Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5986, del 01-04-2009 (2009/3364)

RESOLUCIÓ de 2 de març de 2009, del director general de Recursos Humans, per la qual convoca un concurs oposició per a la provisió de vacants de facultatius especialistes de departament de diverses especialitats d'institucions sanitàries de l'Agència Valenciana de Salut.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5986

Data del DOGV
:   01-04-2009

Secció del DOGV
:   II. AUTORITATS I PERSONAL - A) OFERTES D'OCUPACIÓ PÚBLICA, OPOSICIONS I CONCURSOS

Número del document
:   2009/3364


Data del document
:   02-03-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Sanitat

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * concurs administratiu

RESOLUCIÓ de 2 de març de 2009, del director general de Recursos Humans, per la qual convoca un concurs oposició per a la provisió de vacants de facultatius especialistes de departament de diverses especialitats d'institucions sanitàries de l'Agència Valenciana de Salut. [2009/3364]  
S'ha publicat el Decret 176/2008, de 21 de novembre de 2008, que aprova l'oferta d'ocupació de personal estatutari adscrit a les institucions sanitàries de la Conselleria de Sanitat per a 2007.  
Atés que l'oferta d'ocupació de personal adscrit a les institucions sanitàries de l'Agència Valenciana de Salut aprovada pel Decret 39/2006, de 24 de març, del Consell de la Generalitat, està pendent d'execució quant a diverses categories.  
Vist que la disposició addicional tercera del Decret 176/2008, de 21 de novembre de 2008, que aprova l'oferta d'ocupació de personal estatutari adscrit a les institucions sanitàries de la Conselleria de Sanitat per a 2007, establix que les places de personal facultatiu que establix l'annex s'han d'acumular, si és el cas, a les de l'oferta d'ocupació de 2005, i es fa la convocatòria d'una especialitat o categoria d'ambdues ofertes d'ocupació conjuntament, es convoca un concurs oposició per a la cobertura de les places anunciades de facultatius especialistes de departament de diverses especialitats d'institucions sanitàries dependents de l'Agència Valenciana de Salut, incloses les places de facultatius especialistes oferides en ambdós decrets.  
Esta convocatòria es regix pel que disposa el capítol III del Decret 7/2003, de 28 de gener, del Consell de la Generalitat, que aprova el Reglament de selecció i provisió de places de personal estatutari al servici d'institucions sanitàries de la Generalitat Valenciana.  
Esta Direcció General de Recursos Humans, fent ús de la competència delegada per l'article 1.3.3 de la Resolució de 19 de febrer de 2009, del director gerent de l'Agència Valenciana de Salut, per la qual publica la delegació per a competències en matèria de personal de l'Agència Valenciana de Salut, i després d'haver consultat les organitzacions sindicals amb representació en la Mesa Sectorial de Sanitat, acorda establir les bases següents.  
Bases de la convocatòria  
1. Normes generals  
1.1. Es convoquen proves selectives per a la provisió de les places vacants que figuren en l'annex III de personal estatutari del grup A, facultatius especialistes de departament de diverses especialitats, d'institucions sanitàries de l'Agència Valenciana de Salut.  
1.2. El procés selectiu es du a terme per mitjà del sistema de concurs oposició.  
1.3. D'acord amb l'article 55 del Decret 7/2003, de 28 de gener, s'establix la reserva de places que s'especifica en l'annex III per a cada especialitat, per a cobrir-les pel torn de promoció interna. Les places que no es cobrisquen per este torn s'acumulen al torn d'accés lliure.  
1.4. Atés el nombre de places convocades s'establix la reserva de places que s'especifica en l'annex III per a cada especialitat, per a persones que tinguen la condició legal de persones amb discapacitat, amb grau de discapacitat igual o superior al 33%, d'acord amb l'article 5.1 del Decret 7/2003, de 28 de gener.  
2. Requisits dels aspirants  
Les condicions per a ser admesos a les proves s'han de tindre en el moment d'acabar-se el termini de presentació de sol·licituds i s'han de mantindre durant tot el procés selectiu, fins al moment de la presa de possessió.  
a) Requisits generals  
2.1. Tindre la nacionalitat espanyola o la de qualsevol altre estat membre de la Unió Europea, o bé la d'un dels estats a què, per tractats internacionals celebrats per la Unió Europea i ratificats per Espanya, s'aplique la lliure circulació de treballadors en els termes en què esta la definix el Tractat Constitutiu de la Unió Europea, o tindre este dret d'acord amb el que preveu el Decret 543/2001, de 18 de maig.  
2.2. Tindre fets els setze anys i no haver arribat a l'edat de jubilació forçosa.  
2.3. Tindre, el títol de llicenciat o doctor i el títol d'especialista expedit pel Ministeri d'Educació, Cultura i Esport, de l'especialitat a què es pretén accedir, dins del termini de sol·licituds especificat en esta convocatòria.  
2.4. Tindre la capacitat funcional necessària per a l'exercici de les tasques que es deriven del nomenament, capacitat que s'ha d'acreditar per mitjà d'un certificat mèdic. La presa de possessió queda supeditada a la superació d'este requisit.  
2.5. No haver sigut separat per mitjà d'un expedient disciplinari del servici de qualsevol servici de salut o administració pública, ni trobar-se inhabilitat amb caràcter ferm per a l'exercici de funcions públiques ni, si és el cas, per a la professió corresponent. En el cas dels nacionals dels altres estats esmentats en el paràgraf 2.1, no trobar-se inhabilitat, per cap sanció o pena, per a l'exercici professional o per a l'accés a funcions o servicis públics en un Estat membre, ni haver sigut separat per una sanció disciplinària de cap de les administracions o servicis públics del país.  
2.6. Haver ingressat els drets d'examen com especifica la base 3 d'esta convocatòria.  
b) Requisits específics per al torn restringit de promoció interna  
Pot concórrer a les proves selectives pel sistema de promoció interna el personal estatutari fix dependent de l'Agència Valenciana de Salut que tinga i acredite durant el termini de presentació de sol·licituds els requisits generals exigits a tots els participants i, a més:  
- Pertànyer a un grup de classificació inferior, siga immediat o no, o a diferent categoria o especialitat del mateix grup.  
- Haver prestat servicis com a personal estatutari fix durant, almenys, dos anys en el grup de procedència.  
c) Requisits específics per a la quota de persones discapacitades  
Les persones que tinguen la condició de discapacitades han d'acreditar el grau de discapacitat i la compatibilitat amb l'exercici de les tasques i funcions pròpies dels llocs de treball que s'han de proveir, per mitjà d'una fotocòpia compulsada de la resolució administrativa de l'òrgan competent de la Conselleria de Benestar Social o, si és el cas, de l'òrgan competent de la comunitat autònoma respectiva, per la qual es reconeix eixa condició. Este document s'ha d'adjuntar a la sol·licitud de participació en les proves.  
d) Moment en què s'ha d'acreditar el compliment dels requisits per a concursar  
La persona aspirant ha d'acreditar els requisits per mitjà de fotocòpies ben compulsades i les ha d'aportar dins del termini establit en la base 6.5 d'esta resolució.  
3. Sol·licituds  
3.1. Les persones interessades a participar en el concurs oposició han d'omplir una sol·licitud que s'ha d'ajustar necessàriament al model que faciliten les direccions territorials de la Conselleria de Sanitat i la Gerència d'Alcoi. L'imprés també es pot descarregar des de la pàgina web de la Conselleria de Sanitat (www.san.gva.es). Els sol·licitants han d'omplir la sol·licitud d'acord amb les instruccions que figuren en l'imprés. El pagament dels drets d'examen (25,30 €) s'ha de fer abans de presentar l'imprés en una de les entitats col·laboradores que figuren el mateix imprés.  
Les persones que acrediten, juntament amb la sol·licitud, la condició de discapacitades estan exemptes del pagament dels drets d'examen, segons que establix la Llei de Taxes de la Generalitat Valenciana.  
També estan exemptes del pagament de drets les persones que acrediten, juntament amb la sol·licitud, la condició de membres de família nombrosa de categoria especial.  
Les persones que acrediten, juntament amb la sol·licitud, la condició de membres de família nombrosa de categoria general tenen una bonificació del 50% dels drets d'examen.  
Pagats els drets d'examen, l'oficina de l'entitat bancària on es fa l'ingrés ha de segellar i datar tots els exemplars de què consta l'imprés, conserva l'exemplar per a l'entitat i en torna la resta a la persona interessada.  
3.2. La instància, segellada per l'entitat bancària, es pot presentar en les unitats de Registre de les dependències administratives següents:  
- 03441 Alacant: c/ Girona, 26.  
- 03088 Alcoi: plaça d'Espanya, 2.  
- 12394 Castelló de la Plana: c/ Hort dels Corders, 12.  
- 46489 València: av. de Ferran el Catòlic, 74.  
O per mitjà de qualsevol de les formes previstes en la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, segons la redacció modificada per la Llei 4/1999.  
Un dels exemplars de la instància queda en poder de la persona interessada i li servix de justificant.  
En cap cas el pagament en l'entitat bancària ni la descàrrega de l'imprés des de la pàgina web de la Conselleria de Sanitat comporta la substitució del tràmit de presentació de la instància en temps i forma segons que s'indica ací.  
3.3. El termini de presentació d'instàncies és d'un mes, comptat a partir de l'endemà de la publicació de la convocatòria en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
3.4. La consignació de dades falses en la instància, o en la documentació aportada pels aspirants, comporta l'exclusió del concurs i la nul·litat de la plaça adjudicada, si és el cas, sense perjuí de les mesures legals que corresponguen.  
3.5. L'adreça que figure en les instàncies es considera l'única vàlida per a notificacions, i són responsabilitat exclusiva de l'aspirant tant les errades en la consignació com la comunicació a l'Agència Valenciana de Salut de qualsevol canvi del domicili.  
3.6. El tribunal ha d'establir, per a les persones amb discapacitat que ho sol·liciten, les adaptacions possibles de temps i mitjans per a la realització de les proves. Per a això, les persones interessades han de formular la petició corresponent en la sol·licitud de participació en la convocatòria. Les adaptacions no poden desvirtuar el caràcter de la prova, la finalitat de la qual és valorar l'aptitud dels aspirants per a les funcions pròpies de la plaça a què concursen.  
3.7. Els aspirants només poden participar a través d'un dels dos sistemes d'accés assenyalats: torn lliure o promoció interna. L'opció pel torn de promoció interna s'ha de formular en la sol·licitud de participació en la convocatòria, en l'espai habilitat per a això. En el cas que l'aspirant no complisca els requisits per a concursar per este torn, la sol·licitud es trasllada automàticament al torn lliure. Els aspirants que opten en la instància pel torn de promoció interna no poden optar a les places assignades al torn lliure. La quota de persones discapacitades està inclosa en el sistema d'accés pel torn lliure.  
4. Admissió i exclusió d'aspirants  
4.1. Acabat el termini de presentació d'instàncies, el director general de Recursos Humans ha d'aprovar, mitjançant una resolució, la llista provisional d'aspirants admesos i exclosos, pel torn lliure i pel torn de promoció interna, amb l'expressió de les causes d'exclusió. També s'ha de publicar la llista dels aspirants admesos directament al segon exercici perquè estan exempts del primer. La llista provisional també s'ha de publicar en els taulers d'anuncis dels Servicis Centrals i de les direccions territorials de la Conselleria de Sanitat.  
Els aspirants exclosos disposen aleshores d'un termini de deu dies hàbils, comptador des de l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la resolució, per a esmenar els defectes apreciats.  
4.2. Una vegada finalitzat el termini d'esmena de defectes, s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la llista definitiva d'aspirants admesos i exclosos. Així mateix, esta llista definitiva s'ha de publicar en els taulers d'anuncis dels Servicis Centrals i de les direccions territorials de la Conselleria de Sanitat.  
En la mateixa resolució per la qual es publica la llista d'admesos i exclosos s'ha d'indicar el lloc, la data i hora de la primera prova, publicació que ha de fer-se amb una antelació mínima de 15 dies naturals a la realització de l'exercici. Esta publicació servix de notificació a les persones interessades.  
5. Tribunal  
5.1. El tribunal l'ha de nomenar el director general de Recursos Humans. La llista dels membres s'ha de publicar amb una antelació d'un mes com a mínim al començament de les proves. El tribunal el componen cinc membres, inclosos el president i el secretari. També s'han de nomenar els suplents respectius. Tres dels vocals han de tindre la titulació requerida per a l'accés a la mateixa categoria i especialitat convocada.  
5.2. Règim de funcionament  
5.2.1. S'apliquen les normes de funcionament i composició del tribunal que establix l'article 6 del Decret 7/2003, de 28 de gener.  
5.2.2. Per a comunicacions i la resta d'incidències, el tribunal té la seu als Servicis Centrals de la Conselleria de Sanitat, c/ Misser Mascó, 31, 46188 València.  
