Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9615, del 12-06-2023 (2023/6174)

RESOLUCIÓ de 14 d'abril de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del Projecte d'ampliació de l'explotació de recursos de la secció A, denominada Salemán número RCA 922, del terme municipal d'Agost. Expedient: (1361926) 004/2020/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9615

Data del DOGV
:   12-06-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/6174


Data del document
:   14-04-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 14 d'abril de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del Projecte d'ampliació de l'explotació de recursos de la secció A, denominada Salemán número RCA 922, del terme municipal d'Agost. Expedient: (1361926) 004/2020/AIA. [2023/6174]  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1361926) 004/2020/AIA.  
Títol: Ampliació de l'explotació de recursos de la secció A, denominada Salemán núm. RCA 922, del terme municipal d'Agost (Alacant).  
  
Promotor: Cerámica Virgen de las Nieves, SL.  
Òrgan substantiu: ST d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2017/02/03.  
Localització: terme municipal d'Agost (Alacant).  
  
Objecte i descripció del projecte  
La societat mercantil Cerámica Virgen de las Nieves, SL, es dedica a l'elaboració de productes ceràmics per a la construcció, fabricats a base d'argila pastada, extrusionada i cuita al forn a la fàbrica que l'empresa té al municipi d'Agost (Alacant). A fi de proveir de matèria primera la indústria ceràmica que posseeix, l'empresa pretén fer els tràmits pertinents per a ampliar l'explotació de recursos de la secció A, pedrera d'argiles, situada al paratge conegut com Alabastre, dins del terme municipal d'Agost.  
La pedrera per a la qual se sol·licita l'autorització d'explotació de recursos de la secció A, denominada Salemán, se situa 5 km al sud-est del nucli urbà d'Agost, a 91,3 m al nord de la urbanització de l'Alabastre i a 125 m de l'AP-7. Es tracta d'una zona plana, la qual cosa ha afavorit que de manera tradicional s'establiren explotacions agrícoles, principalment de vinyes i cítrics. L'explotació es localitza en un entorn eminentment miner, concretament en dues parcel·les propietat de la mercantil esmentada, parcel·la 39 del polígon 46 i parcel·la 3 del polígon 47 del terme municipal d'Agost, segons dades cadastrals.  
El perímetre de l'àrea d'explotació ocupa una extensió total de 5,67 ha, de les quals es veuran afectades per les labors d'explotació 4,16 ha (repartides en tres zones) i per labors de restauració 5,10 ha. Les coordenades UTM (ETRS89, fus 30) que defineixen el perímetre són:  
  
Dins del perímetre delimitat per a la pedrera hi ha un camí de domini públic entre les dues parcel·les, així com una línia elèctrica d'alta tensió, que discorre en aeri en sentit est-oest.  
Actualment, la topografia de l'explotació està alterada, ja que quan la mercantil va adquirir la pedrera, aquesta ja presentava part de la seua superfície afectada per labors d'extracció. En una part d'aquest terreny s'ha produït una colonització d'espècies que han revegetat de manera natural una porció del terreny. Aquesta superfície no serà explotada, encara que per a reforçar la vegetació que de manera natural ha colonitzat aquest espai, s'inclourà dins de la superfície de restauració.  
A l'est de la concessió, hi ha una explotació minera en un estat d'explotació molt avançat, en la qual ja s'han iniciat labors de restauració. Segons el promotor, en l'avanç de les labors extractives, aquesta explotació va sobrepassar els límits cadastrals, ja que va ocupar part de la superfície delimitada per a la pedrera Salemán. El promotor indica que, malgrat estar afectada per les labors de la pedrera veïna, seran ells els responsables de restaurar aquesta porció del terreny.  
L'extracció es durà a terme pel mètode de mineria a cel obert amb escalonament en feixes descendent en vessant. El promotor distingeix tres zones de treball: en la zona 1 hi ha un antic front d'explotació de 15 m d'altura entre la cota 175 i 190 m. Aquest banc s'anirà desdoblegant i baixant en cota fins a arribar a la conformació de dos bancs de 10 m d'altura, situats entre les cotes 583-277-021 m. En la zona 2, s'inicia l'avanç sobre un antic front d'explotació de 10 m d'altura entre la cota a plaça 171 m i la cota superior del mateix a cota 181 m. Aquest banc s'anirà desplegant i també baixant en cota, fins a arribar a la conformació de tres bancs d'uns 5 m d'altura, situats entra les cotes 602-885-824-871 m. Cal indicar que al nord-oest de la zona 2, confrontant amb la zona 3, a més dels bancs anteriorment esmentats, hi haurà dos bancs de 5 i 7 m d'altura situats entre les cotes 390-328-987 m. En la zona 3 no hi ha bancs oberts, de manera que aquests seran continuïtat dels ja iniciats en la zona 2, fins a arribar a la conformació de cinc bancs (quatre de 5 m i un de 7 m d'altura), situats entre les cotes 244-791-107-027-981-730 m.  
Les tres zones, amb superfície de 3.920,13 m² (8 %), 17.711,62 m² (34 %) i 30.095,03 m² (58 %), s'explotaran en tres fases. El promotor descriu uns treballs de restauració progressius i per mitjà de fases simultaniejades amb les labors d'extracció minera, perquè al final de la vida útil de la pedrera aquesta es trobe totalment restaurada i que el temps durant el qual el front de l'explotació quede obert i visible siga el mínim possible. En la fase 1 s'avançarà l'explotació en les zones 1 i 2 en sentit descendent, partint de la cota màxima actual a 190 m i 180 m, respectivament, conformant un perfil final d'explotació sobre el qual iniciar el farciment amb residus inerts. Durant aquesta primera fase s'iniciarà la restauració de la superfície ja explotada per l'anterior propietari, mitjançant farciment amb terra vegetal, sembra i revegetació. Al mateix temps, es crearà una pantalla visual al sud-oest, utilitzant el material procedent del desbrossament, la qual serà revegetada. Aquesta barrera ocultarà les labors d'extracció en aquesta zona i es mantindrà després de la finalització de l'explotació-restauració, de manera que servirà d'element integrador del paisatge. Durant la segona fase, es començaran les labors de farciment mitjançant inerts i, a mesura que avance la restauració, s'anirà reblint el buit generat fins a arribar a la cota de 190 m, amb la qual cosa desapareixeran els bancs de farciment i es procedirà a la revegetació de tota la seua superfície mitjançant sembra i plantació de les espècies forestals indicades en el pla de restauració. En la zona 2 es continua amb les labors extractives de la pedrera, des de la cota màxima a 180 m i de manera descendent. A mesura que avancen les labors extractives, es passarà a explotar la zona 3 des de la cota màxima aproximada de 190 m. A més, es començarà a restaurar el buit miner creat en la zona 2 mitjançant el farciment dels bancs situats a l'est, i la revegetació dels bancs finals de restauració en la franja que delimita la pedrera Salemán amb l'explotació veïna. En aquesta fase es duran a terme les labors de restauració en la zona afectada per l'explotació de la pedrera veïna situada al sud del perímetre de la pedrera Salemán. Aquesta zona s'inclourà dins de la zona 2, i es faran, en cas que siga necessari, els farciments corresponents i la revegetació mitjançant sembra i plantació de les espècies indicades en el pla de restauració. En la fase 3 es continua l'explotació de la zona 2 en sentit descendent i avançant cap a la zona 3, fins a arribar a la cota de plaça de pedrera establida en 165 m. Al mateix temps, s'estarà avançant en el farciment dels bancs i de la plaça de pedrera fins a arribar a l'estat final restaurat de la pedrera, i el buit estarà totalment reblit a cota de 190 m i posteriorment revegetat.  
  
