Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9570, del 06-04-2023 (2023/3501)

RESOLUCIÓ de 9 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte d'obres ambientals i de modernització de regadius de la Séquia Reial del Xúquer, sectors 42, 43 i 44, en els termes municipals d'Albal, Alcàsser, Beniparrell i Picassent. Expedient: (2628486) 57/2022/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9570

Data del DOGV
:   06-04-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/3501


Data del document
:   09-02-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 9 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte d'obres ambientals i de modernització de regadius de la Séquia Reial del Xúquer, sectors 42, 43 i 44, en els termes municipals d'Albal, Alcàsser, Beniparrell i Picassent. Expedient: (2628486) 57/2022/AIA. [2023/3501]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (2628486) 57/2022/AIA.  
Títol: obres ambientals i de modernització de regadius de la Séquia Reial del Xúquer. Sectors 42, 43 i 44.  
Titular: Séquia Reial del Xúquer.  
Òrgan substantiu: Direcció General de l'Aigua de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica. Servei de Regadius.  
Ref. òrgan substantiu: 10SUBHI/2022/185/S.  
Localització: Albal, Alcàsser, Beniparrell i Picassent.  
  
Antecedents i tramitació administrativa  
El 6 d'octubre de 1998, la Direcció General per al Desenvolupament Sostenible va dictar declaració d'impacte ambiental favorable del Projecte d'obres de modernització de la Séquia Reial del Xúquer que consistia en la instal·lació de l'anomenada xarxa en alta i embassament el promotor de la qual va ser la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (expedient 314-1998-AIA). En l'expedient es va valorar el possible impacte del projecte sobre l'Albufera, es van establir mesures correctores i es va instar la realització d'un programa de vigilància ambiental.  
Com a antecedent administratiu de la modernització dels sectors 42, 43 i 44 de la Séquia Reial del Xúquer cal esmentar l'expedient 49/2021-CONI, en l'àmbit del qual es van realitzar els tràmits següents (resum):  
  
