Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8319, del 18-06-2018 (2018/5666)

RESOLUCIÓ de 12 de febrer de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 50/13-EAE Llocnou de Sant Jeroni.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8319

Data del DOGV
:   18-06-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/5666


Data del document
:   12-02-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Llocnou de Sant Jeroni
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 12 de febrer de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 50/13-EAE Llocnou de Sant Jeroni. [2018/5666]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental i territorial estratègica, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 50/13-EAE Llocnou de Sant Jeroni.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Tràmit: avaluació ambiental de pla.  
Promotor: Ajuntament de Llocnou de Sant Jeroni.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Localització: terme municipal de Llocnou de Sant Jeroni (València).  
  
Expedient: 050 € 2013 € EAE.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 25 de gener de 2018, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Llocnou de Sant Jeroni, en els termes següents:  
A la vista de la data d'informació pública (que més avant es detalla) i d'acord amb el que estableix la disposició transitòria primera de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) a aquest pla li és aplicable la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, desenvolupada a la Comunitat Valenciana per la mencionada LOTUP.  
L'objecte de la declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària d'acord amb la LOTUP. Per a això verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, i establirà, si és el cas, les condicions finals que s'hagen d'incorporar-hi prèviament a la seua aprovació.  
El 18 de maig de 2016 l'Ajuntament remet la proposta del Pla general estructural i el seu expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica. Després de comprovar la documentació remesa es va observar que estava incompleta i es va realitzar un requeriment. El 20 d'octubre de 2017 s'entrega la documentació completa consistent en:  
  
- Expedient d'avaluació ambiental i territorial:  
· Estudi ambiental i territorial estratègic.  
· Document de participació pública (relació de les consultes realitzades a les administracions afectades, persones interessades i empreses subministradores, reunions explicatives?)  
· Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades.  
· Al·legacions presentades durant el termini legalment establit.  
· Resultats del Pla de participació pública.  
· Document de participació pública en què se sintetitzen els seus resultats i es justifica com s'han pres en consideració en la proposta de pla o programa.  
· Descripció de com s'han integrat en el pla o programa els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s'han pres en consideració el document d'abast i l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
  
· Descripció de la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient que es derivaran de l'aplicació del pla.  
· Certificat d'aprovació de la proposta de Pla.  
  
  
- Proposta de pla:  
· Memòria informativa.  
· Memòria justificativa.  
· Plans d'informació.  
· Plans d'ordenació.  
· Normes urbanístiques (20 octubre 2017).  
· Fitxes de zona.  
· Fitxes de gestió.  
· Catàleg de proteccions amb les tres seccions (secció de paisatge el 20 octubre 2017).  
· Informe de viabilitat econòmica.  
· Memòria de sostenibilitat econòmica.  
  
- Estudis complementaris:  
· Estudi de paisatge. (20 octubre 2017).  
· Estudi d'inundabilitat.  
· Anàlisi afecció Barranc dels Pastors (20 octubre 2017).  
· Estudi acústic.  
· Estudi de mobilitat.  
· Estudi de disponibilitat de recursos hídrics.  
  
A) Anàlisi del procés d'avaluació.  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici 03/06/13  
Emissió del document de referència  
(Equival al document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic). 27/11/13  
Participació pública i consultes de la versió preliminar del pla, de l'EATE i resta documentació exigible, durant un període mínim de 45 dies.  
Data de publicació en el DOGV: 10/06/15  
Ple municipal d'aprovació de la proposta de Pla. 28/04/16  
Sol·licitud d'emissió de DATE (amb deficiències) 18/05/16  
Esmena deficiències per a emissió DATE 20/10/17  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic  
B.0) Antecedents. Resum del document de referència.  
B.0.1) Informació territorial.  
El municipi de Llocnou de Sant Jeroni es troba en la comarca de la Safor, província de València. Té una superfície de 6,47 quilòmetres quadrats i una població de 527 habitants l'any 2015. Dista 83 km de la capital de província.  
El terme municipal limita al nord amb Almiserà, a l'est amb Castellonet de la Conquesta, al sud amb Vilallonga i a l'oest amb Terrateig.  
El límit nord del municipi és quasi coincident amb el traçat del riu Vernissa, que naix a Pinet i és considerat l'afluent més important del riu Serpis. El nucli urbà del municipi es localitza en la seua ribera sud, ocupant la part més baixa del terme municipal, a 98 msnm.  
  
El terme és travessat d'est a oest per la carretera CV-60 (Autovia de Gandia).  
Es poden diferenciar tres zones en el terme municipal:  
- La zona nord, que comprén des de la carretera fins al límit septentrional caracteritzada per pendents molt suaus i on s'ubica el nucli urbà.  
  
- La planura, des de la mateixa carretera fins a les faldes de les muntanyes, amb pendents importants. En aquesta zona es localitzen la majoria dels terrenys dedicats al cultiu.  
- La zona muntanyosa (Serra d'Ador o de la Safor, 680 m), on l'orografia és abrupta i es poden localitzar les valls dels barrancs (com el del Cossis) que arriben fins al riu Vernissa.  
  
B.0.2) Planejament vigent  
El planejament municipal vigent són unes normes subsidiàries, aprovades per la CTU el 29 de setembre de 1981, que no han sigut sotmeses a avaluació ambiental.  
Posteriorment es va aprovar una modificació de les normes subsidiàries per la CTU el 31 de gener de 1984, un Pla de reforma interior, unitat d'execució Tornetes, aprovat el 28 de febrer de 2007 per la CTU (el 25 de setembre de 2012 va ser anul·lat pel Suprem per falta de l'informe de la Confederació Hidrogràfica) i el Pla parcial industrial del sector la Planissa, aprovat el 4 d'octubre de 2013. D'aquest últim (exp. 7/6701-QQE), la Comissió d'Avaluació Ambiental en sessió realitzada el 15 de febrer de 2013 va acordar no sotmetre'l a EAE per considerar que no tenia efectes significatius en el medi ambient.  
El sòl urbà classificat per les NS de Llocnou de Sant Jeroni té una superfície de 86.183 m². Segons s'indica en la memòria el nucli urbà s'estructurava en 14 illes (denominades edificació actual entre mitgeres) que en total sumen una superfície de 45.746 m², que es consideraven com a sòl urbà consolidat. També van classificar com a sòl urbà no consolidat (zona residencial entre mitgeres) un total de 21.637 m² dels quals 16.291 m² corresponien a solars edificables. Les previsions en el sòl urbà s'han consolidat quasi en la seua totalitat, excepte en la zona de Tornetes, extrem nord-est del nucli urbà, amb el seu PRI en què se li assigna una edificabilitat bruta de 15.932 m²t.  
  