El promotor estima que la quantitat total d'argila roja extraïble en l'explotació serà d'aproximadament 500.000 m³, l'equivalent a unes 900.000 tones, amb una densitat d'1,8 g/m³. Les labors de restauració geomorfològiques projectades requereixen un volum brut d'estèrils d'uns 630.000 m³. Per a aquesta mena de recurs mineral, es considera un aprofitament del 98 %, la qual cosa dona com a resultat un volum total útil extraïble de 490.000 m³. A partir d'aquestes dades, es preveu un ritme d'explotació de 36.000 t/any, per la qual cosa s'estima una vida útil de la pedrera de 25 anys. El 2 % no aprofitable es correspon amb 10.000 m³ d'estèrils, que s'utilitzaran de la manera següent: 1.160 m³ de terra per a formar una pantalla de protecció visual enfront de la zona 1 de l'explotació, 700 m³ per a construir els cavallons en els marges del camí de domini públic que travessa la concessió i els 8.139 m³ restants com a estèrils per a tecnosols. Amb la finalitat de cobrir els 40 cm de grossària en tota la superfície de restauració, es necessita un volum de 20.371,50 m³, per la qual cosa es requerirà una aportació de terres de préstecs de 12.232 m³. El buit miner haurà d'omplir-se mitjançant residus inerts adequats des de cotes inferiors fins a arribar de manera progressiva a la cota del terreny circumdant a cota 190 m, tal com queda establida en la morfologia final dels bancs de restauració.  
  
Segons el mapa geològic, la zona d'estudi es disposa principalment sobre materials del Triàsic els afloraments dels quals han sigut assignats a diverses fàcies: els trams d'arenisca al Buntsandstein, els calcaris-dolomítics al Muschelkalk i la seqüència fonamentalment evaporítica, al Keuper, amb un ampli predomini dels materials del Cretàcic superior. Una xicoteta part al nord de l'explotació se situa sobre materials del Quaternari, materials de glacis cobert i encrostat.  
  
Quant a la litologia dels materials, la major part de la pedrera es troba enclavada sobre sòls on afloren materials consolidats, corresponents a arenisques i argiles, i s'hi poden trobar afloraments de materials no consolidats, corresponents a cudols, graves, arenes i llims al nord de l'explotació.  
Segons la revisió de les normes subsidiares de planejament urbanístic vigents al municipi d'Agost (CTU 3.7.95), les dues parcel·les cadastrals que conformen el perímetre estan classificades com a sòl no urbanitzable comú agropecuari (SNU/CA), i seran admesos com a usos complementaris les obres i instal·lacions d'infraestructures, els serveis públics de les administracions, l'habitatge unifamiliar aïllat, les explotacions mineres i les activitats de servei vinculades a la carretera.  
  
Les labors que cal realitzar en l'explotació són:  
- Labors preparatòries de desbrossament de la coberta vegetal, així com retirada i apilament de la terra vegetal per a la seua posterior incorporació en les labors de restauració, segons el programa de fases establit.  
- Extracció del mineral mitjançant arrancada directa, amb mitjans mecànics amb pala excavadora. El promotor assegura que no utilitzarà en cap cas material explosiu.  
- Càrrega del material mitjançant pala carregadora en camions.  
- Transport de l'argila en camions fins a la indústria ceràmica.  
- Restauració mitjançant buldòzer i motonivelladora.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 18 de novembre de 2019, va tindre entrada en aquest òrgan ambiental ofici remés pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, en el qual se sol·licita que s'aplique el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental. En aquest, també se sol·licita un informe de l'autoritat ambiental competent sobre el projecte de restauració presentat, segons el que disposa l'article 5 del Reial decret 975/2009, de 12 de juny, sobre gestió dels residus de les indústries extractives i de protecció i rehabilitació de l'espai afectat per activitats mineres. La documentació remesa a aquest servei és:  
- Estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant, EIA) de febrer 2019. En aquest s'aporta la justificació de la propietat dels terrenys, l'aportació d'EIA per a l'emissió de l'informe previst en l'article 11 de la Llei de patrimoni cultural valencià (2007), l'informe de compatibilitat urbanística (2017), l'informe de patrimoni (2018) i l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (2019).  
- Pla de restauració (d'ara en avant, PR) de febrer 2019.  
- Projecte d'explotació de la pedrera d'abril 2019.  
- Certificat de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament d'Agost, de data 26 de setembre de 2017.  
- Estudi d'integració paisatgística (octubre 2018).  
En la mateixa data, es comunica la realització del tràmit d'informació pública de 17 de juliol de 2019 (DOGV 8593), com que no consta que s'haja realitzat cap al·legació durant aquest període de consulta, s'ha obtingut l'informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica. En aquest es fa constar la no afecció a terrenys forestals, l'absència d'afeccions a vies pecuàries, a forests d'utilitat pública, a espais naturals protegits i a altres béns gestionats per aquesta conselleria.  
A continuació, es resumeixen els aspectes ambientals més destacables dels informes emesos pels diferents organismes afectats.  
- Informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament d'Agost, de data 22 de setembre de 2017, que classifica els terrenys com a sòl no urbanitzable comú, qualificat de zones agropecuàries (clau SNU/CA). En aquest s'indica que les explotacions mineres són un dels usos complementaris admesos; per tant, l'activitat pretesa és compatible amb l'emplaçament.  
- Informe favorable als efectes patrimonials emés per la Direcció General de Cultura i Patrimoni de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, de data 4 de desembre de 2017 i 7 d'octubre de 2019, en què s'indica que el tècnic que va realitzar l'estudi considera necessària l'adopció de mesures cautelars sobre el patrimoni arqueològic i arquitectònic, sense que resulten necessàries cauteles addicionals de les que ja estableix el document subjecte a avaluació patrimonial. Així mateix, l'informe indica que no hi ha afecció al patrimoni etnològic.  
  
- Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (d'ara en avant, CHX), de 24 de febrer de 2019, en el mateix sentit que l'emés el 4 de gener de 2019. En aquest informe s'estableix el compliment de determinades condicions:  
- L'actuació suposa l'ocupació de zona de policia de la rambla d'Alabastre i aquesta ha de mantindre's expedita per a ús públic.  
- S'haurà de comptar amb l'autorització prèvia a l'inici dels treballs d'explotació en zona de policia de via pública.  
- Es prohibeix l'abocament d'aigües i productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es compte amb la prèvia autorització administrativa.  
- S'hauran de recollir les aigües d'escolament de manera correcta i disposar dels dispositius que resulten necessaris, com basses de decantació per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades. Es limitaran els pendents dels talussos i l'altura entre represes, amb la qual cosa s'afavorirà la infiltració d'aigua i es reduirà la seua velocitat per a disminuir la pèrdua de sòl.  
- Informe de 10 de maig de 2021, emés per la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge, sobre el risc d'inundació. En aquest informe s'observa discrepància en la numeració de les parcel·les afectades per l'explotació, encara que, de les imatges que adjunta el document, l'àmbit d'actuació sembla correcte. S'hi aprecia proximitat de l'explotació a les rambles de l'Alabastre per la part sud i del Roget pel nord-est. De la cartografia consultada (cartografia del Sistema nacional de cartografia de zones inundables), l'informe conclou que, encara que l'àmbit d'actuació es troba afectat per perillositat d'inundació, l'activitat és compatible amb la normativa del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
En data 19 d'octubre de 2022, aquest servei remet un requeriment al Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (STIEM) en relació amb els hàbitats de la Directiva 94/43/CEE que pogueren afectar l'àmbit de l'explotació. Se sol·licita que s'aporte un informe de vida silvestre, així com l'informe de paisatge. Així mateix, s'hi indica que es comprove la discrepància existent sobre l'afecció a terreny forestal, ja que en l'informe de la secció forestal emés en 2019 i en el projecte presentat pel promotor no sembla que s'afecte terreny forestal mentre que, en l'actualitat, el visor cartogràfic sí que mostra una xicoteta afecció a l'àmbit de l'explotació. Finalment, se sol·licita al substantiu que verifique la ubicació exacta de l'explotació a la qual es refereix l'informe patrimonial i l'informe de risc d'inundació.  
  