6. Procediment de la convocatòria  
Les proves selectives pel sistema de concurs oposició consistixen en la celebració de cada una de les fases, a fi de determinar l'aptitud dels aspirants i de fixar-ne l'orde de prelació per a la selecció.  
6.1. En la fase d'oposició els aspirants han de fer dos exercicis.  
6.1.1. El primer exercici consistix en la contestació per escrit, en el termini màxim d'una hora, d'un qüestionari de preguntes sobre el contingut dels 63 temes que s'inclouen com a annex II: 3 de normativa general, 7 de normativa sanitària comuna, 3 d'informàtica i 50 del temari específic de la categoria.  
El 15% com a mínim ha de versar sobre el temari no específic de la categoria.  
El qüestionari és de tipus test, en forma de preguntes amb diverses respostes, de les quals només una és la correcta. S'aplica la fórmula de correcció: A-(E/n-1), en la qual A és el nombre d'encerts, E el nombre d'errades i n el nombre de respostes alternatives.  
Estan exempts de fer este exercici els aspirants que es presenten pel torn de promoció interna i opten al mateix grup o grup immediat superior de la seua mateixa àrea de classificació (o sanitària o de gestió i servicis). Este grup d'aspirants constituïx la modalitat 1 de promoció interna.  
Els aspirants que es presenten pel torn de promoció interna i opten a un grup no immediatament superior de la seua mateixa àrea de classificació (o sanitària o de gestió i servicis) han de fer este primer exercici només sobre els 50 temes del temari específic de la categoria. Este grup d'aspirants constituïx la modalitat 2 de promoció interna.  
Els aspirants que es presenten pel torn de promoció interna i opten a qualsevol grup d'àrea diferent de classificació (sanitària a gestió i servicis o viceversa) han de fer este primer exercici només sobre els 7 temes de normativa sanitària comuna, els 3 temes d'informàtica i els 50 temes del temari específic de la categoria. Este grup d'aspirants constituïx la modalitat 3 de promoció interna.  
6.1.2. El segon exercici, de caràcter pràctic, té com a finalitat valorar les aptituds, destreses i capacitat professional dels aspirants en relació amb les funcions pròpies de la categoria a què opten, i versa sobre els 50 temes del temari específic de la categoria que s'inclou en l'annex II.  
6.1.3. Els aspirants són convocats per a cada exercici en crida única, i perden els drets els opositors que no compareguen a fer-lo.  
Els aspirants han d'acreditar la identitat per mitjà de la presentació del DNI, passaport o permís de conduir, i no són vàlides les fotocòpies compulsades d'eixos documents. En cas de robatori o pèrdua, han de presentar la denúncia davant de la policia i un altre document oficial amb foto.  
Els membres del tribunal i el personal col·laborador no permetran l'accés a l'aula on s'ha de fer l'exercici a les persones que compareguen quan s'haja acabat la crida dels aspirants i estiga la porta de l'aula tancada.  
6.1.4. És competència del tribunal la determinació concreta del nombre de preguntes que cal contestar adequadament per a superar cada exercici. Estos criteris s'han de comunicar durant la lectura d'instruccions per a la realització de cada prova.  
La puntuació màxima en la fase d'oposició és de 100 punts, a cada exercici en corresponen 50. Es considera aprovat en cada exercici, i són els dos eliminatoris, l'aspirant que obtinga com a mínim 25 punts.  
Els aspirants presentats pel torn de promoció interna que es presenten al primer exercici reben la qualificació d'aptes o no aptes segons si obtenen la puntuació mínima de 25 punts.  
6.1.5. Acabat el primer exercici, el tribunal ha de fer pública, en els taulers d'anuncis de la seu central de la Conselleria de Sanitat, el full de les respostes de cada exercici. Per a informació només, eixa publicació es fa també en els taulers d'anuncis de les direccions territorials, així com en la pàgina web de la Conselleria de Sanitat (www.san.gva.es).  
Els aspirants disposen d'un termini de 10 dies hàbils, comptador des de l'endemà d'esta publicació, per a fer-hi les al·legacions que consideren pertinents.  
Vistes les al·legacions, el tribunal ha de publicar, de la mateixa forma, el full definitiu de les respostes de l'exercici i la llista dels aspirants que l'aproven, per orde de la puntuació assolida, i també la llista dels aspirants per promoció interna que obtenen la qualificació d'aptes.  
Els aspirants disposen d'un termini de 10 dies hàbils, comptador des de l'endemà d'esta publicació, per a fer-hi les al·legacions que consideren pertinents, que ja no poden ser referides al contingut de l'examen.  
Vistes les al·legacions, el tribunal ha de publicar, de la mateixa manera i almenys amb 48 hores d'antelació, el lloc, la data i l'hora del segon exercici, la llista definitiva d'aspirants aprovats en el primer exercici per cada torn i també la llista d'aspirants que estan directament admesos al segon exercici perquè estan exempts del primer.  
Una vegada acabat el segon exercici, el tribunal ha de fer pública, de la mateixa forma que amb el primer, la relació d'aspirants aprovats per l'orde de puntuació aconseguida.  
Els aspirants disposen d'un termini de 10 dies hàbils, comptador des de l'endemà d'esta publicació, per a fer-hi les al·legacions que consideren pertinents.  
Vistes les al·legacions, el tribunal ha de publicar de la mateixa manera la llista d'aspirants que han superat la fase d'oposició per l'orde de puntuació total. Les llistes dels aspirants aprovats pel torn lliure i pel torn de promoció interna s'han de publicar separades. El torn de promoció interna s'ordena sobre la puntuació màxima de 50 punts corresponent al segon exercici.  
Poden superar la fase d'oposició un nombre d'aspirants superior al de places convocades.  
Els aspirants que hagen superat la fase d'oposició disposen de 15 dies naturals a partir de l'endemà de la publicació de la llista d'aspirants aprovats, per a presentar els documents acreditatius dels mèrits valorables en la fase de concurs segons el barem especificat en l'annex I en les unitats de registre esmentades en la base 3.2. de la convocatòria.  
6.2. En la fase de concurs, a la qual només accedixen els aspirants que hagen superat la fase d'oposició, es valoren els mèrits, d'acord amb l'Orde de 7 de maig de 2007, del conseller de Sanitat, per la qual aprova els barems de mèrits que s'apliquen als processos selectius per a la cobertura de places de personal estatutari al servici d'institucions sanitàries de la Generalitat Valenciana. En l'annex I es reproduïx el barem que s'aplica. La puntuació màxima en esta fase és de 100 punts.  
El tribunal, que només pot valorar la documentació ben acreditada i aportada en temps i forma, pot requerir qualsevol aclariment sobre la documentació. Si el requeriment no s'atén, no es valora el mèrit corresponent. El tribunal també pot sol·licitar als aspirants una còpia traduïda per un traductor jurat dels documents al·legats si estan redactats en idiomes diferents dels oficials a la Comunitat Valenciana.  
6.3. Resolució provisional del concurs oposició  
Acabades la fase d'oposició i la fase de concurs, el tribunal ha de fer pública en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la llista d'aspirants que han arribat fins a este punt del procés selectiu pel torn de promoció interna i d'accés lliure, amb l'especificació de la puntuació total obtinguda en cada fase. Els empats en la puntuació total es resolen en favor de l'aspirant que haja obtingut més puntuació en la fase d'oposició. Si subsistix l'empat, es resol d'acord amb els criteris especificats en el barem de mèrits.  
Els aspirants disposen d'un termini de 10 dies hàbils, comptadors des de l'endemà d'esta publicació, per a fer les al·legacions que consideren pertinents relatives a la puntuació de la fase de concurs.  
6.4. Resolució definitiva del concurs oposició  
Una vegada vistes les al·legacions, la llista ordenada definitiva d'aspirants després de les fases d'oposició i de concurs, pel torn de promoció interna i accés lliure, l'ha de publicar el tribunal de la mateixa manera que la llista provisional.  
Amb vista a garantir la quota de places reservades a persones discapacitades, i en el cas que, seguint l'orde de puntuació dels aspirants d'accés lliure, no es cobrisca el total de places reservades a la quota de persones discapacitades, s'ha d'incloure en els últims llocs amb dret a plaça, per l'orde de la puntuació obtinguda i fins a completar la quota reservada, si hi ha candidats per a això, els aspirants que hagen optat per acollir-se a esta quota i hagen superat la fase de concurs oposició.  
6.5. Sol·licitud de places i entrega de documentació  
El director general de Recursos Humans ha de fer pública, en els taulers d'anuncis de la seu central de la Conselleria de Sanitat, la resolució per la qual s'aprova la llista de places que s'oferixen als aspirants i el procediment perquè estos puguen efectuar l'opció a plaça. Per a l'elecció de destinació, hi ha un termini de 20 dies naturals des de l'endemà de la publicació d'esta resolució.  
Poden sol·licitar una plaça els opositors relacionats en la resolució definitiva del concurs oposició fins a un número d'orde equivalent al nombre total de places oferides en cada torn, més un 25% d'eixa quantitat, amb caràcter de reserva, per als casos de pèrdua, per part d'algun opositor, dels drets derivats de la participació en el procés selectiu.  
Durant este termini de 20 dies naturals, els aspirants han de presentar, a més de la sol·licitud de les places, la documentació següent:  
a) Una fotocòpia compulsada del document nacional d'identitat o passaport.  
b) Una fotocòpia compulsada del títol exigit per a la participació en estes proves selectives.  
c) Una declaració de no estar inhabilitat per a l'exercici professional o l'exercici de funcions públiques i no haver sigut separat, per mitjà d'un expedient disciplinari, del servici de qualssevol de les administracions públiques.  
d) Una certificació, expedida pels servicis mèdics dels servicis de salut, que acredite la capacitat funcional per a l'exercici del lloc de treball. La presa de possessió queda supeditada a la superació d'este requisit.  
e) Els aspirants discapacitats han de presentar una certificació de la Conselleria de Benestar Social o d'un òrgan competent d'altres comunitats autònomes o de l'administració de l'Estat, que acredite eixa condició, així com la capacitat per a exercir les tasques que corresponguen als llocs d'esta convocatòria  
Les persones que, dins del termini fixat, i excepte casos de força major, no presenten la documentació, no poden ser nomenades i queden anul·lades totes les actuacions, sense perjuí de la responsabilitat en què puguen haver incorregut per falsedat en la instància.  
Si un aspirant seleccionat no té algun dels requisits exigits en la convocatòria, el director general de Recursos Humans ha de dictar una resolució amb exposició de motius que declare la pèrdua dels drets a la plaça de què es tracte. Esta resolució pot ser impugnada de la forma determinada en la base 8.  
Els aspirants seleccionats pel sistema de promoció interna tenen preferència per a l'elecció de plaça sobre els procedents del sistema general d'accés lliure.  
Les vacants que s'oferisquen han de correspondre sempre a places bàsiques de la categoria.  
Les places que no es proveïsquen pel sistema de promoció interna s'acumulen a les convocades pel sistema d'accés lliure.  
6.6. Adjudicació de places  
Les places s'han d'adjudicar entre els aspirants d'acord amb la sol·licitud i l'orde de preferència, i per l'orde de la puntuació aconseguida. Perden els drets derivats de la participació en les proves selectives els aspirants que no sol·liciten cap plaça en temps i forma, i també els aspirants als quals, per la puntuació obtinguda en les proves, no els en corresponga cap entre les oferides, i els que no n'obtinguen cap entre les efectivament sol·licitades. Només poden ser declarats aprovats en les proves selectives i, per tant, nomenats, els aspirants que obtinguen una plaça. No es pot nomenar un nombre d'aspirants superior al de places convocades.  
7. Publicació, nomenament i termini de presa de possessió  
Acabat el termini per a la presentació de documents, el director general de Recursos Humans acorda, mitjançant una resolució, el nomenament dels aspirants finalment aprovats, amb la indicació de la plaça que els ha correspost, resolució que s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
El termini de presa de possessió és d'un mes comptat a partir de l'endemà de la publicació d'esta resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana. Perden els drets derivats de la participació en el procés selectiu les persones que, transcorregut eixe termini, no s'hagen incorporat a la destinació, excepte per una causa de força major o impossibilitat. La pèrdua dels drets la declara una resolució que n'explique els motius del director general de Recursos Humans, després del tràmit d'audiència de la persona interessada.  
8. Recursos  
Esta convocatòria, les bases i tots els actes administratius que es dicten per a executar-la poden impugnar-los les persones interessades per mitjà de la interposició del recurs contenciós administratiu davant del Jutjat Contenciós Administratiu de la ciutat de València, en el termini de dos mesos, comptador a partir de la publicació de l'acte recorregut, segons que disposen els articles 109 i 110 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, d'acord amb la redacció modificada per la Llei 4/1999, i també els articles 14.2 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa. Potestativament, poden interposar-hi un recurs de reposició, en el termini d'un mes, d'acord amb els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, segons la redacció modificada per la Llei 4/1999.  
Els recursos contenciosos administratius que s'interposen contra esta convocatòria i els actes successius del procés selectiu s'han d'anunciar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana per a citar a comparéixer les persones interessades.  