- El 24 de març de 2021, la Direcció General de l'Aigua remet el projecte de modernització de la xarxa de transport dels sectors 42, 43 i 44 a l'efecte de determinar la necessitat de procedir a la seua avaluació d'impacte ambiental. Posteriorment, el 12 d'agost de 2021, l'esmentada Direcció General sol·licita l'emissió d'un document d'abast del referit projecte.  
- El 20 d'agost de 2021, aquest òrgan ambiental sol·licita informe al Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits sobre aspectes del programa de vigilància ambiental requerit en l'expedient 314/9717-WIP, i també altres aspectes relacionats amb la planificació hidrològica de la conca del Xúquer, en aquells moments, en tramitació. Aquesta sol·licitud va ser contestada mitjançant informe de 26 de gener de 2022, de l'esmentat Servei.  
- El 28 d'abril de 2022, aquest òrgan ambiental emet informe en què s'indiquen determinats aspectes que havia de contindre el document ambiental.  
- De manera simultània, el 28 d'abril de 2022, la Direcció General de l'Aigua remet la documentació següent:  
· Sol·licitud d'inici.  
· Projecte de les xarxes de transport dels sectors 42, 43 i 44.  
· Document ambiental amb els annexos següents:  
Resultats del pla de vigilància ambiental i mesures correctores de les obres de modernització de la Séquia Reial del Xúquer.  
Extracte de l'estudi ambiental estratègic del Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer.  
Apartat 9. Sostenibilitat del regadiu: regs tradicionals en els trams baixos del Xúquer i del Túria de l'esquema de temes importants de la demarcació hidrogràfica del Xúquer. Tercer cicle de planificació hidrològica (2022-2027).  
Informe sobre els efectes de l'adopció de sistemes de reg localitzat en la zona citrícola de la Séquia Reial del Xúquer (UPV-Centre Valencià d'Estudis Sobre el Reg).  
Efectes de la modernització de regs en la Séquia Reial del Xúquer en els balanços del nitrogen i del fòsfor (UPV-I. Enginyeria de l'Aigua i Medi Ambient).  
- Estudi d'integració paisatgística.  
- Document: gestió de residus de la construcció i demolició.  
El 8 de juny de 2022, aquest òrgan ambiental sol·licita l'esmena del document ambiental a l'efecte que aquest reculla els aspectes continguts en l'article 45 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, els indicats en l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits de 26 de gener de 2022 i la valoració dels efectes ambientals de la modernització segons la guia elaborada pel Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic.  
El 29 de juny de 2022 es rep en aquest òrgan ambiental el document ambiental modificat.  
L'1 d'agost de 2022 s'inicia el tràmit de consultes en el qual es van considerar com a administracions públiques afectades i persones interessades, les següents:  
- Ajuntament d'Albal.  
- Ajuntament d'Alcàsser.  
- Ajuntament de Beniparrell.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Direcció General de Política Territorial i Paisatge.  
- Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de València.  
- Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits.  
- Ecologistes en Acció.  
- SeoBirdlife.  
- WWF.  
El 25 d'octubre de 2022, aquest òrgan ambiental sol·licita a l'òrgan substantiu la remissió de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, juntament amb la memòria d'impacte patrimonial.  
El 4 de novembre de 2022, l'òrgan substantiu remet l'informe vinculant regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, emés per la Direcció General de Cultura i Patrimoni, en sentit favorable amb subjecció a la realització d'un seguiment arqueològic global de les obres i dels moviments de terres.  
En el tràmit de consultes s'han obtingut els informes següents:  
- El 23 de novembre de 2022 i el 2 de desembre de 2022 es reben al·legacions d'Acció Ecologista Agró i de l'Associació Xúquer Viu. Indiquen les al·legacions que les valoracions ambientals dels diferents sectors de reg que comprenen la modernització de la Séquia Reial del Xúquer s'han realitzat sobre la base de la declaració d'impacte ambiental (DIA) del projecte d'obres de modernització de la Séquia Reial del Xúquer en la qual s'afirma erròniament que sobre l'Albufera l'impacte per reducció de retorns de reg és insignificant, afirmació que no confirmen estudis com ara l'estudi ambiental estratègic del Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer i el Pla del risc d'inundació (Cicle 2022-2027). Prossegueixen les al·legacions indicant que sobre tal premissa s'han realitzat diferents valoracions que s'han resolt mitjançant la no necessitat de la realització d'un procediment d'avaluació d'impacte ambiental o bé concloent que tal modernització no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient.  
Prossegueixen les al·legacions indicant que amb la modernització a penes s'estalvia aigua, d'un 3 a un 5 % segons diversos estudis, mentre que els retorns de reg no es perden sent les aportacions més importants que reben els ecosistemes i les masses d'aigua de la ribera del Xúquer sent necessàries per a millorar el seu estat ecològic i garantir la seua supervivència.  
Finalment, indica que el projecte sotmés a avaluació d'impacte ambiental es presenta fraccionat, ometent-se els efectes sinèrgics acumulatius sobre flora, aigua i biodiversitat, l'aigua i sobre els espais protegits esmentats i els espais de la Xarxa Natura 2000, per la qual cosa, atesos els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, les obres de modernització dels sectors 42, 43 i 44 han de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari.  
- El 3 de gener de 2023 se sol·licita al superior jeràrquic del Servei de Gestió del Parc Natural de l'Albufera i el Seu Entorn la remissió de l'informe sol·licitat. L'11 de gener de 2023, el Servei de Gestió del Parc Natural de l'Albufera i el seu Entorn (SGPNA) remet informe amb els apartats següent:  
Antecedents: indica l'íntima relació del Parc Natural de l'Albufera amb el regadiu circumdant, fet que va canviar la seua naturalesa salobre a dulciaqüícola.  
El canvi de reg tradicional (a manta) per sistemes pressuritzats fan preveure una reducció del 25 per cent en els retorns de reg que arriben a l'aiguamoll. Altres impactes que poden generar-se a causa del canvi del sistema de reg són la pèrdua de llits a cel obert i amb això la pèrdua de connectivitat d'ecosistemes i hàbitats aquàtics associats i l'aridificació del sòl. Entre els efectes favorables cal esmentar la reducció de compostos de fertilitzants i fitosanitaris.  
Continua l'informe indicant que, en els diferents informes emesos en l'àmbit de diversos projectes de modernització en l'àmbit de la Séquia Reial del Xúquer, s'ha assenyalat la importància de considerar conjuntament les múltiples actuacions del projecte íntegre de modernització i s'assenyalaven com a condicionants la compensació de cabals a l'Albufera i el manteniment de xarxes de séquies.  
Finalment, acaba indicant que es requereixen mesures de control dels cabals emprats en l'àmbit de la modernització, mesures de seguiment i control de la qualitat de les aigües subterrànies i del nivell freàtic. A més, hauran d'incloure's mesures correctores per a la conservació de la biodiversitat, connectivitat ecològica i conservació de sòls i biodiversitat.  
La documentació de l'expedient i també el contingut íntegre de l'informe amb plànol annex podrà ser consultat a través de l'enllaç següent: https://agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-d-impacte-ambiental->.  
S'accedirà al municipi d'Albal i a l'expedient 057/2022/AIA (Fase: consulta AAPP i persones interessades).  
Finalitzat el termini establit en l'article 46 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, i disposant de suficients elements de judici per a resoldre, es prossegueix amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
Resposta a les al·legacions:  
- El 27 de desembre de 2020 es remeten les al·legacions presentades al Servei de Gestió del Parc Natural de l'Albufera i se'n sol·licita informe. A la data d'emissió d'aquesta resolució no s'hi ha rebut resposta.  
- En l'àmbit de les competències d'aquest òrgan ambiental, cal indicar:  
Respecte als aspectes de la tramitació ambiental dels projectes de modernització de regadius, i la DIA de 6 d'octubre de 1998, del Projecte d'obres de modernització de la Séquia Reial del Xúquer, cal indicar que l'avanç en el coneixement del funcionament hídric del llac ha avançat al llarg dels últims 20 anys. Els pronunciaments ambientals realitzats per l'òrgan ambiental en l'àmbit competencial de la Comunitat Valenciana han tingut en compte els aspectes continguts en l'esquema de temes importants i documents ambientals estratègics dels corresponents cicles de programació.  
Respecte al possible fraccionament de projectes, cal indicar que és aplicable al projecte presentat una tramitació simplificada d'avaluació d'impacte ambiental, per la qual cosa en els termes de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, no pot considerar-se que existisca tal fraccionament.  
Quant als efectes globals sobre el parc natural, cal indicar que l'estudi d'aquests efectes correspon a àmbits superiors de planificació, efectes estudiats a través de la tramitació ambiental del Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica de la conca del Xúquer (cicle de programació 2021-2027). En la declaració ambiental estratègica del pla s'inclou, com a resultat de la valoració dels efectes del pla sobre el llac, la necessitat d'incloure en el pla una reserva de 74 hm³ per a l'Albufera des de l'embassament de Tous, reserva de caràcter ambiental. El Pla hidrològic de la demarcació de la conca hidrogràfica del Xúquer, va ser aprovat en Consell de Ministres de 24 de gener de 2023.  
Respecte a la necessitat de realitzar una avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari, serà del que resulte, a escala de projecte, de cada tramitació ambiental.  
Criteris ambientals  
Per a l'emissió d'aquest informe d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, s'han tingut en compte els criteris de l'annex III d'aquesta llei.  
Característiques del projecte  
Les obres que permetran la modernització dels sectors descrits es divideixen en actuació 1, l'òrgan substantiu de la qual és la Direcció General de l'Aigua i comprén exclusivament la xarxa de transport, i l'actuació 2, l'òrgan substantiu de la qual és la Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca (Servei de Regadius) i comprén la xarxa de distribució dels sectors 42, 43 i 44. Aquesta valoració ambiental comprén la totalitat de les obres necessàries per a dur a terme la modernització dels sectors esmentats.  
L'objecte del projecte és el canvi del sistema de reg des d'un sistema de reg tradicional a manta a un sistema automatitzat mitjançant xarxes pressuritzades (reg per degoteig).  
- Dimensions i disseny  
El projecte preveu la modernització de 751,8 ha: 90,14 ha del sector 42 en els termes municipals d'Alcàsser, Picassent i Silla; 228,76 ha del sector 43 en els termes municipals d'Alcàsser, Beniparrell i Silla, i 432,9 ha del sector 44 en els termes municipals d'Albal i Beniparrell.  
  