En la mateixa data, aquest òrgan ambiental requereix al promotor que aporte informació addicional relativa a l'estudi d'impacte ambiental i al projecte, i sol·licita que es concrete amb el màxim nivell de detall:  
- La superfície afectada i la que ja ha sigut restaurada, amb la indicació de les coordenades i la descripció de la fase de restauració en la qual es troba.  
- Les mesures de protecció que s'adoptaran per a protegir les infraestructures existents (camí de domini públic i línia elèctrica d'alta tensió que creua l'explotació), així com la forma en què es mantindrà la servitud i es garantirà la protecció dels pals concordes amb l'explotació.  
  
- Els efectes concrets sobre la població pròxima i les mesures protectores i correctores específiques proposades per a mitigar els efectes de la pols o del soroll, entre altres, així com la integració paisatgística.  
- La justificació del disseny de la restauració, prestant especial atenció a la quantificació del volum de residus inerts que serà necessari per a l'ompliment del buit miner en cada fase i per a la construcció de la pantalla de protecció visual proposada. Així mateix, se sol·licita que indiquen la procedència i naturalesa d'aquests estèrils, així com la disponibilitat i la compatibilitat. D'altra banda, se sol·licita que es definisquen les fases d'explotació i restauració de manera simultaniejada en el temps, i que es concrete amb el màxim detall la planificació en relació amb l'existència de fronts en explotació. Per a una morfologia final òptima, es requereix més concreció en les labors de restauració coincidents amb l'explotació confrontant, així com una selecció d'espècies per a la revegetació de l'espai més adequades als hàbitats de referència i a les condicions climàtiques de la zona. Quant al pressupost, se sol·licita el desglossament per fases, s'hi afigen totes les unitats d'obra descrites per a dur a terme el PR i es justifiquen les tarifes utilitzades.  
  
Amb data 4 de novembre de 2022, l'STIEM remet un escrit indicant que s'ha donat trasllat de les consultes al Servei de Vida Silvestre i a la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, i que els corresponents informes es remetran a aquest òrgan una vegada emesos. Quant a la possible ocupació de l'explotació veïna descrita pel promotor, l'STIEM indica que no li consta que la pedrera confrontant haja sobrepassat els límits cadastrals.  
Aquest servei rep el 16 de novembre de 2022, a través de l'STIEM, un informe del Servei de Vida Silvestre de data 11 de novembre de 2022, en el qual s'informa que l'explotació no afecta cap espai de la Xarxa Natura 2000 ni consta la presència de cap espècie de flora o fauna emparada per figura de protecció. En conseqüència, conclou que no resulta aplicable el Decret 60/2012 i que no és procedent l'emissió de valoració preliminar sobre la Xarxa Natura 2000.  
Amb data 23 de gener de 2023, aquest servei rep de l'STIEM la resposta del promotor al requeriment de data 19 d'octubre de 2022, amb un nou EIA, PR, estudi d'integració paisatgística i projecte d'explotació. Aquests nous documents justifiquen i complementen la informació dels remesos anteriorment. Alguns dels aclariments més importants considerats pel promotor són:  
- La restauració de la zona explotada per la pedrera veïna en la parcel·la propietat de la pedrera Salemán serà a càrrec del propietari de la parcel·la (Cerámica Virgen de las Nieves, SL).  
- La superfície que, segons el projecte original ja estava restaurada, resulta ser el resultat d'una revegetació natural mitjançant colonització d'espècies de la zona, per la qual cosa el promotor indica que aquesta superfície s'inclourà en la futura restauració.  
- Es faciliten les coordenades del perímetre de la concessió minera.  
- Es descriuen amb més grau de detall les actuacions que es duran a terme per a mantindre el camí de domini públic i la línia elèctrica que travessa la pedrera.  
- Es concreten algunes de les mesures protectores i correctores que es duran a terme per a evitar o reduir els impactes que produeix l'explotació sobre la població, concretament sobre la urbanització de l'Alabastre.  
- Es faciliten volums que no constaven en la documentació, com el necessari per a omplir el buit miner, el requerit per a la construcció de cavallons de protecció al camí i el volum de terra vegetal per a generar la pantalla visual. Així mateix, s'indica el volum de terres de préstecs que es requereix per a completar els estèrils extrets de la mateixa pedrera i es determina que es requerirà un volum de 35.000 m³/any per a poder generar la geomorfologia proposada.  
- Asseguren que els residus inerts adequats (d'ara en avant, RIA) que s'utilitzaran per a omplir el buit de la pedrera provenen de la indústria de fabricació de productes ceràmics que l'empresa Cerámica Virgen de las Nieves, SL, té al municipi d'Agost.  
- Es defineixen les fases de restauració i s'adjunta un calendari de la planificació prevista.  
- Es corregeixen algunes deficiències del pressupost amb l'addició d'algunes unitats d'obra i s'hi inclouen els capítols del pressupost.  
No resulta aplicable la modificació introduïda en l'article 9.1 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, perquè s'ha iniciat el procediment d'avaluació d'impacte ambiental en l'òrgan substantiu abans de l'entrada en vigor de la Llei 9/2018, de 5 de desembre.  
  