De sòl urbanitzable residencial, es delimiten dos àmbits que no s'han desenvolupat. Un com a ampliació de casc de 64.515 m²s i un altre aïllat, als peus de la zona muntanyosa, en la zona de La Granja de 98.000 m²s.  
De sòl no urbanitzable es distingeixen tres àmbits, el comú, el protegit agrícola i el protegit forestal, coincident amb les tres zones descrites amb anterioritat.  
  
B.0.3) Alternativa proposada en el document consultiu  
A més de la 0, s'han presentat dues alternatives de nova ordenació. Són pràcticament idèntiques, el que varia és la forma d'ordenar els sectors urbanitzables al voltant del casc.  
En ambdós es manté la futura zona industrial en la partida de la Planissa, es prescindeix del sòl urbanitzable «La Granja» per la seua situació en una zona d'elevada visibilitat i de difícil accessibilitat i es crega el PRI Monestir convertint un sòl urbanitzable en urbà.  
En l'alternativa 1 es proposa el creixement expansiu del nucli urbà cap al sud reblint el sòl fins a l'autovia CV-60. En aquest sòl s'incorporarien alguns equipaments (esportiu i educatiu). Cap a l'est creix igualment fins a arribar al límit del terme municipal. Finalment cap al nord també planteja un xicotet creixement.  
  
En l'alternativa 2 els creixements cap al sud i l'est es retiren 50 metres de l'autovia i del límit de terme respectivament. El creixement cap al nord es manté.  
Respecte al sòl no urbanitzable en ambdues alternatives es manté la qualificació actual, amb xicotets ajustos en les zones contigus, és a dir SNU protegit forestal, SNU protegit agrícola i SNU comú, situant-se aquest últim al nord de l'autovia.  
B.0.4) Resum de determinacions que s'han de tindre en consideració, assenyalades en el document d'abast.  
- «La classificació de nou sòl urbanitzable ha d'estar justificada i emparada en estudis específics. L'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana determina els creixements màxims admissibles que per a ús residencial és 58.229 m². Entre el PRI Av. Monestir i el PRI Tornetes sumen 18.221 m², amb la qual cosa quedaria un màxim de 40.000 m²»  
  
- «Els creixements del nucli urbà proposats en direcció sud no són els més adequats, ja que es produeixen cap al lloc de major afecció, l'autovia CV-60. Potser seria admissible un xicotet creixement (equivalent al sector previst en el planejament vigent) que ajudara a millorar la vora urbana i la imatge paisatgística des de la carretera, però prestant especial atenció al «barranc dels Pastors».  
«El creixement cap a l'est resulta més adequat, encara que limitat en extensió, ja que s'ha d'evitar la conurbació amb el terme municipal veí i la presència del barranc Vall de la Costanera. En direcció nord-est també podria créixer-se lleugerament però tenint en compte l'afecció generada pel riu i per la depuradora.»  
- «El sector nord, a falta d'estudis més precisos, no resulta ambientalment viable, ja que es troba en zona inundable, en la zona d'afecció del Pou del Crist de l'Empar i Sant Roc i pròxima a una granja.»  
  
- «PRI Avinguda Monestir: En el planejament vigent aquest sòl es classifica com urbanitzable per això la seua ocupació i consolidació ja estava prevista. No obstant haurà d'estudiar l'afecció acústica i la generada pel transport de mercaderies perilloses.»  
- «S'estudiarà la viabilitat dels creixements previstos en relació amb l'adequada gestió de les aigües residuals generades. S'haurà de justificar com es gestionarà l'ampliació de l'EDAR existent, més encara si es té en compte que es troba en un altre municipi».  
  
- Respecte al sòl no urbanitzable, s'ha de:  
· Zonificar.  
· Reflectir afecció dels pous de subministrament.  
· Estudiar la compatibilitat d'usos ramaders i d'usos residencials.  
· Revisar delimitació del sòl forestal.  
· Estudiar possibilitat de protegir veïns riu Vernissa.  
· Reflectir els sòls incendiats.  
  
B.1) Continguts acords amb el document d'abast.  
En l'apartat 4 del document denominat «Expedient de l'avaluació ambiental i territorial estratègica» es descriu com s'adequa al document d'abast.  
- El model de creixement proposat s'ajusta al que estableix l'ETCV (per a ús residencial l'ETCV preveu 58.229 m² i es projecten 53.705 m²). Per a l'horitzó a 20 anys és menor al que estipula. S'ha considerat una projecció de població de 670 habitants enfront dels 750 de l'ETCV.  
- Es plantegen creixements en direcció sud, més enllà del que preveu l'actualitat, fins a 50 metres de la CV-60. Per a evitar el soroll es planteja una pantalla de tres metres, amb una longitud d'aproximadament 1.000 metres. El PRI Avinguda Monestir és ara novament un sector de sòl urbanitzable que resulta també afectat per aquesta pantalla.  
  
Amb la construcció de l'autovia CV-60 es va generar el soroll sobre el nucli urbà ja existent. En l'actualitat ja és necessària la construcció de la pantalla per a amortir-lo, per això aprofitant aquesta circumstància es disposen els creixements en aquesta direcció i així tancar la ciutat donant una imatge de vora adequada.  
- Cap a l'est es planteja un xicotet creixement allunyat del límit del terme municipal amb l'objecte de tancar la trama urbana.  
- Els creixements cap al nord s'han eliminat pel risc d'inundació.  
  
- En les condicions generals de les fitxes de gestió s'han inclòs els aspectes relatius al sistema de depuració de les aigües residuals.  
  
