deteriorament de la fauna i la vegetació, a més mantindran, en la mesura que es puga, cert grau d'integració amb el paisatge.  
- Respecte a la protecció contra la contaminació acústica, s'adoptaran com a valors màxims els indicats en la taula Nivells de recepció externs, de l'annex II de la Llei 7/2002.  
- Totes les aigües residuals procedents de les instal·lacions, parcs de maquinària, zones d'emmagatzemament de materials, instal·lacions provisionals d'obra i plantes d'aglomerat asfàltic, se sotmetran a un sistema de depuració compost per una depuradora compacta, prefabricada en formigó i composta per un sedimentador, digestor anaeròbic i un filtre biològic. En cap cas els abocaments d'olis, combustibles, ciments i altres sòlids en suspensió procedents de les zones d'instal·lacions s'abocaran directament al terreny o als cursos d'aigua.  
- Per a la protecció de la vegetació es prendran mesures com ara protecció dels exemplars arboris per mitjà de taules, les excavacions es realitzaran a una distància mínima de 5 vegades el diàmetre del tronc mesurat a 1,2 m del sòl, protecció de les arrels afectades amb cicatritzant; a més, el desbrossament es realitzarà només en la superfície estrictament necessària.  
- Per a la protecció de la fauna es prendran mesures com que el desbrossament no coincidisca amb períodes productius d'espècies protegides, a més es potenciarà la utilització, per part de la fauna, de les obres de drenatge com a sistema per a creuar l'obra.  
- Quedarà terminantment prohibit efectuar abocaments de qualsevol tipus de residus d'obra en els llits (formigó, restes de cimbra o encofrats, líquid desencofrant, etc.) Es disposaran uns contenidors destinats als residus sòlids urbans i s'habilitarà un sistema intern de recollida periòdica d'aquests, els residus urbans no reciclables seran recollits en contenidors específics per al seu transport i posterior gestió en un abocador controlat. Els residus inerts procedents dels moviments de terres i excavacions es depositaran en els llocs indicats en el projecte constructiu; la manipulació de lubricants i combustibles es realitzarà dins de recintes específics impermeabilitzats a aquest efecte.  
- Els trams de calçada abandonats s'integraran al medi per mitjà de l'escarificació i retirada de materials fins a arribar al terreny natural, per a posteriorment estendre 20 cm de terra vegetal i procedir a la revegetació.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental com s'indica en el Reglament d'avaluació d'impacte ambiental, article 11 i article 26 del R D 1131/88, té com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn de partir de la construcció i funcionament de l'obra.  
A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
- Es realitzarà un pla d'ocupació i un manual de bones pràctiques ambientals.  
- Control de l'ocupació de sòl per les obres i els seus elements auxiliars a fi d'evitar l'afecció a superfícies majors o diferents de les previstes en el projecte.  
- Verificació i control del jalonament de les zones d'instal·lacions auxiliars, vies d'accés, pedreres, préstecs i abocadors.  
- Control de les emissions de pols a l'atmosfera i la seua afecció a la vegetació circumdant.  
- Control de la retirada i recollida de terra vegetal durant la realització de les obres, de manera que es conserve la qualitat de les terres recollides.  
- Evitar abocaments procedents de les obres a llits pròxims.  
- Vigilar l'estat dels talussos, a fi de comprovar si fóra necessari efectuar alguna nova hidrosembra.  
- Control del funcionament adequat de les instal·lacions de sanejament, tractament i gestió dels residus.  
- Control dels nivells acústics.  
Finalment, el programa de vigilància ambiental fixa amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals s'adonarà del compliment del programa com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
4. Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació i millora de la carretera CV-171 d'Atzeneta del Maestrat a Xodos, a la província de Castelló, el promotor de la qual és la Diputació Provincial de Castelló, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'han de complir les condicions establides en l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat de data 23 de maig de 2005.  
2. S'ha d'aportar informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb allò que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
3. S'hauran de complir les observacions incloses en l'informe de camins ramaders del Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial de data 4 d'agost de 2005 per a l'adequat tractament dels camins ramaders.  
4. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) hauran d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre.  
També s'hauran de valorar i proveir pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.  
5. S'hauran d'incloure tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, i s'adequaran i reestructuraran amb el desenvolupament d'aquesta.  
El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors que s'han de controlar establits en aquest programa.  
6. S'haurà de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per al seu posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'arreplegaran al llarg de la traça en muntons, l'altura dels quals haurà de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de forma tal que es garantisca el manteniment de les seues propietats naturals. En cap cas estos arreplegues temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents De la mateixa manera, al finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subsolament de tots els terrenys calgueren vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquestes.  
7. Els materials de farciment i les llasts que foren necessàries per a l'execució del projecte, s'hauran d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures, aquestes s'hauran de sotmetre, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental. De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.  
8. La direcció d'obra haurà d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocaments o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
9. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.  
10. Si durant l'execució de les obres es produïra qualsevol troballa arqueològica, el fet s'informarà de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i s'hauran d'adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 2 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 47/05-AIA  
Títol: Subministrament de gas natural a Sant Mateu. Antena de Sant Mateu.   
Promotor: Gas Natural SDG, SA  
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte: Proveïment de gas natural a Sant Mateu.  
Localització: Termes municipals de Sant Mateu i la Jana (Castelló)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció d'un gasoducte per al subministrament de gas natural al municipi de Sant Mateu. Les instal·lacions objecte del projecte són les següents:  
- Canalització en acer (3" (40 m)  
- Canalització en polietilé PE-160 mm. (6.137 m)  
- Armari de regulació ARA-02 APA/MPB al terme municipal de la Jana.  
- Instal·lacions auxiliars.  
La longitud total del traçat del ramal a Sant Mateu és de 6.177m.   
El traçat discorre en la seua totalitat dins de la província de Castelló i té el seu origen en la connexió amb el Gasoducte de gas natural la Jana-Vinaròs-Benicarló, que es realitzarà en les proximitats de la POS. 15.04 del gasoducte BVV pertanyent a Enagas amb rang de pressió APA, en el pk 22,800 de la N-232, terme municipal de la Jana.  
L'esmentada connexió amb el gasoducte existent es realitzarà per mitjà de presa en càrrega, projectant-se el començament d'aquest ramal en canonada d'acer (3". A continuació, en una parcel·la pròxima a la connexió amb el gasoducte, s'instal·larà un armari de regulació AR-02 APA/MPB (16/4 bar). A partir de la vàlvula d'eixida del mencionat armari de regulació, finalitza la conducció en acer i a través d'una peça de transició acer/polietilé, la conducció passa a ser en polietilé (PE 160 mm) fins al final del ramal. La conducció discorre en paral·lel al gasoducte d'Enagas, al llarg del terme municipal de la Jana. A continuació creua la rambla de Cervera, que separa el municipi de la Jana de Sant Mateu, i a partir d'ací es dirigeix en paral·lel amb el camí de Sant Mateu a la Jana, considerat Via Augusta, cap al nucli urbà de Sant Mateu. En el recorregut creua els barrancs del Bassot, de les Pageses i finalment, el barranc de la Coma.  
Una vegada arribant a les proximitats del nucli urbà de Sant Mateu, creua la carretera CV-132 a l'altura del pk 0,270 i finalment arriba a la zona nord del nucli urbà, on finalitza el ramal en una plaça d'ús públic propietat de l'Ajuntament.  
La totalitat de l'estesa de la conducció haurà de ser subterrània. L'ample de la rasa d'implantació de la conducció serà de 0,80 m i la pista de treball per a tota la conducció haurà de ser de 10 m.  
S'hauran d'emprar revestiments externs en totes les canonades i accessoris soterrats, per mitjà de polietilé extrusionat en banda i revestiment en fred per cintes plàstiques; així mateix, es comptarà amb una protecció catòdica. Tot això per a evitar accions agressives del medi en què és soterrada la conducció.  
Quan el gasoducte discórrega sobre nivells rocosos, s'emprarà una protecció addicional antiroca per mitjà de bandes de cartó-feltre bituminat o polietilé. Així mateix, la protecció del tub haurà de ser reforçada en cas d'encreuaments de cursos d'aigua.   
Com a norma general el recobriment mínim recomanable és d'1,0 m en zona de sòls i de 0,90 m en àrees rocoses comptats des de la generatriu superior de la canonada una vegada situada en la conducció.  
En encreuaments especials amb cursos d'aigües la profunditat mínima sota el llit del curs d'aigua haurà de ser com a mínim d'1,50 m i respectar en tot moment el llit i riberes d'aquests i en encreuaments amb carreteres provincials 1,50 m des de la generatriu superior del tub de protecció fins a la superfície de rodament.  
La fase constructiva s'inicia amb l'ocupació temporal d'una banda de terreny en què es desbrossa i retira la capa de terra vegetal superficial (restituint-se en l'acabar els treballs) per a realitzar la pista de treball per la qual discorrerà tota la maquinària necessària per a la instal·lació de la canonada. L'amplària de la pista de treball haurà de ser de 10 m per a tot el traçat.  
Una vegada efectuada la pista de treball, es passa a l'obertura de la rasa, en la qual descansarà definitivament la canonada. Els tubs es van depositant prop de la rasa per a posteriorment ser soldats per trams, dotant-los de la curvatura idònia per a adaptar-los a la topografia del terreny. Abans de ser posada en servei la conducció, s'efectuaran per trams proves de resistència mecànica i d'estanquitat.  
Una vegada situada la canonada en la rasa i comprovat el seu funcionament correcte, s'haurà d'efectuar el farciment d'aquesta amb el terreny extret prèviament, llevat que per no ser idoni siga necessari recórrer a préstecs, i s'haurà de depositar el material inservible en abocadors autoritzats.  
Finalitzada l'obra, al llarg de la traça quedaran instal·lades una sèrie d'estructures o fites de senyalització en superfície de tal manera que des de cada fita es veja l'anterior i el posterior. Aquestes estructures són tubs d'acer, amb plaques rectangulars de color groc en el seu extrem, sobreeixint aproximadament 1,60 m del terreny, amb diverses funcions com ara senyalització de canvis de direcció de la canonada, punts quilomètrics, presa de potencial elèctric, etc.  