Les infraestructures que permetran la modernització d'aquests sectors inclouen la instal·lació de la xarxa de transport i xarxes de distribució amb els seus corresponents capçals i elements accessoris que permetran el funcionament de la xarxa (vàlvules, ventoses) situats en les seues corresponents arquetes.  
La conducció de transport que proveeix al sector 42 parteix de la brida cega DN 400 mm disposada per a tal fi en la presa T de la xarxa en alta (conducció principal de la Séquia Reial del Xúquer) i finalitzarà en el capçal de reg del sector 42, tindrà una longitud de 35 m i estarà constituïda per canonada de PVC-O DN 800 mm PN 12,5 atm. La conducció de transport per als sectors 43 i 44 s'inicia després de la brida cega existent per a tal fi en la presa U de la xarxa en alta mitjançant una canonada de PVC-O DN 800 mm PN 12,5 atm de 350 longitud, fins a la derivació amb la futura ubicació del capçal del sector 43, on es realitza una derivació en PVC-O DN 500 mm PN 12,5 atm per a aquest. Després d'aquesta derivació, la conducció de transport fins a la brida cega del capçal del sector 44 serà de PVC-O DN 630 mm PN 12,5 atm i comptarà amb una longitud de 1.915 metres. Les conduccions s'instal·laran enterrades a una profunditat mínima d'1 metre sobre la generatriu superior de la canonada.  
Les obres de la xarxa de transport comporten l'afecció a una superfície total d'uns 37.798 m², dels quals, 28.268 m² corresponen a ocupació temporal; 4.592 m², a servitud d'aqüeducte, i 4.938 m², a expropiació.  
Els punts singulars de la xarxa de transport es localitzen en l'encreuament amb el barranc de Picassent, que es resol mitjançant la instal·lació de la conducció enterrada sota el llit, l'encreuament amb la plataforma de l'AVE i via fèrria convencional de RENFE, per a això s'ha previst una perforació horitzontal amb canonada d'acer DN 1.000 a l'interior de la qual s'instal·la una canonada de PE-100 DN 630 PN 10 atm.  
Els capçals de reg s'allotjaran a l'interior d'edificis amb estructura metàl·lica, tancaments de formigó i coberta amb xapa tipus sandvitx i teula ceràmica. El subministrament d'energia d'aquests s'ha previst mitjançant energia renovable a partir de panells fotovoltaics situats en les cobertes dels capçals. Des d'aquests capçals parteixen les xarxes de distribució que comptaran amb uns 34 km de canonada de PVC de DN compresos entre 400 i 110 mm i finalitzaran en els hidrants multiusuari des d'on partirà la xarxa terciària que permetrà instal·lar les corresponents preses parcel·làries. Les conduccions de les xarxes de distribució s'executaran en la mesura que siga possible allotjades en els camins rurals existents, a una profunditat mínima de 1,0 metres sobre la generatriu. Les instal·lacions es completaran amb sistemes de control i telecomandament per a la lectura de cadascuna de les preses i l'accionament telemandat de cada presa.  
El disseny del projecte s'ha realitzat després de l'estudi de diverses alternatives en les quals s'ha tingut en compte l'optimització del traçat de les canonades amb la finalitat de generar els menors efectes adversos possibles.  
- Acumulació amb altres projectes  
La Séquia Reial del Xúquer rega aproximadament 20.500 ha de les quals 4.506 ha són d'arrossar. La superfície total que està previst modernitzar afecta a 15.000 ha dividides en 45 sectors per la qual cosa és possible que existisquen efectes acumulatius tant positius com negatius valorats en àmbits superiors de programació (avaluació ambiental estratègica del Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer).  
- Utilització de recursos naturals (aigua, sòl, biodiversitat)  
En fase d'obres es produirà una afecció temporal al sòl degut a la zona d'ocupació temporal. A la finalització de les obres, aquesta zona d'afecció desapareixerà, i romandrà la zona de servitud permanent d'aqüeducte i les zones ocupades pels capçals de reg. Les conduccions se situaran utilitzant al màxim possible els camins existents, minimitzant la utilització permanent del sòl. La superfície ocupada pels capçals s'ha optimitzat després d'un estudi d'alternatives.  
En la fase de funcionament es produirà un estalvi d'aigua estimat en 2,3 hm³ disminuint la utilització de recursos naturals.  
- Generació de residus, contaminació  
El conjunt de les actuacions comporta la demolició d'obres de fàbrica i aglomerats calculat en 8.583,85 t, mentre que s'ha estimat un moviment de terres de 137.257,50 m³, dels quals 109.806 m³ són emprats en la mateixa obra en farciments de rases i la resta seran transportats a abocador autoritzat juntament amb les restes de demolicions d'obres de fàbrica i aglomerats, sent aquests dos valors els que representen el major percentatge de la gestió de residus de les actuacions  
La major part dels residus es generaran en la fase de construcció. El promotor presenta un estudi de gestió de residus amb mesures per a previndre la seua generació, preveu la reutilització de terres d'excavació i tindrà en compte la gestió dels residus no reutilitzables ni valoritzables si bé ha d'indicar-se que d'acord amb la legislació vigent en matèria de residus (Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sols contaminats per a una economia circular) el posseïdor ha d'entregar els residus a un gestor.  
Durant la fase d'explotació els residus generats seran envasos dels fertilitzants empleats en el reg per degoteig, desincrustant, etc. No obstant això, no es tracta d'un projecte l'activitat del qual comporte de manera directa una generació significativa de residus ni l'activitat realitzada comporta per si mateixa la realització d'abocaments o emissions.  
- Riscos  
El document ambiental considera com a riscos els derivats del canvi climàtic que preveuen un augment de temperatures en la zona de modernització i les precipitacions extremes pròpies de la conca mediterrània localitzant-se zones inundables per a període de retorn de 10, 100 i 500 anys en els sectors 43 i 44, no així en el 42, que queda exempt de reg. S'ha considerat com a infraestructures més vulnerables els capçals de reg. La consulta al sistema nacional de cartografia de zones inundables descarta el risc en les parcel·les on se situen els capçals. En qualsevol cas, la resta dels elements que ho requerisquen hauran de complir la normativa del Pla d'acció territorial per a la prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana.  
El projecte se situa en una zona d'intensitat sísmica de grau VI (terratrèmol lleument nociu), per la qual cosa es considera que la vulnerabilitat del projecte a aquesta amenaça externa és baixa. La destrucció de les infraestructures per un terratrèmol no comportaria riscos rellevants sent la probabilitat de succés del risc sísmic molt baix. No obstant això, els capçals de reg es construiran complint tota la normativa aplicable, com el codi tècnic de l'edificació i la norma de construcció sismorresistent NCSE-02.  
Pel fet que les obres es desenvoluparan en zona pròxima a zona forestal, se seguirà l'indicat en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat.  
La valoració global del risc en el projecte es considera baixa.  
Ubicació del projecte  
Els sectors objecte de modernització no es troben dins dels límits del Parc Natural de l'Albufera, zona humida, LIC/ZEPA de l'Albufera. La zona d'actuació està inclosa dins dels límits del Pla d'ordenació de recursos naturals de l'Albufera (aprovat pel Decret 96/1995,de 16 de maig, del Govern valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera).  
  