  
- Respecte al sòl no urbanitzable:  
· S'ha zonificat el sòl no urbanitzable, incloent-hi la protecció dels veïns del riu Vernissa.  
· En el pla d'informació 3 s'inclou la zona de protecció dels pous de subministrament d'aigua. Per al pou la Sort estableix un radi de 300 metres que afecta el sòl no urbanitzable. Per al pou Crist de l'Empar i Sant Roc situat a Almiserà el fixa en 100 metres coincidint amb el sòl urbà però no afecta noves implantacions. (Aquest pou ja no subministra a la població segons l'informe aportat per la Confederació durant la tramitació del Pla general d'Almiserà).   
· Respecte a les activitats ramaderes existents s'assenyala que estan inactives.  
· S'ha modificat la delimitació del sòl forestal respecte al presentat en el document consultiu.  
· En el pla 9 de l'EATE s'han grafiat els incendis succeïts en el municipi, sense assenyalar l'any en què s'han produït. Una vegada comparats amb la cartografia de la conselleria s'observen que no coincideixen. No obstant això, aquests es produeixen sobre sòl forestal en què no es proposa un canvi d'ús.  
  
B.2) Continguts acords amb l'annex VII de la LOTUP.  
L'EATE presentat conté tots els epígrafs i continguts assenyalats en l'annex VII de la LOTUP, si bé no en el mateix ordre ni amb la mateixa denominació de capítols. En l'apartat 2.3 del document denominat «Expedient de l'avaluació ambiental i territorial estratègica» es desglossa l'equivalència entre apartats de l'annex VII i els de l'EATE elaborat.  
En aquest sentit el resum no tècnic s'adjunta a l'EATE i no apareix relacionat en el seu índex.  
B.3) Descripció de l'alternativa triada: Proposta de pla.  
La documentació conté un estudi d'alternatives viables tècnicament, es passa a descriure la triada.  
  
B.3.1) Objectius  
Es descriuen en la memòria. De manera resumida són:  
· Cerca del menor impacte sobre el territori dels creixements proposats.  
· Integració, protecció, conservació i regeneració del medi naturals  
  
· Protecció de les zones que presenten riscos naturals.  
· Integració de la infraestructura verda.  
  
B.3.2) Infraestructura verda  
L'article 19 bis de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge (afegit per la Llei 12/ 2009, de 23 de desembre) va introduir en la normativa urbanística el concepte de la infraestructura verda i en el Decret 1/2011 de l'ETCV van ser concretats els seus elements. Els articles 4 i 5 de la LOTUP són els que en la legislació vigent defineixen el seu concepte, les seues funcions i els espais que la integren.  
En la memòria es descriuen els seus elements i s'aporta pla respecte d'això. Es crea un passeig al voltant del Vernissa com a connector. S'hi inclouen les zones verdes dels sectors i les dotacions de caràcter municipal.  
Les dues vies pecuàries i els carrers principals queden incorporats.  
  
B.3.3) Principals modificacions introduïdes respecte al planejament vigent  
El sòl urbà es redueix, ja que l'àmbit de l'anterior PRI Tornetes passa a classificar-se com un sòl urbanitzable residencial ZND-RE Tornetes.  
A més es plantegen uns altres 3 sectors residencials: dos d'ells, el ZND-RE Monestir i el ZND-RE Escoles, es localitzen cap al sud del nucli urbà fins a situar-se a 50 metres de la CV-60. L'últim, el ZND-RE Piscines, es localitza al sud i a l'est del nucli urbà. Respecte a alternatives anteriors el creixement cap a l'est s'ha disminuït i allunyat del límit de terme.  
Respecte a l'ús industrial es manté el sector la Planissa.  
  
Nom Superfície (m²) Edificabilitat m²t Vivendes  
Monestir 21.264 9.230 46  
Escoles 10.907 5.999 40  
Piscines 13.754 6.877 46  
Tornetes 7.780 3.890 39  
 53.705 75.268 166  
  
  
(Nota: aquestes dades són de la memòria justificativa. En les fitxes de gestió apareix una quantia diferent d'habitatges, 42, 36, 45 i 32 respectivament, que sumen 155.)  
  
Les zones verdes previstes en les normes subsidiàries al costat del llit del Vernissa no s'han executat pel que es proposa ara traslladar-les al costat del cementeri en el sòl d'unes antigues pistes esportives. La seua superfície serà de 2.800m².  
Com a nous equipaments es proposen l'ampliació de les escoles (PQE-E.a), l'ampliació de les piscines (PQD-PI.a) i l'ampliació del cementeri (PQI-C.a). Els dos primers se situen al sud del nucli urbà, junt amb els sectors urbanitzables, i el tercer a l'altre costat de la CV-60.  
  
Respecte al sòl no urbanitzable s'estableixen 6 zones:  
· ZRC-AG Comú agropecuària. Terrenys agrícoles situats al nord de la CV-60  
· ZRC-D Comú dotacional. La zona del cementeri i les piscines.  
· ZRP-AG Protegida agrícola. Terrenys agrícoles al sud de la CV-60  
· ZRP-NA Protegida natural. Són de tipus forestal (FO) i es localitzen al voltant del riu Vernissa i en les zones elevades. Hi ha una pedrera que se la considera ZRP-NA-FO-min.  
· ZRP-AF Protegida afeccions. Tres tipus, de carreteres (C), de llits (CA) i d'inundabilitat (IN)  
· ZRP-RI Protegida riscos (no apareix en cartografia)  
A més en la cartografia les vies pecuàries es consideren ZRP-VP  
  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
C.1) Fase de posada a disposició del públic.  
Durant el termini d'exposició al públic es van presentar 4 al·legacions de les quals 3 van ser desestimades i 1 parcialment estimada.  
Resumidament es refereixen a la falta de justificació del SNU protegit agrícola, al creixement excessiu, a la inconveniència d'acostar el creixement a la carretera o a una parcel·la que no resulta inundable.  
C.2) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor.  
L'Ajuntament durant la fase d'informació pública va sol·licitar consultes als 4 municipis contigus, a 20 departaments de les diferents administracions, i a les empreses subministradores. D'aquestes es va rebre resposta dels departaments següents:  
  
Data informe Administració pública consultada  
03/07/15  
04/08/15 i 09.01.2017  
20/04/17  
25/08/16  
25/06/15 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural:  
\* S. Vida Silvestre  
\* Direcció Territorial. Secció Forestal.  
\* Direcció Territorial. Vies Pecuàries.  
\* Direcció Territorial. Vies Acústica.  
\* Servei de gestió de residus  
  
  
27/01/17  
27/09/16 i 28.04.2017  
  
10/08/16  
  
sense data  
  
28/09/15  
 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori:  
\* Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
\* Servei d'Ordenació del Territori.   
(Inundabilitat)  
\* Servei d'Ordenació del Territori Secció de Planificació Territorial (ETCV)  
\* DG. Obres Públiques, Transport i Mobilitat. Ser. Mobilitat.(a l'estudi de maig 2016)  
\* DG. Obres Públiques, Transport i Mobilitat. Servei de Planificació  
  
17/06/15 Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:  
\* Servei Territorial d'Energia (Mines).  
  