Contra les resolucions i els actes de tràmit dictats pel tribunal que ha de jutjar el concurs oposició es pot interposar un recurs d'alçada en el termini d'un mes (articles 107 i 114 de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, segons la redacció modificada per la Llei 4/1999).  
Tot això no impedix que hom use qualsevol altre recurs que considere convenient per al seu dret.  
València, 2 de març de 2009.- El director general de Recursos Humans: José Cano Pascual.  
Annex I  
Barem de mèrits del personal facultatiu  
Este barem es basa en l'Orde de 7 de maig de 2007, publicada en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de 23.05.2007. El full d'autobarem que han d'omplir els participants està disponible en la pàgina web de la Conselleria de Sanitat (www.san.gva.es), en el lloc corresponent a cada categoria, i també en els punts de recollida de les sol·licituds de participació.  
1. Formació acadèmica, fins a un màxim de 10 punts  
1.1. Estudis de llicenciatura, fins a un màxim de 5 punts  
Per cada matrícula d'honor: 5 punts.  
Per cada excel·lent: 4 punts.  
Per cada notable: 2 punts.  
La suma de les puntuacions es dividix pel nombre total d'assignatures obligatòries o troncals avaluades en el pla d'estudis.  
1.2. Estudis de doctorat, fins a un màxim de 5 punts  
1.2.1. Sistema anterior a l'establit pel Reial Decret 185/1985:  
Grau de llicenciatura: 1 punt.  
Superació de la totalitat dels cursos de doctorat: 1 punt.  
1.2.2. Sistema establit pel Reial Decret 185/1985 o pel Reial Decret 778/1998:  
Aspirants que han obtingut els 32 crèdits del programa de doctorat: 1 punt.  
Reconeixement de suficiència investigadora o DEA: 1 punt.  
Els apartats 1.2.1 i 1.2.2 s'exclouen entre si.  
1.2.3. Grau de doctor: 2 punts. Si este grau s'ha aconseguit amb la qualificació cum laude, se suma 1 punt més.  
2. Formació especialitzada, fins a un màxim de 30 punts  
2.1. Titulats superiors que hagen complit el període complet de formació com a residents en l'especialitat de què es tracta (certificat MIR, QUIR, FIR, PIR, BIR..): 22 punts.  
2.2. Titulats superiors que hagen complit el període complet de formació com a residents en un centre estranger amb un programa reconegut de docència per a postgraduats de l'especialitat de què es tracta i amb el títol convalidat pel Ministeri d'Educació i Ciència: 22 punts.  
2.3. Per formació com a especialista en centres acreditats per a la docència en l'especialitat de què es tracta, per un mínim de 2 anys: 8 punts.  
2.4. Haver complit el període complet de formació com a resident en qualsevol especialitat (certificat MIR, QUIR, FIR, PIR, BIR...): 15 punts.  
2.5. Haver complit el període complet de formació com a residents en un centre estranger amb un programa reconegut de docència per a postgraduats en qualsevol especialitat i amb un títol convalidat pel Ministeri d'Educació i Ciència: 15 punts.  
2.6. Per formació com a especialista en centres acreditats per a la docència en qualsevol especialitat, per un mínim de 2 anys: 5 punts.  
Els apartats 2.4, 2.5 i 2.6 únicament es valoren en les convocatòries per a la cobertura de places de les categories per a les quals no s'exigisca una especialitat com a requisit.  
Els apartats 2.1, 2.2, 2.3, 2.4, 2.5 i 2.6 s'exclouen entre si.  
2.7. Es valoren els cursos, cursos superiors, diplomes o màsters que hagen sigut cursats per la persona interessada, segons l'escala següent, fins a un màxim de 8 punts.  
Per la realització de màsters, fins a un màxim de 3 punts.  
Per cada màster: 1 punt.  
Per la realització de cursos o diplomes de duració igual o superior a 100 hores lectives, fins a un màxim de 3 punts.  
Per cada curs superior o diploma: 0,75 punts.  
Per la realització de cursos d'una duració entre 20 i 100 hores lectives, fins a un màxim de 3 punts.  
Per cada curs de 40 o més hores de duració: 0,40 punts.  
Per cada curs de 20 o més hores de duració: 0,20 punts.  
3. Experiència professional, fins a un màxim de 45 punts  
3.1. Per cada mes complet de servicis prestats en la mateixa categoria i especialitat en institucions sanitàries del Sistema Nacional de Salut: 0,30 punts.  
3.2. Per cada mes complet de servicis prestats en un lloc d'alt càrrec, càrrecs intermedis, llocs directius o de lliure designació, o llocs amb funcions d'inspecció de servicis sanitaris, segons l'article 8: 0,20 punts.  
3.3. Per cada mes complet de servicis prestats en una categoria diferent en institucions sanitàries del Sistema Nacional de Salut: 0,15 punts.  
3.4. Per cada mes complet de servicis prestats de caràcter assistencial o de coordinació i direcció en programes de cooperació internacional per convenis o acords organitzats o autoritzats per l'administració pública: 0,15 punts.  
3.5. Per cada mes complet de servicis prestats en la mateixa categoria i especialitat en qualsevol administració pública o en institucions acreditades per a la formació de l'especialitat de què es tracte: 0,05 punts.  
3.6. No es poden valorar per més d'un apartat servicis prestats simultàniament.  
4. Altres activitats, fins a un màxim de 10 punts  
4.1. Per haver fet treballs científics i d'investigació, d'acord amb la taula de càlcul següent, fins a un màxim de 6 punts:  
  
4.2. Professor associat, o titular o catedràtic en ciències de la salut en hospitals amb un conveni específic amb la universitat i amb programa de docència pregraduada, fins a un màxim de 2 punts.  
Per cada curs acadèmic complet: 0,50 punts.  
4.3. Per formar part de comissions clíniques de control de qualitat acreditades en institucions sanitàries públiques, amb una certificació emesa pel director de la comissió, fins a un màxim d'1 punt.  
Per cada 12 mesos: 0,25 punts.  
4.4. Per activitats com a tutor de residents, haber rebut beques d'estudi o d'investigació, i també per tindre altres mèrits o haver fet activitats rellevants relacionades amb l'especialitat, no previstes en els apartats anteriors, fins a un màxim d'1 punt.  
5. Coneixements de valencià, fins a un màxim de 5 punts  
Certificat de coneixements orals: 2 punts.  
Certificat de grau elemental: 3 punts.  
Certificat de grau mitjà: 4 punts.  
Certificat de grau superior: 5 punts.  
Autobarem de personal facultatiu  
Cognoms i nom \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_  
Categoria i especialitat \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_  
1. Formació acadèmica, fins a un màxim de 10 punts  
1.1. Estudis de llicenciatura, fins a un màxim de 5 punts.  
Per cada matrícula d'honor: 5 punts.   
Per cada excel·lent: 4 punts.   
Per cada notable: 2 punts.   
La suma de les puntuacions s'ha de dividir pel nombre total d'assignatures obligatòries i troncals avaluades en el pla d'estudis.  
Subtotal 1.1 (fins a 5 punts)   
1.2. Estudis de doctorat, fins a un màxim de 5 punts.  
1.2.1. Sistema anterior a l'establit pel Reial Decret 185/1985:  
Grau de llicenciatura: 1 punt.   
Superació de la totalitat dels cursos de doctorat: 1 punt.   
1.2.2. Sistema establit pels reials decrets 185/1985 o 778/1998:  
Aspirants que han obtingut els 32 crèdits del programa de doctorat: 1 punt.   
Reconeixement de suficiència investigadora o DEA: 1 punt.   
1.2.3. Grau de doctor: 2 punts. Amb la qualificació cum laude, se suma 1 punt més.   
Subtotal 1.2 (fins a 5 punts)   
Total 1 (fins a 10 punts)   
2. Formació especialitzada, fins a un màxim de 30 punts.  
2.1. Titulats superiors que hagen complit el període complet de formació com a residents en l'especialitat de què es tracta (certificat MIR, QUIR, FIR, PIR, BIR...): 22 punts.   
2.2. Titulats superiors que hagen complit el període complet de formació com a residents en un centre estranger amb un programa reconegut de docència per a postgraduats en l'especialitat de què es tracta i amb un títol convalidat pel Ministeri d'Educació i Ciència: 22 punts.   
2.3. Per formació com a especialista en centres acreditats per a la docència en l'especialitat de què es tracta, per un mínim de 2 anys: 8 punts.   
2.4. Haver complit el període complet de formació com a resident en qualsevol especialitat (certificat MIR, QUIR, FIR, PIR, BIR...): 15 punts.   
2.5. Haver complit el període complet de formació com a resident en un centre estranger amb un programa reconegut de docència per a postgraduats en qualsevol especialitat i amb un títol convalidat pel Ministeri d'Educació i Ciència: 15 punts.   
2.6. Per haver fet formació com a especialista en centres acreditats per a la docència en qualsevol especialitat, per un mínim de 2 anys: 5 punts.   
2.7. Es valoren els cursos, cursos superiors, diplomes o màsters que haja cursat la persona interessada, d'acord amb l'escala següent, fins a un màxim de 8 punts.  
Per la realització de màsters, fins a un màxim de 3 punts. Per cada màster: 1 punt.   
Per la realització de cursos o diplomes de duració igual o superior a 100 hores lectives, fins a un màxim de 3 punts. Per cada curs superior o diploma: 0,75 punts.   
Per la realització de cursos d'una duració entre 20 i 100 hores lectives, fins a un màxim de 3 punts.  
Per cada curs de 40 o més hores de duració: 0,40 punts.   
Per cada curs de 20 o més hores de duració: 0,20 punts.   
Total 2 (fins a 30 punts)   
3. Experiència professional, fins a un màxim de 45 punts  
3.1. Per cada mes complet de servicis prestats en la mateixa categoria i especialitat en institucions sanitàries del Sistema Nacional de Salut: 0,30 punts.   
3.2. Per cada mes complet de servicis prestats en lloc d'alt càrrec, càrrecs intermedis, llocs directius o de lliure designació, o llocs amb funcions d'inspecció de servicis sanitaris: 0,20 punts.   
3.3. Per cada mes complet de servicis prestats en distinta categoria en institucions sanitàries del Sistema Nacional de Salut: 0,15 punts.  
   
3.4. Per cada mes complet de servicis prestats de caràcter assistencial o de coordinació i direcció en programes de cooperació internacional en virtut de convenis o acords organitzats o autoritzats per l'Administració Pública: 0,15 punts.   
3.5. Per cada mes complet de servicis prestats en la mateixa categoria i especialitat en qualsevol administració pública o en institucions acreditades per a la formació de l'especialitat de què es tracta: 0,05 punts.   
Total 3 (fins a 45 punts):   
4. Altres activitats, fins a un màxim de 10 punts  
4.1. Per treballs científics i d'investigació, d'acord amb la taula de càlcul següent, fins a un màxim de 6 punts:  
   
4.2. Professor associat, o titular o catedràtic en ciències de la salut en hospitals amb un conveni específic amb la universitat i amb programes de docència pregraduada, fins a un màxim de 2 punts. Per cada curs acadèmic complet: 0,50 punts.   
4.3. Per formar part de comissions clíniques de control de qualitat, acreditades en institucions sanitàries públiques, amb una certificació estesa per la direcció de la institució:fins a un màxim d'1 punt.   
Per cada 12 mesos: 0,25 punts.   
4.4 Per fer activitats com a tutor de residents, aprofitament de beques d'estudi i/o investigació, i també per tindre altres mèrits o haver fet activitats rellevants relacionades amb l'especialitat no previstes en els apartats anteriors, fins a un màxim d'1 punt.   
Total 4 (fins a 10 punts):   
5. Coneixements de valencià, fins a un màxim de 5 punts  
Certificat de coneixements orals: 2 punts.  
Certificat de grau elemental: 3 punts.  
Certificat de grau mitjà: 4 punts.  
Certificat de grau superior: 5 punts.  
Total 5 (fins a 5 punts):   
Total del barem (màxim 100 punts):   
Annex II  
Temari de normativa general  
1. La Constitució Espanyola de 1978: estructura i contingut. Drets i deures fonamentals. garantia i suspensió. El Tribunal Constitucional. El defensor del poble. Reforma de la Constitució.  
2. L'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana: la Generalitat. Competències. Relacions amb l'Estat i altres comunitats autònomes. Relacions amb la Unió Europea. Acció Exterior. Administració local. Economia i Hisenda. Reforma de l'Estatut. Altres institucions de la Generalitat Valenciana.  
3. La Llei de Govern Valencià: El Consell. Relacions del Consell i les Corts. Administració pública de la Generalitat Valenciana. Responsabilitat dels membres del Consell i de l'administració Pública de la Generalitat Valenciana.  
Temari de normativa sanitària comuna  
1. Reial Decret 1030/2006, de 15 de setembre, que establix la cartera de servicis comuns del Sistema Nacional de Salut i el procediment d'actualització. Llei 16/2003, de 20 de maig, de Cohesió i Qualitat del Sistema Nacional de Salut.  