Aquest òrgan ambiental considera que la peculiaritat principal dels sectors 42, 43 i 44 respecte a la seua ubicació, radica en la seua proximitat al parc natural, a la seua situació en els denominats sectors-nord els escolaments/retorns de reg del qual aboquen a l'Albufera i a la seua posició pròxima a zones molt antropitzades (polígons industrials, infraestructures viàries, conurbacions urbanístiques) pel que es considera d'interés la preservació d'aquest ús agrícola enfront d'altres usos que puguen suposar un segellament del sòl, pèrdua de connectivitat o un canvi de l'entorn cultural de la Séquia Reial del Xúquer.  
- Biodiversitat.  
En l'àmbit del projecte no es localitzen hàbitats d'interés comunitari segons legislació comunitària ni hàbitats prioritaris segons legislació autonòmica. No es localitzen espècies de flora o fauna d'interés en l'àmbit del projecte, sent la fauna i flora existent pròpia de l'àmbit agrícola.  
S'ha localitzat en l'àmbit d'afecció espècies invasores com Opuntia ficus-indica.  
- Paisatge.  
No existeix afecció a paisatges de rellevància regional (PRR) integrants de la infraestructura verda identificats en l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana. Els PRR més pròxims són el PRR32 (albufera i arrossars) i PRR13 (hortes de València).  
- Elements del patrimoni cultural.  
No es localitza en l'àmbit d'actuació béns integrants del patrimoni cultural valencià. La memòria d'impacte patrimonial no ha localitzat restes d'interés. Els elements rellevants trobats (Torre d'Espioca a Picassent, palau de la Baronia d'Alcàsser, torre àrab a Albal) es troben allunyats de la zona d'actuació.  
Altres elements del patrimoni cultural que cal considerar són les vies pecuàries i les séquies. En l'àmbit dels sectors a modernitzar transcorre la via pecuària corriol del cementeri de València de 20 m d'amplària. Es destaquen les séquies de Beniparrell i el sequiol de Desguàs, que es conservaran.  
- Masses d'aigua superficials i subterrànies.  
En l'àmbit d'actuació es localitza com a massa d'aigua superficial el barranc de Picassent, que discorre entre el límit dels sectors 43 i 44. És una massa d'aigua en un estat pitjor que bo per la presència de restes d'herbicides, fungicides, abonaments. L'informe de l'SGPNA considera aquesta massa d'aigua fonamental per a la conservació de la connectivitat biològica pel que a més del seu bon estat qualitatiu ha de vetlar-se pel seu bon estat biològic (erradicació d'espècies exòtiques, respecte dels períodes de nidificació, conservació de bivalves autòctons).  
Quant a les aigües subterrànies, les obres projectades se situen majoritàriament en la unitat hidrogeològica de la plana de València nord, codi UH-08.25, localitzada al costat de la costa mediterrània, que ocupa el sector nord de la plana litoral de València. El Pla hidrològic del Xúquer, descriu la massa d'aigua de la plana de València nord (080.142) com en mal estat global ja que, malgrat presentar un bon estat quantitatiu, el seu estat químic és dolent a causa de contaminació per nitrats i plaguicides.  
Els ulls de brollador o ullals més pròxims als sectors 42, 43 i 44 se situen a l'est, pròxims a la zona de cultiu d'arrossar que envolta el parc. Són:  
- Est del sector 44: Font del Bony, Font del Marià.  
- Aquest sector 43: Font de Caminàs, Sequiol de Verate.  
- Aquest sector 42: Séquia del Molí, Font del Plater, Fonts de la Torreta, Font de Bedrenyo, Font de Petiniqui, Font del Gat, Font d'En Robro.  
Característiques del potencial impacte  
La fase d'obres produirà canvis en la geomorfologia i edafologia a causa de les obres d'excavació, alteració de la qualitat d'aire per increment de nivells acústics i deterioració de la seua qualitat (augment de pols en suspensió, increment d'emissió de gasos procedents de la combustió de la maquinària), alteració de la qualitat de les aigües per abocaments accidentals, destrucció de la vegetació en les zones d'obres, alteració del comportament de la fauna i afecció directa a microfauna, afecció directa sobre l'ocupació, millora de la productivitat agrícola, afeccions a infraestructures i a la qualitat del paisatge.  
S'han previst mesures correctores per a la prevenció i correcció dels impactes previstos si bé existeixen aspectes puntuals com el tractament d'espècies exòtiques i invasores sobre les quals haurà d'especificar-se les mesures a adoptar.  
Per bé en principi no es generaran impactes sobre el patrimoni cultural, com a mesura preventiva es realitzarà un seguiment arqueològic durant la fase d'obres en el qual s'efectuarà un registre de les seccions obertes pels moviments de terra. A més, es procedirà a abalisar elements etnològics com ara molins, entradors i casetes. En aquest sentit, l'informe de l'SGPNA indica que els elements culturals molins i altres elements hidràulics hauran de restaurar-se.  
En fase d'obres i amb la finalitat de conservar els usos propis de la via pecuària s'adoptaran mesures cautelars per a garantir el trànsit ramader i els seus altres usos complementaris. En aquesta fase haurà de comprovar-se que la resta d'infraestructura de reg, com els hidrants, no envaeixen el seu domini.  
Referent al paisatge, la major part de les infraestructures es construiran enterrades per la qual cosa una vegada finalitze la fase d'obres el major impacte sobre el paisatge es produirà per la presència dels capçals de reg. S'aplicaran mesures d'integració com ara la disposició d'una barrera vegetal en el seu perímetre, l'adaptació dels colors dels edificis als de l'entorn o disposar teules en les cobertes. Donades les mesures d'integració previstes i tenint en compte que es restaurarà la zona d'obres, l'impacte es valora com a moderat.  
Durant la fase de funcionament, el reg per degoteig produirà un major desenvolupament vegetatiu, i això suposa una major absorció de CO2, produint-se un impacte positiu.  
Com a efecte negatiu cal esmentar la destrucció dels hàbitats lligats al regadiu. A causa de les característiques dels sectors a modernitzar, l'impacte no es considera significatiu.  
Els efectes de la modernització sobre les masses d'aigua en la fase de funcionament es disgreguen de la manera següent:  
- Efectes sobre la pressió per extraccions en zona de reg: En l'àmbit de la Séquia Reial del Xúquer la disminució dels consums per mitjà de la modernització ha permés afrontar períodes de sequera i ha permés aportar aigua directament del Xúquer a l'Albufera, millorant significativament la seua qualitat.  
- Disminució dels retorns de reg: atesos els estudis del CEDEX (Centre d'Experimentació i Estudis d'Obra Pública), en els sectors 42, 43 i 44 es generaria un estalvi de 2,3 hm³/any, el volum de retorns de reg es disminuiria en 1,67 hm³/any, menors dels esperats, per la qual cosa els efectes sobre l'Albufera es consideren positius. Com a mesura correctora, aquests 2,3 hm³, s'aportaran a l'Albufera.  
El manteniment de la xarxa tradicional de séquies permetrà gestionar l'escolament superficial dels camps i la seua arribada a l'albufera i també permetre la recàrrega d'aqüífers costaners. També es mantindran aquells punts o àrees on les infraestructures hidràuliques mantenen ecosistemes d'interés per a la conservació en el context local. L'impacte es valora com a compatible.  
- Afecció a corrents d'aigües superficials: L'òrgan competent en la gestió del parc considera d'interés per la seua funció de corredor ecològic el barranc de Picassent que discorre en l'àmbit. Per a evitar impactes significatius a més de vetlar pel bon estat químic de les seues aigües, es vetlarà pel seu bon estat biològic (respecte dels períodes de nidificació, conservació de bivalves autòctons).  
L'estudi d'impacte ambiental preveu una sèrie de mesures de vigilància i control de les aigües superficials i subterrànies, inclosos els retorns de reg. La vigilància i control de l'aqüífer de la plana de València es durà a terme a través de les dades contingudes en el sistema d'informació de l'aigua de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Es realitzaran controls mensuals qualitatius de les masses d'aigua utilitzant els pous de sequera que deixaran d'utilitzar-se. Els mostrejos seguiran els criteris tècnics inclosos en la directriu núm. 2: directrius cientificotècniques per a l'establiment de sistemes de monitoratge automàtic per al control i seguiment de la qualitat de l'aigua i dels retorns de reg elaborats pel Consell Superior d'Investigacions Científiques en el marc del Pla per a la millora de l'eficiència i la sostenibilitat en regadius.  
  
