Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5255, del 10-05-2006 (2006/5243)

Resolució de 27 d'abril de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5255

Data del DOGV
:   10-05-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/5243


Data del document
:   27-04-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Alcalà de Xivert
    * Vila-real
    * Llocnou d'en Fenollet
    * Nules
    * Benifallim
    * Vilafamés
    * València
    * impacte ambiental

Resolució de 27 d'abril de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2006/X5243]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 009/04-AIA Benifallim, 080/05-AIA Vila-real, 153/04-AIA Nules, 051/01-AIA Alcalà de Xivert, 072/05-AIA València, 074/04-AIA Vilafamés, i 217/04-AIA Llocnou d'En Fenollet, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 27 d'abril de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 009/04 . AIA  
Títol: Pla general d'ordenació urbana de Benifallim (Alacant)  
Promotor: Ajuntament de Benifallim  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Comissió Territorial d'Urbanisme  
Localització: Terme municipal de Benifallim, Alacant  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
El projecte en estudi desenvolupa el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Benifallim, a fi d'adaptar la normativa d'ordenació al desenvolupament existent i previst.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El planejament vigent és un projecte de delimitació de sòl urbà, redactat per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport i aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme en sessió de 31 de juliol de 1989.  
El model d'ordenació proposada es basa en el manteniment de les xarxes viàries existents (carreteres i camins ramaders) recolzant part del creixement en la variant de la carretera CV-785, a mantenir el nucli urbà consolidat, completant la seua trama amb tres àrees d'actuacions integrades en sòl urbà i un sector de sòl urbanitzable, a mantenir l'ús rústic de la resta del terme amb la protecció de llits, barrancs i jaciments arqueològics, i a deixar oberta la implantació d'indústries en sòl no urbanitzable comú, d'acord amb les possibilitats de la Llei 4/92, sobre sòl no urbanitzable.  
Per a aconseguir el model proposat, el Pla general dóna tres directrius fonamentals:  
1. La consolidació i ampliació del nucli existent, i descartar la predeterminació d'altres localitzacions a curt o mitjà termini.  
2. Les necessitats industrials es podran establir en sòl no urbanitzable comú, en el marc de la normativa urbanística vigent.  
3. Els nous desenvolupaments urbans de segona residència es proposen en la zona NE del nucli urbà; al mateix costat de la carretera CV-785 es podran en el futur plantejar possibles nous desenvolupaments urbanístics d'aquest mateix tipus.  
El model territorial proposat es basa, fonamentalment, en el manteniment dels elements estructurals ja existents en l'actualitat, amb les previsions d'uns mínims desenvolupaments urbanístics en les voltants del cas urbà consolidat.  
El Pla general d'ordenació urbana de Benifallim estableix una distribució de classificació de sòls, que és la següent:  
. Sòl urbà: afecta àrees urbanes consolidades i a les àrees periurbanes.  
. Sòl urbanitzable: zona al NE del nucli urbà. Són àrees de cultius de secà entre cases i xalets de camp.  
. Sòl no urbanitzable comú tipus A: Pertany a àrees baixes del terme municipal, amb menor pendent i major abundància de cultius.  
. Sòl no urbanitzable comú tipus B: Zones baixes de vegetació natural amb intercalació de bancals més o menys aïllats de secà.  
. Sòl no urbanitzable comú de protecció arqueològica: Àrees d'afecció de jaciments arqueològics.  
. Sòl no urbanitzable comú de protecció arqueològica de l'entorn del castell: àrea ocupada pel castell i promontori que el rodeja.  
. Sòl no urbanitzable de protecció forestal i paisatgística: Correspon a zones amb major percentatge de cobertura vegetal, majors pendents, etc.  
. Sòl no urbanitzable de protecció de llits: Faixa de 120 m a un costat i a l'altre dels barrancs i llits.  
. Sòl no urbanitzable d'especial protecció de la flora: Zona d'ombria de la serra del Rontonar, de gran valor botànic.  
. Sòl no urbanitzable comú dotacional: Àrees d'equipaments existents i consolidades (poliesportiu i cementeri) i àrees adjacents en previsió de la seua futura ampliació.  
El planejament vigent delimita 23.262 m² com a sòl urbà, i la resta del terme municipal com a sòl no urbanitzable. Les superfícies globals arran de l'ordenació plantejada en el Pla general quedarien de la manera següent:  
. Sòl no urbanitzable: 1.343,87 ha  
. Sòl urbanitzable: 3,66 ha  
. Sòl urbà: 5,26 ha  
. Total terme municipal: 1.352,79 ha  
Alternatives  
En l'anàlisi de les diferents alternatives de planejament es realitza una justificació de l'opció adoptada, exposant els motius fonamentals que han incidit en l'esmentada elecció:  
Queden descartades les possibilitats de noves variants, o desviacions de les carreteres ja que no s'aprecia l'existència d'aspectes de connexió i integració supramunicipals, que justifique la conveniència de modificar els traçats de les vies de comunicació actuals, considerades adequades per a les necessitats de creixement previst.  
Els valors fonamentals que s'han de protegir s'adeqüen a les conclusions derivades de l'estudi d'impacte ambiental.  
Es descarta la implantació dispersa d'activitats en el territori, per comportar un major cost d'implantació i manteniment de serveis, com també una major afecció al medi natural.  
S'opta per habitatges bàsicament unifamiliars i sempre de baixa alçària per presentar majors aptituds per a la integració d'aquests amb el nucli urbà tradicional. S'eviten així desenvolupaments de major densitat que els existents.  
S'ha optat per l'ampliació dels usos dotacionals existents en compte de fomentar nous emplaçaments pel fet que no s'aprecia demanda de nous usos.  
Tramitació administrativa  
En data 31 de gener de 2003 la Direcció Territorial d'Alacant va remetre l'estudi d'impacte ambiental relatiu al Pla general d'ordenació urbana de Benifallim al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental. Van ser detectades algunes deficiències en la documentació i en va ser sol·licitada l'esmena.  
En data 3 de febrer de 2004 es rep la documentació completa referent al projecte Pla general d'ordenació urbana de Benifallim, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 19 d'agost de 2004, comunicat de l'Àrea d'Avaluació Ambiental de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, en el qual s'informa que després de revisar la documentació aportada s'han observat deficiències en l'estudi d'impacte ambiental que han de ser esmenades.  
En data 12 d'abril de 2005, l'Ajuntament remet un annex a l'estudi d'impacte ambiental, com a resposta al comunicat de data 19 d'agost de 2004, enviat per la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Información, de data 23 de novembre de 2002 i en el DOGV núm. 4383, de 21 de novembre de 2002.  
Durant el període d'informació pública es va presentar una única al·legació, subscrita pel Sr. José María Soriano Bellver en representació de Sra. Francisca Isabel Vicens Giner, segons consta en el certificat emés en data 8 de gener de 2004, pel Sr. Antonio Aznar Barrachina, secretari de l'Ajuntament de Benifallim. En ell s'inclou també l'aprovació provisional del Pla general d'ordenació urbana de Benifallim, resum del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de l'al·legació presentada.  
Resum de les al·legacions  
L'al·legació presentada no respon al tipus d'al·legació de caràcter ambiental.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
L'Ajuntament de Benifallim prèviament a la remissió de l'estudi d'impacte ambiental, va realitzar consultes a les entitats següents:  
. Oficina del Pla de carreteres de COPUT: petició d'informació.  
. Ajuntament de Penàguila: petició de certificació de l'acord adoptat per l'Ajuntament Ple de Penàguila.  
. Diputació Provincial d'Alacant. Servei de Carreteres.  
. Conselleria de Cultura i Educació: petició d'informació.  
Es va rebre resposta de les entitats següents:  
Informe favorable, relatiu al Pla general de Benifallim. Emés per la secció de Planificació de carreteres del COPUT.  
Resposta de l'Ajuntament de Penàguila, amb data 23 de gener de 2003, en el qual es considera que no hi ha cap impediment sobre aquest projecte.  
Informe desfavorable, de la Diputació d'Alacant basant-se en la rotonda prevista en la carretera CV-785 i a la unió de les carreteres CV-785 I CV-780.  
Comunicació per part de Conselleria de Cultura i Educació, en la qual se sol·licita aportació de documentació respecte a presència de jaciments i la delimitació i àmbit de protecció del Castell.  
Aportació d'informació o documentació complementària  
En data 19 d'agost de 2004, l'Àrea d'Avaluació Ambiental de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, informa que després de revisar la documentació aportada s'han observat deficiències en l'estudi d'impacte ambiental que han de ser esmenades.  
En contestació a la sol·licitud, amb data 29 d'agost de 2004, d'esmena de deficiències en l'estudi d'impacte ambiental, es remet per part de l'Ajuntament un annex a l'estudi d'impacte ambiental el dia 12 d'abril de 2005.  
En l'annex esmentat s'inclouen:  
Certificat de l'entitat gestora de les aigües residuals.  
Certificat del departament de Cicle Hídric de la Diputació Provincial d'Alacant.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari, denominat LIC. El LIC més pròxim a l'àmbit d'estudi, a una distància aproximada de 2 km del límit oest del terme municipal, és el denominat Serres de Mariola i Carrascar de la Font Roja. Ambdues serres estan declarades com a espai natural protegit de la Comunitat Valenciana i com a ZEPA.  
No hi ha cap zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) dins del terme municipal de Benifallim, i la més pròxima de les anteriorment esmentades són les serres de Mariola i la Font Roja.  
2. Segons la cartografia temàtica hi ha una microreserva al municipi de Benifallim. Aquesta es denomina el Rentonar.  
Les unitats de vegetació prioritàries són:  
Pendents rocoses calcícoles amb vegetació casmofítica, Jasionetum foliosae. (codi natura 2000: 8210)  
Alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia, Quercetum rotundifoliae (codi natura 2000: 9340)  
Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero . Brchypodietea. (codi natura 2000: 6220)  
Boscos mediterranis de Taxus baccata, Fraxino orni . Querdetum fagineae (codi natura 2000: 9580)  
El PGOU de Benifallim proposa una especial protecció com a sòl no urbanitzable d'especial protecció de la flora.  
Camins ramaders  
Al municipi hi ha tres camins ramaders, que es classifiquen com a sòl protegit en la nova ordenació. Els tres camins ramaders existents són:  
La sendera del Castell i la Moleta (amplada legal de 21 m).   
L'assagador del camí de Cocentaina. (Amplària legal de 18 m en el seu primer tram i de 6 m en el segon).  