Informació pública  
En data 30 de gener de 2006 té entrada en aquesta conselleria certificat d'al·legacions presentades durant el període d'informació pública, còpia de les al·legacions, contraal·legacions del titular i fotocòpia de les publicacions de l'expedient d'autorització per al subministrament de gas natural a Sant Mateu, tot això remés pel Servei Territorial d'energia de Castelló de la conselleria d'Infraestructures i Transports.  
Segons certificat del cap del Servei Territorial d'Energia de Castelló, els anuncis relatius a la sol·licitud d'autorització administrativa, aprovació del projecte d'execució i reconeixement de la utilitat pública i estudi d'impacte ambiental del projecte per al subministrament de gas a Sant Mateu, van ser publicats en el BOP de data 29 de setembre de 2005, en el DOGV de data 5 d'octubre de 2005, en el periòdic Mediterráneo de Castelló el dia 14 d'octubre de 2005 i en el diari El Mundo de Castelló el 14 d'octubre de 2005. També han sigut exposats anuncis respecte d'això en els ajuntaments de la Jana i Sant Mateu.  
Durant el període d'informació pública ha sigut presentada una al·legació que sol·licita la revisió del traçat entre els punts V-60 i V-64 per qüestions urbanístiques, a partir de la qual Gas Natural Distribució SDG, SA presenta una xicoteta modificació del traçat entre l'eixida de l'encreuament amb la carretera CV-132 i el vèrtex V-64 per a reduir l'afecció a la parcel·la CS-SM-66 i desafectar a les parcel·les CM-SM-67 i CM-SM-68.   
Tramitació administrativa  
En data 22 d'agost de 2005 té entrada en aquesta conselleria l'estudi d'impacte ambiental i el projecte Subministrament de gas natural a Sant Mateu (antena de Sant Mateu CS-5), remés pel Servei Territorial d'Energia de Castelló de la conselleria d'Infraestructures i Transports de la Generalitat Valenciana.   
En data 29 de setembre de 2005 se sol·licita informe el Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló sobre els aspectes que afecten la zona objecte del projecte des del punt de vista ambiental.  
En data 3 d'octubre de 2005, es comunica al Servei Territorial d'Energia de Castelló la necessitat que requerisquen a la promotora que aportació l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
En data 5 d'octubre de 2005, se sol·liciten informes els ajuntaments de la Jana i Sant Mateu en els quals s'indique qualificació urbanística dels terrenys objecte de l'actuació com també suggeriments o propostes respecte al projecte.   
En data 7 de novembre es rep en aquesta Direcció General informe sobre els aspectes ambientals del projecte realitzat per tècnics de la Direcció Territorial de Castelló de la conselleria de Medi Ambient.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats per l'actuació  
El paisatge present en la zona objecte del projecte és de marcat caràcter agrícola, ocupat per cultius arboris diversos.  
La traça discorre per zones planes interrompudes pels llits de la rambla de Cervera i barrancs de Bassot i de la Coma.  
Es tracta d'un paisatge que fins i tot no sent natural, sinó d'origen antropogen, presenta una qualitat bona des del punt de vista ambiental i paisatgístic.  
Des del punt de vista geològic la major part del traçat de la conducció discorre per terrenys plioquaternaris constituïts per conglomerats, graves, arenes i argiles. En l'entorn de la rambla de Cervera el substrat està constituït per depòsits recents del quaternari, constituïts per graves i arenes del llit actual i de les terrasses de la rambla. Aquests materials presenten una ripabilitat elevada amb maquinària convencional, excepte algun nivell de conglomerats del plioquaternari que pot presentar una major cementació.   
La major part del traçat discorre per terrenys agrícoles de cultius d'oliveres, ametlers i garroferes, encara que pot trobar-se alguna parcel·la inculta invadida per vegetació herbàcia de caràcter nitròfil o matoll degradat. En alguns límits de parcel·la es conserven restes de vegetació natural de tipus matoll escleròfil amb alguns exemplars arboris de Pinus halepensis.  
La vegetació que es troba en les vessants dels barrancs de Bassot i de la Coma està formada per un matoll dens amb Hedera helix, Smilax aspera, Rubus sp., Pistacia lentiscus a més d'exemplars arboris com ara oms, carrasques o pins i presenta un bon estat de conservació. També s'observa vegetació de ribera composta per canyar i canyisser en el llit mateix.  
Des del punt de vista faunístic, també la pressió antròpica ha condicionat negativament la presència de fauna pel que esta és normalment d'espècies ubiquistes i oportunistes.  
El projecte afecta dos camins ramaders, el primer d'ells denominat assagador del camí de les Carretes, al terme municipal de la Jana, està classificat amb una amplària legal de 20 m i es veu afectat pel traçat en el seu inici, entre els vèrtexs V0 i V-1 i la segona assagador del camí Vell de Sant Mateu, està classificat amb una amplària legal de 8 m i queda afectat pel traçat entre els vèrtexs V-64 i V-65.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
L'estudi d'impacte ambiental realitza una identificació d'accions del projecte amb incidència ambiental potencial i generadores d'impactes, diferenciant entre la fase de construcció i la fase de funcionament.  
Accions que poden causar impacte ambiental   
- Fase de construcció  
- Desbrossament i moviment de terres  
- Abassegament de materials  
- Maquinària pesant i utillatge de percussió  
- Trànsit de vehicles  
- Abocaments i emissions  
- Construcció pròpiament dita  
- Limitacions a l'ús del sòl  
- Fase de funcionament  
- Canvis d'ús del sòl  
- Escapaments i fugues   
- Efecte barrera  
- Accions induïdes   
- Inversió  
Com a conseqüència de les accions anteriors hi ha una sèrie d'alteracions sobre l'atmosfera causades pels gasos emesos per la combustió dels motors de la maquinària emprada en la construcció del projecte i la generació de pols produïda pel desbrossament, moviment de terres i obertures d'accessos. L'estudi d'impacte ambiental valora aquest impacte com a no significatiu.  
En la fase de construcció, hi ha la possibilitat que existisquen abocaments accidentals de manera puntual, procedents de la maquinària utilitzada, com també formigó i altres, empleats en les activitats de fonamentació. Aquests abocaments podrien aconseguir el nivell freàtic per la infiltració. Aquest impacte és considerat per l'estudi d'impacte ambiental com a compatible.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental l'afecció al sòl és un impacte considerat com a compatible ja que gran part del traçat discorre per sòls agrícoles.  
Pel que fa a la vegetació, les afeccions se centraran majoritàriament en cultius. En menor grau s'afectarà la vegetació natural arbustivament i excepcionalment a l'arbòria. Atés que la majoria del traçat discorre per cultius arboris, podrà ser necessari en algunes ocasions retirar peus arboris.  
L'existència de margallons és generalitzada per tota la zona, encara que no s'han localitzat en la traça; no obstant això, es posarà especial atenció a evitar l'afecció a aquestes plantes. Així mateix hauran de ser evitats els peus de llentiscle, d'olivera silvestre i fins i tot de garrofera. Aquesta afecció a la vegetació en la fase de construcció és valorada en l'estudi d'impacte ambiental com moderada.  
En la fase d'explotació el terreny queda afectat per la zona A de servitud en què l'impacte sobre zones arbòries és permanent ja que en aquesta banda l'ús del sòl està restringida i es prohibeix efectuar treballs de cava o llaurat que superen els 50 cm de profunditat i plantar arbres o arbustos a dos metres a comptar de l'eix de la canonada. Això crea un efecte barrera en aquells llocs en què es trobe vegetació arbòria natural i n'impedeix la lliure regeneració.  
En la resta de la banda, és a dir, en la zona B l'impacte és temporal, i es pot revegetar o cultivar dins d'unes limitacions, considerant-se l'impacte en l'estudi d'impacte ambiental com a compatible.  
També s'ha de tenir en compte l'hipotètic risc d'incendi que existeix sobre la vegetació arbustiva/arbòria, especialment en la fase constructiva.   
Pel que fa a l'impacte sobre la fauna, l'estudi d'impacte ambiental ho considera compatible en la fase constructiva i no significatiu durant la fase d'explotació.   
L'afecció a la qualitat paisatgística és considerada per l'estudi d'impacte ambiental com a compatible.  
S'haurà de procurar afectar com a mínim possible a peus arboris tant de vegetació natural com de cultiu quan es tracte d'exemplars singulars o de gran envergadura.  
Es considera que l'impacte ambiental del projecte és acceptable i necessita, no obstant això, mesures preventives i correctores.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures preventives, correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa les mesures preventives següents amb què pretén minimitzar els impactes previstos:   
- Limitació de les actuacions a l'àrea estrictament necessària per a evitar afeccions innecessàries com a conseqüència del moviment de terres i el pas de la maquinària, procurant utilitzar els viaris existents abans que recórrer a l'obertura de nous accessos.  
- Preparació adequada de la franja de treball, procurant col·locar les terres extretes en l'esmentada franja. S'haurà de retirar la capa superior de terra vegetal al llarg de tot el traçat. Si és necessària la tala d'arbratge s'haurà d'obtenir l'autorització corresponent. No es cremaran restolls o restes de vegetació procedent del desbrossament o qualsevol altre tipus de material sense l'autorització expressa de l'autoritat competent. Les restes vegetals que queden sobre el sòl s'hauran de triturar per a facilitar-ne la incorporació al sòl.   
- Evitar abocaments incontrolats d'olis o altres hidrocarburs i ciments. Totes aquelles activitats que comporten risc d'abocaments d'hidrocarburs s'efectuaran en llocs disposats a aquest efecte, com són els parcs de maquinària o en tallers autoritzats. En cas de produir-se abocaments accidentals s'hauran de prendre les mesures oportunes per a la seua ràpida neteja i així evitar l'afecció del subsòl per substàncies contaminants. Tots els residus generats durant la fase de construcció es gestionaran d'acord amb la naturalesa d'aquests i retirats quan es finalitzen les obres.  
- Cuidar al màxim l'aspecte i execució de l'obra per a minimitzar l'impacte paisatgístic. Es procedirà a la retirada a un abocador autoritzat, una vegada finalitzada l'obra, de tots els materials de rebuig i els excedents de terres procedents de l'excavació. Es cuidarà al màxim l'execució dels treballs constructius per a minimitzar al màxim les possibilitats que es produïsca un incendi. Respecte a l'emissió de pols, es procedirà al reg amb aigua en èpoques seques en aquelles zones on s'estiguen realitzant els treballs. Durant la fase d'explotació, per a minimitzar el possible risc de fugues que puga provocar un incendi degut a causes alienes al projecte en si, es recomana utilitzar en les zones que puguen presentar aquest risc una senyalització de la traça de la conducció més freqüent que l'empleada usualment.  