Per a mesurar la possible disminució de retorns, es realitzarà el seguiment de cabals/nivells en una de les séquies principals que travessa els sectors objecte de modernització i mitjançant consulta al programa de seguiment de les zones humides que duu a terme la Generalitat.  
Respecte a la qualitat de les masses d'aigua superficials, es mesurarà la qualitat en la massa d'aigua superficial amb codi 17.01 (barranc Picassent capçalera - Parc Albufera) en el tram que discorre a través dels sectors objecte de modernització. Per a això, s'establiran dos punts de control a l'entrada del sector 43 per a tindre en compte la confluència del barranc del Realon i un punt a l'eixida del sector. Com que el règim de cabal és esporàdic, es realitzarà tant aforament (quantitat) com a mostreig d'aigua per a determinar la qualitat de manera puntual i manual. Aquests moments coincidiran amb esdeveniments de pluja intensa en els quals circule aigua pel llit o en moments de la campanya de reg en els quals circule cabal. Els paràmetres que es controlaran seran els mateixos que en el cas anterior.  
Es realitzarà un control en l'ullal situat en la partida de la Senyoria.  
Referent als paràmetres de control i vigilància, els criteris de l'estudi d'impacte ambiental són els mateixos proposats en l'informe de l'SGPNA si bé proposa la ubicació dels piezòmetres en els nous capçals de reg. Sobre aquest tema, i atés que els punts de mostreig previstos en els pous de sequera poden resultar aptes per a aquest fi, amb la finalitat d'optimitzar les estructures ja existents i no generar nous efectes ambientals, es preveurà la possibilitat de decidir-se per l'opció proposada pel promotor.  
La modernització de regadius pot produir un canvi a cultius amb majors requeriments hídrics o una intensificació del cultiu el que produeix, en lloc d'un estalvi d'aigua, un augment en el seu consum. La disminució dels requeriments d'aigua quedarà plasmada en una modificació de la concessió a l'entorn de la Séquia Reial del Xúquer pel que no podran donar-se augments del consum per damunt de l'atorgat, consums que seran controlats i ajustats mitjançant la instal·lació de sensors en parcel·les i mòduls per a la lectura de consums, mesura així mateix requerida per l'òrgan competent en la gestió del Parc Natural de l'Albufera. El control de l'abonat, aspecte fonamental per a evitar l'augment de la salinitat en el sòl, es realitzarà mitjançant la instal·lació de sondes de conductivitat.  
La modernització permetrà minimitzar les pèrdues per percolació d'abonaments, a través del control de la freqüència i dosi en la seua aplicació. Amb aquest control es millorarà l'estat qualitatiu dels aqüífers subjacents generant-se un impacte positiu sobre la qualitat de les aigües. L'ús d'inhibidors de la nitrificació, o l'ús de fòsfor en formulacions altament assimilables per les plantes permet millorar el control de les pèrdues per percolació. Les obres de modernització permetran així mateix l'aplicació de pràctiques de cultiu ecològic mitjançant la implantació de conduccions de distribució diferenciades.  
Un altre dels efectes de la modernització pot ser la pèrdua de connectivitat ecològica a través de llits i séquies pel que, perquè no es genere aquest efecte, l'SGPNA considera necessari a més del manteniment d'algunes de les séquies més importants, l'habilitació d'una partida pressupostària en el projecte per a realitzar actuacions de restauració de camins i fonts d'aigua, molins etc., i l'entorn dels ulls de brollador o ullals. El document ambiental preveu la conservació de la xarxa de séquies, la qual cosa contribuirà a aquesta connectivitat.  
  