Consideracions ambientals  
Vist l'EIA, la documentació aportada i la tipologia dels treballs que s'executaran, es preveuen afeccions potencials, especialment en la fase d'explotació de la pedrera, que seran minimitzades o anul·lades en la fase de restauració.  
L'EIA del projecte preveu les mesures protectores i correctores encaminades a previndre, minimitzar, eliminar o compensar els impactes derivats de les accions que són inherents a l'explotació i restauració.  
La pedrera Salemán es localitza 5 km al sud-est del nucli urbà d'Agost, província d'Alacant. Hi ha dos vials d'accés, dels quals el més efectiu és el que es fa des del mateix nucli urbà d'Agost, prenent la carretera comarcal CV-826 direcció sud, que es dirigeix al baixador d'Agost. Després de 3,5 km, i abans de l'embassament triangular que es troba al costat de la carretera, es pren el desviament de la carretera comarcal a la dreta, vorejant aquest embassament pel seu lateral dret cap a la via del ferrocarril, passant per davall d'aquesta, continuant paral·lelament a aquesta fins a arribar a un encreuament de camins, en què cal continuar per la carretera de la dreta. Recorreguts uns 550 m, es pren el desviament a l'esquerra. Aquest camí és paral·lel a diverses explotacions mineres i al final a la dreta es passa per davall de l'autopista. Des d'aquest punt i fins a l'accés a la pedrera, hi ha una distància aproximada de 760 m.  
L'explotació se situa en un ambient rural amb una densitat poblacional baixa, encara que cal destacar la proximitat a la urbanització de l'Alabastre, a 91,3 m al sud de la pedrera. La zona es caracteritza per tindre un paisatge de cultiu de fruiters alterat a conseqüència de l'acció humana, amb un gran nombre d'explotacions mineres en les quals es beneficia l'argila, per la qual cosa se situen en la zona nombroses fàbriques de rajoles i teules. La infraestructura viària que es localitza més pròxima a la pedrera és el tram de l'autopista de peatge que va des de l'autovia A-31 fins a l'autovia A-7 Alacant-Alcoi. Aquesta via discorre per l'oest de la pedrera, a una distància lineal aproximada de 125 m.  
Dins del perímetre de la pedrera hi ha dues infraestructures que s'hauran de tindre en compte en la planificació de l'explotació i restauració: un camí de domini públic i una línia elèctrica d'alta tensió. Per a les dues infraestructures s'haurà de garantir la protecció i accés, de manera que se'n puga dur a terme un manteniment adequat. El camí de domini públic està situat entre les dues parcel·les afectades per la concessió i la creua en sentit sud-est-nord-oest. Aquest camí haurà de ser respectat, per a la qual cosa cal tindre en compte les condicions establides pel promotor:  
- Manteniment en perfecte estat, amb el ferm regular, humit en períodes secs i perimetralment tancat o separat mitjançant cavalló de terra de les zones confrontants.  
- No es permetrà l'encreuament de maquinària pesant en el camí públic sense el tall previ d'aquest.  
- En les zones d'encreuament es col·locaran senyals informatius que alerten de l'encreuament i recorden la proximitat a una explotació minera.  
Quant a la línia elèctrica d'alta tensió de 66 kV que creua en aeri la concessió minera en sentit est-oest, disposa de dos suports situats en l'àmbit de l'explotació, els dos en la zona. 1. S'ha de tindre en compte el que indica l'ITC 07.1.03 de l'Ordre de 16 d'abril de 1990, per la qual s'aproven les instruccions tècniques complementàries del capítol VII del Reglament general de normes bàsiques de seguretat minera, i el que estableix el Reial decret 223/2008, de 15 de febrer, pel qual s'aproven el Reglament sobre condicions tècniques i garanties de seguretat en línies elèctriques d'alta tensió i les seues instruccions tècniques complementàries, ITC-LAT 01 a 09, també cal tindre en compte les condicions següents:  
- No es permetrà l'encreuament de maquinària o vehicles per davall de la línia, excepte pels punts especialment preparats per a fer-ho, en els quals s'hauran de complir les prescripcions imposades pel reglament de línies aèries d'alta tensió quant a tipus de suports, amarraments i distàncies sobre el terreny.  
- Es col·locaran senyals informatius a 25 m de l'encreuament que alerten d'aquest i recorden la prohibició de circular amb la caixa alçada en el cas de bolquets, o amb qualsevol tipus de ferramenta o estri desplegat.  
- Les pistes o els passos habituals de vehicles que discórreguen paral·lelament a línies aèries han de mantindre una distància respecte a aquestes de 15 metres, mesura en planta horitzontal entre l'eix de la línia i la vora de la calçada i perpendicularment a aquest.  
- Dins de l'àrea delimitada per una distància de 10 metres a cada costat de l'eix de la línia, mesurats sobre la planta horitzontal, es prohibeix la presència de maquinària i la realització de treballs amb la línia en tensió.  
- S'ha de desconnectar i descarregar a terra la línia en tots els treballs que es realitzen en aquesta zona. Per a això, es prendran totes les precaucions necessàries que eviten errors de coordinació entre les maniobres i la realització dels treballs. Si la desconnexió no fora possible, i de manera excepcional, s'elaborarà una disposició interna de seguretat per als possibles treballs que es realitzaran en aquesta zona, sempre que la distància mínima entre la maquinària desplegada i la línia aèria siga de 4,66 m.  
- Tots els treballs s'han de fer sota la supervisió contínua d'un responsable.  
En les proximitats de la zona d'estudi, destaca l'existència de tres rambles: la rambla del Roget a 140 m pel nord-est, la rambla del Pepló a 1,5 km i la rambla de l'Alabastre per la part sud, la zona de policia de la qual es troba mínimament afectada per l'explotació.  
Consultat el visor cartogràfic, en l'àmbit d'actuació no s'observa afecció a cap espai pertanyent a la Xarxa Natura 2000, espais naturals protegits ni coves. El parc natural més pròxim a l'explotació minera és el denominat Parc Natural de les Salines de Santa Pola, localitzat a més de 20 km de distància de la zona d'estudi. Quant als paratges naturals municipals, el més pròxim és LA Serra de les Àguiles i Sant Pasqual, situat a Monforte del Cid, a una distància lineal de 2,6 km al sud-oest de la pedrera, i el paisatge protegit més pròxim, la Serra del Maigmó i la Serra del Sit, localitzat 10 km al nord-oest, en municipis d'Agost, Castalla, Petrer, Sax i Tibi. Quant a la Xarxa Natura 2000, el LIC denominat Maigmó i Serres de la Foia de Castalla es localitza a una distància lineal de la pedrera de 10 km, i la ZEPA del mateix nom i riu Montnegre se situen també fora de l'àmbit de l'explotació.  
  
En l'àmbit d'actuació de la pedrera no s'observa cap afecció a forests d'utilitat pública ni a cap via pecuària, una de les més pròximes és l'Assagador de Verduna, que discorre pel terme municipal d'Agost a 1,3 km de la pedrera. Segons la documentació aportada pel promotor i l'informe emés el 27 d'agost de 2019 per la Secció Forestal, tampoc presenta cap mena d'afecció a terreny forestal.  
La pedrera es troba en un estat extractiu avançat, amb diversos fronts oberts, per la qual cosa la cobertura vegetal és bastant escassa, tant en biodiversitat com en nombre d'individus, i en algunes zones s'ha desenvolupat una cobertura pròpia de zones remogudes i terrenys alterats. La vegetació és de baix port, tant herbaci com arbustiu, típica del matoll mediterrani de zones àrides i semiàrides, molt ben adaptada morfològicament a les condicions climàtiques de la zona: clima sec, escassetat de recursos hídrics i baix contingut de matèria orgànica en el sòl. L'estrat arbustiu es caracteritza per la presència de Salsola genistoides, Anthyllis cytisoides o Atriplex halimus, i en l'estrat herbaci destaquen espècies de ràpid creixement com el Lygeum spartum. D'altra banda, a causa de la impermeabilitat del terreny, en les zones més deprimides es formen embassades en els quals es desenvolupa una vegetació pròpia de zones humides, com és el cas del Phragmites australis. Si durant l'execució dels treballs es detecta la presència d'espècies corresponents a algun hàbitat d'interés comunitari de la directiva, s'hauran d'adoptar totes les mesures necessàries per a la seua conservació.  
  
Quant a la fauna, a causa de l'antropització produïda per la intensitat de les activitats extractives, i tal com es desprén de la documentació aportada, es pot preveure que les espècies de fauna són de caràcter generalista, encara que en terrenys confrontants a les explotacions es correspon amb la típica d'àrees ocupades per matoll ras i cultius de secà. Les aus, especialment les passeriformes, són abundants, i es troben des de consumidors primaris fins a depredadors com Aquila chrysaetos o Aquila fasciata. Les rapinyaires són les pròpies de camp obert i afinitat antròpica com Athene noctua, Falco tinnunculus i Tyto alba. Apareixen altres aus menors pròpies d'aquests ecosistemes, com Upupa epops, Merops apiaster o Galerida cristata. A banda de les aus, els micromamífers són la base de la dieta dels rapinyaires, i solen ser abundants en aquests biòtops, rics en llavors i insectes.  
  
Quant als recursos paisatgístics d'interés cultural d'àmbit patrimonial, segons la documentació aportada, hi ha a Agost un total de 32 béns immobles de la Comunitat Valenciana, dels quals 13 estan catalogats com a béns de caràcter etnològic, 15 són jaciments arqueològics, 2 béns d'interés cultural i 2 béns de rellevància local. Tots els elements patrimonials catalogats queden fora del perímetre de la pedrera, per tant, no es veuen afectats. En el cas de produir-se algun descobriment arqueològic o bé cultural durant l'execució de les labors extractives en l'àmbit de l'explotació, la direcció facultativa dictarà la suspensió immediata de les operacions d'explotació i es comunicarà als organismes competents el descobriment perquè adopten les mesures que estimen necessàries per a la protecció, la conservació o l'estudi de la troballa.  
  