- Minimitzar l'afecció al sòl. S'haurà de retirar la coberta superficial de sòl vegetal i restituïda una vegada finalitzats els treballs de farcitment de la rasa.  
- Minimitzar l'afecció als llits fluvials. En les zones on existisquen llits fluvials, no s'utilitzaran els marges, riberes i zones de servitud d'aquests per a cap activitat que supose risc de contaminació d'aigües o alteració innecessària dels ecosistemes. En terrenys pròxims a cursos d'aigua s'instal·laran malles o altres dispositius per a evitar els arrossegaments de sòlids procedents dels treballs. Es reconstruirà la morfologia original dels llits.  
- Minimitzar l'afecció a la vegetació. En les zones on existisca arbratge de qualsevol tipus es discorrerà pels camins o corredors entre alineacions arbòries; en cas de no existir aquests camins o corredors, l'amplària de la pista de treball es restringirà el màxim possible. S'efectuaran tots aquells ajustaments de traçat en obra necessaris per a evitar l'afecció a peus arboris. En els encreuaments amb llits d'aigua es respectarà la vegetació de ribera.  
- Minimitzar l'afecció a la fauna. S'efectuaran inspeccions prèvies a l'obertura de la pista de treball per a detectar la possible presència de caus. L'afecció a la fauna avícola es minimitzarà realitzant els treballs constructius en època que no coincidisca amb els períodes de cria.  
- Minimitzar l'afecció al medi humà. Reconstrucció de la morfologia original de les parcel·les. Realització dels treballs en època en què les activitats agràries siguen nul·les o mínimes o posteriorment a la recol·lecció o collita.  
S'adjunta a l'estudi d'impacte ambiental el projecte de restauració ambiental en què s'inclou una sèrie de mesures correctores necessàries per a la restauració de la zona afectada relatives al tractament del sòl i revegetació.  
A més de totes les mesures preventives i correctores que es recullen en l'estudi d'impacte ambiental i en el projecte de restauració, es considera necessari que s'adopten altres mesures addicionals.  
El projecte de restauració ambiental serà dut a terme sota la supervisió dels serveis tècnics del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló que podran introduir les modificacions que estimen necessàries.  
Hauran d'eliminar-se correctament els residus de vegetació evitant-ne la crema.  
Els treballs compliran amb allò que estableix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
Prèviament a l'autorització de l'actuació, hauran de presentar en aquesta Direcció General de Gestió del Medi Natural, informe de la conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
Programa de vigilància ambiental  
El programa de vigilància ambiental tindrà com a objectius el control de l'aplicació correcta i grau d'eficàcia de les mesures preventives i correctores, la mesura i seguiment dels impactes residuals i la detecció i mesura d'altres impactes no previstos.   
Per a la correcta execució de les activitats anteriors es comptarà amb un assistent tècnic ambiental que inspeccionarà totes les labors que es realitzen.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 7 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental, de manera que resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Es considera acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte subministrament de gas natural a Sant Mateu. Antena de Sant Mateu, promogut per Gas Natural, SDG, SA sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que indicat la documentació presentada i complint els condicionants establits en l'apartat segon.   
Segon  
Condicionants per a la realització de les obres:  
1. Prèviament a l'autorització de l'actuació, hauran de presentar en aquesta Direcció General de Gestió del Medi Natural, informe de la conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
2. El replantejament de la traça del gasoducte haurà de ser supervisat pels serveis tècnics del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló per a establir les mesures que s'han d'adoptar en el cas que el traçat afecte exemplars de cultiu de gran port o de valor patrimonial.   
3. En els trams en què el traçat discórrega pròxim a camins s'intentarà aprofitar aquest com a pista de treball.  
4. Prèviament a l'inici de les actuacions s'haurà d'obtenir autorització de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló per a l'ocupació temporal dels camins ramaders afectats pel traçat (assagador del Camí de les Carretes i assagador del Camí Vell de Sant Mateu).  
5. La ubicació de les platges de recollida, depòsits de materials i parcs de maquinària s'establirà sota la supervisió dels serveis tècnics del Servei Territorial de Medi ambient de Castelló, que podran establir els canvis que consideren oportuns.  
6. Els treballs compliran amb el que estableix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals. S'evitarà la crema dels residus de vegetació.   
7. Es realitzarà una selecció dels residus procedents de les obres per al lliurament d'aquests a un gestor autoritzat. En cap cas es podran abandonar els materials sobrants en el mateix emplaçament.   
8. Les actuacions de revegetació es realitzaran sota la supervisió dels serveis tècnics del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló que podran introduir les modificacions que estimen necessàries.  
9. Els canvis d'oli de la maquinària i vehicles implicats en les obres es realitzaran en zones adequades degudament impermeabilitzades, preferentment en tallers autoritzats.  
10. Els treballs s'hauran d'efectuar en èpoques en què no interferisquen en les labors agrícoles i no afecten les collites.  
11. Una vegada finalitzades les obres es restituiran els terrenys a l'estat anterior i es reposaran les servituds i serveis afectats i si es donara el cas es reposaran els murs de pedra en sec.  
12. Si durant l'execució de les obres es produïra qualsevol troballa d'interés històric, arqueològic o paleontològic, s'informarà la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que, en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 3 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 58/05-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de taulells ceràmics  
Promotor: Azulejera Alcorense 1, SL   
Localització: Partida Ramonet s/n, 12654 - Almassora (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Azulejera Alcorense 1, SL, és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...), en les instal·lacions de la qual partida Ramonet s/n del terme municipal d'Almassora (Castelló), fabriquen taulells ceràmics partint de pols atomitzada d'argiles i esmalts, amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el desmantellament d'aquesta al final de la seua vida útil.   
Azulejera Alcorense 1, SL, situada en una parcel·la qualificada com a sòl urbà, d'ús industrial S-5 consolidat, segons el PGOU del municipi d'Almassora.  
La parcel·la té una superfície de 51.008 m², dels quals 36.639 m² estan edificats, afrontant al nord amb altres activitats industrials del sector ceràmic.   
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argila atomitzada, i esmalts i colors ceràmics; i com a fonts d'energia, gas natural i electricitat.  
Les instal·lacions industrials tenen una capacitat de producció anual d'unes 5.600.000 m², equivalent a unes 340 t/dia, amb un producció real de 4.300.000 m², i disposa actualment de 5 línies de fabricació de taulells ceràmics, mitjançant el procés de monococció: premsatge de pols atomitzada, seguit de l'assecament del taulell conformat, esmaltat i serigrafiat de la cara vista, cocció en forns de gas natural, i refredament. I una vegada construït el taulell, classificació, seguit de l'empaquetatge i paletització. Disposa a més amb d'altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara grups de cogeneració, centre de transformació, instal·lació de mòlta i preparació d'esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltat, basses d'aigües de procés decantador de llots de les aigües de procés, xarxa d'aigües pluvials i altres serveis generals com ara emmagatzemament de gasoil, xarxes de gas natural, aire comprimit, magatzem de residus generats, i equipaments auxiliars: oficines, laboratoris, tallers, etc.  
Els esmalts ceràmics són preparats en les seues instal·lacions on té lloc la mòlta per via humida, i addició de colors, dispersants, etc. En la preparació, manipulació i aplicació de l'esmalt sobre el suport ceràmic es produeixen importants quantitats d'aigües residuals contaminades. Aquestes aigües residuals una vegada depurades són abocades a la xarxa municipal de sanejament, que hauran de ser caracteritzades i en cas de donar caràcter de perillositat hauran de ser gestionades per un gestor autoritzat per a aquest tipus de residu.  
Les aigües pluvials i les residuals d'ús sanitari sense tractament són abocades al clavegueram.  
Tramitació administrativa  
La indústria disposa de llicència municipal d'activitat concedida el 20 de juliol de 2001.  
Amb data 6 d'abril de 2004 l'empresa sol·licita a l'Ajuntament informe de la compatibilitat urbanística de l'activitat conforme al planejament urbanístic dels terrenys de referència segons el PGOU vigent, i no hi ha resposta a data actual.  
En data 9 de febrer de 2005 se sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, publicat per la DGQA d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 4942.   
En data 17 de març de 2005 l'Ajuntament d'Almassora, expedeix el certificat de l'Ajuntament d'Almassora en el qual s'assenyala que ha romàs exposat des del 10/2/2005 al 16/3/2005 i transcorregut el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions.  
Amb data 19 d'agost de 2004 es rep, remés per l'Àrea d'Avaluació Ambiental: el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, i en data 8 d'abril de 2005 s'informa que no s'hi van presentar al·legacions en la conselleria de Territori i Habitatge ni en l'Ajuntament.  
Disposa de l'autorització d'abocaments de pluvials de la CHJ de data 19 de juliol de 2004 i autorització municipal de 24 de novembre per a l'abocament de les aigües residuals d'ús sanitari.  
En considerar completa la documentació remesa, s'incoa expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
La fabricació de taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, i origina al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2 Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, encara que molt pròxima a al llit del riu Millars i amb una vulnerabilitat mitjana de contaminació d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia Temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Atés que la situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupat per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats. Si bé hi ha una convivència amb habitatges pròxims pel que hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i establir-se controls addicionals.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, està previst l'emmagatzemament temporal d'aquests, fins a la seua recollida per un gestor extern. Per aquest motiu, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus per gestors per a la recollida dels residus produïts, en tractar-se de gestors autoritzats. En tenir-se, d'altra banda, prevista la gestió de residus perillosos i no perillosos, recuperant-se els llots per valoració dins del sector ceràmic.   
També és ressenyable que es projecta l'abocament zero d'aigües residuals industrials, que són reutilitzades en atomitzador, d'empresa veïna, si bé ha de garantir-se la impermeabilització de les basses d'emmagatzemament.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se'l classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels forns i pols emesa en distints punts del procés, de residus de diferent índole, sorolls i vibracions, com també les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa de l'abastiment d'argiles des de les plantes de fabricació d'argila atomitzada i a les eixides de producte acabat, i són per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats.  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament (en estar la planta en marxa), i en el cessament de l'actuació no necessita mesures correctores addicionals a les exposades per a recuperar les condicions originals.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, havent de ser observades les mesures correctores següents:  
1) Contaminació acústica. Vibracions  
Aporta informe realitzat per un OCA del mesurament d'acústica produïda per la indústria de referència, en el que es conclou que compleix amb la legislació  
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria compta amb un total de 30 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics, que s'han de sotmetre al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
- En la els forns i assecadors: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2, i probablement F i Pb procedents dels esmalts).  