2. Llei 3/2003, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'Ordenació Sanitària de la Comunitat Valenciana. Decret 74/2007, de 18 de maig, del Consell, que aprova el Reglament sobre Estructura, Organització i Funcionament de l'Atenció Sanitària a la Comunitat Valenciana.  
3. Llei 6/2008, de la Generalitat, d'Assegurament Sanitari del Sistema Públic de la Comunitat Valenciana. Decret 154/2006, de 13 d'octubre, del Consell, que aprova el II Pla de Salut de la Comunitat Valenciana, per la Llei 3/2003, d'Ordenació Sanitària.  
4. Decret 25/2005, de 4 de febrer, del Consell, que aprova els Estatuts reguladors de l'Agència Valenciana de Salut. Decret 120/2007, de 27 de juliol, del Consell, que aprova el Reglament Funcional de la Conselleria de Sanitat.  
5. Llei 55/2003, de 16 de desembre, de l'Estatut Marc del Personal Estatutari dels Servicis de Salut. Decret 7/2003, de 28 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament de Selecció i Provisió de Places de Personal Estatutari al Servici d'Institucions Sanitàries de la Generalitat Valenciana.  
6. Decret 137/2003, de 13 de juliol, que regula la jornada i els horaris de treball, permisos, llicències i vacances del personal al servici de les Institucions Sanitàries de la Generalitat Valenciana. Retribucions del personal sanitari. Carrera professional i desenrotllament professional en l'àmbit de les institucions sanitàries.  
7. Llei 1/2003, de 28 de gener, de la Generalitat, de Drets i Informació al Pacient de la Comunitat Valenciana. Llei 31/1995, de 8 de novembre, de Prevenció de Riscos Laborals. Llei 54/2003, de Reforma del Marc Normatiu de la Prevenció de Riscos Laborals.  
Temari d'informàtica  
1. Conceptes informàtics bàsics. Maquinari / programari. Sistema operatiu. Llenguatge. Programes d'aplicació. Perifèrics. Connectivitat. Utilització d'ordinadors en xarxa: usuaris de xarxa i compartició de recursos.  
2. Sistemes operatius d'ús generalitzat. Particularitats i diferències entre ells.  
3. Automatització d'oficina. Ferramentes ofimàtiques: fulls de càlcul, processadors de text, bases de dades. Paquets integrats. Gràfics i autoedició. Especial atenció a les ferramentes ofimàtiques d'ús comú en la Generalitat Valenciana: Word, Excel i Access.  
Temari específic de la categoria  
Al·lergologia  
Al·lergologia bàsica  
1. Epidemiologia general de les malalties al·lèrgiques.  
2. Atòpia.  
3. Història natural de les malalties al·lèrgiques.  
4. Aeroal·lèrgens: pòl·lens. Fongs. Àcars. Mesures de desal·lergització per a àcars. Al·lèrgens derivats d'animals.  
5. Al·lèrgens alimentaris.  
6. Fàrmacs com a al·lèrgens.  
7. Al·lèrgens ocupacionals.  
8. Extractes al·lergènics.  
9. Tècniques diagnòstiques in vivo. Tests cutanis. Tests epicutanis. Provocació conjuntival. Provocació nasal. Provocació bronquial inespecífica. Provocació bronquial específica. Provocació oral.  
Al·lèrgia clínica. Part general  
10. Èczemes pruriginosos. Concepte. Epidemiologia. Factors etiopatogènics. Formes clíniques. Diagnòstic i diagnòstic diferencial. Tractament.  
11. Dermatopaties sistèmiques amb participació vascular. Púrpures. Vasculitis cutànies. Síndromes nodulars (eritema nodós).  
12. Dermatopaties exantemàtiques en la infància i en l'adult. Exantema fix.  
13. Eosinofílies pulmonars. Concepte. Tipus. Patogènia i fisiopatologia. Diagnòstic i diagnòstic diferencial. Tractament.  
14. Asma bronquial. Concepte, epidemiologia i patogènia general. Anatomia patològica de l'asma bronquial.  
15. Hiperreactivitat de les vies aèries en l'asma. Concepte. Etiopatogènia i fisiopatologia. Diagnòstic.  
16. Asma bronquial en els adults. Asma bronquial en la infància.  
17. Factors d'influència en l'asma bronquial. Asma induït per exercici. Asma i esport.  
18. Diagnòstic i diagnòstic diferencial de l'asma bronquial.  
19. Tractament general de l'asma. Maneig del pacient. Estatus asmàtic.  
20. Rinitis i otitis mitjana serosa. Definició. Epidemiologia. Classificació. Patogènia general. Anatomia patològica.  
21. Rinitis. Diagnòstic i diagnòstic diferencial.  
22. Tractament general de la rinitis. Maneig del pacient.  
23. Sinusitis i poliposi nasosinusal.  
24. Conjuntivitis. Definició. Epidemiologia. Classificació. Patogènia general. Diagnòstic. Diagnòstic diferencial. Tractament general.  
25. Gastroenteritis eosinofílica.  
26. Altres malalties al·lèrgiques digestives  
Al·lèrgia clínica. Part especial  
27. Estudi de la patologia per al·lèrgens. Factors epidemiològics. Entitats clíniques. Diagnòstic i tractament específic.  
28. La història clínica en al·lergologia. Metodologia general del diagnòstic en al·lergologia.  
29. Farmacoteràpia general de les malalties al·lèrgiques. Inhibidors de l'alliberament de mediadors. Antagonistes dels mediadors. Moduladors de la resposta en l'òrgan de xoc. Esteroides. Immunosupressors. Altres.  
30. Immunoteràpia en al·lergologia. Història. Concepte. Bases teòriques. Mecanisme d'acció. Tipus d'extractes. Purificació i estandardització. Unitats de potència biològica. Indicacions i contraindicacions. Vies d'administració i pautes. Mètodes de seguiment. Unitats d'immunoteràpia. Eficàcia i seguretat. Desenvolupament de noves formes d'immunoteràpia.  
31. Al·lèrgia ambiental. Malalties al·lèrgiques per al·lèrgens inhalants. Concepte. Epidemiologia. Etiopatogènia i fisiopatologia especial. Quadres clínics. Tècniques específiques de diagnòstic. Profilaxi. Bases generals del tractament.  
32. Al·lèrgia a aliments. Malalties al·lèrgiques per al·lèrgens alimentaris. Concepte. Epidemiologia. Etiopatogènia i fisiopatologia especial. Quadres clínics. Reaccions adverses per aliments i additius. Tècniques específiques de diagnòstic. Profilaxi. Bases generals del tractament.   
33. Al·lèrgia a aliments en la infància. Peculiaritats i maneig dietètic. Al·lèrgia a les proteïnes de la llet.  
34. Al·lèrgia a medicaments. Malalties al·lèrgiques per fàrmacs. Concepte. Epidemiologia. Etiopatogènia i fisiopatologia especial. Quadres clínics. Reaccions adverses per medicaments. Intolerància als antinflamatoris no esteroïdals (AETS).   
35. Al·lèrgia a medicaments. Tècniques específiques de diagnòstic. Profilaxi. Bases generals del tractament. Estudi de la sensibilitat a betalactàmics.  
36. Al·lèrgia ocupacional. Malalties al·lèrgiques per al·lèrgens en el medi laboral. Concepte. Epidemiologia. Etiopatogènia i fisiopatologia especial. Quadres clínics.   
37. Al·lèrgia ocupacional. Tècniques específiques de diagnòstic. Profilaxi. Bases generals del tractament. Legislació.  
38. Al·lèrgia a himenòpters. Malalties al·lèrgiques per insectes i paràsits. Epidemiologia. Etiopatogènia i fisiopatologia especial. Quadres clínics. Tècniques específiques de diagnòstic. Profilaxi. Bases generals del tractament.  
39. Al·lèrgia al làtex.  
40. Anafilaxi. Anafilaxi recurrent. Antígens implicats. Concepte. Epidemiologia. Etiopatogènia i fisiopatologia especial. Formes clíniques. Anafilaxi idiopàtica. Diagnòstic. Bases generals del tractament.  
41. Malalties al·lèrgiques per antígens d'aspergil. Concepte. Epidemiologia. Etiopatogènia i fisiopatologia especial. Quadres clínics. Aspergil·losi broncopulmonar aguda. Diagnòstics. Diagnòstic diferencial.   
42.Tractament. Altres malalties al·lèrgiques produïdes per fongs.  
43. Pneumonitis per hipersensibilitat. Antígens implicats. Concepte. Epidemiologia. Etiopatogènia i fisiopatologia especial. Formes clíniques. Diagnòstic. Diagnòstic diferencial. Tractament.  
44. Vasculitis per hipersensibilitat. Antígens implicats. Concepte. Epidemiologia. Etiopatogènia i fisiopatologia especial. Diagnòstic. Diagnòstic diferencial. Tractament.  
45. Urticària i angioedema. Concepte. Epidemiologia general. Classificació. Etiopatogènia general. Formes clíniques. Diagnòstic i diagnòstic diferencial. Tractament.  
46. Dermatitis de contacte. Antígens per contacte. Concepte. Epidemiologia. Etiopatogènia i fisiopatologia especial. Clínica. Tècniques específiques de diagnòstic. Profilaxi. Bases generals del tractament.  
47. Dermatopaties exsudatives i ampul·loses. Eritema exsudatiu multiforme (síndrome de Stevens-Johnson). Necròlisi epidèrmica tòxica (S. Lyell).  
48. Dermatitis atòpica. Antígens implicats. Concepte. Epidemiologia. Etiopatogènia i fisiopatologia especial. Formes clíniques. Diagnòstic. Bases generals del tractament.  
49. Urgències en al·lèrgia.  
50. Malalties produïdes per anisakis marí.  
Temari específic de la categoria  
Anatomia patològica  
1. Patologia cel·lular. Agents i mecanismes de la lesió cel·lular. Necrosi i apoptosi.  
2. Aspectes conceptuals, manifestacions morfològiques i conseqüències dels processos inflamatoris i infecciosos.  
3. Anatomia patològica general de les neoplàsies. Carcinogènesi. Oncògens i gens supressors. Metàstasi.  
4. Mètodes bàsics en anatomia patològica: autòpsies, patologia quirúrgica, citologia. Tècniques en patologia molecular: immunohistoquímica, hibridació in situ i PCR.  
5. Patologia valvular. Endocarditis. Cardiopatia reumàtica.  
6. Miocardiopaties: estudi macroscòpic i microscòpic. Miocarditis. Patologia del pericardi. Citologia del líquid pericàrdic. Tumors cardíacs. Malformacions congènites del cor i grans vasos.  
7. Arteriosclerosi. Cardiopatia isquèmica. Vasculitis. Classificació. Tumors vasculars.  
8. Anatomia patològica de les malalties inflamatòries i neoplàsiques de la cavitat nasal, sins paranasals, nasofaringe, laringe i tràquea.  
9. Malaltia pulmonar obstructiva crònica: bronquitis, bronquièctasi, atelèctasi i emfisema. Pneumònies. Tuberculosi pulmonar. Patologia intersticial pulmonar. Pneumoconiosi. Fibrosi pulmonar.  
10. Patologia de les neoplàsies de pulmó. Patologia de les malalties neoplàsiques i no neoplàsiques de la pleura.  
11. Patologia del mediastí. Tim.  
12. Citopatologia de l'aparell respiratori. Citologia exfoliativa, d'esput, llavatge, raspament i aspirat bronquials. Citologia per punció. Citologia del líquid pleural. Citologia per punció de masses mediastíniques i pulmonars.  
13. Anatomia patològica de la bucofaringe: quistos i tumors odontogènics. Patologia de les glàndules salivals.  
14. Patologia de l'esòfag. Esofagitis. Esòfag de Barret. Tumors benignes. Tumors malignes. Patologia no tumoral de l'estómac: gastritis i úlceres.  
15. Patologia tumoral de l'estómac. Tumors benignes i malignes.  
16. Patologia de l'intestí prim. Síndrome de malabsorció. Malalties inflamatòries. Tumors.  
17. Patologia no tumoral de l'intestí gros: malaltia inflamatòria intestinal, colitis isquèmica. Altres tipus de colitis. Malaltia de Hirschprung.  
18. Patologia tumoral de l'intestí gros. Patologia de l'apèndix i regió anal.  
19. Patologia del fetge. Hepatitis. Cirrosi hepàtica. Patologia vascular del fetge.  
20. Tumors hepàtics. Tumors benignes. Hepatocarcinoma. Hepatoblastoma. Colangiocarcinoma. Altres tumors malignes. Tumors metastàsics.  
21. Patologia de la vesícula biliar i de les vies biliars. Patologia no tumoral i tumoral del pàncrees exocrí i endocrí.  
22. Anatomia patològica del peritoneu. Patologia de l'espai retroperitoneal.  
23. Citologia per punció aspiració de glàndules salivals. Citopatologia d'aparell digestiu per fibroendoscòpia. Citologia per punció aspiració d'òrgans abdominals amb control ecogràfic. Citologia de líquid ascític.  