Amb la finalitat de controlar que es duen a terme les mesures preventives i correctores, vigilar la seua eficàcia i detectar impactes no previstos, s'ha dissenyat un programa de vigilància ambiental. Aquest pla es desenvoluparà en fase prèvia de construcció (fase prèvia on es mostrejarà la qualitat de les aigües, entre altres), fase de construcció (visites aleatòries sobre el terreny) i fase d'explotació (seguiment del retorn a les condicions anteriors a l'inici de les obres durant cinc anys).  
Conclusió  
El projecte, en fase d'obres, amb les mesures correctores proposades i les mesures de vigilància ambiental, no és previsible que genere efectes ambientals significatius.  
En fase de funcionament, la disminució dels retorns de reg resultant d'aquest projecte pot generar efectes significatius acumulatius sobre el parc natural, efectes que es corregeixen a través de la planificació hidrològica aportant els estalvis de la modernització directament a l'Albufera des del Xúquer, cabals de qualitat que estan millorant la qualitat de les aigües del llac. No obstant això, les masses d'aigua superficials i subterrànies han de ser objecte de control i vigilància a l'entorn de la modernització sense perjudici de la vigilància global que establisca l'òrgan de conca en els instruments de vigilància i control establits i aquells específics dirigits a la vigilància de les zones humides.  
  