- En la resta d'unitats: Les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificat i dels focus difusos de les operacions de descàrrega i trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en allò que disposa el punt 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els límits en xemeneies dels processos de cocció, assecada i captacions de pols de procés, i en qualsevol cas els establits en el Decret 833/75.  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents dels fugues de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila pel que hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella i cuidant la neteja dels elements del camió.  
Finalment, s'haurà de disposar d'una màquina agranadora amb filtre de captació de pols, per a l'agranada de determinades zones i mantenir net el sòl de la fàbrica en el conjunt d'aquest.  
La indústria es troba recollida en el grup B, del Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cadascun dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i se'n tinga accessibilitat segons s'indica en l'esmentada ordre.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua industrial procedeix d'una captació subterrània autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de les quals s'expressa haver sol·licitat autorització d'enllumenament. L'aigua d'ús sanitari i la de consum humà és la distribuïda per FACSA.  
La parcel·la disposa de xarxa separativa per a la recollida d'aigües pluvials i residuals domèstiques, i es trobant connectada a la xarxa municipal de sanejament on les primeres s'hi aboquen directament.   
Les aigües residuals produïdes per l'empresa són les aigües de les unitats del procés industrial i les aigües sanitàries. Les industrials dels processos d'esmaltació, després de la seua depuració i ulterior eliminació específica del bor són conduïdes per canonada fins al clavegueram municipal de què hauran d'aportar caracterització i quantitat anual gestionada, i en cas necessari, declaració de producció d'aquest residu perillós. Els llots generats en la depuració són gestionats a plantes atomitzadores, de la mateixa manera hauran de ser caracteritzats, i si és el cas gestionar-se per un gestor autoritzat.  
Les xemeneies dels forns i assecadors no tenen sistemes anticontaminació, i els equips disposats per al tractament de gasos en la resta de punts de captació de pols són per via seca, de manera que no generen aigües residuals.  
4) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
A pesar de tractar-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, en la documentació presentada no s'avalua aquest aspecte. Segons s'indica, les basses per a l'emmagatzemament són impermeables.  
5) Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus: llots i aigües (no enumerades en la relació de residus), testet, olis lubricants esgotats, elements d'equips mecànics i ferralles, com ara corrons, filtres d'oli, envasos contaminats, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, paper i cartó contaminat, guants i màscares, aerosols, etc., com també altres no enunciats com ara recipients en desús o deteriorats i les mànegues filtrants. Emmagatzemen els residus temporalment en contenidors especials, sense rebre cap tractament, en una zona projectada a aquest efecte en magatzem cobert, fins a la seua recollida per un gestor autoritzat.   
La neteja de recipients és una labor de gestió que ha d'estar expressament autoritzada per la DG de Qualitat Ambiental, i els llots i aigües generats (previsiblement residus perillosos) han de ser gestionats com a tals.  
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme els mesuraments de soroll i de les emissions gasoses i el control de la generació i gestió d'abocaments d'aigües residuals i residus.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Azulejera Alcorense 1, SL, implantada en la partida Ramonet s/n, del terme municipal d'Almassora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, annexos a aquest i l'estudis d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, hauran de ser adequadament emmagatzemades i entregades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.  
2) El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'hi estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
3) Es comptarà amb l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
4) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
- Mesuraments de les emissions de NOx, CO, F, SO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, F, CO, SO2, Pb i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
- Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
- S'hauran d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb allò que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures s'hauran de completar amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
- El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, es remetrà anualment a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
- Realitzar caracterització dels llots i aigües gestionades amb una empresa atomitzadora.   
5) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
6) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 6 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 314/04 - AIA  
Títol: Sol·licitud de l'autorització d'explotació de la pedrera La Boquera III  
Promotor: Romanense de Mármoles SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant  
Objecte del projecte: Explotació de calcàries dolomítiques  
Localització: Parcel·les 176 i 252 del polígon 43, del municipi de la Romana (Alacant)  
Ref. òrgan substantiu: Exp. MIEXPA/2003/6  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
L'empresa Romanense de Mármoles SL projecta explotar micronetes i biomicrites dolomítiques d'edat juràssic-lies, en una superfície d'uns 108.000 m², situada en les parcel·les 176 i 252 del polígon 43, del municipi de la Romana (Alacant).  
El volum de roques que s'ha d'extraure és de 4.652.600 m³, amb una producció anual de 37.500 m³, un aprofitament comercial del 80% i un volum d'estèrils generat de 930.520 m³. La vida de l'explotació és d'uns 124 anys.  
Els estèrils s'aprofiten com a àrids, servint amb aquest fi al voltant del 85% del volum indicat; la retirada d'aquests de la pedrera i aprofitament posterior el realitzen altres empreses. El volum d'estèrils que no tenen interés comercial arriba a la xifra de 2.824 m³, que es destinen a la restauració de la pedrera. No es preveu la formació de cap runam, perquè els estèrils no retirats per altres empreses s'emmagatzemaran en el buit de la pedrera Matrisa, que dista uns 1.200 metres al sud-est.  
El sistema d'explotació és per bancs de 7 metres d'alçària i amb talús vertical. S'empra fregadora de cadena per a obrir la base dels bancs i perforació de barrinades de xicotet diàmetre en els cantons del banc, per on s'introdueix un fil diamantat, en circuit tancat, per a obrir seccions transversals. Els blocs es voltegen mitjançant carregadora frontal de pneumàtics proveïda de braç empenyedor. El tall i sanejament dels blocs es realitza amb fil diamantat. El volum dels blocs obtinguts oscil·la entre 1,5 i 6 m³. La maquinària de tall treballa amb injecció d'aigua.  
En la restauració es remodelen els bancs d'explotació a altres bancs de 7 metres d'alçària, 25º d'inclinació respecte de l'horitzontal i amb bermes de 7,5 m. Les bermes posseeixen una contrapendent del 2% cap a la cuneta situada al peu del talús. La revegetació es realitza amb espècies autòctones.  
En aquesta pedrera es continuen els fronts d'explotació de la pedrera adjacent la Boquera II, amb una longitud mitjana de 100 m en sentit N-S i direcció SO-NE.  
La maquinària que s'ha d'emprar en la pedrera està constituïda per: una talladora de fil diamantat, una desbrossadora de braç de cadenes, una perforadora, una pala frontal de pneumàtics amb braç empenyedor, un grup electrogen, un compressor i un vehicle per al transport de personal.  
S'empren les següents instal·lacions auxiliars: un magatzem, una caseta de personal i un depòsit d'aigua de 12 m³.  
2. Alternatives  
El promotor ha considerat la idoneïtat dels recursos, l'existència d'explotacions pròximes, a més «[...] l'escassa incidència ambiental de l'extracció en l'emplaçament previst i la disponibilitat dels terrenys han sigut els factors considerats en una segona fase [...]».  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
19.10.04 El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant remet projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental i pla de restauració aportat per Romanense de Mármoles SL i s'obri l'expedient.  
29.10.04 La Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant remet una còpia addicional de l'estudi d'impacte ambiental.  
20.10.05 Es notifica al promotor de l'estat de l'expedient, via òrgan administratiu substantiu, i se li notifica que ha de remetre documentació addicional.   
14.06.05 El titular aporta la documentació requerida a través de l'òrgan substantiu.  
23.06.05 Es requereix al promotor documentació addicional.  
17.08.05 El Servei Territorial d'Indústria remet una petició de pròrroga del promotor per a poder presentar la documentació requerida.  
18.08.05 La Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant remet un escrit del titular on sol·licita una pròrroga per a poder presentar la documentació requerida.  
09.12.05 El Servei Territorial d'Indústria remet la documentació addicional que va ser requerida al promotor.  
11.01.06 Se sol·licita informació addicional a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge.  
2. Informació pública  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar l'anunci en el DOGV número 4605, de 10 d'octubre de 2003, i no s'hi ha presentat cap al·legació en el termini concedit amb aquest fi.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
S'han realitzat unes consultes a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant.  
Informes sectorials  
Segons el pla de camins ramaders facilitat per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, no hi ha camins ramaders que travessen la Boquera III; l'accés a l'esmentada pedrera coincideix puntualment amb dos camins ramaders: l'assagador de Fuente Loca a la Roquera i l'assagador de la Mercadera al Coll de los Machos, sent aquesta última de 20 metres d'amplària legal.  
Afeccions legals  
El planejament urbanístic vigent classifica el sòl on s'exerceix l'activitat com a sòl no urbanitzable de règim comú, on està permesa l'explotació del marbre.  
L'activitat proposada no afecta espais naturals protegits o inclosos en els plans d'ordenació dels recursos naturals (PORN) o plans rectors d'ús i gestió (PRUG), o altres figures desenvolupades per la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
El promotor deposita estèrils sobre la superfície explotada per a suavitzar el perfil del terreny, que serviran com a base de la capa de terra vegetal. En l'apartat 6.1, paràgraf 6, del pla de restauració afirma: "La superfície així constituïda, de 108.000 m², es recobrirà parcialment amb terra vegetal [...]"; si procedeix d'aquesta manera, la revegetació subsegüent seria incompleta, ja que no cobriria tota la superfície.  
Perquè el talús general del terreny restaurat no sobrepasse els 25º de pendent, és necessari que els bancs de restauració posseïsquen bermes amb 7,5 metres d'ample mínim. El traçat d'aquestes no ha de ser rectilini, sinó corbat, a fi que s'integre millor en l'entorn.   
El titular proposa iniciar la restauració en els tres anys previs a l'esgotament de les reserves de cada zona (fase). Podrien donar-se les condicions propícies per a aquest fi abans dels tres anys últims, per la qual cosa es reduiria el lapse temporal durant el qual hi ha l'impacte paisatgístic, l'erosió i la restauració de la gea.   
La revegetació amb espècies autòctones plantades a portell no reprodueix una distribució d'estil natural. Fa falta conformar un patró de plantació on les espècies estiguen distribuïdes aleatòriament, el qual i per repetició origine un aspecte natural.  