12/03/13  
  
30/07/15 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.  
\* Direcció Territorial de Turisme, Cultura i Esport  
  
\* Secretaria Autonòmica d'Educació i Investigació. Servei d'Infraestructures.  
  
15/07/15 Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública.  
\* DG. Salut Pública  
  
24/06/15 Presidència de la Generalitat.  
\* Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències.  
01/07/15 Entitat Pública de Sanejament d'Aigües (EPSAR)  
01/09/15 Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
  
  
- L'1 de setembre de 2015 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet l'informe favorable previst en l'article 25.4 TR Llei d'aigües. Assenyala que en el terme hi ha una concessió destinades a abastiment en la partida de la Sort que subministra també Almiserà i Castellonet de la Conquesta.  
- Informe de 3 de juliol de 2015, del Servei de Vida Silvestre en què indica que no tindrà afecció sobre la xarxa Natura 2000, ni sobre espècies catalogades ni sobre els hàbitats d'interés comunitari existents en el terme municipal.  
- L'informe de la Secció Forestal indica que el sòl forestal estratègic no pot classificar-se com SNU protegit agrícola. Respecte a les vies pecuàries s'informa indicant els aspectes que han de corregir-se en la documentació sobre la denominació de les vies i no assenyalar les seues dimensions.  
- Respecte al risc d'inundació el Servei d'Ordenació del Territori informa que l'anàlisi d'afeccions derivades del barranc de Pastors resol amb les mesures adoptades les afeccions d'inundabilitat (es proposa una canalització oberta de secció trapezoïdal d'1 i 2,7 metres d'ample). En relació a l'ETCV també s'emet un informe favorable.  
  
- L'EPSAR emet un informe en què assenyala que el sistema públic de depuració es localitza a Almiserà i està dissenyat per a tractar 300 m³/dia. En l'actualitat l'efluent de 126 m³/dia i el desenvolupament de la proposta suposarà un cabal de 1.213 m³/dia.  
- Informe en matèria educativa del Servei de Planificació, s'han d'incloure els corresponents mecanismes de gestió per a obtindre la parcel·la de 3.880 m² d'ús educatiu per a ampliar l'actual col·legi (PQE-E.a. en el pla de xarxa primària)  
- La Subdirecció General d'Emergències i Planificació indica que hi ha risc pel transport de mercaderies perilloses per la CV-60 que afecta la proposta. El risc d'incendis forestals afecta els sectors ZND-RE Tornetes i ZND la Planissa.  
- El Servei de Gestió de Residus informa que s'han d'adaptar al PIR quant a la necessitat d'incorporar un centre de transferència en polígons industrials i d'homologar les instal·lacions dels ecoparcs; també s'indica que pertany a les zones X, XI, i XII. Àrea de gestió 2.  
  
- El Servei Territorial d'Energia emet un informe en què assenyala que hi ha un dret miner que s'ha de plasmar en el pla, junt amb les seues zones de protecció.  
- En relació al patrimoni cultural, la direcció territorial emet un informe el 12 de març de 2013 en què assenyala els continguts del Catàleg.  
- La Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat emet un informe desfavorable el 28 de setembre de 2015 pel fet que no s'han grafiat els 100 metres de zona de protecció de la CV-60. El dit espai es classificarà com a espai lliure reserva viària. En les fitxes s'hauran d'incorporar les mesures proposades en l'estudi acústic.  
  
- El Servei de Mobilitat ha informat favorablement sobre l'estudi de mobilitat.  
- La direcció territorial d'aquesta conselleria en relació amb l'estudi acústic assenyala que és concorde amb la normativa i que els nivells sonors obtinguts són compatibles amb els establits. Com a mesura correctora per a aconseguir aquests nivells s'estableix una pantalla de tres metres.  
  
C.3) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan ambiental.  
Després de la recepció dels informes i al·legacions descrits en els dos apartats anteriors, l'Ajuntament va modificar la proposta de Pla. Presentada la sol·licitud d'emissió de la DATE aquest òrgan ambiental va realitzar consultes a aquelles administracions que van emetre un informe desfavorable, o que van assenyalar que havia de completar-se el Pla o que bé no s'hi van pronunciar. Dels informes rebuts es poden destacar els aspectes següents:  
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
  
16/11/17   
 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural:  
\* Subdirecció General del Medi Natural (Catàleg)  
  
16/11/17   
22/12/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori:  
\* Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
  
  
16/11/17  
16/11/17  
   
  
 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura   
i Esport.  
\* DG. de Cultura i Patrimoni.  
\* Secretaria Autonòmica d'Educació i Investigació. Servei d'Infraestructures.  
16/11/17 16/01/18 DG. Obres Públiques, Transport i Mobilitat. Servei de Planificació  
  