24. Patologia de l'aparell urinari: nefropaties fibroendoscòpia. Litiasi. Citologia exfoliativa de l'orina. Citologia per punció aspiració del renyó. Glomerulonefritis. Patologia renal en les malalties sistèmiques. Lesions renals en la hipertensió arterial.  
25. Patologia de les neoplàsies del renyó i de les seues vies excretores.  
26. Patologia no tumoral i tumoral de la pròstata. Citologia exfoliativa de l'orina. Citologia per punció aspiració del renyó.  
27. Patologia no tumoral i tumoral del testicle.  
28. Anatomia patològica de l'aparell genital femení. Patologia de vulva i vagina. Anatomia patològica del cèrvix uterí. Citopatologia vaginal, cervical i endometrial.  
29. Patologia funcional de l'endometri. Tumors del cos uterí. Anatomia patològica de la trompa.  
30. Tumors ovàrics. Punció aspiració de tumors ovàrics.  
31. Anatomia patològica de la mama. Malaltia fibroquística. Ginecomàstia. Mastitis.   
32. Tumors benignes i malignes de mama. Citologia de la mama: secreció pel mugró i punció aspirativa de la mama.  
33. Patologia de la melsa.  
34. Anatomia patològica no tumoral i tumoral dels ganglis limfàtics. Malaltia de Hodgkin. Limfomes no hodgkinians. Citopatologia per punció dels ganglis limfàtics.  
35. Patologia de la medul·la òssia: síndromes mieloproliferatius, leucèmies i síndromes mielodisplàsics, síndromes limfoproliferatius. Desordes de les cèl·lules plàsmiques.  
36. Anatomia patològica de la hipòfisi. Anatomia patològica de les paratiroides.  
37. Anatomia patològica del tiroide. Processos no neoplàsics. Tiroïditis. Tumors tiroides. Citopatologia de la punció aspiració del tiroide.  
38. Anatomia patològica de les glàndules suprarenals. Hiperplàsies i neoplàsies de la glàndula suprarenal.  
39. Anatomia patològica dels processos inflamatoris del sistema nerviós central. Malalties infeccioses. Meningitis i encefalitis. Micosi. Infeccions parasitàries. Infeccions per rickèttsies i virus. Encefalitis per prions.  
40. Patologia no tumoral i tumoral dels nervis perifèrics. Desmielinització segmentària. Neuropatia hipertròfica. Degeneració wal·leriana. Degeneració axònica crònica. Neuropaties intersticials. Neuropaties vasculars. Neuropaties metabòliques amb depòsit de substàncies anormals. Neuropaties inflamatòries autoimmunes. Neuropaties amb lesions axòniques o mielíniques. Neuropaties amb alteracions inespecífiques.  
41. Tumors del sistema nerviós central. Citopatologia de tumors del sistema nerviós.  
42. Patologia muscular. Anatomia patològica no tumoral del múscul esquelètic. Lesions elementals del múscul esquelètic. Atròfia per desnervació. Alteracions en la transmissió neuromuscular. Miopaties: inespecífiques, inflamatòries, metabòliques i tòxiques.  
43. Anatomia patològica de parts toves: tumors i lesions pseudotumorals del teixit fibrós. Tumors fibrohistiocítics. Tumors del teixit adipós. Tumors musculars. Citopatologia per punció aspiració de tumors de parts toves.  
44. Patologia tumoral òssia. Patologia tumoral de les articulacions.  
45. Patologia cutània no tumoral: pèmfig, èczema, psoriasi, liquen pla, lupus, panniculitis.  
46. Tumors cutanis epidèrmics. Tumors mesenquimàtics cutanis. Tumors annexos benignes i malignes. Tumors melànics benignes i malignes. Limfomes cutanis.  
47. Anatomia patològica de la conjuntiva, de la còrnia i de la retina.  
48. Anatomia patològica de l'orella externa, orella mitjana i orella interna.  
49. Anatomia patològica de la placenta. Avortament. Malaltia trofoblàstica.  
50. Tumors pediàtrics malignes.  
Temari específic de la categoria  
Cirurgia oral i maxil·lofacial  
1. Embriologia bucal, cervical, facial i de l'òrgan dentari.  
2. Anatomia: crani i ossos facials. Músculs, vasos arterials, venosos i limfàtics, nervis i glàndules bucocervicals i facials. Anatomia de l'articulació temporomandibular.  
3. Esplacnologia, fisiologia i histologia dels teixits que comprenen les regions labial, palatina, lingual, dentoalveolar, jugal, nasal, mentoniana, masseterina, zigomàtica, orbitària, frontal, infratemporal, pterigi maxil·lar i del recobriment cervicofacial. Esplacnologia, fisiologia i histologia dels teixits que comprenen les regions sublingual, suprahioïdal, submaxil·lar, infrahioïdal, parotídia i laterocervical.  
4. Semiologia i propedèutica clíniques. Història clínica. Examen bucal, facial i cervical. Exàmens complementaris. Miocrobiologia aplicada. Citologia. Biòpsia.  
5. Exploració amb tècniques d'imatge.  
6. L'acte quirúrgic: preoperatori, intraoperatori i postoperatori. Control i complicacions. Anestèsia locoregional. Anestèsia general en cirurgia oral i maxil·lofacial. Sedació.  
7. Exodòncia.  
8. Inclusions dentàries.  
9. Infeccions odontògenes: etiopatogènia, clínica i tractament.  
10. Infeccions maxil·lars no odontògenes: radionecrosi.  
11. Traumatismes de parts toves cervicofacials. Cicatrius i altres seqüeles. Traumatismes dentoalveolars i ferides de la cavitat bucal.  
12. Traumatismes de l'esquelet craniofacial. Seqüeles dels traumatismes craniofacials.  
13. Patologia infecciosa de la cavitat oral i de la cara.  
14. Repercussió de les malalties generals en la mucosa bucal i en la cara.  
15. Tumors benignes de la mucosa bucal i de la cara.  
16. Lesions precanceroses bucocervicals i facials. Tumors malignes de la mucosa bucal i orofaringe.  
17. Tumors malignes de parts toves de la cara i del coll.  
18. Tumors vasculars i nerviosos del cap i del coll.  
19. Patologia ganglionar cervicofacial.  
20. Quistos de parts toves de l'encreuament bucocervical i facial.  
21. Quistos odontogènics i no odontogènics dels maxil·lars.  
22. Tumors odontogènics benignes i malignes dels maxil·lars. Tumors no odontogènics benignes i malignes dels maxil·lars.  
23. Afeccions pseudotumorals dels maxil·lars i cavitat oral.  
24. Tumors benignes i malignes de la cavitat nasal. Tumors malignes i benignes dels sins paranasals.  
25. Tumors malignes i benignes de la base del crani.  
26. Patologia inflamatòria de la cavitat orbitària. Patologia traumatològica de l'òrbita. Seqüeles.  
27. Patologia de malformació de l'òrbita. Patologia tumoral de l'òrbita.  
28. Patologia infecciosa i immunològica de les glàndules salivals.  
29. Tumors benignes de les glàndules salivals. Tumors malignes de les glàndules salivals.  
30. Patologia de l'articulació temporomandibular.  
31. Patologia nerviosa facial.  
32. Buidatges ganglionars cervicals.  
33. Cirurgia reconstructiva cervical i maxil·lofacial. Empelts, penjalls pediculats i penjalls microquirúrgics.  
34. Implants al·loplàstics i biomaterials.  
35. Radioteràpia i quimioteràpia en oncologia maxil·lar i cèrvicofacial.  
36. Craniofacioestenosi i cirurgia craniofacial. Malformacions craniofacials: fissures facials.  
37. Fissura labiopalatina.  
38. Maloclusions maxil·lofacials: cirurgia ortognàtica, generalitats.  
39. Diagnòstic i planificació de les malformacions dentofacials.  
40. Cirurgia ortognàtica de les malformacions del terç mitjà facial. Cirurgia ortognàtica de les malformacions del terç inferior. Cirurgia ortognàtica de les malformacions combinades.  
41. Perfiloplàstia.  
42. Cirurgia estètica de la cara.  
43. Apnea del son. Estudi i tractament.  
44. Pròtesi i epítesi bucofacials.  
45. Implants dentals al·loplàstics.  
46. Cirurgia mucogingival i osteoplàstica dels maxil·lars.  
47. Conceptes sobre oclusió dentària. Funció masticatòria.  
48. Patologia dental. Trasplantaments i reimplants dentaris.  
49. Coneixements relatius a terapèutica dental, periodòncia, pròtesi odontològica, odontopediatria i ortodòncia, des de la perspectiva de la cirurgia oral i maxil·lofacial.  
50. Coneixements sobre odontologia preventiva, comunitària. Medicina legal i forense en cirurgia oral i maxil·lofacial.  
Temari específic de la categoria  
Endocrinologia i Nutrició  
1. Metodologia diagnòstica en endocrinologia: estudis genètics, biologia molecular, determinacions hormonals, tests de funció endocrinològica, tècniques d'imatge, obtenció de mostres citològiques.  
2. Anatomia i fisiologia de l'hipotàlem. Hipòfisi anterior i posterior.  
3. Alteracions morfològiques hipotàlamiques i hipofítiques: tumors hipofítics, tumors hipotalàmics, tumors perisellars i sella turca buida.  
4. Hiperfunció hipotàlamica i hipofítica: hiperprolactinèmies, galactorrea, acromegàlia, malaltia de Cushing, secreció inadequada d'ADH. Altres patologies.  
5. Hipofunció hipotalàmica i hipofítica: panhipopituïtarisme, dèficit aïllat de qualsevol hormona hipofítica i diabetis insípida.  
6. Altres patologies hipotàlamiques i hipofítiques: malalties inflamatòries, granulomatoses, metastàsiques o vasculars.  
7. Fisiologia del creixement normal. Alteracions del creixement i desenvolupament: deficiència de GH, resistència a la GH, defectes genètics de l'eix somatòtrop, endarreriment constitucional del creixement i talla alta. Altres patologies.  
8. Fisiologia i fisiopatologia de la glàndula pineal. Tumors pineals.  
9. Anatomia i fisiologia del tiroide.  
10. Alteracions orgàniques del tiroide : goll multinodular i uninodular, atireosi i ectòpia, càncer tiroide.  
11. Alteracions funcionals : hipertiroïdismes. Malaltia de Graves-Basedow. Goll multinodular amb hiperfunció. Nòdul autònom amb hiperfunció, hipotiroïdisme primari i secundari. Altres.  
12. Alteracions inflamatòries: tiroïditis.  
13. Trastorns per dèficit o excés de iode.  
14. Altres alteracions tiroides: oftalmopatia tiroide, síndrome del «malalt eutiroïdal» i resistència a hormones tiroides.  
15. Anatomia i fisiologia de les glàndules suprarenals.  
16. Alteracions morfològiques de les glàndules suprarenals. Tumors suprarenals. Hiperplàsia i hipoplàsia suprarenal.  
17. Alteracions funcionals de les glàndules suprarenals: hiperfunció. Síndrome de Cushing. Hiperaldosteronismes. Feocromocitomes i paragangliomes. Síndromes de virilisme. Hiperplàsia suprarenal congènita, hipofunció. Malaltia d'Addison. Hipoaldosteronisme. Hiperplàsia suprarenal congènita (deficiències enzimàtiques).  
18. Resistència a hormones esteroïdals. Altres causes.  
19. Hipertensió d'origen endocrinològic.  
20. Anatomia i fisiologia del sistema reproductor masculí i femení.  
21. Trastorns de la diferenciació sexual. Disgenèsia gonadal i les seues variants. Disgenèsia del túbul seminífer i les seues variants. Hermafroditisme verdader. Pseudohermafroditisme masculí i femení.  
22. Alteracions de la pubertat: pubertat precoç, pubertat retardada, telarquia i adrenarquia precoces.  
23. Criptorquídia. Tumors testiculars. Ginecomàstia. Disfunció erèctil. Hipogonadismes masculins. Síndrome de Klinefelter i altres alteracions cromosòmiques. Climateri masculí. Infertilitat, transsexualisme i contracepció masculina.  
24. Hipogonadismes femenins. Alteracions cromosòmiques. Trastorns menstruals d'origen endocrinològic. Amenorrees primàries i secundàries. Fallida ovàrica prematura. Poliquistosi ovàrica. Hirsutisme. Virilització. Menopausa. Climateri femení. Infertilitat, transsexualisme i contracepció femenina.  