Per a dirigir l'escorriment cap a la plaça de la pedrera La Boquera II, és necessari dotar la plaça de La Boquera III d'un pendent del 3% cap al sud-oest, la qual cosa evitarà entollades.   
Les baixants són fonamentals per a canalitzar l'aigua d'escorriment interceptada per la pedrera restaurada, perquè no s'erosionen resulta necessari recobrir-les de grava de grandària adequada.   
El titular explica que part de la maquinària tindrà el manteniment en les instal·lacions de la pedrera, però no explica si el lloc està adequat per a això. Es corre el risc que percolen els fluids de la maquinària cap als aqüífers. El titular ha d'habilitar un lloc amb este fi, proveït de sostre i sòl impermeable.  
L'accés fins a la pedrera discorre des d'un vial asfaltat que passa per les proximitats de Pomares i arriba a la Rambla Honda, on conflueix puntualment amb dos camins ramaders: l'assagador de Fuente LOca a La Roquera i l'assagador de la Mercadera al Coll de los Machos, sent aquesta última de 20 metres d'amplària legal. Es produeix la situació de fet que els veïns del lloc circulen amb els seus vehicles per l'esmentat barranc, l'amplària existent permet la circulació de camions i maquinària i també el trànsit d'animals. És necessari regar el tram d'uns 500 metres per on circulen els vehicles de la pedrera, per a evitar emissions de pols; la velocitat màxima serà de 20 km/h. Es recorda al promotor que correspon a la Confederació Hidrogràfica l'atorgament del permís corresponent.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
Els impactes han sigut identificats i valorats correctament.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental   
Les mesures correctores proposades són adequades, però no es menciona el manteniment de la maquinària en un lloc teulada i amb sòl impermeable.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits prevists en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjuídici de les autoritzacions administratives que hi siguen d'aplicació, el Projecte d'explotació de l'autorització d'axplotació de la pedrera La Boquera III i el pla de restauració d'aquesta, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les condicions enumerades en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. Aquesta resolució està condicionada a l'obtenció de l'informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Esports sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
2. El promotor haurà de seguir el sentit d'avanç de l'explotació mostrat en el plànol núm. 4 de l'annex a l'estudi d'impacte ambiental, de data maig de 2005. Els terrenys es restauraran en el mateix sentit d'avanç que figura en el dit pla.  
3. Cada banc de restauració haurà de posseir una alçària màxima de 7 metres, pendent màxima del talús de 25º i un ample mínim de la berma de set metres i mig.  
4. S'haurà de regar periòdicament el tram de l'assagador Fondo per on circula la maquinària i camions, tantes vegades com siga necessari per a mantenir-lo humit.  
5. S'haurà d'estendre terra vegetal amb un grossària de 0,70 m en tota la superfície explotada.  
6. Les plantacions no seguiran un patró a portell, sinó una distribució aleatòria, tractant de reproduir una distribució natural.   
7. Tan prompte com s'esgoten uns quants bancs, i sense que interferisquen entre si restauració i explotació, s'hauran d'iniciar els treballs de restauració en el banc de major cota, fins a la seua terminació i prosseguiran igualment cap als bancs de cotes més baixes.   
8. La plantació haurà de tenir lloc en el període d'octubre a desembre més pròxim.   
9. En els plans de labors anuals s'haurà de donar prioritat a l'esgotament d'aquells bancs que afavorisquen el compliment de la condició 6ª.  
10. La plaça de pedrera disposarà d'un pendent del 3% cap a la pedrera La Boquera II, perquè l'escorriment discórrega des del NNE al SSO.  
11. Les baixants entre bancs hauran de posseir un recobriment de grava grossa. El pla de vigilància ambiental s'haurà d'ocupar també d'observar que aquests no estan sotmesos a erosió.  
12. Aquella maquinària el manteniment de la qual es realitza en la mateixa explotació haurà de disposar d'un lloc tancat i cobert, proveït de sòl impermeable.   
13. Els residus perillosos s'hauran d'envasar en dipòsits homologats degudament segregats per tipus, envasats, identificats i etiquetats. Disposaran de safates o cubetes que garantisquen el confinament i posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Els esmentats residus s'entregaran a un gestor autoritzat en un termini no superior a 6 mesos.  
14. En cas de descobrir-se avencs o coves durant l'avanç dels treballs, haurà de ser comunicat immediatament a aquesta Direcció General, a fi que siguen inspeccionades per la seua condició d'espais naturals protegits, d'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.  
15. Per a prevenir incendis s'hauran d'observar les normes següents:  
Ha d'existir una franja de 25 metres d'amplària separant la pedrera i la resta d'instal·lacions de la zona forestal contigua, que es trobarà permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a dos terços de l'altura total de cada peu, com també un camí perimetral.  
En cas d'estar situada la pedrera en un lloc de vent fort s'ha d'augmentar la franja de 25 metres a 50 metres, almenys en les direccions dels vents més desfavorables.  
La referida franja de protecció, com també el camí perimetral, que han de separar la pedrera i la resta d'instal·lacions de la zona forestal s'hauran d'integrar en el planejament urbanístic i no afectaran sòl classificat com a forestal.  
La pedrera i instal·lacions hauran de disposar preferentment de dues vies d'accés alternatives, cada una de les quals ha de complir:  
- Una amplària mínima lliure de 5 metres.  
- Un gàlib o alçària mínima de 4 metres.  
- La capacitat portant del vial serà com a mínim de 2.000 kp/m².  
- En els trams corbs, el carril de rodament ha de quedar delimitat per la traça d'una corona circular els radis de la qual mínims han de ser 5,30 m i 12,50 m, amb una amplària lliure per a la circulació de 7,20 metres.  
- Quan no es puga disposar de les dues vies alternatives indicades en el paràgraf anterior, l'accés únic ha de finalitzar en un fons de sac de forma circular de 12,50 metres de radi.  
- Els vials d'accés i les cunetes d'aquests hauran de mantenir-se lliures de vegetació, i disposaran d'una faixa de protecció de 10 metres, a cada costat del camí, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a dues terceres parts de l'alçària total de cada peu.  
- Disposaran dels plans d'autoprotecció d'empresa que recull el pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana (Decret 163/1998, del Govern Valencià).  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 251/5726-JKE.  
Promotor: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Serra  
Objecte projecte: Equipament de sondeig, depòsit i conducció fins a la xarxa. Serra (València).  
Localització: Al terme municipal de Serra (València).  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció d'un dipòsit de 1.500 m³ perquè juntament amb la xarxa de transport projectada servisca per a proveir d'aigua potable la població de Serra, com també, diverses urbanitzacions existents en la zona.  
Característiques del projecte:  
- Dipòsit: de 1.500 m³ de capacitat amb 16 x 31 m i 4 m d'alçària, a la vora hi haurà cambra de claus de 10 x 5 x 3 m. En la parcel·la se situarà una caseta per al pou existent, la bomba i els dispositius d'impulsió de dimensions 6 x 5 x 3 m.  
Les edificacions rebran un tractament superficial a base de pintura de verd pi per a integració en l'entorn. En els desmunts se situaran blocs d'escullera concertada per a contenció de terres.  
- Conducció: des del depòsit a la població amb una longitud de 3.350 m, soterrada en rasa per camí existent. La rasa té una profunditat d'1,5 m. Dispositius per al funcionament correcte: ventoses, desguassos, vàlvules de tall, etc.) en les corresponents arquetes.  
- Línia elèctrica: per al subministrament elèctric als equips situats en el dipòsit es preveu la derivació d'aquesta des de la línia aèria existent en els voltants de la parcel·la d'ubicació. Per a minimitzar l'afecció, la derivació es realitzarà en la intersecció de la línia aèria de mitjana tensió amb el camí del Castell. Des d'allí es construirà una línia subterrània de mitjana tensió que discorrerà pel mateix camí existent, en una longitud de 1.250 m fins a connectar-se al centre de transformació projectat per a la parcel·la del depòsit.  
Tramitació administrativa  
Per l'Ajuntament de Serra es va remetre amb data entrada de 23 de desembre de 2005 el projecte tècnic, l'estudi d'impacte ambiental i resultat de la informació pública. Es va adjuntar certificat de la secretària de l'Ajuntament en relació amb la informació pública (BOP de València núm. 266 de 9 de desembre de 2005) indicant que no s'hi havien produït al·legacions.  
Es va efectuar amb data 13 de gener de 2006 consulta a l'Àrea de Planificació i Ordenació Territorial d'aquesta conselleria en afectar l'àmbit del Parc Natural de la Serra Calderona perquè informara en l'àmbit de les seues competències, com també perquè realitzara qualsevol suggeriment o recomanació que estimaren oportuns.  
Amb data 3 de febrer de 2006 es va remetre per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial d'aquesta conselleria informe del Servei de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi favorable al projecte des del punt de vista de la seua afecció al Parc Natural de la Serra Calderona.  
Consideracions ambientals  
1. El projecte se situa en l'àmbit del Parc Natural de la Serra Calderona a l'est de la població de Serra, constituït per relleus muntanyosos de pendents abruptes ocupats per pinedes de pi blanc (Pinus halepensis), i matolls termòfils tipus romerars i albaidars i coscollars amb llentiscle i margalló. Hi ha zones ocupades per camps de cultiu de secà, abandonats i en ús. En un dels relleus muntanyosos es troba el Castell de Serra. Paisatgísticament i ambientalment es tracta d'una zona d'alt valor.  
2. Les conduccions i la línia elèctrica discorren per zones forestals de valor alt en general però soterrades per camins existents, per la qual cosa l'impacte que s'ha d'ocasionar es redueix considerablement sent de caràcter temporal. Especialment positiu des d'un punt de vista paisatgístic i de la fauna és el soterrament de la línia elèctrica per camí existent.   
La ubicació del depòsit és a la vora de camí existent en camps de cultiu afectant molt puntualment terreny forestal, estimant-se que l'impacte durant l'execució serà temporal i de radi d'acció limitat. La ubicació de les instal·lacions del dipòsit ocasionaran un impacte en el paisatge puntual i durant la fase de funcionament l'impacte per soroll generat serà puntual i de radi d'acció limitat i en principi lleu-moderat.  
Es considera que el projecte ocasionarà un impacte ambiental en el medi en principi moderat, sent necessari, no obstant, l'adopció de mesures preventives i correctores per a evitar o reduir l'impacte ambiental previsible que s'ha d'ocasionar.  