  
- El Servei de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat emet un informe el 16 de gener de 2018 en què assenyala diverses deficiències que es descriuen en l'apartat següent, és necessària l'emissió un nou informe d'aqueix departament.  
- El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge en el seu informe de 22 de desembre de 2017 estableix les determinacions finals que han d'incorporar-se a la proposta, que es resumeixen en l'apartat següent.  
  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
D.1. Respecte a la proposta de segellament de sòl, s'ha de valorar positivament que les dimensions dels sectors de sòl urbanitzable s'hagen ajustat als límits establits per l'ETCV.  
No obstant això, si s'observa el decreixement poblacional experimentat pel municipi (de 2005 al 2015 passa de 577 a 527 habitants) i que cap dels sectors previstos pel planejament vigent s'ha desenvolupat, la proposta no s'ajusta a l'existència de demanda i per tant resulta injustificada. A pesar d'això es pot considerar admissible atés que tracta de millorar la imatge paisatgística del casc generant una façana urbana (actualment des de l'autovia es veuen posteriors d'edificis) i que s'elimina un sector residencial aïllat que existeix en el planejament vigent, reduint-se les previsions previstes en el planejament.  
D.2. Respecte a la proposta de zonificació del sòl no urbanitzable convé realitzar una sèrie de puntualitzacions.  
S'ha de tindre en compte que la proposta es va exposar al públic el 10 de juny de 2015 per això no va poder tindre en compte el Decret 74/2016 pel qual s'aprova el Reglament pel qual es determina la referenciació cartogràfica. Amb independència dels preceptes legals que conté, els hauria pogut servir de referència per a denominar les diferents zones del sòl no urbanitzable, ja que l'annex IV de la LOTUP podria resultar confús.  
- La superfície afectada per risc d'inundabilitat s'ha de zonificar com ZRP-RI en compte de ZRP-AF-IN.  
- La zonificació de les vies pecuàries ZRP-VP no apareix en la LOTUP. En realitat és ZRP-AF-DP.  
- Els jaciments i la seua zona de protecció que apareixen en el pla d'ordenació 6 han d'incloure's en els plans de zonificació i classificació com ZRP-AF-PC.  
- Igual succeeix amb el pou de subministrament d'aigua potable que es grafia en els plans d'informació però no en els d'ordenació com ZRP-RI, ja que pot existir un risc per a la salut humana per la possible contaminació de l'aqüífer.  
- Les superfícies protegides pels seus valors agrícoles han de zonificar-se com ZRP-AG si s'aplica la LOTUP o com ZRP-MU-AG en cas d'aplicar el Decret 74/2016.  
Nota: en l'esmentat Decret 74/2016 es crea la zona ZRP-MU per a les zones protegides per decisió municipal pels seus valors agrícoles o pels seus valors forestals, i es mantenen les ZRP-NA per a les protegides per existir una legislació de caràcter mediambiental com poden ser els espais naturals o els PAT. No obstant això, en la LOTUP aquestes zones s'emmarquen dins de ZRP-AG i ZRP-NA, respectivament.  
- La denominació per a l'explotació minera, si segueix en vigor, seria ZRC-EX, zona rural comuna explotació de recursos naturals, i es desitja que seguisca en explotació. Si al contrari només pertoca la restauració o l'ús forestal hauria de ser ZRP-MU-FO o EAN-KN-TV.QIT.min com s'ha realitzat.  
- En el pla de zonificació es grafia un corredor d'infraestructures al sud de la CV-60. Es desconeix la finalitat d'aquest àmbit i si és una zona, ja que no hi ha normativa d'aplicació en aquesta.  
D.3. Zona afecció carretera CV-60. Informe del Servei de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat, assenyala que s'ha d'especificar la zona de protecció de la CV-60 en la cartografia i en les fitxes.  
La zona de protecció és de 100 metres, excepte per als sectors arreplegats en el planejament vigent, i les seues modificacions posteriors, que és de 50 metres. Els nous sectors Monestir i Escoles es troba entre 100 i 50 metres per això hauran de justificar adequadament el seu emplaçament (en funció de la comunicació viària, la fisonomia del municipi, la localització d'equipaments, la viabilitat de l'ordenació detallada, la viabilitat econòmica, etc.), cal que el servei esmentat emeta un informe favorable respecte d'això.  
D.4. En relació amb el paisatge, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge ha emés un informe en què de manera resumida s'assenyala:  
· Incorporar la part normativa de l'estudi de paisatge en la part amb eficàcia normativa del pla.  
· Incloure en la infraestructura verda les zones d'afecció visual i la totalitat de paisatges d'alt valor.  
· Realitzar una major concreció en les normes d'integració paisatgística.  
· Limitar els usos en el sòl no urbanitzable inclosos en la Infraestructura Verda.  
· En el SNU, limitar les actuacions entorn del nucli urbà per a preservar la seua imatge.  
· En el SNU amb compatibilitat dels usos miners, establir condicions paisatgístiques per a la seua implantació.  
· Completar les fitxes de zona i de gestió amb les normes d'integració paisatgística i els programes de paisatge.  
  
D.5. El sector ZND-RE-Monestir d'ús residencial és travessat per la banda sud pel barranc dels Pastors, que no pertany al domini públic hidràulic. No obstant això, amb independència que el llit siga domini públic o privat, en virtut de l'article 23.3 del PATRICOVA no es podrà incloure dins de l'àmbit del sector i haurà de formar part de la infraestructura verda.  
Article 23.3: «En la delimitació de sectors i altres àmbits de desenvolupament urbanístic, quan l'actuació se situe pròxima a un llit, la delimitació de l'àmbit d'actuació no podrà invadir el límit exterior de la zona inundable. Els terrenys compresos entre el límit exterior de la zona de servitud i el límit exterior de la zona inundable podran integrar-se en la infraestructura verda i adscriure's a la gestió urbanística de l'actuació. En cap cas s'inclouran llits de rius o barrancs en l'àmbit d'un sector, sinó que hauran de tractar-se com es regula en l'article 17 d'aquesta normativa, i formaran part de la infraestructura verda. Les zones de sacrifici per a reduir l'efecte de les inundacions s'integraran en la infraestructura verda, podran adscriure's a la gestió de les actuacions urbanístiques i hauran de tindre un tractament de zona verda.»  
  
És adequat tal com s'ha realitzat disposar zones verdes en les zones contigües a aquests barrancs, es recorda que aquestes han de tindre les dimensions mínimes assenyalades per la normativa urbanística (article 23.4 PATRICOVA).  
Article 23.4: «L'ordenació detallada dels sòls urbanitzables contigus als llits haurà de disposar terrenys destinats a espais lliures i zones verdes públiques en la zona interior del límit del sector traçat segons els criteris indicats en l'apartat anterior, i al llarg de tota l'extensió que confronte amb el llit. Els mencionats espais lliures i zones verdes hauran de complir les condicions dimensionals exigides per la legislació urbanística aplicable. En cap cas podran computar com a zona verda els terrenys ocupats per un llit».  
  