25. Anatomia i fisiologia de les glàndules paratiroides.  
26. Hiperparatiroïdismes. Hipercalcèmies paraneoplàsiques. Altres hipercalcèmies.  
27. Hipoparatiroïdismes. Pseudohipoparatiroïdismes. Altres hipocalcèmies.  
28. Dèficit i resistència a vitamina amb raquitisme i osteomalàcia. Osteoporosi. Displàsies esquelètiques.  
29. Hiperfosfatèmies i hipofosfatèmies. Hipermagnesèmies i hipomagnesèmies.  
30. Tumors gastrointestinals i pancreàtics productors d'hormones: gastrinoma, insulinoma, glucagonoma, síndrome carcinoide. Altres tumors.  
31. Secreció hormonal ectòpica.  
32. Neoplàsia endocrina múltiple i alteracions del sistema endocrí difús: MEN 1 i 2, complex de Carney, síndrome de MacCune-Albright, síndrome de Von Hippel Lindau, neurofibromatosi i síndrome de Cowden.  
33. Síndromes poliglandulars autoimmunes.  
34. Diabetis mellitus tipus 1 i tipus 2.  
35. Diabetis gestacional. Altres (diabetis mellitus secundària, MODY). Intolerància als hidrats de carboni.  
36. Complicacions agudes de la diabetis mellitus. Complicacions cròniques de la diabetis mellitus: retinopatia, neuropatia, neuropaties diabètiques i complicacions macrovasculars. Hipoglucèmies.  
37. Coordinació de l'educació diabetològica. Organització de l'atenció diabetològica   
38. Valoració nutricional. Antropometria. Paràmetres analítics i nutrició. Composició corporal. Valoració funcional. Índexs pronòstics nutricionals. Trastorns nutricionals. Població de risc i mètodes de cribratge.  
39. La història clínica i dietètica. Característiques de les dietes en diverses patologies (diabetis, malaltia renal, HTA, ECV, hiperlipèmia). Dietes controlades. Criteris per a la confecció de dietes terapèutiques. Modificacions de la textura i consistència de la dieta. Educació dietètica.   
40. Desnutrició calòrica en relació amb patologies que condicionen una aportació insuficient, un aprofitament dels nutrients de forma crònica o un augment de la despesa energètica.  
41. Desnutrició proteica en relació amb patologies agudes que condicionen l'augment de necessitats o de pèrdues en pacients amb un estat nutricional previ adequat i estable.  
42. Desnutrició mixta (calòrica-proteica) en relació amb malaltia crònica que condiciona desnutrició calòrica sobre la qual es dóna un quadre d'augment de necessitats i/o pèrdues de forma aguda.  
43. Estats carencials relacionats amb la ingesta general o selectiva deficient o per augment de pèrdues selectives.  
44. Tipus de suport nutricional. Suplements orals. Nutrició enteral. Nutrició parenteral. Tractaments nutricionals en patologies específiques. Nutrició artificial domiciliària (enteral, parenteral). Seguiment i complicacions de la nutrició artificial. Paràmetres d'avaluació de la resposta al suport nutricional.  
45. Trastorns de la conducta alimentària. Anorèxia nerviosa. Bulímia. Altres trastorns de la conducta alimentària.  
46. Obesitat: sobrepès, obesitat, obesitat mòrbida, obesitat extrema i complicacions de l'obesitat.  
47. Trastorns del metabolisme lipídic: hiperlipèmies primàries i secundàries. Hipolipèmies. Altres trastorns del metabolisme lipídic.  
48. Errors congènits del metabolisme: glucogenosi, galactosèmia, hemocromatosi, malaltia de Wilson, fenilcetonúria, etc.  
49. Alteracions hidroelectrolítiques : hiponatrèmia i hipernatrèmia. Hipopotasèmia i hiperpotasèmia.  
50. Patologia endocrinològica específica dels diferents cicles vitals: infància, adolescència, gestació i senectut.  
Temari específic de la categoria  
Geriatria  
1. Aspectes gerontològics de l'envelliment: biologia de l'envelliment. Envelliment cel·lular i molecular. Aspectes metabòlics de l'envelliment. Teories de l'envelliment. Canvis més rellevants i peculiaritats de les malalties en l'ancià.  
2. Prevenció de la malaltia, la discapacitat i la dependència. Valoració geriàtrica integral. Conceptes generals. Tècniques de valoració. Escales bàsiques de valoració.  
3. Farmacologia clínica en l'ancià. Polifarmàcia. Iatrogènia.  
4. Sociologia de l'envelliment. Envelliment biològic i psicosocial. Factors socials, culturals i econòmics i la seua repercussió sobre la malaltia.  
5. Aspectes legals i ètics. Negligència, abús i maltractament en atenció geriàtrica.  
6. Aspectes generals del Sistema per a l'Autonomia i Atenció a les persones en situació de dependència.  
7. Catàleg d'ajudes tècniques d'ortopròtesi. Prestació ortoprotèsica en geriatria.  
8. Utilització racional de les principals proves diagnòstiques en geriatria.  
9. Aspectes bàsics de la rehabilitació geriàtrica. Fisioteràpia i teràpia ocupacional en el pacient geriàtric.  
10. Neoplàsies més freqüents en geriatria. Patologia neoplàsica secundàries i síndromes paraneoplàsics en geriatria.  
11. Cures pal·liatives en el pacient ancià oncològic i no oncològic. Assistència al final de la vida. Maneig del dolor en geriatria.  
12. Febra d'origen desconegut. Bacterièmia, sèpsia i xoc sèptic.  
13. Malalties infeccioses freqüents en l'ancià (pneumònia, tuberculosi, infeccions urinàries,?). Fàrmacs antimicrobians. Prevenció. Vacunes en l'ancià.  
14. Maneig del pacient amb malaltia coronària en tot el procés assistencial. Mesures preventives.  
15. Insuficiència cardíaca i cardiomiopatia.  
16. Hipertensió arterial. Cardiopatia hipertensiva en l'ancià.  
17. Síncopes i ortostatismes en l'ancià. Síndrome vertiginosa.  
18. Patologia vascular perifèrica.  
19. Arítmies. Fibril·lació auricular. Anticoagulació.  
20. Valvulopaties.  
21. Malaltia cerebrovascular: planificació assistencial; tractament en fase aguda i subaguda. Valoració i recuperació funcional.  
22. Malaltia de Parkinson, parkinsonismes i altres trastorns del moviment. Epilèpsia. Sistema nerviós i malalties sistèmiques.  
23. Depressió i ansietat en l'ancià.  
24. Demències. Concepte. Epidemiologia. Classificacions. Criteris diagnòstics. Diagnòstic diferencial. Deteriorament cognitiu lleu. Malaltia d'Alzheimer. Demències vasculars. Altres demències.  
25. Tractament integral de les demències. Maneig farmacològic. Altres mesures terapèutiques.  
26. Trastorn confusional en l'ancià. Trastorns del son.  
27. Trastorns psicòtics. Trastorns de conducta. Abús i dependència de substàncies en geriatria.  
28. Osteoporosi i osteomalàcia.  
29. Osteoartrosi. Artritis inflamatòries. Polimiàlgia reumàtica i arteritis de la temporal.  
30. Insuficiència respiratòria. Malaltia pulmonar obstructiva crònica.  
31. Tromboembolisme pulmonar. Patologia pleural. Trastorns de la ventilació en l'ancià.  
32. Anèmies. Trastorns de coagulació. Neoplàsies hematològiques.  
33. Patologia bucal. Disfàgia. Hemorràgia digestiva.   
34. Malaltia per reflux gastroesofàgic. Gastropatia per AINE. Altres trastorns gastroesofàgics.  
35. Patologia hepatobiliar. Pancreatitis aguda i crònica.  
36. Abdomen agut. Obstrucció intestinal. Malaltia inflamatòria intestinal.  
37. Insuficiència renal. Afectació renal per malalties multisistèmiques. Criteris de diàlisi. Nefrolitiasi.  
38. Patologia de la pròstata i bufeta. Palpació prostàtica. Sondatge vesical.  
39. Diabetis mellitus en l'ancià. Trastorns tiroides.  
40. Patologia de la hipòfisi. Malalties de la glàndula suprarenal.  
41. Obesitat en l'ancià. Alteracions del metabolisme hidroelectrolític. Hiperlipidèmies.  
42. Valoració i assistència perioperatòria en el pacient geriàtric.  
43. Fractura de maluc, columna, pelvis. Aixafaments vertebrals en l'ancià. Pròtesis articulars. Aspectes de rehabilitació en el postoperatori.  
44. Disfunció sexual.  
45. Incontinència i retenció urinària. Restrenyiment i incontinència fecal.  
46. Caigudes, trastorns de la marxa i de l'equilibri. Maneig preventiu i rehabilitador.  
47. Síndrome d'immobilització: protocol diagnòstic, prevenció i maneig de complicacions. Úlceres per pressió. Causes i conseqüències. Prevenció. Tractament.  
48. Malnutrició: valoració de l'estat nutricional. Deshidratació. Alimentació enteral i parenteral.  
49. Trastorns oculars. Trastorns de l'oïda. Perduda d'audició. Alteracions sensorials en geriatria.  
50. Peculiaritats de la urgència geriàtrica. Urgències en geriatria. Claus diagnòstiques i terapèutiques.  
Temari específic de la categoria  
Nefrologia  
1. Anatomia i histologia renal. La circulació renal.  
2. Fisiologia renal: ultrafiltració glomerular i transport tubular. Regulació hidroelectrolítica i de l'equilibri àcid-base. Mecanismes de concentració i dilució de l'orina. Pèptids vasoactius. Bases metabòliques i moleculars del transport de soluts.  
3. Exploració renal: valoració clínica. Funció renal. Sediment. Anàlisi d'orina. Biologia molecular. Tècniques d'imatge (ecografia, radiologia i arteriografia).Biòpsia renal.  
4. Control del volum extracel·lular. Trastorns de l'osmolaritat. Fisiopatologia de l'edema. Alteracions del metabolisme de l'aigua i del sodi.  
5. Trastorns del potassi: hipopotasèmies primàries i secundàries. Hiperpotasèmies: agudes i secundàries.  
6. Regulació renal de l'equilibri àcid-base. Alteracions de l'equilibri àcid-base: acidosi i alcalosi metabòlica.  
7. Alteracions del calci, del fòsfor i del magnesi.  
8. Insuficiència real aguda: definició, etiologia, fisiopatologia, clínica, esquema diagnòstic. Exploracions complementàries. Mesures preventives. Tractament conservador i substitutiu.  
9. Mecanismes patogènics de les malalties glomerulars.  
10. Síndrome nefrítica aguda i síndrome nefròtica. Definició, esquemes diagnòstics i terapèutics, complicacions.  
11. Glomerulopatia a canvis mínims. Glomerulosclerosi focal i segmentària. Nefropatia C1q. Glomerulonefritis IgA. Glomerulonefritis membranosa.  
12. Glomerulonefritis mesangiocapilar. Glomerulonefritis endocapilar aguda. Glomerulonefritis extracapil·lars.  
13. Glomerulonefritis agudes. Glomerulonefritis ràpidament progressiva. Glomerulonefritis fibril·lar.  
14. Glomerulopatia secundària en síndrome anticossos antifosfolipídica, malaltia mixta teixit connectiu, granulomatosi Wegener, PAN, Churg-Strauss, vasculitis sistèmiques.  
15. Malaltia per AAMB-síndrome de Goodpasture. Afectació glomerular i renal en la púrpura de Henoch-Schönlein.  
16. Glomerulopatia secundària en síndrome Sjögren, sarcoïdosi, artritis reumatoide.  
17. Nefropatia lúpica. Amiloïdosi renal i sistèmica.  
18. Afectació glomerular i renal en les disproteïnèmies i paraproteïnèmies. Crioglobulinèmies. Macroglobulinèmia de Waldestrom. Complicacions renals del mieloma.  
19. Malaltia de la membrana basal glomerular i podòcits.  
20. Afectació glomerular, infeccions bacterianes, virals i parasitosi.  
21. Nefritis hereditàries.  
22. Altres nefropaties glomerulars secundàries.  
23. Complicacions renals en les hepatopaties. Síndrome hepato-renal.  
24. Malalties tubulointersticials agudes i cròniques. Nefropatia per analgèsics.  
25. Infeccions urinàries. Pielonefritis aguda. Pielonefritis crònica.  
26. Nefropaties tòxiques.  
27. Alteracions de les artèries i venes renals. Microvasculopaties renals.  
28. Nefropatia obstructiva. Nefropatia per reflux.  
29. Nefropaties metabòliques: nefropatia diabètica i malaltia renal induïda per àcid úric.  
30. Nefropaties i embaràs.  
31. Nefropaties d'origen vascular. Nefrosclerosi. Nefropatia isquèmica. Malaltia ateroembòlica. Microangiopatia trombòtica i síndrome hemoliticourèmic.  
32. Malalties hereditàries del túbul renal.  
33. Malformacions congènites i malalties quístiques del renyó.  
34. Litiasi renal.  
35. Neoplàsies renals.  
36. Hipertensió arterial. Patologia de la paret vascular. Homeòstasi de la pressió arterial.  
37. Patogènia de la HTA essencial. Manifestacions clíniques. Procediments diagnòstics. Tractament de la hipertensió arterial.  