Segons la documentació presentada, el volum total d'aigua que s'emprarà en la pedrera per al funcionament del lavabo, el reg de pistes, camins i altres superfícies, així com el reg de les superfícies revegetades, és de 1.305,4 m³/any, que se subministraran amb camions cisterna. Segons el que indica l'informe de la CHX, el dret a l'ús privatiu de les aigües s'adquireix per disposició legal o per connexió administrativa, per la qual cosa s'entén que el subministrament d'aigua mitjançant camions cisterna es farà des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües.  
En la fase d'explotació, un dels impactes més significatius que es preveu serà sobre l'atmosfera, a causa de l'emissió de gasos i contaminants de la maquinària intervinent, el trànsit de la maquinària pesant, o la càrrega i el transport del material, tots de caràcter temporal i reversible. Amb la finalitat de minimitzar aquestes afeccions, s'estableixen les mesures correctores següents:  
- Revisió dels límits d'emissió de contaminants de les màquines que preveu la normativa vigent.  
- Planificació i control del trànsit dels vehicles de transport.  
- Col·locació dels tubs d'escapament en la part superior de les cabines de la maquinària, de manera que es minimitza la generació de pols produïda per l'expulsió de gasos contaminants directament sobre el terreny.  
- Reg periòdic de les pistes més freqüentades i camins de trànsit de la maquinària mitjançant camió cisterna, amb la finalitat de previndre la generació de pols. La freqüència dels regs s'adaptarà a les condicions estacionals i climatològiques, així com a les característiques del sòl, i no serà inferior a dos regs setmanals en època estival. En períodes secs, el reg es complementarà amb alguna mena d'estabilitzador o de fixador, si cal.  
- Reducció de la velocitat de circulació, de manera que s'eviten els encreuaments de pistes.  
- Col·locació d'una lona de protecció en la caixa del remolc dels camions externs que transporten el material.  
- Es disposarà, almenys en el punt d'inici dels recorreguts interiors i abans de l'eixida dels camions a la carretera, d'un sistema de supressió de pols (llavada de rodes i atomització d'aigua per a humitejar el material carregat en les caixes davall de lones), de manera que s'evite l'impacte del despreniment de partícules a l'aire produïdes pel camió quan circule a més velocitat.  
- Els treballs de perforació es faran en presència d'instrumental captador de pols o en via humida.  
- En el procés d'arrancada, la pols es controlarà mitjançant l'ús de sistemes de via humida (bé per a previndre l'emissió de pols, bé per a disminuir la quantitat que hi ha en l'atmosfera una vegada ha sigut emés) o de captació de pols (usant captadors que arrosseguen l'aire contaminat des de les fonts d'emissió fins als col·lectors).  
  
- En el cas que s'apile material pulverulent, s'efectuarà a resguard del vent i en àrees d'escassa visibilitat, i si es vol utilitzar ulteriorment per a la restauració, es protegirà de l'acció erosiva del vent i de l'aigua mitjançant una plantació de gramínies i lleguminoses.  
- No es permetrà cap emissió de gasos ni la manipulació de matèries que produïsquen males olors en quantitats que puguen ser fàcilment detectables sense instruments.  
- Quan les condicions climàtiques siguen desfavorables, com per exemple fortes ratxes de vent, es paralitzaran immediatament els treballs d'explotació que generen excés d'emissió de pols i partícules a l'atmosfera, i es regaran les zones que es puguen veure més afectades. Els treballs es podran reprendre només cessen les condicions ambientals adverses.  
- Realització de mesuraments de pols quadrimestrals (una per quadrimestre i lloc de treball), tal com especifica la legislació en matèria de seguretat i higiene, i també el que estableix la normativa minera, així com emissions de gasos, vapors i fums segons el que preveu la Llei 34/2007 i el Decret 100/2011. Si els organismes competents ho consideren necessari, es mesuraran els nivells d'immissió en les zones confrontants a l'explotació segons el mètode de referència per al mostreig i anàlisi de PM10, definit en el Reial decret 102/2011, de 28 de gener, relatiu a la millora de la qualitat de l'aire. S'utilitzarà un captador d'alt volum per a determinar les partícules en immissió, amb recollida de mostra sobre filtre i determinació gravimètrica en laboratori.  
  
Aquesta activitat està sotmesa a procediment d'autorització administrativa, que haurà d'obtindre de l'organisme competent de la Comunitat Valenciana, segons l'art. 13.2 de la Llei 34/2007, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, actualitzada pel Reial decret 100/2011, ja que està inclosa en el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, recollides en l'annex IV de la llei esmentada. Així mateix, s'ha de complir el que estableix el Decret 228/2018, de 14 de desembre, del Consell, pel qual es regula el control de les emissions de les activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera.  
  
L'impacte causat per la generació de soroll durant el procés d'explotació serà principalment el que es genera pel funcionament dels motors dels equips de transport continu (gasos d'escapament, transmissió, arrancades, frenades), el fregament dels elements (contacte directe de la pala amb el front de l'explotació i el material durant la càrrega), el xoc de material extret contra la caixa dels camions o el fregament entre els pneumàtics i la superfície de rodament durant el transport del material. Tot això, sumat a l'emés per les altres activitats mineres circumdants, així com agrícoles en menys intensitat. Aquests impactes són de caràcter reversible a curt termini i d'extensió puntual, i poden causar molèsties als residents dels habitatges pròxims i a la fauna. Serà pal·liat amb les mesures correctores següents:  
- Utilització d'equips insonoritzats en els elements principals de generació de soroll per a aconseguir que el nivell d'immissió sonora de la maquinària s'ajuste al Reial decret 212/2002, de 22 de febrer, pel qual es regulen les emissions sonores en l'entorn degudes a determinades màquines d'ús a l'aire lliure.  
- Manteniment preventiu i adequat a la normativa vigent en matèria de nivells sonors, dels tubs d'escapament de la maquinària emprada en les diferents fases d'explotació i dels elements susceptibles d'ocasionar soroll, que es podran substituir per altres components les emissions sonores dels quals siguen inferiors.  
- Ús de silenciadors en els tubs d'escapament dels vehicles.  
- Condicionar la pista amb materials adequats i mantindre-la en bon estat de conservació. Els pendents longitudinals mitjans no han de ser superiors al 10 % i en màxims puntuals podran arribar al 15 %. En cap cas se sobrepassarà el 20 % de pendent.  
- Es limitarà la velocitat de circulació dels vehicles pels accessos a 30 km/h.  
- Restricció de l'ús de les unitats més sorolloses i molestes a les hores diürnes, evitant festius, caps de setmana i hores del migdia, i prioritzant les activitats més sorolloses en la franja d'horari compresa de dilluns a divendres de 8.00 a 14.00 i de 16.00 a 18.00.  
- Reducció del nombre d'activitats sonores solapades.  
- Es farà un estudi acústic en la pedrera el contingut mínim del qual serà el que estableix l'article 17 del Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis. Així mateix, es farà una auditoria acústica i de vibracions en el termini d'1 mes des de l'inici de l'activitat en la zona objecte d'ampliació. El mesurament i la interpretació dels resultats els ha de fer l'entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental, per a la qual cosa s'ha d'ajustar al que preveu el Reial decret 1367/2007, de 19 d'octubre, pel qual es desplega la Llei 37/2003, de 17 de novembre, de soroll i vibracions, referent a la zonificació acústica, objectius de qualitat i emissions acústiques. En cas que en els punts de control se superen els nivells màxims que estableix la normativa vigent, s'adoptaran les mesures correctores pertinents. Els informes resultants de les auditories acústiques i de vibracions s'incorporaran al Pla de vigilància ambiental.  
- Reduir l'altura de caiguda dels materials.  
Durant la fase d'execució i funcionament de l'explotació, es produirà una modificació de l'escolament superficial de l'àmbit de l'actuació, a causa de la transformació que experimentarà el terreny a conseqüència de la continuada extracció d'argiles. Les aigües pluvials que caiguen sobre la pedrera han de desguassar sobre les places de pedrera, de manera que queden disponibles per a les plantes de restauració. El flux sobrant el recolliran les cunetes perimetrals i es redirigirà per les baixants en talussos fins a les àrees de cotes més baixes, on l'aigua eixirà pels punts d'eixida natural. En aquest sentit, i a fi d'obtindre un millor control del nou escolament generat, s'estableixen mesures encaminades a reduir el poder erosiu de l'aigua.  
S'haurà de tindre en compte:  
- La construcció d'un sistema de drenatge per a canalitzar les aigües d'escolament, així com una rasa perimetral per a desguassar el flux que poguera arribar des de les diferents conques aportants fins a la pedrera, i que es derivarà per cunetes fins a la rambla de l'Alabastre. Concretament, es crearan dues rases perimetrals segons la seua disposició en l'espai, separades pel camí de domini públic. Una rasa perimetral envoltarà la zona 1 d'explotació i una altra abastarà les zones 2 i 3.  
- No es construiran rases de drenatge en represes, ja que segons la morfologia final es donarà lloc a dues plataformes de poc pendent a través de les quals es produirà un drenatge difús de les aigües de pluja, de manera que aquestes quedaran disponibles, en la seua major part, per a la vegetació que s'implante i la que es desenvolupe de manera natural. Les aigües d'escolament que drenen pels laterals desguassaran cap a un lateral de la plaça de pedrera en la zona sud i més pròxima del barranc de l'Alabastre, on es recolliran en una bassa creada de manera natural, per la impermeabilitat del terreny, i que estancarà provisionalment les aigües per a després buidar-les amb bomba, aigües que es reutilitzaran per al reg de les superfícies revegetades. Així mateix, l'aigua de la bassa es pot emprar mitjançant camió cisterna per al reg de pistes.  
- Els desguassos s'han de fer en terreny pla per a evitar l'erosió, i s'ha de dissipar l'energia de l'escolament superficial abans del seu abocament a llits naturals o parcel·les confrontants. En els encreuaments amb camins, s'ha d'enterrar i entubar la cuneta mitjançant un tub de formigó armat de 400 o 500 mm de diàmetre perquè no impedisca el normal funcionament de la pedrera. S'ha de garantir la correcta recollida de les aigües d'escolament i disposar dels dispositius necessaris (com basses de decantació) per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades.  
- La morfologia de la restauració ha de crear formes meandriformes que simulen el terreny natural i afavorisquen l'evacuació de les aigües fins al barranc més pròxim.  
- S'han de preveure mecanismes per a eliminar els sòlids en suspensió de l'aigua, com filtres o paranys de sediments.  
En la fase d'explotació, es produeix afecció al sòl i a la capa vegetal, que experimentarà un impacte rellevant que es podrà minimitzar tenint en compte les mesures següents:  
- Retirada del sòl vegetal i de les capes edàfiques superficials i apilament en un lloc apropiat apartat del pas de maquinària i protegit del vent, senyalitzat i jalonat, en monticles d'altura màxima de 2 m, per a utilitzar-ho posteriorment, bé per a crear la pantalla de protecció visual o per a utilitzar-ho com a rebliment. Cal destacar que, com que es tracta d'una explotació amb fronts oberts, les àrees de terreny que queden per esbrossar ocupen només 2.321,46 m².  
- Manteniment periòdic dels apilaments de terra vegetal retirada a l'inici de les labors d'explotació perquè conserven les propietats fisicoquímiques que la facen susceptible de ser emprada com a material de cobertura vegetal. Aquest material no es considerarà residu, ja que s'incorporarà a mesura que avance la restauració de bancs i plataformes, i s'emprarà tot el volum esbrossat de manera progressiva.  
  