La carrerada Reial del Port. (amplària legal de 75 m)  
Rambles i llits  
El municipi no disposa de cap curs d'aigua permanent. No obstant això, si s'observen diversos barrancs en la zona d'actuació. En el PGOU la franja de 120 m a un costat i a l'altre dels barrancs i llits es presenta com a sòl no urbanitzable de protecció de llits.  
Jaciments arqueològics  
Al terme municipal de Benifallim hi ha 14 jaciments arqueològics, que s'inclouen en l'estudi d'impacte ambiental, en forma de taula resum, segons les fitxes del Servei de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.   
En el planejament proposat en el PGOU de Benifallim, el sòl en què es troben situats els jaciments s'han classificat com a sòl no urbanitzable i qualificats com de protecció arqueològica.  
Consideracions ambientals  
. La litologia característica del terme municipal de Benifallim està formada en la seua totalitat per margues i calcàries.  
. La fisiografia del terme municipal és molt variada, i està representada per formacions muntanyoses, vessants accentuades, vessants moderades i àrees turonades.  
. En gran part del terme municipal de Benifallim hi ha riscs de lliscaments i despreniments. El sòl classificat com a sòl urbanitzable, sòl urbà, com també el perímetre reservat per a xicotetes indústries en el planejament es troba catalogat amb risc de lliscament mitjà i baix, per la qual cosa aquest ha de ser un factor a tenir en compte en les fases d'urbanització.  
Pel que fa al risc sísmic, la norma sismoresistent estableix que hauran de tenir-se en compte en les construccions els possibles efectes del sisme si l'acceleració sísmica bàsica és igual o major que 0,04 g en terrenys potencialment inestables. Atés que l'acceleració sísmica bàsica a Benifallim és de 0,08 g i el risc de lliscament i despreniment existent al municipi, s'haurà de tenir en compte en les urbanitzacions.  
. El risc d'erosió actual es troba catalogat com moderat, arribant a ser a alt al sud-oest del terme municipal.  
Potencialment aquest risc passa a ser molt alt, en la pràctica totalitat del terme municipal, a excepció d'una franja situada al nord.  
. Quant al risc d'inundació, examinada la cartografia, al municipi de Benifallim no hi ha risc d'inundació malgrat la presència de nombrosos barrancs.  
La vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies està catalogada com a baixa en la major part del terme municipal.  
. La capacitat agronòmica del sòl és molt baixa o baixa en la major part del terme municipal, excepte la zona nord que es troba catalogada com a moderada.  
. Les zones amb classificació de sòl protegit en el PGOU són:  
La microreserva de flora, protegida en el PGOU com a sòl no urbanitzable de protecció especial de flora.  
Els tres camins ramaders existents, que són: sendera del Castell i La Moleta, l'assagador del camí de Cocentaina i la Canal Reial del Port.  
Els nombrosos jaciments i elements del patrimoni cultural.  
. Incendis forestals: hi ha registrats diversos incendis els anys 1994, 1996 i 2000, amb un total de superfície cremada de 13,75 ha en total. L'incendi més greu registrat és el de 1994, en el qual la superfície cremada és de 9,25 ha.  
L'any 2002, durant la tramitació del PGOU i l'estudi d'impacte ambiental, es va produir un altre incendi al sud del terme municipal. La classificació del sòl cremat no s'ha modificat, i es manté com a SNU comú, SNU de protecció forestal i SNU de protecció de la flora.  
. La vegetació actual en l'àrea d'estudi es troba composta per terres de cultiu (herbàcies, guaret i cultius llenyosos) i terrenys forestals de bosc mediterrani mixt i zones d'erms o pastos.   
Les espècies dominants característiques són el Quercus rotundifolia i Quercus faginea, el Pinus halepensis. En les zones pròximes als barrancs apareixen exemplars de Populus alba i Ulmus minor. En les zones de matoll, es troben espècies com el Viburnum tinus, Locinera implexa, o el Myrtus communis.  
La vegetació de major interés es troba en la microreserva de flora del Rentonar.  
. Entre la fauna, s'ha mencionant la presència d'algunes espècies catalogades com a sensibles a l'alteració de l'hàbitat, com l'àguila de panxa blanca (Hieratus fasciatus), o vulnerables, com l'àguila reial (Aquila chrysaetos), entre altres. Les rapaces, tant diürnes com nocturnes, són les espècies de major interés.   
. Explotació dels recursos naturals  
En matèria de proveïment d'aigua potable, en l'ampliació de documentació sol·licitada s'adjunta un informe del departament de Cicle Hídric de la Diputació Provincial d'Alacant, en què se certifica la suficiència de recursos hídrics per a abastir al potencial augment de població del planejament proposat.  
Pel que afecta la depuració d'aigües residuals, està en procés de construcció l'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) de Benifallim. Aquesta depuradora, dependent de la Diputació Provincial d'Alacant, està dissenyada per a una població de 500 habitants. En el cas que el Pla desenvoluparà tota la seua potencialitat (aprox. 1.000 hab) seria necessari ampliar l'estació depuradora.  
En relació a la gestió dels residus inerts, en l'actualitat, en el terme municipal no hi ha abocador controlat. Per això s'ha instal·lat un contenidor perquè allí es depositen els residus inerts procedents d'obres menors, com també la recent inauguració d'un ecoparc gestionat per la mancomunitat de municipis del comtat el Xarpolar. Els residus procedents d'obres majors han de ser gestionats pel promotor o el constructor.  
Els residus sòlids urbans són gestionats també per l'empresa El Xarpolar. Hi ha separació en tres fases: paper, vidre i residus domèstics.  
Consideracions jurídiques  
. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre el Pla general d'ordenació urbana de Benifallim (Alacant), promogut per l'Ajuntament de Benifallim, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. S'hauran de preveure les infraestructures necessàries per a garantir la depuració de la totalitat de les aigües residuals generades arran del desenvolupament del Pla general plantejat, ja que la depuradora que es troba en execució actualment està projectada per a una població de 500 habitants, mentre que amb el desenvolupament complet del Pla general s'aconseguiria una població de 1.000 habitants. Les esmentades infraestructures hauran d'estar concloses, prèviament que a causa de les actuacions plantejades en el Pla general, se sobrepasse la capacitat de la depuradora actualment en execució.   
2. Haurà d'assegurar-se el correcte tractament i gestió de residus generats amb motiu del desenvolupament del PGOU de Benifallim, establint, en cas de ser necessari, un abocador controlat de residus inerts per a garantir la deposició dels residus generats en les obres de major envergadura.  
3. Hi ha àrees en el terme municipal que es classifiquen en el Pla general proposat com a sòl no urbanitzable comú tipus B (SNUCB), en les quals es permeten una sèrie d'usos no compatibles amb les característiques del terreny. Les esmentades àrees posseeixen un marcat caràcter forestal, amb relleus muntanyosos de grans pendents i àmplies zones boscoses, la qual cosa li concedeix un alt valor ambiental a la zona. Aquestes àrees estan situades al sud-est del terme municipal, concretament la superfície enclavada entre la carretera de Xixona i el límit est del terme municipal, i una altra zona situada al sud de la carretera d'Alcoi i oest del municipi. S'hauran de classificar les esmentades zones (grafiades en el plànol annex) com a sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal (SNUPF), concedint-los d'aquesta manera una protecció d'acord amb els valors de la zona.  
4. S'haurà de presentar un informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè utilitzen els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 24 de maig de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 80/05-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de taulells ceràmics  
Promotor: PORCELANOSA, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Localització: Ctra. nacional 340, km 56,2, Vila-real (Castelló)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
PORCELANOSA, SA és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornat), en les seues instal·lacions de la ctra. nacional 340, km 56,2 Vila-real (Castelló), específicament de fabricació de taulells ceràmics partint de pols atomitzada d'argiles i esmalts, amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, motiu pel qual es redacta el projecte avaluat.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el desmantellament d'aquesta.   
La capacitat productiva actual és 63.807.820 m²/any, equivalent a 650 tones/dia  
Les instal·lacions industrials consten de 2 plantes de fabricació de taulells ceràmics mitjançant el procés de monococció de gres porcellànic per a paviment i MONKER per a revestiment, partint d'argila bruta, que comporten totes les operacions bàsiques: preparació d'argiles mitjançant dosificació de colors i altres, mòlta, homogeneïtzació, atomització, premsatge de la pols obtinguda en l'atomització, seguit de l'assecatge del taulell, conformació, esmaltatge i serigrafia de la cara vista, cocció en forn de gas natural, i refredament. I una vegada construït el taulell, rectificació de vores, classificació, seguit de l'empaquetament i paletització. Disposa, a més, d'altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara mòlta i preparació d'esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltada, magatzem de pantalles serigràfiques, xarxes de gas natural, aire comprimit i aigües (de procés, industrial i potable), unitats de generació i distribució d'energia elèctrica etc., i està dotada, d'altra banda, d'elements anticontaminació, com ara sistemes de captació de pols generada en diferents equips i instal·lacions i depuradores d'aigües residuals del procés.  
Disposa de xarxes separades de sanejament per a l'evacuació d'aigües residuals d'ús domèstic i de pluvials, que aboca al clavegueram municipal, i disposa d'arqueta de control per a les primeres. I les industrials són recollides i tractades, i s'exposa que són depurades i reciclades totalment, per una les de neteja i per una altra les de rectificat, encara que poden arribar a esgotar-se, per altes concentracions, havent-hi establit un sistema de control, gestionant-les, si cal.  
En el procés industrial d'aquestes, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argila i esmalts i colors ceràmics, i com a fonts d'energia, gas natural canalitzat i electricitat.  
Antecedents  
En el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental consta l'expedient 454/02 amb declaració positiva, referent a un projecte de cogeneració.  
Tramitació administrativa  
En data 24 de maig de 2005 es complementa, amb :  
Document de síntesi   
Certificació del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos  
Informació pública a la qual va ser exposat per la DG de Qualitat Ambiental en el DOGV   
Projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada (documents I i II).  
Estudi d'impacte ambiental.  
Part de la parcel·la de PORCELANOSA, SA, està situada en una qualificada com a sòl urbà industrial zona IND-2 (polígons industrials), part en sòl urbanitzable homologat, sector UHI-1 (industrial), amb PAI, PP, projecte de reparcel·lació i projecte d'urbanització, aprovats i executat, i part en sòl urbanitzable homologat sector UHI-5-6 (industrial terciari) amb PAI pla parcial de millora i projecte de reparcel·lació aprovats i projecte d'urbanització aprovat i executat a falta d'un col·lector de pluvials del PGMOU del municipi de Vila-real, en el qual s'inclou un document referit al patrimoni historicoartístic que no inclou cap protecció afecta als terrenys o edificacions, i sense conéixer-se l'aparició de restes d'interés durant les edificacions, segons un informe urbanístic municipal de 9 de febrer de 2005 aportat.   