D.6. El 25 de setembre de 2015, l'Assemblea General de l'ONU va adoptar l'Agenda 2030 per al Desenvolupament Sostenible. L'Agenda planteja 17 objectius (ODS) amb 169 metes de caràcter integrat i indivisible que comprenen les esferes econòmica, social i ambiental. L'estratègia és una guia per als programes de desenvolupament durant els 15 anys següents per mitjà de la qual els estats es van comprometre a implementar-la.  
L'objectiu núm. 11, ODS 11, pretén aconseguir que les ciutats i els assentaments humans siguen inclusius, segurs, resilients i sostenibles. Una de les seues metes és proporcionar accés universal a zones verdes i espais públics, especialment per a dones, xiquets, persones amb edat i les persones discapacitades.  
En la LOTUP, de redacció anterior a l'Agenda 2030, les condicions que han de reunir les zones verdes s'especifiquen en l'annex IX, apartat III.3. Entre aquestes s'indica que estan prohibides les localitzacions de difícil accés de vianants.  
La reserva de parc públic es localitza al costat del cementeri, en unes antigues pistes de futbol. La distància al sòl urbà és de 175 metres i amb les noves escoles és d'uns 130 metres. Per a arribar fins-hi cal creuar un pont sobre l'autovia CV-60 i travessar una fàbrica situada en el sòl no urbanitzable (que no s'ha grafiat en plans).  
  
Potser funcionalment és adequat que la zona verda se situe al costat del cementeri, però l'accés fins a aquesta suposa un cert risc, pel recorregut que ha de realitzar-se, per als xiquets o les persones amb edat per això es considera que no s'aconsegueix un desenvolupament sostenible i per tant la seua localització és inadequada.  
D.7. S'ha presentat un estudi acústic en què s'analitza el soroll generat per la CV-60.  
En el mateix estudi es conclou que no es compleixen els nivells sonors establits en la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica, tant de dia com durant la nit per als sectors residencials Monestir, Escoles i Piscines, s'hauran de col·locar pantalles acústiques.  
  
No s'ha indicat com serien aquestes pantalles, ni on es col·locarien i tampoc s'ha inclòs en les fitxes l'execució d'aquestes.  
No s'és partidari des de l'òrgan ambiental de la implantació de pantalles acústiques de formigó o semblant per l'afecció paisatgística que generen com a alternativa. S'optarà per pantalles executades amb elements naturals, com ara talussos de terra amb vegetació arbustiva i/o arbratge, o semblant. Una altra alternativa serien pantalles mixtes, realitzades amb elements opacs però amagades amb vegetació. (Tot això com a últim recurs, ja que el més adequat és allunyar els usos sensibles de les fonts de soroll).  
D.8. En la redacció de les normes urbanístiques referents al sòl no urbanitzable s'han observat una sèrie de deficiències que convé resoldre:  
· Article I.2.29 Minimització d'impacte territorial. El Pla general no ha delimitat cap d'aquestes àrees, per això no té molt sentit incloure un article respecte d'això (I.2.29 i DT tercera) ni permetre la realització d'expedients de minimització (articles X.9.10.6, I.3.14)  
· Article V.0.57.2.c (DIC) Els establiments de restauració, hotelers i assimilats només poden tindre cabuda en el municipi quan siga per a recuperar el patrimoni arquitectònic atés que aquest ús pot tindre cabuda en els sectors residencials i s'incompliria el requisit dels 5 quilòmetres previst en l'article 197.f LOTUP.  
· Article D.5.42.9.a i b (DIC) Les activitats industrials i les generadores d'energia renovable no es permeten en cap de les zones del SNU, per això s'han d'eliminar d'aquest article.  
· Article S.7.28.1 (ZRC-AG) El concepte d'habitatge rural vinculat a l'explotació agrícola ha desaparegut de la LOTUP.  
· Article V.6.65.7 (ZRC-AG) L'explotació de pedreres i semblants no té cabuda en aquesta zona, ja que es troben molt pròximes al sòl urbà. No hi ha drets miners d'acord amb el cadastre miner.  
· Article I.3.13 (ZRP-NA-AG). Tal com està redactat l'article no estan clars els usos permesos. Respecte a les construccions, només han d'autoritzar-se les instal·lacions de reg, d'apers o xicotet emmagatzematge.  
· DT Quarta. Instal·lacions agropecuàries. Tal com s'han definit els usos en les distintes zones, les granges no estan permeses, per això les existents queden fora d'ordenació, no es poden ampliar i aquesta disposició s'ha d'eliminar.  
· DT Cinquena. Zona afecció de pous. El que una activitat estiga legalment implantada no significa que siga compatible amb l'afecció i no puga contaminar l'aqüífer. Aquest article s'ha de redactar novament. En tot cas, amb independència de l'adobament per a usos agrícoles, s'han d'estudiar quines altres activitats hi ha en la realitat o quines es podran implantar en un futur en la zona afectada.  
D.9. Respecte a la superfície del sòl no urbanitzable, no quadren les superfícies desglossades de la pàgina 55 amb la del quadre de la pàgina 58, ambdues referides a la memòria justificativa.  
D.10. Respecte al sector industrial la Planissa s'ha observat que l'àmbit delimitat en el Pla general no concorda amb l'àmbit avaluat ambientalment en l'expedient d'homologació i Pla parcial (exp. 7/6354-GOO). La superfície del primer és major, 252.396 enfront de 246.399 m², amb això l'edificabilitat atorgada és també superior.  
  
La discrepància es troba en el vial de servei situat al sud, on en el Pla general s'inclou dins del sector mentre que en el Pla parcial s'exclou.  
Igualment s'ha observat que no s'ha complit un dels condicionants establits en el pronunciament ambiental del Pla parcial realitzat el 15 de febrer de 2013, el relatiu a incloure dins del sector la parcel·la 194 del polígon 1 corresponent a unes edificacions del desballestament.  
  