3. De l'estudi d'impacte ambiental es destaquen les següents mesures correctores:  
- Reg amb camió cisterna dels trams de camins de terra pels quals passen maquinària pesant i de transport per a reduir la producció de pols.  
- Reposició de serveis i servituds.  
- Les terres sobrants es portaran a un abocador, i cas de ser útils com a sòl es procurarà, mitjançant la distribució d'aquestes, guanyar terres ermes per al cultiu.  
Es considera necessari adoptar mesures preventives i correctores addicionals a les previstes en l'estudi d'impacte ambiental com també modificar alguna de les propostes, en especial la intervenció dels agents ambientals i serveis tècnics del Parc Natural de la Serra Calderona per a reduir l'afecció a la vegetació, fauna i paisatge. Es considera necessari assegurar una adequada destinació dels materials sobrants de les obres.  
Respecte a la possible afecció al patrimoni cultural valencià les actuacions discorren soterrades per camins i la parcel·la del dipòsit està situada en camps de cultiu i no es coneix en la zona on se situen jaciments arqueològics d'acord amb l'estudi presentat, havent, no obstant, d'informar immediatament la conselleria de Cultura de qualsevol descobriment per a adoptar les mesures oportunes al respecte. El traçat de la conducció d'aigua descrit en el projecte no coincideix en tot el seu trajecte amb el de l'estudi d'impacte ambiental, sent més llarg en el primer cas. S'ha comprovat que en el traçat que figura en el projecte la conducció discorre pel pont del barranc dels Castellets que consta en l'inventari de béns etnològics de la conselleria de Cultura, encreuant-se segons sembla soterrada la canonada per ell. Es considera que en aquest punt en concret s'han de seguir les determinacions que establisca, cas de considerar-les necessàries, la conselleria de Cultura.   
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I, apartat 2 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental i article 162 apartat b del Decret 9871995, de 16 de maig, del Govern Valencià que aprova el reglament de la Llei forestal de la Comunitat Valenciana.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'Impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 48381045, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes  
Resolc  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'equipament de sondeig, depòsit i conducció fins a la xarxa (Serra), al terme municipal de Serra (València), el promotor del qual és la conselleria d'Infraestructures i Transport, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, com també del compliment d'allò que estableix la documentació aportada i l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicionants:  
1. Supervisió prèvia de la zona amb suficient antelació pels agents ambientals de la zona per si és necessari adoptar alguna mesura preventiva o correctora respecte a la fauna i vegetació.  
2. La conducció i línia elèctrica discorreran, tal com s'indica en l'estudi, soterrades pels camins existents, portant especial atenció durant l'execució a utilitzar els camins existents per a evitar o reduir l'afecció a la vegetació circumdant. Respecte a les zones d'abassegament de material, parc de maquinària i zones d'abassegament temporal del material extret de rases s'utilitzaran els camins existents, camps de cultiu i aquelles zones d'escàs valor que es determinen pels agents ambientals de la zona, i una vegada acabades les obres es restaurarà la zona en cas de ser necessari, i tal com es determine pels serveis tècnics del parc natural.  
3. Respecte a la integració paisatgística de les instal·lacions (colorit d'instal·lacions, possibles plantacions, etc.) en la parcel·la del depòsit, se seguiran les determinacions que establisquen els serveis tècnics del Parc Natural de la Serra Calderona, cas d'estimar-les necessàries. Es recomana, entorn de les instal·lacions per a millorar la integració paisatgística, cas de ser possible i convenient, la plantació d'espècies arbustives i arbòries autòctones pròpies de la vegetació forestal de la zona o de cultiu tradicional en aquesta: pi blanc (Pinus halepensis), llentiscle (Pistacia lentiscus), aladern (Rhamnus alaternus), romer (Rosmarinus officinalis), olivera (Olea europaea), garrofera (Ceratonia siliqua), lledoner o llidoner (Celtis australis), etc.  
4. Els materials procedents de les excavacions que s'han de fer, en el cas de no poder reutilitzar-se en l'obra mateix, es retiraran a abocadors autoritzats o s'aplicarà el que estableix el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment.  
En cas de necessitar extraure materials per a les obres, aquests procediran de pedreres legalitzades.  
5. En cas d'afecció a camí ramader s'haurà de complir el que estableix la Llei de camins ramaders.  
6. En cas de descobrir-se restes arqueològiques, paleontològiques o etnogràfiques durant l'execució del projecte es comunicarà immediatament a la conselleria de Cultura i s'haurà de complir el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei del patrimoni cultural valencià. Respecte a l'encreuament per carretera del pont del barranc dels Castellets se seguiran les determinacions que indique la conselleria de Cultura, en cas de ser necessàries.  
7. S'obtindrà autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte al pou.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 69/05-AIA  
Títol: Explotació avícola d'engreixament  
Promotor: Avícola El Colmenar, SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Utiel (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat avícola d'engreixament  
Localització: Paratge Cuesta Miota, polígon 19, parcel·la 221-a, del terme municipal d'Utiel (València)  
Descripció del projecte  
- Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'inici d'una activitat avícola d'engreixament de pollastres, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, es descriuen en els apartats següents.  
L'activitat consisteix en la recepció de pollastres amb un dia d'edat, els quals s'engreixaran fins a aconseguir uns 2 kg, moment en què es destinaran a escorxador. Es realitzaran 5 cicles/any. Després de cada cicle d'engreixament, s'efectuarà un buit sanitari d'uns deu dies.  
L'explotació estarà constituïda per dues naus de 1.568 m² cada una. La capacitat total de l'explotació ascendirà a 48.000 pollastres d'engreixament/cicle.  
Els pollastres s'engreixaran sobre llit de jaç. Es generaran 960 t de gallinassa/any, que serà retirada per una empresa aliena a l'explotació després de cada cicle d'engreixament per a la valoració d'aquesta com a adob orgànic per a una explotació de xampinyó (s'aporta contracte de retirada de gallinassa, per a una capacitat en l'explotació de 60.000 pollastres, subscrit amb l'empresa Reciman Societat Cooperativa, CIF: A-28.343.555, amb domicili social en el carrer Federico Muelas, núm. 8, en el terme municipal de Villalpardo (Conca)). Es disposarà de femer en l'explotació, amb una capacitat d'emmagatzemament per a 4 mesos de 640 m³.  
Els cadàvers que es produïsquen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
Com a mesures higienicosanitàries que s'han d'establir en l'explotació, s'inclou la instal·lació de gual sanitari a l'entrada de l'explotació com també la col·locació de malles mosquiteres en les finestres. Per a minimitzar l'emissió d'olors, s'aplicarà una solució de superfosfat de calç en la superfície de les naus.  
El consum d'aigua previst serà de 3.066,5 m³/any. El proveïment d'aigua potable es realitzarà des d'un pou localitzat en la finca, del qual es disposa concessió per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
L'explotació es localitza a més de 4 km del nucli de població.  
Tramitació administrativa  
- Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El projecte d'activitat, l'expedient municipal i el primer estudi d'impacte ambiental es remet per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge en data 9 de maig de 2005.  
El promotor remet, amb registre d'entrada de 19 de gener de 2006, el segon estudi d'impacte ambiental i els informes favorables de l'organisme de conca competent i prospecció arqueològica i etnològica, després del requeriment de documentació efectuat per aquesta Direcció en data de 17 de maig de 2005.  
La informació pública es realitza en el BOP de València núm. 300, de 17 de novembre de 2004, sense que s'hi presenten al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull la informació següent:  
- Informe favorable de l'alcaldia a càrrec de l'enginyer industrial municipal.  
- Informe de l'aparellador municipal en què s'indica que l'explotació s'ajusta a les ordenances municipals que resulten d'aplicació i a la normativa del planejament urbanístic municipal.   
- Informació pública en el tauler d'edictes de l'Ajuntament i als veïns limítrofs a l'activitat sense presentar-se al·legacions.  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge.  
- Informe favorable del veterinari oficial del Centre de Salut Pública.  
A més s'aporten:  
- Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb registre d'eixida de 25 d'octubre de 2005, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte des d'un pou legalitzat, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
- Informe favorable de no-afecció durant els treballs de prospecció arqueològica i paleontològica, emés per la Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià, previ a l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei 47/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable compatible amb l'ús previst, segons normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals, plans rectors d'ús i gestió aprovats o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94. d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Tampoc es produeix afecció sobre forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració ni en camins ramaders.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs únicament una descripció del medi, sense estudiar a continuació els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, passant directament a valorar els impactes que es considera que causarà l'actuació sobre el medi.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, dedicada principalment al cultiu de vinya, olivera i ametler.  
Els elements ambientals més destacables, susceptibles de ser afectats pel projecte són:   
- El sòl, per la contaminació associada a la gestió inadequada de la gallinassa com a adob orgànic. En aquest cas, serà una afecció aliena a l'explotació, ja que la gallinassa la retira una empresa autoritzada.  
- L'aigua, per contaminació per lixiviats procedents de la gallinassa.  
- L'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació del residu orgànic.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
La identificació d'impactes s'ha dut a terme sense recórrer a una matriu d'impactes, descrivint-los individualment. S'ha avaluat distints impactes ocasionats per l'activitat, no considerant rellevant cap dels possibles impactes produïts, com poden produir-se sobre l'aire, per emissió d'olors i sobre el sòl, per contaminació associada a una mala gestió de la gallinassa generada en l'explotació.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha establit una sèrie de mesures protectores (que majoritàriament són també correctores), tant per a la fase de construcció com de funcionament, entre les quals s'inclou:  
- Construcció d'un femer per a contenir la gallinassa en el cas que no se'n sincronitze la retirada de les naus amb l'inici d'un nou cicle d'engreixament.  
- Aplicació en el sòl de les naus de solució de superfosfat de calç amb efecte desodorant per a minimitzar l'emissió d'olors.  
- Utilització de solera de formigó en l'interior de les naus per a assegurar l'absència de filtracions de lixiviats en el terreny.  
S'inclou un programa de vigilància ambiental en el document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental (aquest programa hauria d'aparéixer també en el mateix estudi).  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'Impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb l'establiment dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
L'activitat es considera viable des del punt de vista ambiental, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'Impacte ambiental, com també en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja avícola de broilers, situada al terme municipal d'Utiel (València), promoguda per Avícola El Colmenar, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- S'ha declarat que la gallinassa és retirada després de cada cicle d'engreixament per l'empresa Reciman Societat Cooperativa, amb CIF 54844357 r domicili social al C/ Federico Muelas, 8, de Villalpardo (Conca). Abans de la finalització de la vigència del contracte, haurà d'assegurar-se'n la renovació, de manera que continue retirant-se la gallinassa de l'explotació, evitant-se'n així l'acumulació.  