- Clos perimetral de la zona d'afecció i vigilància de l'avanç de l'explotació segons projecte, amb la finalitat d'evitar la destrucció innecessària de sòl i vegetació fora de la superfície projectada a explotar-restaurar.  
- Control del trànsit rodat i de les labors d'explotació-restauració per a evitar l'afecció a zones no destinades a això.  
- Prohibició de circular per les zones d'apilaments de materials o pels llocs no establits com a zones d'explotació.  
- Prohibició de fer qualsevol tipus d'abocament no autoritzat d'aigües brutes o contaminades directament a llits d'aigua o al sòl.  
- Realització de les tasques de manteniment de la maquinària, ompliment dels depòsits, canvis d'olis i bateries en instal·lacions independents fora de la zona d'explotació. Segons el promotor, aquestes tasques s'han de dur a terme en les instal·lacions de la fàbrica de ceràmica (propietat de la mateixa empresa). En cas de vessaments o fugues, es retirarà l'arena i argila contaminades, es gestionaran com un residu perillós i s'hi afegirà arena i argila nova.  
- No es disposarà d'una instal·lació de residus, atés que pràcticament tot el mineral objecte d'extracció serà aprofitat, i el poc estèril que s'hi puga produir (classificats com a residus miners inerts segons el Reial decret 975/2009) s'emprarà per a fer la pantalla visual, la protecció del camí de domini públic o per a la restauració. Quant als residus urbans i assimilables (restes de menjar, envasos, restes de cartó, etc.), es recolliran de manera selectiva perquè els gestione el servei municipal de l'ajuntament. Quant als possibles residus perillosos que s'hi puguen generar, aquests s'emmagatzemaran en envasos estancs adequats a les seues característiques químiques, en recinte tancat dotat de solera impermeabilitzada i sistema de recollida de vessaments, i els gestionarà un gestor autoritzat. El promotor indica que no hi haurà emmagatzematge d'estèrils, ja que l'argila s'aprofitarà pràcticament íntegrament com a matèria primera, per la qual cosa no presenta un pla de gestió de residus.  
  
Com que es tractar d'una zona amb un gran nombre de pedreres, la fauna podria veure's afectada durant la fase d'explotació, especialment pel soroll i les vibracions procedents del trànsit de la maquinària intervinent en els treballs, i puntualment per la mateixa maquinària utilitzada. Per a reduir aquesta afecció sobre la fauna, s'estableixen les mesures següents:  
- Censar les espècies que puguen veure's afectades abans de l'inici del desbrossament.  
- Vigilar la possible aparició de nius que es puguen instal·lar en la zona.  
- Avaluar el perill que hi puga haver per a les cries en el cas que es troben dins de l'àrea afectada i prendre les mesures oportunes per a preservar la cria.  
- Establiment d'una coberta vegetal que cree un hàbitat adequat perquè les espècies puguen colonitzar-la de nou.  
Quant al paisatge que genera l'activitat, l'extracció d'argiles crea una depressió en el terreny que descendeix per davall de la cota del terreny circumdant, per la qual cosa la superfície afectada deixarà de ser visible des de la major part de la superfície; tanmateix, es mantindrà la visibilitat des dels relleus muntanyencs més pròxims. Es proposa unes mesures d'integració visual i paisatgística encaminades a evitar, disminuir, modificar o compensar els efectes nocius del projecte, principalment referides a la restauració:  
- No se sobrepassaran els límits de l'autorització minera.  
- No es farà cap mena de construcció permanent i, en tot cas, en finalitzar l'explotació, de manera simultània a la restauració, es desmantellaran les construccions i instal·lacions presents, fonamentalment les associades a les construccions, com la nau taller, els lavabos, etc., per a la qual cosa cal restituir l'àmbit d'actuació a les condicions naturals prèvies a l'explotació.  
- S'explotarà per fases, segons s'estableix en el projecte, amb la finalitat de procedir a la restauració al més prompte possible.  
- Es remodelaran topogràficament els bancs d'explotació amb la finalitat de reduir les dimensions d'aquests i facilitar la integració paisatgística.  
- Es revegetarà la màxima superfície afectada amb espècies autòctones, amb la finalitat d'integrar la zona i reduir l'impacte visual.  
- Es mantindrà la cobertura vegetal introduïda amb la finalitat d'assegurar l'èxit en la restauració.  
- Es crearà una pantalla de protecció visual amb estèrils en la zona sud-oest de l'explotació que oculte les labors extractives.  
En el pla de restauració aportat pel promotor s'han plantejat alternatives quant a la regularització de l'activitat, a la ubicació, a l'accés, a la manera de realitzar l'arrancada, al disseny de l'explotació-restauració i a la revegetació, i s'ha optat per continuar l'explotació ja iniciada per l'anterior promotor, utilitzant l'accés que menys pertorbació pot causar als propietaris dels terrenys pels quals discorre. L'arrancada de material es farà amb mitjans mecànics i no serà necessari esperar a finalitzar l'explotació per a començar amb les labors de remodelació topogràfica prèvia a la revegetació. Aquest sistema és el més recomanat des del punt de vista paisatgístic, visual i mediambiental, perquè permet una millor i més ràpida integració de la zona afectada en l'entorn, més encara tenint en compte que la zona ja presenta fronts oberts.  
  