D.11. La depuració de les aigües residuals es realitza en l'EDAR Almiserà-Llocnou de Sant Jeroni que es localitza en el municipi d'Almiserà. És de titularitat municipal i la seua gestió correspon a la Diputació. L'1 de juliol de 2015 l'EPSAR va informar que està dissenyada per a tractar 300 m³/dia, l'influent en aqueix moment és de 126 m³/dia.  
El desenvolupament complet del Pla general generarà un cabal d'aigua residual de 1.213 m³/dia, la qual cosa suposarà un increment de 996 m³/dia respecte al planejament vigent. Aquests cabals sobrepassen la capacitat de l'EDAR, per això caldrà ampliar-la.  
Quan es va tramitar el Pla general d'Almiserà (exp. 132/09 EAE) ja es va determinar que calia preveure un àmbit per a ampliar l'EDAR. No obstant això, aquesta actuació no era tan immediata i es requerien estudis més detallats, ja que la localització actual se situa en sòl inundable. Quan es va emetre la memòria ambiental del Pla general d'Almiserà, el 27 de febrer de 2015, es va establir el següent condicionant:  
  
«Per a fer complir el requeriment de l'EPSAR, s'haurà de resoldre un Pla especial per a la reserva de sòl per a l'ampliació de l'EDAR amb l'objecte de garantir la depuració de les aigües residuals. Aquest s'haurà d'acompanyar d'un estudi d'inundabilitat específic que avalue el risc i adopte les mesures correctores constructives necessàries. En l'estudi d'alternatives que es realitze en la dita avaluació podran estudiar-se altres emplaçaments».  
En la proposta del present Pla general, en l'apartat 5 «Altres condicions particulars» de les fitxes de gestió s'indica que ha d'establir-se una àrea de reserva contigua a l'EDAR per a ampliacions. Aquest aspecte no pot realitzar-se des del Pla general de Llocnou de Sant Jeroni, ja que la reserva de sòl es troba en un altre municipi. Per a poder portar-la a cap caldrà tramitar un Pla especial tal com s'indicava en la memòria ambiental del Pla general d'Almiserà.  
  
D.12. El Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIRCV) va entrar en vigor el 27 de juny de 2013 per mitjà de l'aprovació del Decret 81/2013, de 21 de juny, del Consell i té per objecte establir les disposicions necessàries per a l'ordenació material i territorial de les activitats de gestió de residus.  
En l'article 22 s'assenyala que els polígons industrials hauran de comptar amb un centre de transferència de residus perillosos i no perillosos. En els polígons existents aquesta reserva ha de realitzar-se en el moment de revisar el planejament general. També ha de preveure's aquesta reserva en els nous sectors de sòl urbanitzable que es delimiten.  
  
Haurà d'incloure's aquest condicionant en la fitxa del sector.  
D.13. En la foto aèria s'observa que l'ampliació de les escoles ja s'ha fet (equipament PQE-E.a). Per a construir-les s'ha invadit el sòl no urbanitzable i no consta en l'òrgan ambiental que s'haja tramitat cap expedient respecte d'això.  
Analitzant els nivells de soroll aportats en l'annex de l'estudi acústic s'aprecia que se sobrepassen els límits establits en la normativa (Llei 7/2002) per al període nocturn. (35 enfront de 42 dB(A)).  
D.14. L'adopció de mesures contra incendis forestals s'adopten en el cas que els nous desenvolupaments siguen contigus al sòl forestal. En el municipi present no es dóna aquesta circumstància. La vegetació de ribera del riu Vernissa és la que podria tindre aquesta consideració però no es troba contigua a nous desenvolupaments.  
Respecte a les zones incendiades contingudes en els plans hauran de revisar-se, ja que no concorden amb les del visor cartogràfic de la conselleria que tenen caràcter representatiu.  
D.15. Es proposa l'ampliació del cementeri. No obstant això, no s'ha reservat un perímetre de protecció de 25 metres per a sòl dotacional lliure de construccions, tal com assenyala el Decret 195/2009, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova la modificació del reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell.  
No obstant això, perquè aquesta ampliació siga possible s'han d'estudiar les condicions del sòl per mitjà de la presentació d'un estudi hidrogeològic, tal com assenyala l'article 46 del mencionat Decret 195/2009.  
L'elaboració d'aquest document pot retardar l'aprovació del pla, per això potser serà més convenient posposar la seua delimitació a la tramitació d'un posterior Pla especial.  
D.16. En aquest Pla general estructural s'ha inclòs la part de l'ordenació detallada que afecta el sòl no urbanitzable, que figura en l'article 35 de la LOTUP. En les normes urbanístiques, I.2.26, I.2.33 i I.3.19, es regulen les condicions tipològiques dels edificis i construccions permeses i les característiques de les tanques.  
En conseqüència en el Pla general d'ordenació detallada, que s'ha de desenvolupar a partir d'aquest Pla general estructural, es concretaran únicament les qüestions pròpies de l'ordenació detallada relatives al sòl urbà i al sòl urbanitzable.  
En virtut de la modificació de l'art.48.c de la LOTUP introduïda per la Llei 10/2015, de 29 de desembre, en els casos en què el Pla afecta únicament l'ordenació detallada del sòl urbà, o l'ordenació detallada d'un sòl urbanitzable ja avaluat ambientalment, l'òrgan ambiental és l'ajuntament en lloc de l'òrgan autonòmic.  
  
  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament  
En l'apartat 10 de l'EATE es descriu el seguiment ambiental del pla. Es vincula el termini d'elaboració dels informes de seguiment als terminis establits en l'article 22 LOTUP (4, 10 i 20 anys) que es refereixen als llindars de sostenibilitat del territori. D'aquesta manera l'elaboració dels informes de seguiment ambiental seria als 3, 9 19 i 29 anys. Els indicadors a utilitzar són els indicats en el document de referència.  
  