Va ser sotmés a informació pública per la DGQA en el DOGV i en l'Ajuntament, i hi consten els certificats de no haver-se presentat cap al·legació al projecte de la fàbrica existent ni de l'ampliació.  
En considerar completa la documentació remesa, s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La fabricació taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, originant al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, residus sòlids i líquids i abocaments.   
La indústria es troba recollida en el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2, fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació ni de lliscament, de baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, i la cartografia temàtica del territori de la Generalitat Valenciana.  
Atés que la situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupat per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats. Si bé hi ha una concentració d'indústries hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i puguen establir-se controls addicionals.  
L'estat ambiental de la zona, segons les dades conegudes, és correcte, i els valors mitjans d'immisió de la localitat de Vila-real són inferiors als límits de valors guia.  
Pel que fa al tractament donat per a la manipulació, emmagatzematge i gestió de residus generats durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, són correctes la prescripcions assenyalades en el projecte, i no es troba cap deficiència amb allò que s'ha prescrit en la legislació vigent.   
És ressenyable que es preveu un xicotet abocament d'aigües residuals industrials esgotades per saturació i detectades per increment de conductivitat, per la qual cosa hauran d'analitzar-se, caracteritzar-se i gestionar-se com a residu en cas de no complir-se els condicionants d'abocament. I han d'establir-se controls periòdics, sobretot en els canvis de formulacions  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se la classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels forns i pols emesa en diversos punts del procés, de residus de diferent índole, sorolls i vibracions, com també les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa del proveïment d'argiles des de les pedreres i a les eixides de producte acabat, i per tant els elements ambientals atmosfèrics són els susceptibles de ser afectats.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, i han de ser observades les següents mesures correctores:  
Contaminació acústica. Vibracions  
Estant sotmesa l'actuació a avaluació d'impacte ambiental, haurà d'atenir-se al que estableix el títol IV, capítol II: Condicions de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el títol II capítol II: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica. I d'acord amb l'article 37 de l'esmentada Llei 7/2002, haurà d'aportar en el termini màxim de 5 anys una auditoria d'autocontrol.  
Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposa d'un total de 133 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics que hauran de sotmetre's al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
. En la els forns i assecadors: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2, i probablement F i Pb procedents dels esmalts.  
. La descàrrega de camions-bolquet és un punt de generació de pols. La caseta de descàrrega haurà de disposar d'un sistema de captació de pols, degudament dimensionat, capaç d'impedir l'eixida de pols.  
. En la resta d'unitats: Les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificació i altres focus difusos de les instal·lacions i el produït pel trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en el que disposa el punt 1.A de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els següents límits de en xemeneies dels processos d'atomització:  
Contaminant  
Partícules 150 mg/m³  
NOx 300 ppm  
CO 500 ppm  
F 80 mg/m³  
Cl2 230 Mg/m³  
ClH 460 mg/m³  
SO2 4300 ppm  
Opacitat 2 (Ringelman)  
Quant als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents dels escapaments de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Al respecte s'assenyala que durant la fase de funcionament les generades pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila pel que hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense i cuidant la neteja dels elements del camió.  
La indústria es troba recollida en el grup B, del Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es té accessibilitat a aquests segons s'indica en l'esmentada ordre.  
Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua de la indústria procedeix de la xarxa general de proveïment de la zona industrial.  
Les aigües residuals del procés industrial procedents de la mòlta i preparació d'esmalts i neteja de les instal·lacions són reprocessades després de la depuració per procés fisicoquímic de floculació-coagulació i emmagatzemades en una bassa impermeable, observant-se un xicotet abocament del dipòsit d'emmagatzematge de les aigües depurades, que haurà de ser controlat analíticament i si és necessari ser gestionat com a residu perillós.  
Les aigües residuals d'ús sanitari s'aboquen al clavegueram municipal, hauran de ser vigilats els paràmetres exigits en l'ordenança municipal i atenir-se als controls i periodicitat disposats en ella.  
Els únics equips anticontaminació disposats en xemeneies són de captació de pols per via seca, per la qual cosa no generaran abocaments.  
Contaminació del sòl.  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
A causa de la impermeabilització de tota la planta mitjançant pavimentació contínua no es preveu contaminació possible del subsòl.  
Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria generarà una àmplia gamma de residus, propis d'aquest tipus d'activitat, com ara: fangs i aigües de procés, envasos usats de paper, plàstic i cartó contaminats, cossis i contenidors flexibles deteriorats, envasos usats, dissolvents, productes caducats, elements d'equips mecànics i ferralles, filtres d'oli, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, mànegues filtrants deteriorades, aerosols, guants i màscares, etc. En la codificació d'algun d'aquests es detecta error segons la codificació segons el RD 952/97:  
Residu Codificat com Ha de ser  
Tubs fluorescents Q14 Q6  
Fixador fotogràfic A272//B0019 A272//b4203  
Aigua de taller C52 C51  
Les zones d'emmagatzematge dels residus, disposició i característiques constructives, estan suficientment descrites i acceptables segons la Llei 10/98, de 21 d'abril, de residus, i el Decret 833/88, de residus perillosos, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.  
La neteja d'envasos (cossis) és una labor de gestió que ha d'estar expressament autoritzada per la DG de Qualitat Ambiental.   
D'altra banda, els fangs i aigües generats procedents de la neteja i de l'àrea d'esmaltació, i mòlta i preparació de colors i esmalts, previsiblement siguen residus perillosos, si no són reciclats dins del procés han de ser gestionats com a tals, si així resultaren, després de la caracterització, exigint-se control periòdic. Caracterització que s'ha de realitzar sempre que s'introduïsquen nous productes o es realitzen noves formulacions.  
Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme la mesura dels abocaments i les emissions gasoses i acústiques, i no s'exposa res respecte d'això del control de la generació i gestió de residus, es tindrà en aquest punt, en consideració les prescripcions assenyalades en el punt anterior.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la següent  
Declració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per PORCELANOSA, SA, que s'ha d'implantar a la ctra. nacional 340, km 56,2, del terme municipal de Vila-real (Castelló), en els termes que estableix el projecte, l'annex a aquest i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, hauran de ser adequadament emmagatzemades i lliurades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.  
2. Els fangs recollits en la instal·lació de depuració hauran de ser caracteritzats, per tipus o grups d'esmalts, frites i colors emprats i en funció dels resultats obtinguts, segregar-se i en cas de resultar perillosos hauran de ser declarats i gestionats com a tals, i tenir en consideració les quantitats generades per si passaren a ser grans productors.  
3. Quant a la zona d'emmagatzematge de residus perillosos:  
Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
4. El titular de la instal·lació està obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
5. Hauran de controlar els abocaments adequant-se a la qualitat i condicions establits en l'ordenança municipal a aquest efecte.  
6. Es disposarà amb l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
7. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.), i s'haurà de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll, nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
8. L'alçària de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròximes o confrontants, de manera que no es produïsquen turbulències que garantisquen la dispersió   
9. L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix, hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada ordre, la qual igualment es troba disponible en els mencionats Serveis Territorials .  
10. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
Mesuraments de les emissions de NOx, CO, F, SO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, F, CO, SO2, Pb i partícules realitzades per un centre qualificat o per la pròpia empresa una vegada cada any.  
. Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que puguen estar pròxims o confrontants. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
. Anàlisi d'abocaments de les aigües residuals industrials per OCA anualment  
. Caracterització dels residus de la depuració (fangs i aigües abocades).   
. S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
. El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, es remetrà anualment a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
11. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
12. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, pel fet de ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de maig de 2005..La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 153/04-AIA  
Promotor: Acuícola Marina, SL.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Objecte projecte: Ampliació de la granja marina de daurada i llobarro per a la cria de rèmol, llenguado, polp i clòtxina  
Localització: Enfront de la costa de Nules (Castelló)  
En data 4 de febrer de 2005 s'ha emés la corresponent proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental, pel cap del servei d'impacte ambiental, com també pel cap de l'àrea d'avaluació ambiental que textualment es transcriu:  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte  
L'objectiu de l'ampliació de la granja marina és el de determinar les produccions i els consums d'altres espècies cultivables.  
Les espècies triades són clòtxina (Mytilus sp), polp (Octopus vulgaris), llenguado (Solea sp), rèmol (Scophthalmus maximus) i ostra (Crassostrea gigas).  
El cultiu d'aquestes espècies, excepte la clòtxina, no serà tractat en termes de producció, ja que la seua cria es troba encara en fase d'experimentació. En el cultiu de la clòtxina s'introdueix l'ús de long-line en mar obert com a metodologia nova de la qual s'ha de provar la seua producció en la costa.  
S'iniciaran els cultius amb juvenils (50-60 gr) de llenguado i rèmol procedents de vivers i juvenils de polp (400-700 gr) que s'obtindran de la Confraria de Pescadors de Borriana, llavors d'ostres procedents de viver (Tina Menor) i captació de llavors de clòtxina in situ. L'alimentació utilitzada, aportada manualment, serà amb pinsos específics per als peixos i amb els rebutjos de les embarcacions d'arrossegament de la confraria i de les minves (morts sense patologia aparent) de la instal·lació de daurada i llobarro per al polp.  
Les instal·lacions que es posaran per al cultiu dins del perímetre del polígon de concessió consistiran en longs-lines i gàbies submergides.  
A) Els longs-lines o línies de cultiu estaran ancorades i es mantindran a uns sis metres de profunditat mitjançant boies. La fixació de cada línia es realitzarà amb 5 ancoratges, un ancoratge es posarà amb dos morts de 6t en l'extrem de la línia a llevant i els altres ancoratges, amb un sol mort de 6t, se situen un en l'extrem de ponent i tres intermedis separats uns 110 m uns dels altres. Es projecta col·locar quatre línies de 250 metres cada una i situades a la vora dels costats més curts del polígon (450 m), dues línies separades 15 metres entre elles estaran paral·leles al costat orientat al nord i les altres dues línies de la mateixa forma estaran en el seu costat oposat l'orientat al sud.  
De les quatre línies de cultiu, tres es destinen a la clòtxina i una per a l'ostra i el polp.  
. El cultiu de la clòtxina es realitzarà en caps de 5 metres col·locats al llarg de la línia amb 1 metre de separació cada cap. S'estima una producció d'uns 5 kg/m que, segons el seu cicle d'engreixament, comportarà uns 22.500 kg a l'any.  