Com a qüestió annexa i atés que es tracta de sectors situats al nord del riu Magre i els retorns del qual (i escolaments subterranis en general) nodreixen al llac de l'Albufera, es considera que la conservació de l'ús agrícola dels terrenys és fonamental per a evitar altres usos que puguen suposar un segellament significatiu del sòl, i també per a evitar la desaparició de l'entorn cultural dels regadius de la Séquia Reial del Xúquer i el manteniment de la connectivitat amb el parc natural.  
Finalment, cal assenyalar que l'avaluació ambiental estratègica duta a terme en el marc del nou Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer (programació 2022-2027) amb la valoració conjunta de les pressions que pateix la conca ha sigut rellevant en l'avaluació de l'impacte ambiental del projecte.  
Consideracions jurídiques  
El projecte d'obres ambientals i de modernització de regadius de la Séquia Reial del Xúquer, sectors 42, 43, 44, constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre, en concordança amb l'epígraf 1r de la lletra c del grup 1 del seu annex II.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció segona del capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que posseïsc, resolc,  
  
  
Primer  
Estimar que el projecte d'obres ambientals i de modernització de regadius de la Séquia Reial del Xúquer, sectors 42, 43, 44, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte, del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
1. a) Es realitzarà el seguiment arqueològic de les obres. En el cas d'aparició de restes integrants del patrimoni cultural, s'actuarà seguint les directrius de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultual valencià.  
b) Haurà de vetlar-se per la conservació i restauració d'elements com ara molins i altres elements culturals lligats a la cultura del regadiu.  
  
2. El promotor del projecte tindrà en compte la perillositat per inundació existent en l'àmbit i hauran d'adaptar-se les infraestructures que ho requerisquen al que es disposa a l'article 21 de la normativa del Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana.  
3. a) Els residus de demolició i inerts sobrants es gestionaran a través de gestor autoritzat.  
b) La neteja de formigoneres es realitzarà en els llocs propis per a aquest fi, evitant la seua neteja en la zona d'obres.  
4. En la realització de les obres a l'entorn del barranc de Picassent es tindrà en compte la possible presència d'espècies protegides a l'efecte d'establir un calendari d'obres. En qualsevol actuació que puga afectar el llit es tindrà en compte la possible presència de bivalves protegits.  
  
5.L'eliminació de les espècies exòtiques invasores es realitzarà d'acord amb el Decret 213/2009, de 20 de novembre, del Consell, pel qual s'aproven mesures per al control d'espècies exòtiques invasores en la Comunitat Valenciana.  
S'establiran les mesures de desinfecció establides per l'òrgan de conca per a la cloïssa asiàtica i la clòtxina zebra.  
6. S'evitarà la realització d'actuacions que suposen un rellevant segellat del sòl en l'àmbit dels sectors 42, 43 i 44, suposen una desaparició de l'entorn cultural i agrari lligat als regadius de la Séquia Reial del Xúquer o pèrdua de connectivitat amb el parc natural (afecció a séquies, camins tradicionals, disminució de la superfície de cultiu, per exemple).  
  