El volum d'explotació de la zona 1, sumant les 3 fases, es correspon amb 500.000 m³. El volum total d'estèril total generable és de 10.000 m³, com que el mineral d'argila té una densitat mitjana d'1,8 g/cm³, l'equivalent en tones és de 18.000 t d'estèrils. Quant a la restauració, el volum total serà de 630.000 m³, en què 700 m³ corresponen a la realització dels cavallons que voregen el camí de domini públic que travessa la concessió, 1.160,73 m³ s'utilitzaran per a crear una pantalla visual al sud-oest de la zona 1 i 8.139,27 m³ d'estèrils, que s'utilitzaran per a omplir el buit miner juntament amb una aportació de terres de préstec de 12.232,23 m³ i altres residus inerts. Els estèrils que s'utilitzen per al farciment parcial del buit miner han de ser compatibles amb la ubicació, estables, no contaminar el sòl, les aigües superficials ni subterrànies i garantir el manteniment i control posterior a la rehabilitació. A més, la utilització de residus miners aliens a l'explotació requerirà que siguen registrats i que quede certificat el seu origen i naturalesa, de manera que s'assegure la seua compatibilitat mediambiental amb el buit en el qual es depositaran, i s'ha d'anotar en el llibre de registre. Els estèrils utilitzats per al farciment han de ser residus inerts adequats (RIA), definits segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat. Per a disposar d'aquests, s'iniciarà i tramitarà el procediment segons el decret esmentat i tenint en consideració, si és el cas, l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de farciment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar.  
Tal com s'ha descrit anteriorment, encara que la superfície del terreny afectada per l'antic titular de l'explotació pot semblar restaurada (perquè ha sigut colonitzada de manera natural per la vegetació de la zona), convé dur a terme en aquesta superfície una restauració adequada que permeta reforçar aquesta revegetació i que la zona quede completament integrada amb l'entorn, que serà a càrrec del promotor de Salemán.  
El pla esmentat constitueix la mesura fonamental per a aconseguir la restauració del buit miner i es preveuen com a mesures més importants:  
  
- La restauració geomorfològica. A mesura que s'esgoten els bancs d'explotació, el buit miner s'omplirà amb materials inerts, per a la qual cosa es definirà una morfologia final de restauració en la qual es crearà una gran superfície creada a cota 190 m. En la zona sud de la pedrera, la morfologia de restauració acabarà en un talús suau format per dos bancs de 5 m, que acabaran entre les cotes 180 m - 185 m. D'altra banda, en les zones 2 i 3, la plataforma de farciment creada a cota 190 m finalitzarà a l'est mitjançant la creació de tres bancs finals de restauració, simulant la unió amb la pedrera veïna. Els bancs finals de restauració creats tindran una altura de 5 m, una amplària de represa de 4 m i una inclinació del talús de 30°. En tot cas, els talussos de restauració han de ser geotècnicament estables.  
- La restauració hidrològica. Es crearan dues rases perimetrals (una per a la zona 1 i una altra per a les zones 2 i 3), que desguassaran en la rambla de l'Alabastre, amb la qual cosa s'evitarà que les aigües alienes a l'explotació circulen lliurement.  
- La recuperació del sòl. Es durà a terme la preparació del sòl mitjançant tècniques de millora de la permeabilitat i estructura. Es realitzarà una aportació de terra vegetal d'origen extern, que s'estendrà creant una capa de 40 cm de grossària sobre la superfície de restauració prèviament descompactada.  
- La revegetació. Es farà una plantació d'espècies autòctones arbustives i herbàcies de tipus forestal en la totalitat de la superfície de restauració, sense diferenciar bermes i talussos perquè els talussos tindran una inclinació de 30° i, per tant, seran capaços d'albergar les espècies forestals. La plantació s'ajudarà de la sembra a eixams d'herbàcies al cap i al peu de talús.  
- La construcció d'una pantalla de protecció visual al sud-oest de la zona 1 de 800 m² i de 2 metres d'altura, construïda a partir dels estèrils de la mateixa pedrera i de les terres vegetals retirades. Aquesta pantalla es revegetarà en les mateixes condicions que la resta de la pedrera, de manera que integre el paisatge amb l'entorn i beneficie, sobretot, la urbanització de l'Alabastre.  
Des del punt de vista de la restauració geomorfològica del terreny, es limitaran els pendents dels talussos i l'altura entre bermes, de manera que s'afavorirà la infiltració de l'aigua i es reduirà la velocitat per a disminuir la pèrdua de sòl. El remodelatge es farà seguint el que estableixen les diferents fases del PR i es tindrà en compte:  
- Cap als límits laterals de l'explotació, els talussos dels bancs i les bermes del perfil de restauració hauran d'adaptar-se progressivament i suaument a la topografia del terreny circumdant, sense ocasionar formes ni contrastos excessivament geomètrics i sense superar els angles de pendent màxim establits per a aquests bancs.  
- Utilitzar materials del territori, ja que milloren la integració paisatgística i generen més naturalitat.  
- La morfologia final de restauració crea una gran superfície a cota 190 m. La zona sud de la pedrera acabarà en un talús suau format per dos bancs i en les zones 2 i 3 la plataforma de farciment creada a cota 190 m finalitzarà a l'est mitjançant la creació de tres bancs finals de restauració, simulant la unió amb la pedrera veïna. Els bancs finals de restauració creats tindran una altura de 5 m, amplària de berma de 4 m i una inclinació del talús de 30°. El pendent del talús serà de 22° i tindrà una altura de 15 m. En tot cas, els talussos de restauració han de ser geotècnicament estables.  
- Ompliment del buit miner (amb estèrils inerts de la mateixa pedrera o els procedents de la indústria de fabricació de productes ceràmics de la mercantil), formant xicotets relleus i geoformes amb pendents suaus.  
- Realització d'un reperfilatge de talussos en els nous talussos d'explotació per a dur a terme les labors de revegetació i aconseguir una millor integració paisatgística.  
- Les obres no podran alterar el curs natural de les aigües en perjudici de l'interés públic ni de tercers, i tampoc podran agreujar ni impedir la servitud dels predis inferiors ni superiors.  
Quant a la hidrologia, amb la finalitat de controlar l'erosió i els desplaçaments de terra no desitjats, haurà d'evitar-se la lliure circulació d'aigua sobre el talús. Per a això, es reconduirà l'aigua recollida per les conques aportants fins als punts de desguàs o cap a les diferents zones revegetades mitjançant la implantació d'una xarxa de drenatge, que s'haurà de dissenyar tenint en compte les característiques d'impermeabilitat que presenten les argiles. Per al drenatge s'haurà de considerar:  
- Construcció de cunetes de drenatge en baixants dels bancs. Quan travesse una zona de pas, haurà d'anar entubada amb canonada de formigó de dimensió adequada al canal que l'alimenta.  
- Construcció de desguassos perimetrals que eviten l'arrossegament del substrat i la formació de regalls per escolaments superficials. Ha d'evitar-se que les aigües d'escolament penetren en els fronts d'explotació. Per a això, s'ha dissenyat una cuneta que voreja tot el perímetre per a recollir les aigües superficials i desguassar-la en la rambla pròxima perquè continue la seua evacuació de manera natural.  
- Valorar l'opció d'utilitzar geotèxtils per a millorar l'adaptació i integració al terreny i reduir futurs manteniments.  
- Fer contrapendent en totes les bermes del 2 % cap a l'interior, amb la qual cosa s'afavoreix la retenció de l'aigua i la seua absorció per les plantes, fet que ajuda al depòsit de sediments.  
- La inclinació lateral de les terrasses estarà en funció del drenatge dissenyat, que reconduirà l'aigua des dels canals de drenatge de cada terrassa fins a la zona de menys cota.  
- Limitar la cota d'explotació per damunt de la cota del nivell freàtic pròxim, com a mesura de protecció de possibles aqüífers locals.  
Una vegada obtingut el perfil de restauració desitjat, es procedirà a millorar les condicions edàfiques per a garantir l'establiment de la vegetació, per a la qual cosa es durà a terme:  
- Preparació del sòl, extensió del substrat edàfic i arada profunda o escarificada d'aquest mitjançant un subsolador o ripper, de 30 cm de profunditat, amb la finalitat de descompactar el sòl i facilitar la infiltració de l'aigua i la penetració de les arrels.  
- Aportació de terra vegetal, que s'ha d'esmenar per a augmentar el contingut en matèria orgànica i augmentar la quantitat de nutrients disponibles, de manera que es millora la capacitat de retenció del sòl. Tenint en compte la superfície que cal restaurar i la grossària triada (40 cm), el volum de terra necessària per a la recuperació edàfica total és de 20.371,50 m³, que procediran principalment de terres vegetals externes amb requisits que les facen adequades a l'ús que se'n farà, motiu pel qual es farà una analítica del sòl que cal introduir abans d'estendre'l, ja que ha de ser conforme a les terres de recobriment originals. Les terres procedents d'estèrils que s'utilitzaran com a terres vegetals s'han de sotmetre a una millora edàfica i tindre almenys un 50 % d'elements fins i esmenes orgàniques de l'ordre de 40.000 kg/ha.  
  