. El cultiu d'ostres serà utilitzant el sistema de cistelles japoneses, apilades i suspeses del long-line mitjançant un cap. Per a l'estudi experimental es disposaran de 6 cistelles per cap en un total de 150 caps, on s'espera obtenir de cada cicle d'engreixament uns 2.700 kg (1 kg serien unes 12 ostres).  
. Per al polp es dissenyaran unes gàbies xicotetes penjants amb capacitat per a 20 polps, es penjaran 25 gàbies cada 4 metres i se n'estima una producció anual de 1.250 kg.  
B) Les gàbies submergides estaran fixades al fons per un sistema de morts i amb un sistema de boies per a la senyalització d'aquestes dins de la instal·lació. Es col·locaran 4 nases de 3x3x2m per a polp i 11 gàbies de 25 m de diàmetre, d'aquestes 8 seran per a polp 2 per a llenguado i 1 per a rèmol.  
D'aquestes instal·lacions s'obtindrien uns 31.000 kg de polp, 9.000 kg de llenguado i amb una producció bianual de 4.500 kg el rèmol.  
En l'apartat de les instal·lacions en terra es dóna a conéixer que, en una futura nau industrial, es tindran totes les maquinàries i instal·lacions necessàries per a la investigació de les espècies com un sistema de circuit tancat per al cultiu del polp a partir d'alevins, baguls congeladors on emmagatzemar fins al seu consum l'aliment del polp, cambra de congelació, maquinària de classificació i emmallat de la clòtxina, una estació depuradora per a mol·luscs, magatzem, i la resta d'equips requerits.  
Tramitació administrativa  
En data 29 de juny de 2004 es rep del Servei Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació a Castelló el projecte tècnic d'ampliació d'instal·lació d'aqüicultura i estudi d'impacte ambiental.  
Peticions de documentació complementària i informes sectorials  
En data 6 d'octubre de 2004 se li requereix al promotor, previ al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental de l'ampliació de l'activitat, els resultats de la vigilància ambiental de l'actual activitat d'engreixament de daurat i llobarro, en compliment dels condicionants establits en la declaració d'impacte ambiental de data 23-10-2001. Presentant en data 29-10-04 els resultats del seguiment ambiental realitzat durant el període de juny 2003 a setembre 2004, i remetent una còpia del seguiment al Servei de Qualitat d'Aigües.  
En data 6-10-04 s'efectua consulta al Servei de Qualitat d'Aigües de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria.  
Informe sectorial  
En l'informe del Servei de Qualitat d'Aigua, rebut el 19 de gener de 2005, es comunica que:  
La producció prevista anual en ple rendiment, dins del perímetre existent, seria: les actuals 1200 t de daurada i 300 t de llobarro, i 23 t de clòtxina, 30 t de polp, 9 t de llenguado, 4'5 t de rèmol.  
La influència de la instal·lació haurà de controlar-se de manera més rigorosa al principi ja que s'han d'introduir 5 noves espècies amb el considerable increment de densitat de població que afectarà l'entorn marí.  
De les espècies introduïdes, les filtrants es consideren en general positives per a l'entorn encara que afectaran la població fitoplanctònica, ja que formen part de la seua dieta, açò pot alterar l'equilibri biològic de les aigües. Les altres espècies poden afectar la terbolesa i els nivells de nutrients (eutrofització), N i P ambdós originats per l'alimentació artificial i per les defecacions dels peixos.  
També interessa controlar l'ús de productes antibacterians o fungicides utilitzats en el cas de presentar-se algun tipus de malaltia; ja que aquests productes també poden causar dany a la població fitoplanctònica.  
Respecte als resultats de la vigilància ambiental presentats de la granja marina en funcionament, assenyalen que només han presentat resultats analítics i no estan la totalitat dels paràmetres establits en el pla de vigilància de la Resolució de 5 de juny de 2002 publicada en el DOGV núm. 4368, de 30-10-2002. Es reitera el compliment del citat pla de vigilància, i amb això:  
. L'obligatorietat de l'anàlisi en aigua: de l'índex de Margalef.  
. L'obligatorietat de l'anàlisi en sediment: de Beggiatoa spp.  
. L'obligatorietat de remetre les anàlisis amb periodicitat trimestral.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
Es projecta ampliar l'activitat de l'actual granja marina de l'empresa Acuícola Marina col·locant noves instal·lacions de cultiu dins del polígon de concessió de 600x 450 m de superfície.  
La granja marina està situada enfront de la costa de Nules, a 4 milles del port de Borriana, en profunditats de 22 i 26 metres i ocupa fons d'arenes fines fangoses.  
Les comunitats bentòniques d'interés per a la seua conservació pel seu valor ecològic que existeixen en la zona es troben, respecte a la instal·lació piscícola, prou allunyades com per a no veure's afectades per l'activitat. Així, la granja es manté a una distància d'uns 2 km de la franja de praderia de Posidonia oceànica degrada i amb mates mortes que s'estén a menor profunditat, i de 3 a 4 km de la zona de praderia de Cymodocea nodosa que hi ha a 10 i 15 metres de profunditat.  
En els resultats de la vigilància ambiental de la granja presentats es dóna a conéixer que, de la sèrie d'immersions realitzades sobre zones d'aquestes praderies semidegradades més pròximes a la instal·lació, no es va trobar modificacions aparents ni es va percebre cap afecció a aquestes atesa la distància (prop de 2 km) de la granja d'engreixament.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental, previ a la identificació dels impactes de l'ampliació projectada, s'indica d'alguns aspectes que s'han de reconsiderar de l'impacte ambiental de la granja en funcionament i que afecten l'avaluació de l'ampliació. Aquests aspectes corresponen:  
. L'efecte positiu dels morts i ancoratges, ja que actuen com a esculls artificials oferint un substrat que s'ha de colonitzar per molts organismes sobretot filtrants i descomponedors de matèria orgànica; al seu torn, aquests organismes filtrants (sobretot clòtxina) serveixen d'aliment per a les espècies pelàgiques i bentòniques de la zona. També ofereixen refugi a gran varietat d'espècies bentòniques.  
. És innecessari realitzar dragatges sota la instal·lació per a eliminar els sediments acumulats, perquè en els dos anys d'experiència s'ha comprovat que la capacitat renovadora dels temporals sobre l'acumulació del pinso en el fons de les instal·lacions és major de la prevista. De manera regular, els temporals característics del nostre clima propis dels mesos freds realitzen anualment una neteja dels depòsits de matèria orgànica en el fons marí just sota de les gàbies en cultiu.  
. La gran acumulació de clòtxines fixades a l'entramat de les gàbies de daurada i llobarro ha sigut el motiu d'abordar el cultiu de la clòtxina en long-lines. Amb els long-lines, a més d'un aprofitament comercial, es reduirà la quantitat de clòtxina fixada en les gàbies i amb això els canvis de les xarxes perquè circule l'aigua també serà menor.  
De les accions derivades del projecte d'ampliació s'analitzen 30 interaccions per la seua importància, i es determinen amb efecte negatiu a 12 de les accions, la resta són positives excepte la fuita d'exemplars que se li dóna un valor zero en compensar unes espècies amb altres.  
El cultiu de la clòtxina i ostra, pel seu comportament filtrant i detritívor suposa una millora de la qualitat de les aigües, com també el seu sistema de cultiu en long-lines es consideren les accions amb major valor positiu.  
Les restes del menjar del polp, el pinso no consumit pels peixos (llenguado i rèmol) i els productes d'excreció són considerats amb major efecte negatiu, pel fet que incorporen al medi nutrients, matèria orgànica i sòlids en suspensió; la seua incidència es manifestaria causant alteracions en el sediment, comunitats bentòniques i en la qualitat de l'aigua els efectes de la qual serien immediats (augment de la terbolesa, de les característiques tròfiques...).  
Altres accions amb efectes negatius encara que considerats moderats corresponen a la ubicació de les gàbies submergides, els morts i ancoratges, la presència i manteniment de peixos i polps sobre la pressió pesquera, l'aparició de malalties sobre la salut pública.  
Cal recordar que el cultiu d'aquestes espècies es realitzarà en àmbit experimental per a estudiar els seus cicles d'engreixament i determinar les condicions més apropiades per al creixement d'aquestes. Per tant, el nivell de la seua producció serà baix i, conseqüentment a això, la incidència d'aquesta i les seues instal·lacions.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Per a minimitzar els impactes negatius detectats s'estableixen les mesures següents:  
. La quantitat de pinso subministrat s'adequarà a la biomassa de la gàbia mitjançant càlculs setmanals sobre aquesta, evitant els excessos. La posada en marxa del cultiu de mol·luscs en les instal·lacions permetrà reduir en gran manera les restes de pinsos en suspensió d'aquestes noves espècies i sobretot la procedent del cultiu de daurada i llobarro.  
. Davant de l'aparició de malalties s'actuarà ràpidament, i es experts veterinaris determinaran els tractaments en garantir-se'n l'ús de quantitats justes; de manera prioritària s'utilitzaran aquells tractaments amb menor grau de degradació del medi ambient. En el cas de les clòtxines que no tenen sistema immunitari, l'aparició d'una malaltia produirà la mort de l'animal i no requereix tractament; en el cas del polp, les investigacions no han descrit cap malaltia, per la qual cosa el seu tractament no existeix.  
. Davant de l'aparició dels organismes morts, en les revisions diàries en les gàbies i cistelles, es portaran al port i controlar la biomassa.  
El subministrament dels medicaments als peixos engabiats es realitzarà d'acord amb el que estableix la normativa comunitària i estatal (Directives del Consell 91/67/CEE i 93/53/CEE, RD 109/95, RD 157/95 i RD 1.749/98), excloent els mètodes de bany en solució. La manipulació d'aquests serà per personal específicament format per a aqueixa tasca.  
L'emmagatzematge d'aquests productes s'efectuarà d'acord amb la normativa aplicable, i l'eliminació d'aquests productes, restes d'aquests, envasos i embalatges, com també de les espècies mortes serà realitzada per empreses autoritzades amb aquest fi.  
. Es realitzaran revisions diàries de l'estat de les xarxes, reparant-les a l'instant per a evitar fuites dels peixos i polps, i s'extremaran les precaucions en els moments de manipular-los amb fi d'evitar-ne la fuita. A més, per a minimitzar l'impacte que causa la fuita d'espècies, es compraran els alevins a aquelles vivers que demostren que els reproductors pertanyen a espècies de la conca mediterrània.  
. Es comprovarà, setmanalment i després d'un temporal, l'estat de tensió dels caps i cordes que componen els long-lines. A mesura que avança el creixement de les larves de mol·lusco s'incrementa el pes que ha de sostenir la instal·lació, Per la qual cosa es comprovarà setmanalment de manera rutinària quan s'haja produït l'emmallat de les larves.  