- Es disposarà de femer en l'explotació perfectament impermeabilitzat, amb lleuger pendent, de manera que es canalitzen els possibles lixiviats que puguen generar-se en el muntó, cap a cubeta de recollida de lixiviats, tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.   
- S'assegurarà la correcta impermeabilització de les naus on s'alberga els pollastres, com també del femer.  
- A l'entrada de l'explotació es col·locarà un sistema de desinfecció del trànsit rodat que hi accedisca.  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació com també sistema protector que impedisca l'accés de vectors a la nau, com ara malla metàl·lica o semblant.  
- Abans de l'inici de l'activitat s'haurà de presentar contracte amb una empresa gestora autoritzada per a la retirada de cadàvers d'acord amb allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que pogueren produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat. Els residus assimilables a urbans, hauran de destinar-se a ecoparc, o ser gestionats a través del servei municipal de recollida de fems; els olis lubricants usats de motors i màquines de l'explotació, es portaran a centres especialitzats per al reciclat d'aquests.  
- Una vegada emés l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei 47/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià es presentarà en aquesta Direcció General.  
- El programa de vigilància ambiental establit garantirà el compliment de totes les mesures protectores i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració, i haurà de presentar-se, tal com s'indica, una memòria anual on se'n comprove l'eficàcia.  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon   
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la manera reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 63/05-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de taulells ceràmics  
Promotor: Azulejos Alcor 1, SL   
Localització: Camí Prats s/n, 12047 - l'Alcora (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana   
Descripció del projecte  
Objecte del projecte   
Azulejos Alcor 1, SL, és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia), en les instal·lacions de la qual del camí Prats s/n, del terme municipal de l'Alcora (Castelló), fabriquen taulells ceràmics partint de pols atomitzada d'argiles i esmalts, amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el seu desmantellament al final de la vida útil d'aquesta.   
Azulejos Alcor 1, SL, situada en una parcel·la qualificada com a sòl urbà industrial 4-B, segons el PGOU del municipi de l'Alcora.  
La parcel·la té una superfície de 27.894 m², dels quals 16.390 m² estan construïts, afrontant al nord, est i oest, amb altres activitats industrials del sector ceràmic.   
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argila atomitzada, i esmalts i colors ceràmics; i com a fonts d'energia, gas natural i electricitat.  
Les instal·lacions industrials tenen una capacitat de producció anual d'unes 3.630.000 t, equivalent a unes 220 t/dia, i disposa actualment de 2 línies de fabricació de taulells ceràmics (una de gres i una altra de porosa), mitjançant el procés de monococció,: premsatge de pols atomitzada, seguit de l'assecament del taulell conformat, esmaltat i serigrafiat de la cara vista, cocció en forn de gas natural, i refredament. I una vegada construït el taulell, classificació, seguit de l'empaquetatge i paletització. Disposa a més amb altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara grup de cogeneració mitjançant motor de gas, centre de transformació, instal·lació de mòlta i preparació d'esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltat, basses d'aigües de procés d'on són conduïdes per canonada fins a la planta d'Azuliber 1, SL, sense cap tractament, xarxa d'aigües pluvials i altres serveis generals com ara emmagatzemament de gasoil, xarxes de gas natural, aire comprimit, magatzem de residus generats, i equipaments auxiliars: oficines, laboratoris, tallers, etc.  
Els esmalts ceràmics són preparats en les seues instal·lacions on té lloc la mòlta per via humida, i addició de colors, dispersants, etc. En la preparació, manipulació i aplicació de l'esmalt sobre el suport ceràmic es produeixen importants quantitats d'aigües residuals contaminades. Aquestes aigües residuals hauran de ser caracteritzades i en cas de donar caràcter de perillositat hauran de ser gestionades per un gestor autoritzat per a aquest tipus de residu.  
Les aigües pluvials i les residuals d'ús sanitari sense tractament són abocades al clavegueram.  
Tramitació administrativa  
La indústria disposa de llicència municipal d'activitat, concedida per a l'última ampliació el 20 de febrer de 2003.  
En data 27 de juny de 1995 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer va autoritzar l'extracció d'aigües, limitant-se-li a 7.000 m³, i ús exclusiu en la finca.  
En data 30 de gener de 2003, l'Ajuntament autoritza l'abocament d'aigües residuals d'origen higienicosanitari a la xarxa de clavegueram.  
Amb data 4 d'octubre de 2004 es rep, remés per l'Àrea d'Avaluació Ambiental: el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, i en data 22 de març de 2005 s'informa que no es van presentar al·legacions en la conselleria de Territori i Habitatge ni en l'Ajuntament.  
En data 14 de gener de 2005 se sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, publicat per la DGCA d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 4942.  
En data 21 de febrer de 2005 l'Ajuntament emet certificat d'inexistència d'al·legacions en relació amb l'exposició al públic.  
En considerar completa la documentació remesa, s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que pertoque obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La fabricació de taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, originant al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2 Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, i amb una vulnerabilitat baixa de contaminació d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia Temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Atés que la situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupat per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veurà molt lleugerament afectat. Si bé hi ha una convivència amb habitatges pròxims per la qual cosa hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i establir-se controls addicionals.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, està previst l'emmagatzemament temporal d'aquests, fins a la recollida d'aquests per un gestor extern. Per aquest motiu, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus per gestors per a la recollida dels residus produïts, en tractar-se de gestors autoritzats. En tenir-se, d'altra banda, prevista la gestió de residus perillosos i no perillosos, recuperant-se els llots per valoració dins del sector ceràmic.   
També és ressenyable que es projecta l'abocament zero d'aigües residuals industrials, que són reutilitzades en atomitzador, d'empresa veïna, si bé ha de garantir-se la impermeabilització de les basses d'emmagatzemament.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se'l classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels forns i pols emesa en diversos punts del procés, de residus de diferent índole, sorolls i vibracions, com també les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa de l'abastiment d'argiles des de les plantes de fabricació d'argila atomitzada i a les eixides de producte acabat, i són per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats.  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament (en estar la planta en marxa), i en el cessament de l'actuació no necessita mesures correctores addicionals a les exposades per a recuperar les condicions originals.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, havent de ser observades les següents mesures correctores:  
1) Contaminació acústica. Vibracions.  
Aporta informe realitzat per un OCA del mesurament d'acústica produïda per la indústria de referència en què es conclou que compleix amb la legislació.  
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria compta amb un total d'11 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics, que s'han de sotmetre al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
- En la els forns i assecadors: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2, i probablement F i Pb procedents dels esmalts).  
- En la resta d'unitats: Les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificat i dels focus difusos de les operacions de descàrrega i trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en allò que disposa el punt 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'hi estableixen els límits de en xemeneies dels processos de cocció, assecada i captacions de pols de procés, i en qualsevol cas els establits en el Decret 833/75.  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents de les fugues de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila per la qual cosa hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella i cuidant la neteja dels elements del camió.  
Finalment, s'haurà de disposar d'una màquina agranadora amb filtre de captació de pols, per a l'agranat de determinades zones i mantenir net el sòl de la fàbrica en el seu conjunt.  
La indústria es troba recollida en el grup B, del catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del Llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es tinga accessibilitat a aquests segons s'indica en l'esmentada ordre.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua industrial procedeix d'una captació subterrània autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de les quals disposa autorització d'enllumenament.   
La parcel·la disposa de xarxa separativa per a la recollida d'aigües pluvials i residuals domèstiques, trobant-se connectada a la xarxa municipal de sanejament on s'aboquen directament.   
Les aigües residuals produïdes per l'empresa són les aigües de les unitats del procés industrial i les aigües sanitàries. Les industrials dels processos d'esmaltació, són conduïdes per canonada fins a Azuliber1, SL, sent recuperades en el procés d'atomització d'argiles, de les quals hauran d'aportar caracterització i quantitat anual gestionada, i en cas necessari, declaració de producció d'aquest residu perillós. Pel fet de no haver-hi depuració, no es generen fangs de depuració.  
Les xemeneies dels forns i assecadors no tenen sistemes anticontaminació, i els equips disposats per al tractament de gasos en la resta de punts de captació de pols són per via seca, de manera que no generen aigües residuals.  
4) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per la qual cosa l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
Malgrat que es tracta d'una activitat potencialment contaminant del sòl, en la documentació presentada no s'avalua aquest aspecte. Segons s'indica, les basses per a l'emmagatzemament són impermeables.  
5) Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus: llots i aigües (no enumerades en la relació de residus), testet, olis lubricants esgotats, elements d'equips mecànics i ferralles, com ara corrons, filtres d'oli, envasos contaminats, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, paper i cartró contaminat, guants i màscares, aerosols, etc., com també altres no enunciats com ara els recipients en desús o deteriorats i les mànegues filtrants. Emmagatzemen els residus temporalment en contenidors especials, sense rebre cap tractament, en una zona projectada a aquest efecte en magatzem cobert, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.   
No s'especifica si realitzen les labors de neteja de recipients d'esmalts i preparacions servides en emulsió. La neteja de recipients és una labor de gestió que ha d'estar expressament autoritzada per la DG de Qualitat Ambiental, i els llots i aigües generats (previsiblement residus perillosos) han de ser gestionats com a tals.  
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme els mesuraments de soroll i de les emissions gasoses i el control de la generació i gestió d'abocaments d'aigües residuals i residus.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornat es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Azulejos Alcor 1, SL, implantada en el camí Prats s/n, del terme municipal de l'Alcora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, annexos a aquest i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) Hauran d'aportar l'autorització d'abocaments de pluvials i de les aigües residuals d'ús sanitari, i ajustar-se a la qualitat i condicions establides en l'ordenança municipal a aquest efecte.  
2) Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, seran adequadament emmagatzemades i entregades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.  
3) Es comptarà amb l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
4) El programa de vigilància ambiental, es remetrà anualment a la Direcció General de Qualitat Ambiental, constant:  
- La caracterització dels llots i aigües gestionades amb empresa atomitzadora.   