38. Hipertensió arterial secundària. Hipertensió vasculorenal. HTA i malaltia renal.  
39. Nefropatia isquèmica.  
40. Insuficiència renal crònica. Fisiopatologia, avaluació, diagnòstic, manifestacions clíniques. Síndrome urèmica.   
41. Tractament mèdic de la insuficiència renal crònica. Nefroprotecció, teràpia nutricional. Ús de fàrmacs en la insuficiència renal crònica.  
42. Teràpia renal substitutiva, indicacions. Complicacions del pacient en tractament renal substitutiu.  
43. Hemodiàlisi: principis fisicoquímics, tractament de l'aigua, accés vascular. Monitors, membranes i bany per a hemodiàlisi.  
44. Tècniques d'hemodiàlisi: hemodiàlisi convencional, hemodiafiltració, hemodiàlisi diària i altres tècniques. Complicacions intradiàlisi. Diàlisi adequada.  
45. Diàlisi peritoneal: principis i tipus, accés peritoneal i complicacions.  
46. Complicacions i infeccions en diàlisi peritoneal.  
47. Trasplantament renal. Indicacions. Selecció de donant i receptor. Trasplantament de donant viu.  
48. Immunologia del trasplantament renal. Tractament immunosupressor en el trasplantament renal. Rebuig de l'empelt renal.  
49. Nefropatia crònica de l'empelt. Complicacions extrarenals del trasplantament renal.  
50. Nefrologia en vigilància intensiva.  
Temari específic de la categoria  
Neurofisiologia clínica   
1. La neurona i la seua biologia. La sinapsi i l'organització sinàptica neuronal. Anatomia funcional del sistema nerviós central.  
2. Sistemes sensorials. Sensació i percepció. Sistemes motors. Reflexos i control voluntari dels moviments. Integració dels sistemes sensorials i motors. Hipotàlem i sistema límbic.  
3. Activitat elèctrica de l'escorça cerebral. Bases neurofisiològiques de l'electroencefalograma. Neurofisiologia del cicle son/vigília. Funcions superiors.  
4. Elèctrodes, transductors i biosensors. Amplificadors operacionals. Galvanòmetres i pantalles. Senyal-soroll. Artefactes. Terra i massa.  
5. Senyals analògics i digitals. Digitalització. Equips neurofisiològics computats. Processament de senyals.  
6. Efectivitat i control de qualitat. Comptabilitat i administració de recursos. Eficiència i minimització de costos.  
7. Elecció de tecnologies en neurofisiologia clínica. Legislació espanyola i comunitària sobre seguretat d'equips.  
8. Tècniques d'estimulació. Estimulació elèctrica. Estimulació magnètica. Sistemes d'enregistrament. Potencials d'acció compostos del nervi i múscul. Conducció motora i sensorial. Tècniques de mesura. Fonts d'error. Tècniques específiques d'estudi dels diferents nervis en particular. Monitoratges intraoperatoris.  
9. Tècniques de mesura del sistema autònom. Valoració neurofisiològica dels reflexos i respostes tardanes.  
10. Exploració neurofisiològica en la patologia dels parells cranials.  
11. Exploració neurofisiològica de les radiculopaties. Exploració neurofisiològica en plexopatia braquial. Exploració neurofisiològica en plexopatia lumbosacra. Exploració neurofisiològica en la patologia dels nervis de membres superiors. Mononeuropaties i síndromes d'atrapament.  
12. Resposta electromiogràfica de la unitat motora normal. Activitat d'inserció. Activitat de la placa motora. Potencial d'unitat motora. Tècniques de mesura i instrumentació.  
13. Macro EMG. Anàlisi automàtica del patró d'interferència. Turns/amplitude.  
14. Fisiopatologia de les activitats espontànies: activitat d'inserció. Generadors ectòpics.  
15. Patró neurogen i patró miopàtic. Bases anatòmiques de localització.  
16. Tècniques d'estudi EMG en músculs de difícil accés. Musculatura facial, laríngia, músculs respiratoris i del tronc. Esfínter anal i vesical. Electromiografia de fibra única. EMG computat.  
17. EMG en la tremolor i en altres moviments anormals i EMG en les síndromes d'activitat muscular contínua.  
18. EMG i ENG en les principals síndromes neuromusculars. Malalties de motoneurona. Malalties d'arrels i plexes. Polineuropaties. Mononeuropaties i síndromes d'atrapament. Miopaties. Neuromiopaties i síndromes d'hiperactivitat muscular.  
19. Tècniques d'estimulació repetitiva. Procediments d'activació. Jitter.  
20. Miastènia greu i altres síndromes presinàptics i postsinàptics.  
21. Estudi de la resposta F. reflex H. reflex de parpelleig. Reflexografía vestibular. Altres tipus de reflexos.  
22. Tècniques d'enregistrament de l'EEG. Mètodes d'activació de l'EEG: activacions físiques, biològiques, farmacològiques, etc.  
23. Electrogènesi cerebral normal en el nounat, en el xiquet, en l'adult i en l'ancià.  
24. Cicle son/vigília. Tècniques de poligrafia i monitoratge del son. Polisomnografia amb pressió positiva contínua de via aèria i amb pressió positiva intermitent. Test de latències múltiples de son, etc.  
25. Tècniques d'electroencefalografia quantitativa. Mapes d'activitat bioelèctrica cerebral.  
26. Tècniques de monitoratge en vídeo d'EEG. Tècniques de monitoratge ambulatòria. Tècniques d'electrocorticografia i d'enregistrament amb elèctrodes intracerebrals. Aplicació dels patrons electroencefalogràfics en les patologies següents:  
27. Epilèpsies i síndromes epilèptics.  
28. Tumors cerebrals i malalties oncològiques.  
29. Malalties infeccioses.  
30. Malalties cerebrovasculars.  
31. Malalties degeneratives.  
32. Traumatismes cranioencefàlics.  
33. Malalties metabòliques.  
34. Anòxia cerebral.  
35. Monitoratge intraquirúrgic.  
36. Estats de coma. Diagnòstic de mort cerebral.  
37. Trastorns psiquiàtrics.  
38. Trastorns del son: insomnis, hipersòmnies, parasòmnies. Alteracions del cicle vigília/son. Potencials evocats:  
39. Digitalització i promediació. Equipament, elèctrodes, amplificadors. Acords de polaritat. Nomenclatura d'ones.  
40. Mesures de latències i amplituds. Determinació de criteris de normalitat, estudis de població, etc.  
41. Potencials evocats visuals (PEV): tècniques d'enregistrament i d'estimulació. Muntatges utilitzats. Paràmetres dels amplificadors i de l'amitjanat. Interpretació de resultats. Dades de normalitat. Variacions.  
42. Electroretinograma. Electrooculograma.  
43. Potencials evocats visuals de latència curta.  
44. Bases anatòmiques i fisiològiques dels PEV normals. Dades humanes. Dades d'experimentació. Bases fisiopatològiques dels PEV anormals. Correlacions electroclíniques.  
45. Potencials evocats auditius (PEA): tècniques d'enregistrament. Muntatges. Paràmetres dels amplificadors i de l'amitjanat. Tècniques d'estimulació. Audiometria i la seua relació amb la resposta evocada. Interpretació de resultats. Dades de normalitat. Variacions.  
46. Bases anatòmiques i fisiològiques dels PEA normals. Dades humanes. Dades d'experimentació. Bases fisiopatològiques dels PEA anormals. Correlacions clíniques.  
47. Potencials evocats somestèsics (PES): tècniques d'enregistrament. Muntatges. Paràmetres dels amplificadors i de l'amitjanat. Tècniques d'estimulació. Interpretació de resultats. Dades de normalitat. Variacions.  
48. Bases anatòmiques i fisiològiques dels PES normals. Dades humanes. Dades d'experimentació. Bases fisiopatològiques dels PEA anormals. Correlacions clíniques.  
49. Potencials evocats de llarga latència. Cartografia de les respostes provocades. Potencials evocats promotors.  
50. Tècniques neurofisiològiques en desenvolupament.  
Temari específic de la categoria  
Otorinolaringologia  
1. Embriologia de l'orella. Bases anatòmiques de l'orella i l'os temporal. Fisiologia auditiva. Fisiologia vestibular.  
2. Semiologia de l'orella (hipoacúsia, vertigen, otàlgia, acúfens, otorrea i altres símptomes). Exploració física. Exploració funcional auditiva. Exploració de pacient amb acúfens. Exploració de la funció vestibular. Diagnòstic per imatge.  
3. Malformacions congènites i adquirides. Cirurgia de les malformacions. Tap de cerumen i epidèrmic. Cossos estranys. Patologia inflamatòria de l'orella externa. Otitis externa. Otitis externa maligna.  
4. Patologia inflamatòria de l'orella mitjana. Fisiopatologia de la trompa d'Eustaqui. Ototubaritis. Otitis mitjana aguda. OMA recurrent. Otitis seromucosa. Otitis mitjana crònica. Aspectes generals. Otitis mitjana crònica simple. Otitis mitjana crònica. Colesteatomatosa. Colesteatoma congènit i primari. Complicacions de les otitis. Seqüeles de l'otitis mitjana crònica.  
5. Tècniques quirúrgiques en otologia. Conceptes generals. Vies d'abordatge. Cirurgia de l'orella mitjana: mastoidectomia i timpanoplàsties. Dispositius implantables en otologia: implants d'orella externa i epítesi; implants osteointegrats; implants d'orella mitjana.  
6. Traumatismes de l'orella. Ferides. Commoció laberíntica. Fractures de l'os temporal. Seqüeles. Tumors de l'os temporal. Abordatge quirúrgic de la fossa jugular. Resecció lateral i total de l'os temporal. Tumors de l'angle pontocerebel·lós, petroclivals i de l'àpex petrós. Abordatges quirúrgics. Distròfies de l'os temporal. Otosclerosi. Cirurgia de l'otosclerosi. Malalties autoimmunes de l'orella  
7. Hipoacúsia neurosensorial congènita no genètica. Hipoacúsies d'origen genètic. Hipoacúsia neurosensorial adquirida. Detecció precoç de l'hipoacúsia. Audició i llenguatge. El xiquet sord. Avaluació del pacient amb hipoacúsia. Audiopròtesis externes. Indicacions. Selecció del tipus d'adaptació. Adaptació i avaluació de resultats. Rehabilitació del pacient adaptat amb pròtesi. Implants coclears. Implants de tronc cerebral.  
8. Síndromes vestibulars perifèrics: malaltia de Ménière, neuronitis vestibular, vertigen posicional paroxístic benigne. Cirurgia del vertigen. Síndromes vestibulars d'origen vascular: insuficiència vertebrobasilar, migranya i vertigen. Síndromes vestibulars centrals. Alteracions oculomotores. Avaluació del pacient amb trastorns de l'equilibri i de la marxa. Presbiastàsia i caiguda en l'ancià.  
9. Semiologia, exploració i patologia del nervi facial. Tractament de la paràlisi facial perifèrica. Cirurgia del nervi facial.  
10. Embriologia i anatomia del nas i dels sins paranasals. Variacions anatòmiques de les fosses nasals. Fisiologia del nas i dels sins paranasals. Mecanismes de l'olfacció. Fisiopatologia rinosinusal.  
11. Exploració del nas i dels sins paranasals. Rinoscòpia, microscòpia, endoscòpia. Exploració funcional de les fosses nasals: rinometria i rinomanometria. Diagnòstic per imatge del nas i dels sins paranasals: radiologia simple, tomografia computada, ressonància magnètica. Tècniques especials.  
12. Síndromes nasals: insuficiència respiratòria nasal, rinorrea, epistaxi, àlgies, alteracions de l'olfacció. Patologia de la piràmide nasal i del vestíbul. Malformacions del nas i dels sins paranasals. Patologia del septum nasal. Septoplàstia. Rinoplàstia i septerinoplàstia.  
13. Epistaxi. Cossos estranys. Traumatismes de nas, sins i massís facial. Rinorrea cerebrospinal. Tractament de les fístules de LCR.  
14. Patologia inflamatòria de les fosses nasals: rinitis agudes i cròniques. Rinitis específiques. Rinitis vasomotora. Rinitis al·lèrgica.  
15. Patologia inflamatòria dels sins paranasals. Sinusitis agudes i cròniques: sinusitis maxil·lar. Sinusitis etmoïdal. Sinusitis frontal. Sinusitis esfenoïdal. Sinusitis infantils. Poliposi nasosinusal. Complicacions de les sinusitis. Tractament quirúrgic de les sinusitis i de les complicacions: cirurgia d'abordatge extern. Cirurgia d'abordatge endoscòpic.  
16. Àlgies craniofacials. Patologia de l'olfacció.  
17. Tumors benignes, de les fosses nasals i dels sins paranasals. Quistos i mucoceles dels sins paranasals. Tractament quirúrgic. Tumors malignes de les fosses nasals i sins paranasals. Granulomes malignes. Tècniques quirúrgiques en els tumors de sins. Abordatges de la base del crani anterior.  