. Els juvenils de polp que s'introduïsquen en les gàbies per al seu cultiu procediran únicament de les captures de manera accidental realitzades pels arrossegadors de la zona. I a fi de minimitzar l'impacte de les captures sobre la població natural, s'alliberaran totes les postes que realitzen les femelles.  
3. Programa de vigilància ambiental  
S'estableix en l'EIA un programa de vigilància ambiental semblant al proposat per a l'actual activitat en funcionament. S'inclou amb especial referència al cultiu de clòtxina, el fet de realitzar una anàlisi de la microbiologia d'aquesta espècie, possible presència de plàncton tòxic i contaminants en la zona en diversos punts de la instal·lació amb una periodicitat mensual.  
En el seguiment ambiental s'inclourà també el control de la correcta gestió de recollida i emmagatzematge temporal de les restes de medicaments, els seus envasos i embalatges i de les espècies mortes, d'acord amb la normativa aplicable a cada un, per al lliurament posterior d'aquestes a empreses gestores.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta i de l'annex I apartat 1 g) del Decret 162/90.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica acceptable de declaració d'impacte ambiental emesa per l'àrea d'avaluació ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'ampliació de granja marina de daurada i llobarro per a la cria de rèmol, llenguado, polp, ostra i clòtxina, promoguda per l'empresa Acuícola Marina, SL., situada enfront de la costa de Nules (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. Durant l'execució de les obres del projecte, tant de les operacions realitzades en terra com en el mar, es retiraran tots els materials sobrants per a ser traslladats a un abocador autoritzat o lliurats a un gestor autoritzat. Finalitzades les obres d'instal·lació, es confirmarà la retirada total d'aquests sobrants mitjançant la realització d'inspeccions i immersions en el mar.   
2. L'empresa, per al tipus de medicaments i la seua aplicació al cultiu que utilitze, s'atindrà al compliment de la normativa comunitària i estatal (Directives del Consell 91/67/CEE i 93//53/CEE, RD 109/95, RD 157/95 i RD 1.749/98), com també per a l'emmagatzematge d'aquests productes que s'efectuarà d'acord amb la normativa aplicable.  
3. Es continuarà realitzant el programa de vigilància ambiental que es va establir com a condicionant núm 2 en la declaració d'impacte ambiental de data 23 d'octubre de 2001 emesa per a la instal·lació piscícola de daurada i llobarro en funcionament, i incorporarà a aquest el control i registre de la gestió correcta dels residus generats i lliurats a un gestor autoritzat.  
De manera trimestral remetran a aquesta Direcció General els resultats, anàlisis d'aquests i conclusions obtinguts del programa de vigilància ambiental.  
4. El projecte preveurà una partida pressupostària que permeta dur a terme el programa de vigilància ambiental  
Tercer  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de febrer de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 51/01-AIA  
Títol: Línia aèria d'alta tensió a 132 KV, doble circuit, entre la St. Alcalà de Xivert i el suport núm.145 de la línia la Plana-Benicarló  
Promotor: Iberdrola  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports  
Objecte: Millorar la qualitat del servei en la zona d'Alcalà Xivert  
Localització: Terme municipal d'Alcalà de Xivert. Castelló de la Plana  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és augmentar la potència i la qualitat del subministrament d'energia elèctrica en la zona d'Alcalà de Xivert per a adequar la línia fèrria Barcelona-Alacant a la velocitat de 200/220 km/h.  
La línia elèctrica té una longitud de 2,521 km de doble circuit i està formada per quatre sèries:  
. Sèrie núm. 1: té una longitud de 0,883 km. Entre el nou suport núm. 145 de la línia la Plana . Benicarló, i el suport núm. 3.  
. Sèrie núm. 2: té una longitud de 0,634 km. Entre els suports núm. 3 i núm. 5.  
. Sèrie núm. 3: té una longitud de 0,947 km. Entre els suports núm. 5 i núm. 8.  
. Sèrie núm. 4: té una longitud de 0,057 km. Entre els suports núm. 8 i el pòrtic de la St. Alcalà de Xivert.  
Els suports seran metàl·lics, constituïts per perfils angulars de costats iguals galvanitzats en calent, i organitzats en forma de gelosia doble. Tindrà forma troncopiramidal des de la seua base al braç inferior, prismàtica des d'aquest al superior i dos castellets en la part superior per al cable de terra.  
Alternatives  
S'han plantejat dues alternatives, de les quals se n'ha triat la primera per ser el traçat més curt, a més de no afectar sòls urbans i urbanitzables de la part nord del nucli urbà d'Alcalà de Xivert.  
Tramitació administrativa  
Informació pública  
En data 1 de febrer de 2001 el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de la: Línia aèria d'alta tensió a 132 KV, doble circuit entre la St. Alcalà de Xivert i el suport núm. 144 de la línia la Plana-Benicarló.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de la: Línia aèria d'alta tensió a 132 KV, doble circuit entre la St. Alcalà de Xivert i el suport núm. 144 de la línia la Plana-Benicarló, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 21 de data 17 de febrer de 2001, i en el DOGV núm. 3971, de 2 d'abril de 2001, i no s'hi han presentat al·legacions de caràcter ambiental.  
En data 11 de març del 2002, es va rebre del mateix servei un annex on es modificava l'entroncament amb la línia la Plana-Benicarló passant del suport núm. 144 al núm. 145.  
Posteriorment, en data 12 d'abril de 2002 el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al nou projecte de la: Línia aèria d'alta tensió a 132 KV, doble circuit entre la St. Alcalà de Xivert i el suport núm. 145 de la línia la Plana-Benicarló.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de la: Línia aèria d'alta tensió a 132 KV, doble circuit entre la St. Alcalà de Xivert i el suport núm. 145 de la línia la Plana-Benicarló, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 51, de data 27 d'abril de 2002, i en el DOGV núm. 4314 de 14 d'agost de 2002, i s'han presentat diverses al·legacions sobre la proximitat de la línia a habitatges i negocis de particulars, on se superen els llindars mínims d'exposició a camps electromagnètics, a partir dels quals es produeixen efectes nocius en la salut.  
Les esmentades al·legacions van ser contestades per Iberdrola, on es justifica que aquests llindars no seran superats en cap punt de la traça de la línia, i no comporta per tant, una amenaça per a la salut.  
Afeccions legals  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, el traçat de la línia elèctrica en projecte creua el traçat de dos camins ramaders:  
. Assagador de Pou de Morriols, de 8 m d'amplada.  
. Assagador Reial del Clot de Diumenge, de 75 m d'amplada.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
L'àrea d'estudi està dominada per l'ús urbà i agrícola, afavorint el creixement de comunitats nitrofiloruderals i arvenses per això, no pot parlar-se d'àrees naturals o seminaturals que mostren un interés singular de cara a la conservació. Tampoc és una zona que destaque pel valor de la seua ornitofauna.  
La fragilitat del paisatge és baixa, i per tant el projecte serà absorbit pel territori amb certa facilitat a causa de l'alt grau d'antropització.  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
L'impacte sobre la geomorfologia és menyspreable ja que la zona presenta accessos suficients per a la realització de les obres, i els moviments de terres derivats de la realització de les fonamentacions dels suports afecten una xicoteta superfície de 25 m².  
Un altre possible impacte és la mort d'aus a causa de col·lisions contra la línia elèctrica, les víctimes possibles de les esmentades col·lisions serien avutardes i camallargues, principalment, encara que el risc és baix, ja que travessa terres de cultius.  
Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les següents mesures correctores:   
. Aprofitament al màxim de la xarxa de camins existent, evitant-se en la mesura que es puga la creació de nous accessos.  
. En el cas que s'haja d'accedir a suports per camps de cultiu, se senyalitzarà per mitjà de cintes l'accés pels mitjans, de manera que tots els vehicles circulen sempre pel mateix lloc. A més, la recollida i trasllat de materials es realitzarà, sempre que siga viable, amb maquinària lleugera, tractor i semblant.  
. Els canvis d'oli, reparacions i neteges de maquinària es duran a terme en zones específiques on no hi ha perill de contaminació de les aigües per abocaments de lubricants, formigó o altres productes.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
. Es comprovarà la senyalització dels talls d'obra i les zones de moviment de la maquinària.  
. Supervisió del traçat de la línia: es controlarà a peu d'obra que el traçat de la línia sobre el terreny discorre segons allò que s'ha establit, evitant al màxim l'eliminació de vegetació que no siga estrictament necessària.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de línia aèria d'alta tensió a 132 KV, doble circuit, entre la St. Alcalà de Xivert i el suport núm. 145 de la línia la Plana-Benicarló, promogut per Iberdrola, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han complir s'estableixen les següents:  
1. Una vegada efectuada la instal·lació es procedirà a la recollida de material sobrant i trasllat a un abocador autoritzat, i a la restauració a l'estat original de les zones afectades mitjançant l'aportació de terra vegetal i la plantació d'espècies arbustives i herbàcies pròpia de la zona.  
2. Muntatge i hissada de suports amb grua o amb ploma.  
3. Minimització de les zones de recollida de materials de muntatge de la infraestructura o procedents de l'excavació, tractant d'ubicar-les en zones ermes.  
4. Durant l'estesa de conductors, es procurarà ubicar correctament la maquinària de tir i fre.  
5. S'evitarà l'afecció als tanques de vegetació en les vores amb murs de pedra dels camps de cultiu, tant en l'habilitació d'accessos com en la instal·lació dels suports de la línia.  
6. Es procurarà que els suports no afecten ni se situen en les proximitats dels camins ramaders assagador de Pou de Morriols i assagador Reial del Clot de Diumenge.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de maig de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 72/05-AIA  
Títol: Soterrament de la LAAT a 132 kV Font de Sant Lluis-ST La Punta-Grau en la ZAL  
Promotor: IBERDROLA  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports  
Localització: Terme municipal de València. València  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és el soterrament de la línia elèctrica Font de Sant Lluís-Grau entre els suports 12 i 15, com també l'entrada i eixida d'aquesta a la ST La Punta, en la zona d'actuació integrada (ZAL) del Port de València.  
La longitud de la línia serà de 1.153 m, constarà de tres circuits soterrats en dues rases independents i paral·leles. Una d'aquestes, que porta un doble circuit, farà una entrada/eixida a la ST La Punta; l'altra, portant un simple circuit, transcorrerà entre el suport 12-b i 15-b.  
Tram 1: arranca als suports 12-a i 12-b de la línia i acaba a la ST La Punta. Té una longitud de 545 m i transcorre en dues rases soterrades. En les esmentades rases s'estendrà un doble circuit en una d'aquetes i un sol circuit en l'altra, i queda lliure l'entubat per a un altre circuit. El doble circuit de 132 kV entrarà a la ST La Punta i l'altre continuarà fins als suports 15-a i 15-b.  