7. a) Els cabals estalviats pel canvi de tècnica de reg hauran de destinar-se a cabal ambiental del PN de l'Albufera, seguint el procediment actualment vigent en els instruments de planificació hidrològica (Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer). Els recursos estalviats pel canvi de tècnica de reg no podran destinar-se a altres zones de reg, ni a ampliacions de les actuals zones reguívoles, ni a altres usos en la conca del Xúquer o en altres conques hidrogràfiques.  
  
b) Respecte als cultius, una vegada executada la modernització, no es podran substituir per cultius de major exigència hídrica o a intensificacions de la producció que requerisquen un increment de la demanda hídrica més enllà dels seus drets concessionals minorats després de l'assignació de les compensacions amb destinació al cabal ambiental de l'Albufera.  
Els òrgans de govern de la Séquia Reial del Xúquer informaran els usuaris sobre límits de consum, i sobre els cultius que s'adapten als consums previstos, canviant o incloent en les ordenances en cas necessari, a l'efecte que procedisca.  
8. S'inclourà en el programa de vigilància ambiental el control de la qualitat de les aigües superficials i subterrànies (quantitativament i qualitativament) d'acord amb l'exposat en l'informe de l'SGPNA segons annex. Atés que els punts de mostreig previstos pel promotor en els pous de sequera poden resultar aptes per a aquest fi, la vigilància es realitzarà a través d'aquests.  
Els resultats del programa de vigilància ambiental seran remesos pel promotor a l'òrgan substantiu i a l'òrgan gestor de l'Albufera amb periodicitat anual, excepte disposició d'aquests organismes en contra.  
Es remetran, així mateix, als mateixos òrgans els controls realitzats en el barranc de Picassent, fonamentals per a determinar l'augment de salinitat o eutrofització després de períodes plujosos. En el cas que es detecte augment de la salinitat o eutrofització en els escolaments, haurà de remetre's a aquest òrgan ambiental una proposta de noves mesures preventives i, en el seu cas, correctores.  
Si de la coordinació entre els diferents organismes implicats es decideix modificar aquesta vigilància, o que la vigilància es realitze a través d'altres mitjans amb la finalitat de no duplicar els controls que s'estableixen, aquesta modificació es comunicarà a a l'òrgan ambiental no sent necessari, atés que aquest fet no comportaria noves afeccions ambientals, realitzar una modificació d'aquesta resolució.  
9. Es mantindrà una xarxa de séquies necessàries segons annex a l'informe de l'òrgan gestor de l'Albufera que podrà incrementar-se a petició d'aquest òrgan en funció de necessitats posteriors justificades.  
  
10. S'inclourà un apartat pressupostat en el projecte que preveja millores en l'entorn natural (manteniment de tanques, riberes, alineacions d'arbratge en camins, manteniment de punts d'aigua, passos i refugis de fauna, etc.), i actuacions de restauració de la xarxa tradicional de vies hidràuliques, séquies i barrancs que transiten al llarg de zones d'ullals, fonts, molins, àrees de reserva i altres elements naturals amb cultius tradicionals, horts i zones naturals que connecten el Xúquer (Séquia Reial del Xúquer) i l'Albufera. Aquestes millores es concretaran amb l'SGPNA.  
Com a element integrant d'aquesta connectivitat ecològica, es vetlarà pel manteniment de la via pecuària corriol del cementeri de València de manera que cap element permanent, com ara capçals o hidrants, envaïsca el seu àmbit.  
11. Es realitzaran bones pràctiques agrícoles. com l'ús de tècniques d'agricultura de conservació com el conreu mínim o una capa verda típica d'hivern (Oxalis i vegetació ruderal, etc).  
En cas de detectar-se un ascens significatiu de la salinitat del sòl, serà necessari introduir un reg a manta amb la periodicitat necessària per a la conservació de la qualitat i capacitat productiva del sòl.  
  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a). L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
b). L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
c). L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, procedisquen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, en el seu cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 9 de febrer de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»  
  
  
  
ANNEX I  
Vigilància ambiental  
  
En cada sector es registrarà:  
- Control quantitatiu. Es registrarà el volum d'aigua de reg consumida i s'hauran d'incloure controls del nivell freàtic (piezòmetres).  
  
- Controls qualitatius. S'hauran d'incloure controls de qualitat d'aigües subterrànies i superficials que ajuden a conéixer l'estat abans i després de les obres i veure la seua evolució, per a això es requereix la instal·lació de piezòmetres instrumentalitzats amb sondes multiparamètriques.  
- Mesurament en continu de temperatura i conductivitat.  
- Anàlisi de la qualitat de les aigües sent els paràmetres a controlar els indicats en els criteris tècnics inclosos en la directriu núm. 2: directrius cientificotècniques per a l'establiment de sistemes de monitoratge automàtic per al control i seguiment de la qualitat de l'aigua i dels retorns de reg elaborats pel Consell Superior d'Investigacions Científiques en el marc del Pla per a la millora de l'eficiència i la sostenibilitat en regadius. Són els següents:  
  
- CE, NO3: mensual  
- NO2, NH4, PO4: trimestral  
- Plaguicides, components majoritaris (calci, magnesi, sodi, potassi, carbonat, bicarbonat, clorur, sulfat): semestral.  
  
  
ANNEX II  
Xarxa de séquies a conservar