En l'apartat 3.2 de la memòria justificativa es detallen aquests llindars referents a projecció de població, ocupació de sòl i recursos hídrics necessaris. S'indica la seqüència de desenvolupament dels sectors residencials, establida en 4 anys per a Monestir, 20 anys per a Escoles, fins a 30 anys per a Piscines i finalment el sector Tornetes.  
Els informes de seguiment assenyalats en l'article 56.3 LOTUP són per a analitzar els efectes en el medi ambient i el territori arreplegats en els indicadors i els terminis per a elaborar-los són més curts que els tres arreplegats en l'article 22 LOTUP. Els informes de seguiment s'elaboren com a màxim cada 4 anys, en períodes més reduïts que els assenyalats en l'EATE.  
Així doncs, haurà d'establir-se un termini per a elaborar els informes de verificació dels indicadors proposant-se, ateses les característiques del municipi, el termini màxim establit en la LOTUP, és a dir cada 4 anys.  
En el document denominat «Expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica» s'inclou un apartat denominat Pla de seguiment. En aquest s'indica que els informes s'elaboraran quan es produïsquen fites en el desenvolupament del pla. Encara que aquesta possibilitat es considera convenient, no es preveu en l'article 56.3 LOTUP on únicament s'indica un termini temporal.  
  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals  
De conformitat amb el que disposa l'article 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que han exposat, es proposa considerar acceptable des del punt de vista ambiental la present declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Llocnou de Sant Jeroni presentada per l'ajuntament, sempre que s'hi incorporen, abans de la seua aprovació definitiva, les determinacions següents:  
  
1. Respecte als usos permesos en el sòl no urbanitzable, han de corregir-se els articles de les normes urbanístiques en els termes expressats en l'apartat D.8.  
2. Ha d'ajustar-se la denominació de les zones a la LOTUP, o al Decret 74/2016 si resulta aplicable, en els termes descrits en l'apartat D.2.  
3. Els sectors Monestir i Escoles es troben dins de la zona d'afecció de la CV-60. Haurà d'obtindre's informe favorable del Servei de Planificació perquè siguen compatibles, en cas contrari aquests dos sectors, en la seua actual delimitació, es consideraran inviables.  
4. El barranc que travessa el sector Monestir haurà de ser sòl no urbanitzable tal com s'assenyala en l'apartat D.5 i complir-se els articles 23.3 i 23.4 del PATRICOVA.  
5. Haurà de buscar-se un emplaçament alternatiu per a la zona verda PVJ-ACF ZRC-D proposada al costat del cementeri tal com s'ha justificat en l'apartat D.6.  
6. S'hauran d'atendre les determinacions assenyalades en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 22 de desembre de 2017.  
7. En les fitxes dels sectors s'inclourà la necessitat d'implantar pantalles acústiques, a càrrec seu, executades amb elements naturals, com ara talussos de terra amb vegetació arbustiva i/o arbratge, o bé massisses amagades per la vegetació. Han de ser espècies frondoses i perennes de distints estrats (arboris i arbustius) perquè amortisquen el soroll, per la qual cosa potser caldrà fer instal·lacions de reg suplementàries.  
  
En el Programa de vigilància s'inclourà el control periòdic dels nivells de soroll per a assegurar-se del seu funcionament correcte.  
8. L'àmbit del sector la Planissa haurà de ser idèntic a l'avaluat en el Pla parcial, excloent-ne el vial de servei, però incloent-hi la parcel·la 194 del polígon 1, tal com s'indicava en el pronunciament ambiental del sector del 15 de febrer de 2013.  
Atés que el sector la Planissa no s'ha desenvolupat encara, haurà d'incloure's la seua fitxa en la documentació del Pla i afegir-hi la necessitat de comptar amb un centre de transferència de residus perillosos i no perillosos segons assenyala l'art.22 del PIRCV.  
9. En les fitxes de gestió s'introduirà el següent condicionant: «Quan calga ampliar l'EDAR s'haurà de resoldre un Pla especial per a la reserva del sòl necessari. Aquest s'haurà d'acompanyar d'un estudi d'inundabilitat específic que avalue el risc i adopte les mesures correctores constructives necessàries. En l'estudi d'alternatives que es realitze en la dita avaluació podran estudiar-se altres emplaçaments».  
  
10. En les fitxes de gestió dels sectors ha d'incloure's la remissió a les condicions generals de gestió i altres condicions particulars descrites en els apartats 3 i 5, respectivament, del document fitxes de gestió. Ha de quedar clarament expressat que la construcció de les pantalles que es proposen en l'annex de l'estudi acústic presentat serà a càrrec dels sectors de sòl urbanitzable, i assenyalar quina part sufraga cada u.  
  
11. Perquè l'ampliació del cementeri siga viable s'ha de presentar l'estudi hidrogeològic especificat en l'article 46 del Decret 195/2009, o bé posposar-la a la tramitació d'un Pla especial específic. Haurà de reflectir-se en la cartografia el perímetre de protecció indicat en l'article 42 del decret esmentat.  
12. Haurà d'establir-se un termini concret per a elaborar els informes, seguiment i verificació dels indicadors, segons assenyala l'article 56.3 LOTUP, es proposa el termini de 4 anys. Aquest informe periòdic podrà complementar-se amb uns altres que s'elaboren en les fites de desenvolupament del Pla tal com s'indica en l'apartat 10 Pla de seguiment del document «Expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica».  
13. Hauran de revisar-se les superfícies dels quadres de la memòria justificativa en els termes expressats en l'apartat D.9.  
14. Haurà d'analitzar-se si resulta convenient mantindre la zona d'afecció de 500 metres al voltant de l'explotació minera si aquesta ha cessat la seua activitat.  
15. Prèviament a l'aprovació definitiva del Pla haurà d'obtindre's pronunciament definitiu del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de la Unitat de Vies Pecuàries, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni i del Servei d'Infraestructures Educatives de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport referents a l'afecció paisatgística, a les vies pecuàries, sobre el patrimoni cultural i reserves de sòl dotacional escolar, respectivament.  
  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si és el cas, pertoquen en via judicial contenciosa administrativa enfront de la disposició de caràcter general que haja aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici dels que pertoquen en via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la publicació, llevat que s'acorde la seua pròrroga en els termes establits en l'article 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV, posada a disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, i es traslladarà a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
  
Per a la tramitació del Pla general d'ordenació detallada l'òrgan ambiental serà l'ajuntament.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que antecedix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Llocnou de Sant Jeroni, i s'hauran d'incorporar al Pla les determinacions finals assenyalades.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte de definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que es notifica perquè se'n prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 30 de gener de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 12 de febrer de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.