Tram 2: arranca a la ST La Punta i acaba als suports 15-a i 15-b de la línia. Té una longitud de 608 m i com en el tram anterior, consta d'un doble i un simple circuit soterrat en dues rases.  
En tot el traçat, els circuits discorreran entubats a portell sota prisma de formigó, en dues rases sota els carrers de València.   
En finalitzar els treballs de soterrament de la línia objecte d'aquest projecte, es desmuntarà el tram aeri de la línia, suports 12-15, com tambè els dos suports d'entrada a la ST La Punta.  
Els cables de doble circuit discorren per rasa comuna de 1.600 mm de grossària i 1.500 mm de profunditat. Per a l'encreuament del ferrocarril s'utilitzaran màquines perforadores, tuneladores dirigides o clavaments d'acer.  
Tramitació administrativa  
Informació pública  
En data 29 d'abril del 2005 la Conselleria d'Infraestructures i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de soterrament de la LAAT a 132 kV Font Sant Luis-ST La Punta-Grau en la ZAL.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del soterrament de la LAAT a 132 kV Font Sant Luis-ST La Punta-Grau en la ZAL, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 60 de data 12 de març de 2005, no havent-se presentat al·legacions.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
L'àrea d'estudi es caracteritza per l'absència total d'elements vegetals naturals, es tracta d'una àrea en què s'ha dut a terme l'explanació per a la urbanització dels terrenys en què s'assentarà el futur desenvolupament industrial de la ZAL del Port de València.  
La línia discorrerà en tot el seu traçat pròxima als futurs vials de la ZAL o per zones de marcat caràcter urbà de la ciutat de València.   
Per tant la zona afectada per la traça de la línia es troba actualment urbanitzada i no hi ha valors ambientals dignes de protegir, i fins i tot la qualitat paisatgística és baixa per la total transformació que ha patit el medi inicial.  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
L'alteració de la geomorfologia a causa de l'obertura de rases serà d'escassa magnitud i es duran a terme sobre els futurs vials de la ZAL, per la qual cosa no es veurà afectat aquest element del medi.  
Tampoc es produirà una ocupació del sòl i pèrdua de capacitat agrològica, en discórrer el traçat de la línia per una zona en desenvolupament urbanístic. L'afecció sobre la hidrologia superficial i subterrània no serà significativa, en no travessar la línia cap curs d'aigua a excepció d'una séquia la qual serà evitada per sota mitjançant la utilització d'una tuneladora.  
Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les següents mesures correctores:   
. Aprofitament al màxim de la xarxa de camins existent, i evitar en la mesura que es puga la creació de nous accessos.  
. Minimització de les zones d'abassegament de materials de muntatge de la infraestructura o procedents de l'excavació.  
. Els canvis d'oli, reparacions i llavades de maquinària es duran a terme en zones específiques on no hi ha perill de contaminació de les aigües per abocaments de lubricants, formigó o altres productes.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
. Es comprovarà que totes les actuacions necessàries per a la instal·lació de la línia es realitzen en l'interior de la zona definida per a les obres, no estenent-se fora d'aquesta cap de les accions de l'obra.  
. Es controlarà que els residus o qualsevol altre material sobrant de l'obra són retirats de forma convenient.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de soterrament de la LAAT a 132 kV Font Sant Lluis-ST La Punta-Grau en la ZAL, promogut per IBERDROLA, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 26 de maig de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 74/04-AIA  
Títol: Explotació porcina de producció de porcells i encebament  
Promotor: Fenopork, SL.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Vilafamés (Castelló)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'explotació porcina   
Localització: Partida Pla Fenosa, polígon 1, parcel·lees 284, 285, 290, 293, 294 i 301, del terme municipal de Vilafamés (Castelló)  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació té una capacitat per a 1.760 porcells de transició i 4.320 porcs d'encebament. L'explotació està constituïda per una nau per a transició de porcells (de 690,2 m²), cinc naus per a encebament de porcs (de 882 m² cada una), i altres locals accessoris corresponents a vestidor-lavabo i oficina, local per al grup electrogen i fosses de regulació de l'extracció de purí.  
La superfície total construïda serà de 5.446 m², i la superfície de la parcel·la és de 29.992 m².  
L'activitat consistirà en la cria de porcells des dels 6 fins als 20 kg de pes viu, moment en què passaran a encebament, i en l'encebament de porcs, des dels 20 fins als 100 kg de pes viu, moment en què es destina a escorxador.  
Es generaran un total de 10.009,6 m³ de purí/any. El purí quedarà retingut en fosses de purins sota les naus i dues fosses exteriors (de 242 i 137,5 m³ respectivament), amb capacitat total d'emmagatzematge de 3.264,9 m³.  
La capacitat d'emmagatzematge de purins en l'explotació no queda justificada, ja que segons els plànols aportats, aquesta capacitat serà inferior a la manifestada en la documentació. De qualsevol manera, la capacitat serà superior als tres mesos d'autonomia d'emmagatzematge de purins de la qual ha de disposar l'explotació, tal com queda exigit en l'article 5.B.B. del Reial Decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.  
La destinació del purí és contradictòria, ja que per un costat s'indica que es destinaran com a adob orgànic a camps de cultiu del promotor, mentre que per un altre costat s'indica que 1.799 m³ del purí generat anualment es destina a planta de tractament de purins a la Vall d'Alba, i la resta, passa com a adob orgànic a camps de cultiu. El purí s'extrau de l'explotació amb una periodicitat de quatre mesos.  
Es genera un total de 33.414,4 kg de N/any, per la qual cosa es necessita un total de 196,5 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic, segons el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.  
Els purins són tractats en les fosses, amb complex bacterià enzimàtic i amb aireig complementari, que facilitarà la minimització de l'impacte generat per emissió d'olors, (associat principalment a la degradació incompleta de la biomassa),i permet a més digerir el purí produït.   
Les parcel·les on s'aplicaran purins, localitzades entre els termes municipals de Vilanova d'Alcolea, Benlloch, Sierra Engarcerán i Vistabella, ocupen una superfície total de 184,73 ha, les quals s'allisten a continuació: al municipi de Benlloch, polígon 9, parcel·la 188, 197; polígon 3, parcel·la 48; polígon 22, parcel·la 88; polígon 2, parcel·la 208; polígon 4, parcel·la 81, 90, 98; polígon 12, parcel·la 74, 85; polígon 13, parcel·la 203; polígon 14, parcel·la 54; polígon 15, parcel·la 109; polígon 18, parcel·la 242; polígon 19, parcel·la a9-a; polígon 19, parcel·la 74; polígon 20, parcel·la 245; polígon 3, parcel·la 83-a, 83-b; polígon 11, parcel·la 27; polígon 1, parcel·la 196, 199-a; polígon 11, parcel·la 40-a polígon 20, parcel·la 171-a, 171-b; polígon 1, parcel·la 152-a, 152-b; polígon 3, parcel·la 66-a-c, 71-a, 71-b; polígon 13, parcel·la 10, 64, 138, 168-b; polígon 14, parcel·la 16, 114-a, 114-b, 171, 329; polígon 18, parcel·la 44, 256; polígon 20, parcel·la 107, 132; polígon 4, parcel·la 109-a a la e, 193; polígon 12, parcel·la 38; polígon 13, parcel·la 86; polígon 20, parcel·la 114; polígon 22, parcel·la 28, 151-a, 151-b; polígon 1, parcel·la 262-a, 262-b, 262-c; polígon 1, parcel·la 314; polígon 2, parcel·la 12-a, 12-b, 201-a, 201-b, 264; polígon 10, parcel·la 179; polígon 12, parcel·la 41; polígon 14, parcel·la 300; polígon 15, parcel·la 175-a; polígon 19, parcel·la 51-a, 51-b; polígon 20, parcel·la 32-a, 41, 43; polígon 21, parcel·la 172; polígon 1, parcel·la 187; polígon 10, parcel·la 35, 56-a, 56-b, 58-a, 60-a, 148, 206-b; polígon 11, parcel·la 4, 91, 103-a; polígon 12, parcel·la 106; polígon 13, parcel·la 19, 20; polígon 14, parcel·la 195; polígon 15, parcel·la 86-a; polígon 21, parcel·la 21; polígon 22, parcel·la 12; al terme municipal de Sierra de Engarcerán, polígon 13, parcel·la 40, 41, 111-a, 111-b, 187, 221-a, 58-a, 106-a, 106-b, 109-a, 109-b, 186, 263-a, 263-b, 276-a, 276-b; polígon 4, parcel·la 361-a; polígon 8, parcel·la 605-a; polígon 13, parcel·la 7-a, 16-a; al terme municipal de Vistabella: polígon 9, parcel·la 3-b, 13-a, 15-d, 10-c, 9, 14-a, 1; polígon 31, parcel·la 4, 10, 11, 19, 16, 17, 18, 20, 23, 25, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 109, 110-b, 116, 112, 118-a, 122; polígon 12, parcel·la 1, 5, 16, 2, 4, 3, 6, 10, 34, 7, 8, 9, 11-a, 12, 13, 14, 15, 17, 18, 24, 28, 39, 44, 38, 35, 36, 45, 49, 50, 46, 48, 51, 52, 47; al terme municipal de Vilanova d'Alcolea: polígon 12, parcel·la 2-a, 222-a, 222-b; polígon 6, parcel·la 317-b; polígon 7, parcel·la 248-a, 249-b, 253, 609; polígon 8, parcel·la 414; polígon 10, parcel·la 321-b.  
Entre les mesures higienicosanitàries que s'han d'aplicar en l'explotació, estarà la de disposar de tanca perimetral, tela metàl·lica en finestres i buits de les naus, de manera que s'impedisca el pas de possibles vectors de malalties.  
Les operacions de proveïment de pinso, càrrega i descàrrega d'animals i retirada de purí, es realitzaran des de fora del recinte de l'explotació.  
Aquesta mesura, que correspon al compliment de l'article 9.3.C.9. del Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, únicament és exigible per a les noves instal·lacions.  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal d'aigües potables.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que l'aigua procedent de la xarxa de proveïment municipal es clorarà, actuació que no queda justificada, ja que l'aigua municipal ja haurà de tenir els tractaments pertinents que garantisquen la seua potabilitat.  
L'explotació es localitza a més de 3 km del nucli de població.  
Tramitació administrativa  
Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 30 de març del 2004, amb la remissió per l'Ajuntament de Vilafamés, del projecte d'activitat, estudi d'Impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 19, de 12 de febrer de 2004, com també als veïns de l'explotació, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
. Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
. Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
. Informe favorable de l'enginyer municipal.  
. Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial. S'inclou informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, el qual queda condicionat a dotar l'explotació de:  
. Sistema eficaç de desinfecció (gual sanitari) de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació en els accessos a aquesta, com també sistema apropiat per a desinfecció de la resta del vehicle.  
. Encerclat de l'explotació (tanca perimetral) i sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties (tela antiocells o malla metàl·lica en finestres i buits).  
. Utillatge i equip que possibilite una eficaç desinfecció, desinsectació i desratització.  
. Sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers, amb suficients garanties sanitàries i de protecció del medi ambient.  
. Adequat llatzaret per a l'observació i el segrest dels animals.  
. Mesures higienicosanitàries necessàries perquè el personal i utillatge de l'explotació no puguen transmetre malalties.  
. Utillatges de neteja, maneig i vestidor d'ús exclusiu en l'explotació.  
. Pediluvis o altres mitjans d'eficàcia semblants, a l'entrada de locals, naus o parcs.  
. Llibre de visites on s'anoten totes les que es produïsquen i el nombre de les matrícules dels vehicles que hagen entrat en l'explotació.  
. Basses de fem encerclades i impermeabilitzades, naturalment o artificialment, que eviten el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, assegurant que s'impedisquen pèrdues per vessament o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que permeta la gestió adequada d'aquests.  
. Condicionament de les instal·lacions per a porcí de manera que es complisquen els requisits de benestar animal establits pel RD 1135/2002, relatiu a les normes mínimes per a la protecció de porcs.  
No s'ha inclòs informe del veterinari d'àrea.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.  
El municipi de Vilafamés està inclòs en el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, vegetació, fauna, hidrologia, climatologia, paisatge i medi socioeconòmic. S'ha inclòs la descripció de l'inventari ambiental, com també les interaccions ecològiques o ambientals clau entre la granja i l'entorn d'aquesta.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, amb predomini d'oliveres, ametlers i terreny de sembra. No s'ha inclòs informació detallada relativa a la proximitat a la rambla de la Viuda, ni a les característiques geològiques del terreny on s'aplica el purí. Segons la cartografia temàtica del territori de la Comunitat Valenciana, l'explotació es localitza en un sòl amb vulnerabilitat mitjana a la contaminació d'aqüífers.  
La zona on s'exerceix l'activitat no presenta valors ambientals rellevants, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purins o durant la seua utilització com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.  
Identificació i valoració d'impactes  
Els impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental més rellevants, es recullen a continuació:  
. Impacte sobre l'aire, per emissió d'olors, associada al purí generat.  
. Impacte sobre el paisatge, per introducció d'elements estranys en el paisatge, com és l'explotació.  
. Impacte sobre el sòl i l'aigua, per contaminació associada a una gestió inadequada del purí com a adob orgànic. La vulnerabilitat del sòl a la contaminació d'aqüífers, fa que haja d'extremar-se les mesures preventives encaminades a evitar problemes de contaminació per lixiviació o percolació profunda de nutrients presents en el purí.  
No s'ha realitzat una valoració d'impactes, passant directament a proposar mesures protectores i correctores per a la fase de funcionament.  
Consideracions sobre la proposta de mesures protectores i correctores i programa de vigilància ambiental  
De les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar les següents:  
. Per a minimitzar l'impacte sobre l'aire, associat a l'emissió d'olors, se sotmetrà el purí a tractament microbiològic que disminuïsca la càrrega contaminant al mateix temps que reduïsca l'emissió d'olors.  
. Per a minimitzar l'impacte sobre el paisatge, i a pesar d'estar rodejada l'explotació d'oliverar i cultius de secà, es realitzarà plantació de tanca arbòria de fulla perenne, contigua a la tanca perimetral, per a minimitzar l'impacte visual que la instal·lació de l'explotació puga generar sobre l'entorn.  
. Per a minimitzar l'impacte sobre l'aigua i sòl, el purí s'utilitzarà a una dosi que no supere els 170 kg de N/ha i en cap cas en parcel·les que no s'exploten agrícolament. Per a evitar les pèrdues de N per volatilització en camp, el purí se soterrarà amb aladre-orelló.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental cal destacar la proposta de realitzar anàlisi del purí després del tractament realitzat en fosses, per a comprovar l'eficàcia d'aquest.  
La gestió del purí que es produeix en l'explotació no ha quedat justificada, ja que no s'ha aportat cap document acreditatiu de la destinació de part del purí generat a la planta de tractament de purins de la Vall d'Alba, per la qual cosa haurà d'ampliar-se la superfície agrícola disponible de manera que puga aplicar-se la totalitat del purí com a adob, sense sobrepassar les dosis permeses.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1. H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'explotació porcina situada en el terme municipal de Vilafamés (Castelló), promoguda per Fenopork, SL., sempre que aquesta es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. Prèviament a l'obtenció de la llicència d'obertura, haurà de disposar-se d'informe favorable del veterinari d'àrea, que haurà de presentar-se davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.  
. S'haurà d'assegur la correcta impermeabilització de les edificacions on s'alberga els animals, com també de les fosses de purins.  
. Tal com es proposa en l'estudi d'impacte ambiental, el purí haurà de ser tractat amb complex bacterià, de manera que millore les seues propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, i l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i es modificarà la seua manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, haurà de contrastar-se aquests resultats a més amb una altra anàlisi que haurà d'efectuar-se abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podrà aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No es podrà superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar després de l'aplicació en camp, per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
. Haurà d'ampliar-se la superfície agrícola disponible on aplicar purí, de manera que previ a l'obtenció de la llicència d'obertura, haurà de presentar-se davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, la disponibilitat de 12 ha. addicionals a les ja presentades, justificades, igual que les inicials, amb la presentació de contracte d'acceptació per cada un dels propietaris de les parcel·les, i adjuntar cèdula de propietat i pla cadastral.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. Si els cadàvers són retirats directament de l'explotació per una empresa gestora, haurà de presentar-se contracte subscrit entre ambdues parts. En cas de destinar-se a caseta municipal de recollida de cadàvers, haurà de preveure's disposar del mateix contracte en el moment en què es rescindisca el servei municipal de recollida.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 31 de maig de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 217/04-AIA  
Promotor: Sr. Genaro Llopis Blesa  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Objecte projecte: Obtenció de la declaració d'interés comunitari (DIC) per a parc de descontaminació i desballestament de vehicles fora d'ús.  
Localització: Polígon 2, parcel·les 128 i 132, sòl no urbanitzable comú, del municipi de Llocnou d'en Fenollet (València).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Es tracta de la instal·lació d'un parc per a la descontaminació i el desballestament de vehicles fora d'ús (VFU) en sòl no urbanitzable comú.  
2. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte  
El projecte ocuparà una superfície de 4.020 m² que té forma de trapezi rectangular allargat, i amb un lleuger pendent cap a l'oest. Tota aquesta parcel·la es tancarà amb bloc de formigó fins a 2,80 metres d'alçària en tot el seu perímetre, deixant dues portes d'accés, per la part exterior de la tanca es plantarà un tanca per a crear una pantalla vegetal.  
Les instal·lacions d'aquest parc, d'acord amb les operacions que s'han de desenvolupar en aquesta activitat de gestió de VFU per a una producció estimada de 300 VFU, consisteixen:  
. Zones cobertes per a la recepció de VFU previ a la descontaminació (de 181'36 i 152,89 m²).  
. Zona coberta per a la descontaminació (259,77 m²), el paviment amb solera de formigó estarà dotat de pendent cap a 3 desguassos amb depòsits impermeables, de 80 litres de capacitat cadascun, on es recolliran els abocaments i vessaments de residus perillosos per a la posterior retirada d'aquests per a la seua gestió. Reixeta lineal connectada a un separador d'hidrocarburs de 7 litres/segon, amb depòsit acumulador de 1.000 litres i arqueta de presa de mostres.  
. En zones cobertes s'emmagatzemaran les peces i pneumàtics que s'han de reutilitzar.  
Residus perillosos extrets dels vehicles. Les bateries i depòsit d'oli s'emmagatzemaran a cobert en la mateixa zona de descontaminació, la resta de residus perillosos s'emmagatzemen en una zona de 76,44 m² annexa a la de descontaminació i separada.  
Els vehicles descontaminats i apilats fins a tres vehicles s'emmagatzemaran al descobert en la zona denominada parc (2.215,55 m²).  
Tota la superfície de la parcel·la disposarà d'una solera de formigó amb pendents, reixeta lineal, desguassos a desarenador i separador de greixos (de 5 m³ i arqueta de presa de mostres), per a evitar filtracions al subsòl en el cas d'abocaments accidentals i recollida de pluvials.  
Sistema contra incendis, amb boques d'incendi equipades, extintors d'incendi de 50 kg. i d'eficàcia 21a-113B.  
Xicotet edifici per a oficina (9,72 m²) i lavabos (2,89 m²).  
Construcció d'un recinte per al grup electrogen.  
La proximitat al nucli urbà de la parcel·la que s'ha d'ocupar pel projecte li permet disposar de serveis, com aigua potable procedeix de la xarxa municipal, i determinades infraestructures, com carreteres i camins asfaltats d'accés VP-1036 Xátiva . Simat de la Valldigna, camí de Genovés i camí rural asfaltat a la mateixa parcel·la.  
Les aigües residuals del lavabo seran recollides en un depòsit impermeable soterrat de 3 m³ que serà buidat periòdicament.  
Les aigües pluvials de totes les zones descobertes seran canalitzades fins a un desarenador i separador de greixos abans de ser abocades. Les pluvials procedents dels coberts seran canalitzades a l'exterior de la parcel·la.  
L'energia elèctrica serà proporcionada per un grup electrogen.  
Tramitació administrativa  
En data 7 de setembre de 2004 es rep de l'Ajuntament de Llocnou d'en Fenollet l'expedient de llicència municipal, projecte tècnic i estudi d'impacte ambiental de l'activitat de parc de descontaminació i desballestament de vehicles fora d'ús (VFU).  
En data 15 d'octubre de 2004 se sol·licita a l'Ajuntament informació sobre l'exposició pública de l'estudi d'impacte ambiental i informació precisa de la classificació i qualificació dels terrenys que s'han d'ocupar pel projecte. Es rep de l'Ajuntament, el 27 d'octubre de 2004, informe de l'arquitecte municipal i certificat del secretari on consta que les parcel·les 128 i 132 del polígon cadastral núm. 2 estan classificades en el planejament vigent com a sòl no urbanitzable amb la qualificació de comú.  