18. Fisiopatologia i avaluació de la via lacrimal. Dacriocistorinostomia endonasal. Cirurgia endoscòpica de la làmina cribosa, òrbita, nervi òptic i cadira turca/hipòfisi.  
19. Embriologia i anatomia de la cavitat oral i de la faringe. Fisiologia de la cavitat oral i de la faringe. Deglució. Fisiologia del gust.  
20. Semiologia i exploració clínica. Exploració per la imatge de la faringe. Exploració funcional de la faringe. Exploració del gust i de la deglució. Malformacions congènites i adquirides de la cavitat oral i de la faringe. Fenedures labiopalatines.  
21. Patologia inflamatòria de la cavitat oral. Fisiopatologia de l'anell de Waldeyer. Patologia inflamatòria inespecífica de la faringe. Faringoamigdalitis específiques. Manifestacions faríngies de les malalties sistèmiques. Complicacions de les infeccions orals i faríngies. Amigdalectomia i adenoidectomia. Indicacions, tècniques i complicacions. Traumatismes orals i faringis. Cossos estranys.  
22. Roncopatia crònica. Síndrome d'apnea obstructiva del son (SAOS). Polisomnografia. Tractament del SAOS amb CPAP. Tècniques quirúrgiques i indicacions.  
23. Lesions preneoplàsiques de la cavitat oral. Tumors benignes i malignes de la cavitat oral. Tumors de la rinofaringe. Abordatges quirúrgics de la rinofaringe.  
24. Tumors de l'orofaringe. Abordatges quirúrgics de l'orofaringe. Tumors de l'hipofaringe. Abordatges quirúrgics de l'hipofaringe. Cirurgia reconstructiva del tracte digestiu superior.  
25. Patologia neurològica de la faringe. Trastorns funcionals del segment faringoesofàgic. Reflux gastroesofàgic. Patologia otorinolaringològica en relació amb el reflux gastroesofàgic.  
26. Anatomia i embriologia de la laringe. Funcions respiratòria, esfinteriana i fonatòria de la laringe. Fisiologia i desenvolupament del llenguatge. Semiologia i exploració bàsica de la laringe. Semiologia fonatòria. Exploració endoscòpica i microlaringoscòpica. Exploració per la imatge de la laringe i de la regió cervical. Exploració funcional de la laringe. El laboratori de la veu.  
27. Malformacions congènites laringotraqueals. Traumatismes laringis. Estenosis laringotraqueals infantils i de l'adult. Laringitis agudes de l'adult. Laringitis cròniques. Laringitis per reflux. laringitis disfuncional. Laringitis infantils. Trastorns neuromusculars de la laringe. Fisiopatologia, topodiagnòstic i tractament. Tumors benignes de la laringe. Pòlips, nòduls, quistos, edema de Reinke i laringocele. Microcirurgia laríngia. Cossos estranys laringis i traqueobronquials. Traqueotomia: indicacions, tècnica i complicacions. intubació.  
28. Neoplàsies laríngies intraepitelials. Aplicacions de la biologia molecular en el diagnòstic i tractament dels tumors de cap i coll. Tumors malignes de la laringe. Indicacions i planificació del tractament. Protocol s de preservació d'òrgan amb quimioteràpia i radioteràpia. Cirurgia radical i parcial dels tumors malignes. Cirurgia làser. Rehabilitació dels laringectomitzats. Fistuloplàsties fonatòries. Pròtesis fonatòries. Indicacions i tècnica. Patologia de la veu parlada i de la veu cantada. Fonocirugia. Tiroplàsties. Fonaments de la rehabilitació fonatòria.  
29. Embriologia, anatomia topogràfica i anatomia quirúrgica de les regions cervicofacials. Exploració cervical: inspecció, palpació, examen per la imatge. Estratègia per al diagnòstic de les masses cervicofacials. Metàstasi d'origen desconegut. Patologia disontogènica cervicofacial. Fístules i quistos congènits. Patologia inflamatòria cervicofacial. Cel·lulitis. Abscessos. Limfadenitis.  
30. Tumors cutanis cervicofacials: carcinoma epidermoide i basocel·lular. Melanoma de cap i coll. Tècniques exèresis i reconstructives dels tumors cutanis. Tumors vasculars i nerviosos cervicofacials. Tumors benignes i malignes de parts toves.  
31. Drenatge limfàtic de l'àrea cervicofacial. Punció i biòpsia ganglionar. Biòpsia del gangli sentinella. Tractament físic i quimioteràpic de les metàstasis. Les metàstasis regionals en els tumors de cap i coll. Buidatges radicals, funcionals i selectius. Cirurgia reconstructiva dels grans defectes cervicofacials. Manifestacions de la SIDA en otorinolaringologia.  
32. Embriologia i anatomia de la tràquea i l'esòfag. Fisiologia de l'esòfag. Semiologia, exploració bàsica, per imatge i funcional de la tràquea i l'esòfag. Patologia de l'esòfag cervical. Cossos estranys de l'esòfag. Patologia de la tràquea cervical.  
33. Fisiologia de les glàndules tiroide i paratiroide. Exploració clínica del tiroide: PAAF, ecografia, escintil·lografia i TAC.  
34. Hipertiroïdisme. Goll nodular. Goll intratoràcic. El problema dels nòduls tiroides. Càncer de tiroide. Tècniques quirúrgiques sobre el tiroide. Hiperparatiroïdisme primari i secundari: clínica i mitjans d'exploració. Cirurgia de les paratiroides.  
35. Fisiologia de les glàndules salivals. Semiologia, exploració clínica, per imatge i funcional de les glàndules salivals.  
36. Patologia no tumoral de les glàndules salivals. Patologia tumoral de les glàndules salivals.  
37. Bases de la comunicació verbal. Bases anatomofisiològiques de la veu, la parla (paraula), i el llenguatge i l'audició. Bases neurofisiològiques dels processos centrals (memòria, integració, etc.) de la parla i de l'audició. Bases genètiques i influència de l'entorn en el desenvolupament d'habilitats de la paraula, llenguatge i audició. Processos de creixement i edat de la veu, llenguatge i audició.  
38. Bases de la comunicació verbal. Aspectes fisiològics i conductuals de la comunicació verbal. Bases d'acústica, fonètica, fonologia. Bases de psicologia i ciències de la conducta  
39. Epidemiologia, etiologia, patogènia, profilaxi, fisiopatologia de: Alteracions congènites de la veu. Alteracions del desenvolupament de la veu. Disfonia causada per hormones. Alteracions funcionals de la veu amb i sense lesions secundàries en la laringe, inclosa la disfonia ocupacional i la veu de cantant. Disfonia per lesions orgàniques de la laringe. Alteracions de la veu per malalties neurològiques i psiquiàtriques, incloent paràlisi de corda vocal. Alteracions de la veu postquirúrgiques i traumàtiques. Rinolàlia (nasalitat) inclosa la fenedura palatina.  
40. Epidemiologia, etiologia, patogènia, profilaxi, fisiopatologia de: Retards del llenguatge. Alteracions de la lectura, escriptura i càlcul (dislèxia, disgrafia). Disfèmia (tartamudesa). Disfàsia, afàsia. Altres alteracions de la paraula i llenguatge en malalties neurològiques i psiquiàtriques. Alteracions auditives infantils centrals i perifèriques. Agnòsia acústica.  
41. Examen de la respiració en relació amb la fonació. Anàlisi de la vibració de les cordes vocals. Microlaringoscòpia directa i indirecta. Anàlisi de la veu i dels sons del parla. Examen de les funcions perifèriques i centrals de la veu i la parla, inclosos tests adequats. Mètodes subjectius i objectius per a explorar l'audició central i perifèrica.  
42. Teràpia mèdica d'afeccions foniàtriques de causa inflamatòria, neurògena o psiquiàtrica. Teràpia quirúrgica de la veu i la parla: fonocirugia. Audiòfons i implants: indicacions.  
43. Mètodes de rehabilitació de la veu, la paraula i el llenguatge per a conferenciants i cantants, rinolàlia, erigmofonia, retards del llenguatge, errors d'articulació, tartamudesa, sordera infantil.  
44. Cirurgia cosmètica en ORL. La cirurgia cosmètica del pavelló auditiu: malformacions menors en xiquet i adult i malformacions majors del pavelló. La cirurgia cosmètica de la piràmide nasal. Cirurgia integral del nas, rinoseptoplàstia d'excés. Indicacions i tècniques. Rinoseptoplàstia d'augment. Indicacions i tècniques. Cirurgia cosmètica facial vinculada amb aspectes propis d'esta especialitat.  
45. Fonaments de gestió clínica en ORL. Concepte de gestió clínica: Fonaments de la gestió clínica. Definició de gestió clínica. Nivells de decisió. La presa de decisions en clínica: resultats terapèutics (eficàcia, efectivitat, utilitat, benefici). Resultats dels procediments diagnòstics (sensibilitat, especificitat, valor predictiu). Eficiència en la pràctica clínica. Ferramentes de millora de resultats clínics: ús i interpretació de fonts documentals. Tècniques d'ús apropiat. Anàlisi de resultats clínics. Gestió de riscos clínics. Anàlisi organitzativa. Anàlisi econòmic. La qualitat en els centres sanitaris: evolució històrica conceptual. La qualitat com a factor estratègic en les organitzacions. Relació entre qualitat i eficiència. Concepte de qualitat assistencial. Sistema de qualitat en l'hospital i en atenció primària. Certificació externa dels sistemes d'assegurament de la qualitat. La participació de professionals i pacients. Formes organitzatives: comissions, grups de millora, cercles de qualitat. El cicle de Deming. Mètodes i tècniques per a la millora de la qualitat: l'auditoria clínica.  
46. Pla de gestió en una unitat clínica: concepte de gestió estratègica i operativa. Què és el pla de gestió d'una unitat. Fases de desenvolupament i metodologia d'elaboració d'un pla de gestió. Anàlisi de l'entorn. Diagnòstic intern. Definició del projecte, objectius i plans d'acció. El programa de qualitat d'un servici clínic i en atenció primària. Sistema d'avaluació i seguiment.  
47. Fonaments de bioètica en otorinolaringologia. Conceptes generals: dret i bioètica. Definicions, àmbits i interrelacions. Variables culturals, ètiques, morals, religioses i ancestrals. Consentiment i consentiment informat. Capacitat i competència. Beneficència i no maleficència. Responsabilitat. Dignitat. Coacció. Drets i deures de malalts, metges i responsabilitat social de les empreses mèdiques. Confidencialitat, secret professional, deure de veracitat i dret a no saber. Deure d'assistència i abandó de persona. Distribució de recursos. Planificació i consens en el marc de la comunitat. Decisions en la pràctica clínica ORL. Fonaments ètics. Paper del «consentiment informat». Decisions en gestió clínica, fonaments ètics. MBE. Docència. Aspectes ètics. Investigació clínica: experimentació en sers vius. Assajos clínics controlats: justificació i ètica. Elaboració i gestió d'un protocol d'investigació. Disseny, selecció de participants i aleatorització. Anàlisi i presentació de les dades. Introducció a la metaanàlisi. Avanços científics en el prisma ètic. Teràpia gènica en el camp de l'ORL. Malalties tractables i tractaments possibles. Intervencions a escala somàtica. Intervencions a escala germinal. Tractaments gènics perfectius. Comités hospitalaris de bioètica.  
48. Aspectes ètics de la relació amb el pacient ORL. Tècniques diagnòstiques en ORL. Aspectes ètics en cirurgia funcional otològica. Aspectes ètics en cirurgia funcional rinològica. Aspectes ètics en cirurgia funcional faringocervical. El pacient oncològic ORL. Relacions interprofessionals en ORL.  
Annex III  
Places convocades per especialitat  
  
\* \* \* \* \*   
Anexo III  
Plazas convocadas por especialidad  
  
49. Audiopròtesi. Conceptes generals. Aspectes generals clínics i tecnològics. Tipus de pròtesis auditives. Bases per a la rehabilitació de les deficiències auditives corregides amb audiopròtesi. Aspectes ètics, econòmics i administratius. Pròtesis externes (audiòfons): indicacions de les pròtesis auditives externes. La prescripció d'audiopròtesis externes. Avaluació audiològica protètica. Correcció audioprotèsica.  
50. Pròtesis implantables d'orella externa mitjana: 1. pròtesi d'orella externa. indicacions, cirurgia i programació. Pròtesis implantables d'orella mitjana: tipus, indicacions, cirurgia i programació. Pròtesis implantables d'orella interna (implant coclear) i tronc cerebral. Estructura d'un implant coclear. Tipus. Estructura d'un programa d'implant coclear. Indicació i criteris de selecció. Avaluació prequirúrgica i audiològica. Cirurgia. Programació. Rehabilitació i seguiment. Complicacions primerenques i tardanes. Implant auditiu de tronc cerebral. Indicacions. Aspectes específics de cirurgia. Programació i rehabilitació.