5) El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
6) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
7) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no pot interposar-se cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 201/05-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de taulells ceràmics  
Promotor: Marazzi Iberia, SA   
Localització: Ctra. N-340, km 63,8 - Castelló  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Marazzi Iberia, SA, és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...), en les instal·lacions de la qual la ctra N-340, km 63,8 del terme municipal de Castelló, fabriquen taulells ceràmics partint de pols atomitzada d'argiles (fabricat en les seues instal·lacions) i esmalts ceràmics (alguns preparats en les seues instal·lacions partint de frites i colors ceràmics), amb una capacitat de producció tal que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, i és objecte d'ampliació en una fracció molt xicoteta, respecte a les instal·lacions existents, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el seu desmantellament al final de la vida útil d'aquest.   
Marazzi Iberia, SA, situada en una parcel·la qualificada com a sòl urbanitzable ús industrial, estant permesa l'activitat segons el PGMOU del municipi de Castelló, segons certificat de l'Ajuntament de 4 de maig de 2004.  
Disposen d'un pou de captació d'aigües que proveeixen, de la qual aporten d'autorització d'enllumenament de data 31 d'agost de 1981 i sol·licitud de concessió administrativa de data 3 de novembre de 1995 a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i no consta la preceptiva llicència actualitzada de l'organisme de conca.  
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argiles, aigua, esmalts i colors ceràmics, com també residus, com ara fangs i suspensions procedents de la preparació d'esmalts d'altres indústries del sector ceràmic, i disposa amb aquest fi d'autorització administrativa com a gestor de valoració de residus no perillosos; i com a fonts d'energia, gas natural i electricitat.  
Les instal·lacions industrials disposen d'una superfície edificada de 30.758 m² en una parcel·la de 64.853 m², i tenen una capacitat de producció anual de 5.600.000 m², equivalent a unes 340 t/dia; disposen d'una unitat d'atomització d'argila i 3 línies de fabricació de taulells ceràmics mitjançant el procés de monococció, i dues línies de tercer foc, i existeix a més una unitat de cogeneració, els gasos calents de fuga de la qual són empleats en les unitats d'atomització; i realitzen les operacions bàsiques següents: Mòlta d'argiles, preparació de barbotina i atomització d'argiles, magatzem d'argila atomitzada, premsatge de pols atomitzada, seguit de l'assecament del taulell conformat, esmaltació i serigrafia de la cara vista, cocció en forn de gas natural, i refredament. I una vegada construït el taulell, classificació, seguit de l'empaquetatge i paletització. Disposa a més d'altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara centre de transformació, instal·lació de mòlta i preparació d'esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltat, basses d'aigües de procés, sent reciclades a l'atomitzador, xarxa d'aigües pluvials i altres serveis generals com ara emmagatzemament de gasoil, xarxes de gas natural, aire comprimit, magatzem de residus generats, i equipaments auxiliars: oficines, laboratoris, tallers, etc.  
Els esmalts ceràmics són preparats en les seues instal·lacions on té lloc la mòlta per via humida, i addició de colors, dispersants, etc. En la preparació, manipulació i aplicació de l'esmalt sobre el suport ceràmic es produeixen importants quantitats d'aigües residuals contaminades. Aquestes aigües residuals són reciclades en l'atomitzador, que hauran de ser caracteritzades i en cas de donar caràcter de perillositat hauran de ser gestionades per un gestor autoritzat per a aquest tipus de residu.  
Les aigües pluvials i les residuals d'ús sanitari sense tractament són abocades al clavegueram. Existeix una xicoteta fossa sèptica per als lavabos de fàbrica, i es gestionen els llots a EDAR.   
Tramitació administrativa  
Amb data 19 de gener de 2005 es rep, remés per l'Àrea d'Avaluació Ambiental: el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència.  
En data 8 de juny de 2005 se sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, publicat per la DGCA d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 5023.  
En data 29 de juliol de 2005 l'Ajuntament emet certificat d'inexistència d'al·legacions en relació amb l'exposició al públic.  
Atés suficient la documentació remesa, s'incoa expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
La gestió de residus està específicament regulada per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa caldrà ajustar-se a allò dicta la Direcció General de Qualitat ambiental en l'autorització de gestió concedida.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La fabricació de taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, i origina al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2 Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, i amb una vulnerabilitat molt baixa de contaminació d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia Temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
No disposa d'autorització d'enllumenament d'aigües, per la qual cosa l'autorització ambiental vindrà condicionada a l'atorgament d'aquesta.  
La situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupada per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, per la qual cosa els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats. Atés que hi ha una convivència amb habitatges pròxims, hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i establir-se autocontrols addicionals.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, està previst l'emmagatzemament temporal d'aquests, fins a la recollida d'aquests per un gestor extern. Per aquest motiu, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus per gestors per a la recollida dels residus produïts, en tractar-se de gestors autoritzats, i en tenir-se, d'altra banda, prevista la gestió de residus perillosos i no perillosos, recuperant-se els fangs per valoració dins del sector ceràmic.   
També és ressenyable que es projecta l'abocament zero d'aigües residuals industrials, que són reutilitzades en l'atomitzador, si bé ha de garantir-se la impermeabilització de les basses d'emmagatzemament.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se'l classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels atomitzadors i forns, i la pols emesa en distints punts del procés, de residus de diferent índole, sorolls i vibracions, com també les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa del proveïment d'argiles des de les pedreres i a les eixides de producte acabat, sent per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats.  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament (en estar la planta en marxa), i en el cessament de l'actuació no necessita mesures correctores addicionals a les exposades per a recuperar les condicions originals.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, havent de ser observades les següents mesures correctores:  
1) Contaminació acústica. Vibracions  
Aporta un informe realitzat per un OCA del mesurament d'acústica produïda per la indústria, en el qual s'assenyala que se sobrepassen els límits exigibles per la legislació vigent. Pel que haurà de realitzar-se una auditoria en aquest sentit i actuar sobre les instal·lacions per a garantir-se el compliment de la legislació vigent. Queda supeditada la declaració d'impacte ambiental a la superació d'aquest punt.  
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposarà d'un total de 26 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics, després de les modificacions introduïdes, els quals s'han de sotmetre al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
- En els forns, assecadors i atomitzadors: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2, i probablement F i Pb procedents dels esmalts).  
- En la resta d'unitats: les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificat i dels focus difusos de les operacions de descàrrega i trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en el que disposa el punt 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millores tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els límits en xemeneies dels processos de cocció, assecament i captacions de pols de procés, i en qualsevol cas els establits en el Decret 833/75, i tenint en consideració que en l'atomitzador es reciclen aigües de preparació d'esmalts, hauran de controlar-se les emissions de fluorurs.  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents de les fuites de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila pel que hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella i cuidant la neteja dels elements del camió.  
Finalment, s'haurà de disposar d'una màquina agranadora amb filtre de captació de pols, per a l'agranada de determinades zones i mantenir net el sòl de la fàbrica en el seu conjunt.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua industrial prové d'una captació subterrània situada en la seua parcel·la, autoritzada el 1981 per la Delegació Provincial de Mines, de les quals no es disposa autorització actualitzada d'enllumenament per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
La parcel·la disposa de xarxa separativa per a la recollida d'aigües pluvials i residuals domèstiques, i es troba connectada a la xarxa municipal de sanejament on s'aboquen directament.   
Les aigües residuals produïdes per l'empresa són les aigües de les unitats del procés industrial i les aigües sanitàries. Les industrials dels processos d'esmaltació, són recuperades en el procés d'atomització d'argiles, de les quals hauran d'aportar caracterització i quantitat anual gestionada, i en cas necessari, declaració de producció d'aquest residu perillós. Pel fet de no haver-hi depuració, no s'hi generen llots de depuració.  
Les xemeneies dels forns i assecadors no tenen sistemes anticontaminació, i els equips disposats per al tractament de gasos en la resta de punts de captació de pols són per via seca, de manera que no generen aigües residuals.  
4) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
Malgrat tractar-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, en la documentació presentada no s'avalua aquest aspecte. Segons s'indica, les basses per a l'emmagatzemament d'aigües són impermeables.  
5) Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus de les tres categories (inerts, assimilables a urbans i tòxics i perillosos), com ara: testet, olis lubricants esgotats, elements d'equips mecànics i ferralles, com ara corrons, filtres d'oli, pantalles serigràfiques, envasos contaminats, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, pols generada en el bisellament i rectificació, paper i cartó contaminat, restes de laboratori, guants i màscares, aerosols, etc., com també altres no enunciats, com ara les mànegues filtrants deteriorades i els possibles recipients en desús o deteriorats, propis de l'activitat del sector. Emmagatzemen els residus temporalment en contenidors especials, sense rebre cap tractament, en una zona projectada a aquest efecte en magatzem cobert, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.   
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme les inspeccions rutinàries i actuacions preventives i de les emissions gasoses i el control de la generació i gestió d'abocaments d'aigües residuals i residus, no havent explicitat res sobre el control de sorolls.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del gup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornadas troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previsto en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13 (apartat 2) del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, que atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una industria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Marazzi Iberia, SA, implantada en la ctra. N-340, km 63,8, del terme municipal de Castelló, en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, i la resta de documentació que consta en l'expedient, en compliment de la legislació ambiental vigent, sempre que es complisquen les condicions addicionals següents:  
1) Vist que no té autorització d'autorització d'enllumenament d'aigües del pou situat en la seua parcel·la, i com que és imprescindible per a la fabricació prevista, haurà d'aportar la pertinent autorització de l'organisme de conca per a les noves condicions sol·licitades.  
2) Vist que incompleix els nivells de soroll produït per la seua activitat, sobrepassant els nivells d'immissió admissibles en diversos punts haurà d'aportar auditoria acústica amb resultat acceptable, realitzada per OCA en compliment del que estableix el títol lV, capítol ll Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica, i prendre mesures correctores d'aïllament acústic o actuant si fóra necessari en el disseny d'equips o instal·lacions.  
3) Haurà d'aportar l'autorització d'abocament al clavegueram municipal de les aigües residuals i pluvials.  
4) Hauran de controlar els abocaments adequant-se a la qualitat i condicions establits en l'ordenança municipal a aquest efecte.  
5) El programa de vigilància ambiental es remetrà anualment a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
6) Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, seran adequadament emmagatzemades i lliurades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.  
7) El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
8) s'haurà de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
9) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
10) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no pot interposar-se cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.