En data 9 de desembre de 2004 es comunica a l'Ajuntament que per la qualificació dels terrenys .sòl no urbanitzable comú. es requereix prèviament l'obtenció de la declaració d'interés comunitari en compliment de la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana, de 5 de juny, sobre sòl no urbanitzable.  
En data 21 de març de 2005 es rep de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial (secció de Gestió i disciplina urbanística) un exemplar d'estudi d'impacte ambiental per a l'obtenció de la declaració d'impacte ambiental, i en data 13 d'abril de 2005 es rep un exemplar del projecte sotmés a DIC.  
En data 4 de maig de 2005, en la reunió mantinguda amb el tècnic redactor de l'estudi d'impacte ambiental se li informa de la legislació sobre la gestió de vehicles al final de la seua vida útil (RD 1383/2002) i la de gestió de pneumàtics fora d'ús a la Comunitat Valenciana (D 2/2003), que ha de complir el projecte, com també altres aspectes que s'han d'esmenar (eliminació de les aigües residuals, residus...) i preveure en l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 12 i 20 de maig de 2005 el promotor presenta tres exemplars de avaluació d'impacte ambiental en un parc de desballestament d'automòbils, dos d'ells visats amb data 18-5-05.  
En data 24 de maig de 2005 es rep de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge diligència en què consta que s'ha realitzat la informació pública de l'expedient referent a la sol·licitud de declaració d'interés comunitari per a la instal·lació de d'un desballestador de vehicles pel Sr. Genaro Llopis Blesa a Llocnou d'en Fenollet, en el DOGV de 22 d'abril de 2005, i no s'ha presentat cap al·legació al respecte.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
Aquest projecte d'activitat de desballestador de vehicles fora d'ús .gestió de VFU. és per a la legalització de l'activitat de desballestament que actualment es desenvolupa en terrenys que estan pròxims al nucli urbà i no són d'ús industrial.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'estableix com a elements del medi que puguen ser afectats pel funcionament de l'activitat el paisatge i el risc de contaminació de les aigües subterrànies i les superficials. Hi ha una xarxa de séquies en la zona i fins i tot confrontant amb la mateixa parcel·la.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
En l'estudi d'impacte es realitza una extensa introducció sobre aspectes generals per a identificar i valorar els impactes, i presenta com a possibles impactes:   
L'impacte visual pels vehicles emmagatzemats, increment del trànsit, acumulació de residus sòlids i per abocaments de residus perillosos, concloent com a únic impacte negatiu el visual.  
En aquesta activitat industrial de desballestament de vehicles fora d'ús cal tenir present que recepciona residus perillosos .els VFU-, ja que els vehicles són portadors de diversos residus perillosos, entre altres tipus de residus que contenen, i que han de ser extrets prèviament a l'eliminació final del vehicle, tant en forma d'especejament per a reutilitzar o reciclar com per a revalorar. Per això, es consideren impactes severs al sòl i a l'aigua pels diversos residus generats i els abocaments o vessaments dels residus perillosos, a més d'augmentar el risc de la contaminació d'aquests elements en contaminar-se les aigües pluvials i de vessament en l'interior del recinte industrial.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
1. En l'estudi d'impacte ambiental es proposen les següents mesures correctores que s'han d'adoptar:  
Prevenció de la contaminació per abocaments de residus perillosos.  
. Cobertes per a protegir de l'aigua de pluja les zones de recepció i emmagatzematge de vehicles no descontaminats, la zona de descontaminació i la zona d'emmagatzematge de les peces que s'han de reutilitzar.  
. Solera impermeable en tot el recinte, tant en les zones cobertes com descobertes, emmagatzematge o descontaminació.  
. Condicionament independent de la solera impermeable en la zona de descontaminació per a recollir els residus vessats en depòsits impermeables i ser retirats per a la gestió posterior d'aquests.  
. Reixeta lineal en la zona de descontaminació connectada a un separador d'hidrocarburs. Arqueta de presa de mostres.  
. Reixeta lineal en la solera exterior per a recollida de pluvials a separador de greixos amb desarenador i arqueta de presa de mostres.  
. Emmagatzematge de bateries sobre safata impermeable.  
. Recipients per a emmagatzematge de: líquid anticongelant (1.500 litres), oli usat (3.000 litres), gasoil (1.000 litres) i gasolina en depòsits de 200 litres.  
. Recollida de les aigües fecals en depòsit soterrat per a buidar-lo periòdicament.  
Prevenció d'emissió de sorolls. La instal·lació del grup electrogen i compressors en un recinte atenuarà l'emissió de sorolls a l'exterior.  
Protecció contra incendis. Extintors, boques d'incendi, senyalització d'elements de protecció, i alarma antirobatori.  
Lliurament dels residus perillosos a gestors autoritzats.  
Una zona destinada per a l'emmagatzematge de tots els residus perillosos (RP) generats en l'activitat, és un aspecte que no ha sigut ben tractat en l'estudi d'impacte ambiental, ni clarament reflectit en el projecte.  
Respecte a les dues instal·lacions separadores de greixos, no queda clar en projecte ni en l'estudi d'impacte ambiental, les zones que es drenen per a cadascuna d'aquestes ni es menciona on es realitza l'abocament final d'aquests.  
L'empresa, previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà d'obtenir l'autorització administrativa corresponent a la de gestió de RP i atenir-se al compliment del RD 1.383/2002, de 20 de desembre, sobre gestió de VFU.   
La gestió dels pneumàtics fora d'ús, considerats residus no perillosos, serà el seu emmagatzematge temporal d'acord amb el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana. Es lliuraran a un gestor autoritzat, i es portarà un registre documental d'aquests, i l'empresa s'inscriurà en el Registre de productors de pneumàtics fora d'ús de la Comunitat Valenciana.  
Respecte al soroll que es genere per l'activitat, es tindrà en compte per a aqueixa zona la proximitat d'habitatges, s'atindrà a allò que estableixen les ordenances municipals i la Llei 7/2002, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Si es disposa d'algun aparell o màquina amb un nivell acústic significatiu, s'adoptaran les mesures d'insonorització pertinents que garantisquen el compliment dels límits fixats en la Llei 7/2002.  
Per a minimitzar l'impacte visual de l'activitat, a més del tancament opac proposat, s'evitarà apilar els vehicles en el recinte de l'activitat.  
L'empresa tindrà en compte per a aquell sòl de la seua propietat que, no inclòs en la parcel·la industrial, està actualment sotmés a l'ús industrial, l'informe preliminar de situació que estableix l'article 3 en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
2. Programa de vigilància ambiental  
En el programa de vigilància ambiental s'estableixen els següents controls periòdics:  
Presa de mostres periòdiques de les arquetes dels separadors de greixos.   
Comprovació i manteniment de la impermeabilitat de la solera de la zona de descontaminació.  
Control de l'estanquitat dels diversos depòsits d'emmagatzematge i de la safata d'emmagatzematge de les bateries.  
Controls acústics  
Verificar l'estat del sistema contra incendis.  
Manteniment de la tanca i tanca vegetal de la parcel·la.  
Neteja periòdica de la contornada.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. Annex I apartat 6 c) del Decret 162/90.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista del que antecedeix, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Considerar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de parc de descontaminació i desballestament de vehicles fora d'ús, promogut pel Sr. Genaro Llopis Blesa, siti, en sòl no urbanitzable comú, polígon 2, parcel·les 128 i 132, sòl no urbanitzable comú, del municipi de Llocnou d'en Fenollet (València), sempre que es desenvolupe complint el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
1. Les zones del centre de VFU on es manegen els residus perillosos estaran situades una a continuació de l'altra, facilitant les operacions entre aquestes per a minimitzar el risc d'accidents o vessaments d'aquests residus perillosos, i evitar expandir-los a altres espais no preparats amb aquest fi. Aquestes zones estaran cobertes, amb pavimentació impermeable i sistema de recollida de vessaments o abocaments de residus perillosos estancs per a facilitar la retirada d'aquests residus i lliurament d'aquests a un gestor autoritzat.  
2. En les zones descobertes es realitzarà la construcció del paviment impermeable dotat de pendents per a canalitzar totes les aigües d'escorriment cap a un sol punt o sistema de tractament depurador d'aquests aigües previ a l'abocament exterior d'aquestes.  
3. Per a aquells terrenys que queden fora de la parcel·la industrial definida en el projecte però que han estat sotmesos a l'ús industrial, l'empresa haurà d'atenir-se al compliment del que estableix el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats  
4. Els residus que s'han de gestionar, com també els generats per l'activitat seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus i el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la producció, possessió i gestió dels pneumàtics fora d'ùs.  
5. Es definirà una zona per a l'emmagatzematge dels residus perillosos extrets dels vehicles i els obtinguts durant l'exercici de l'activitat (fangs, greixos... de la neteja de peces; d'operacions de manteniment de la instal·lacions). Aquesta zona estarà coberta i amb cubeta de retenció impermeable on es depositaran els envasos que continguen els residus perillosos.  
6. Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior, que s'han de controlar en la vigilància ambiental, garantirà que el nivell acústic transmés a l'interior d'habitatges pròxims no supere els nivells establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. L'empresa haurà d'atenir-se al compliment del que estableix el títol IV, capítol II, condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el títol II, capítol II, nivells de pertorbació, de l'esmentada Llei 7/2002.  
7. Pel que fa al programa de vigilància ambiental inclourà:   
. La vigilància periòdica amb les operacions de manteniment i bon funcionament de: la impermeabilitat del paviment i arquetes o cubetes de retenció, com també l'estanquitat de les canaletes de les xarxes de drenatge que s'instal·len en el parc de desballestament de VFU; el seu sistema de recollida de pluvials i tractament. Els residus obtinguts de les operacions de manteniment seran retirats per una empresa o empreses gestores autoritzades.  
. Analítiques de control de les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram municipal, realitzades semestralment per una OCA, mitjançant la presa de mostres de les arquetes instal·lades prèviament a la connexió a la xarxa municipal. I, igualment, en el cas d'efectuar-se l'abocament al terreny amb l'autorització obtinguda de l'organisme de conca.  
. Els paràmetres analitzats no han de superar els límits d'abocament que establisca la normativa municipal o l'entitat de sanejament. Es remetrà una còpia d'aquests resultats a l'organisme que autoritze l'abocament, com l'Ajuntament de Llocnou d'en Fenollet.  
. Mesuraments de soroll ambiental en la parcel·la i en l'exterior d'aquesta, realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa a la posada en marxa i una vegada a l'any, a fi de comprovar l'eficàcia de les mesures correctores i compliment de les condicions acústiques del voltant.  
8. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, i també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a l'interessat que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 25 maig de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.