- Si fora necessari, s'aplicaran cobertes protectores del sòl, que revestiran els talussos amb mulching o manta orgànica, composta per entramat de fibres (70 % palla i 30 % espart). Les mantes suposen una protecció temporal i un reforç estructural que redueix l'erosió superficial en els talussos.  
Una vegada s'ha estés el substrat edàfic en les plataformes, bermes i talussos que es volen revegetar, es proposa la plantació a portell amb marc de plantació de 3 x 3 m, mitjançant aclotament manual, amb l'ajuda de sembra a eixams d'herbàcies al cap i el peu de talús. La dosi de sembra s'estima en 10 g/m² de mescla d'herbàcies: Brachypodium retusum (12,5 %), Brachypodium phoenicoides (12,5 %), Dactylis glomerata (25 %), Festuca rubra (25 %) i Stipa tenacissima (25 %). El paper principal de les herbàcies és l'estabilització i regeneració del sòl, de manera que es reduïsca l'erosió d'aquest i es contribuïsca a la creació d'un horitzó humífer. Així mateix, la coberta herbàcia permet crear, de manera ràpida, un medi favorable per a les successives etapes de vegetació, aportant de manera continuada matèria orgànica al sòl i facilitant, a més, la colonització de diverses espècies de fauna. La comunitat vegetal estarà conformada per espècies pròpies del lloc i de baix requeriment hídric i s'ha seleccionat la següent vegetació llenyosa: Anthyllis cytisoides, Salsola genistoides, Cistus clusii, Lygeum spartum i Rhamnus lycioides. Aquesta vegetació, en comparació amb la vegetació herbàcia, arrela més profundament i proporciona més protecció contra els lliscaments.  
La revegetació es farà seguint les mesures que estableix l'Ordre 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aproven les directrius bàsiques per a les actuacions de repoblament o repoblació forestal a la Comunitat Valenciana, i tenint en compte les consideracions següents:  
- L'elecció d'espècie es farà considerant l'estació i es potenciarà la presència d'espècies atractives per a la fauna, perquè aquesta promoga la dispersió de llavors.  
- Inspecció visual en la recepció dels plançons i llavors emprats en la restauració i procedents de viver. Haurà de complir-se la normativa referent a les regions de procedència.  
- Si fora necessari, es pot afegir compost en els clots.  
- Al voltant de les plantacions es poden formar cavallons (d'almenys 10 cm d'alt per a formar bassetes d'uns 50 cm de diàmetre), així com fer microconques amb la finalitat de retindre més quantitat d'aigua.  
  
- Es col·locaran, si fora necessari, tubs o malles protectores en les plantes, i, si la zona ho requereix, s'hi podrien afegir hidrogels.  
- Es durà a terme una protecció visual al sud-oest de la pedrera, a causa de la proximitat d'habitatges de la urbanització de l'Alabastre.  
A mesura que finalitzen les labors de restauració, començarà una fase de manteniment, que es durà a terme per un període de 2 anys, en cada una de les zones. Aquestes labors estan orientades, d'una banda, a la neteja i adequació del sistema de drenatge per a mantindre'l en correctes condicions d'ús, i, d'una altra, al manteniment de la vegetació en bon estat, per a la qual cosa cal tindre en compte aspectes com els regs periòdics de manteniment, la reposició de falles, les birbes manuals d'espècies invasores, el manteniment dels cavallons, els tractaments silvícoles o els possibles tractaments fitosanitaris que puguen ser necessaris.  
Segons el Reial decret 975/2009, de 12 de juny, sobre gestió dels residus de les indústries extractives i de protecció i rehabilitació de l'espai afectat per activitats mineres, perquè l'òrgan substantiu en matèria de mineria puga atorgar autorització, ha de tindre autoritzat prèviament el PR, i una vegada atorgat, no podran iniciar-se els treballs fins a tindre constituïdes les corresponents garanties financeres que n'asseguren el compliment. La fiança s'estableix en funció del pressupost de restauració. El càlcul de la garantia financera es farà tenint en compte l'impacte ambiental de les labors mineres i l'ús futur dels terrenys que cal rehabilitar, que haurà de ser suficient per a la rehabilitació de l'espai i partint del supòsit, si cal, que tercers independents i degudament qualificats puguen avaluar i efectuar qualsevol treball de rehabilitació necessari. Per aquest motiu, per a aconseguir una adequada rehabilitació del terreny afectat per l'explotació, resulta necessari que el pressupost s'ajuste a les dades mitjanes del sector (entre 40.000 i 60.000 €/ha) i que preveja la totalitat de les actuacions descrites en el PR. En el pressupost presentat pel promotor, no es preveuen unitats com el moviment de terres o el reperfilatge de talussos, entre altres, partides que són imprescindibles per a aconseguir la rehabilitació del medi natural i aconseguir la morfologia final de l'explotació. Així mateix, no preveu l'IVA.  
   
L'EIA compta amb un Pla de vigilància ambiental (PVA) que estableix les pautes que cal seguir, per a la qual cosa s'efectuaran els controls, els mesuraments i les anàlisis dels paràmetres que permetran conéixer l'impacte que està suportant l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, amb la seua periodicitat corresponent. Totes les actuacions i mesuraments que es facen en l'aplicació del PVA han de tindre constància escrita en forma d'actes, lectures o butlletes d'estat, de manera que permeta comprovar la seua correcta execució i respecte dels treballs a les condicions que estableix la normativa vigent que li siga aplicable. Aquesta documentació ha de recollir totes les dades des de l'inici de l'activitat, que estan a la disposició dels òrgans d'inspecció i vigilància. Si s'observara alguna desviació significativa respecte de les previsions descrites en l'EIA durant la realització dels controls esmentats, el promotor ho posarà en coneixement de l'administració competent perquè s'apliquen les mesures correctores necessàries.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària segons l'annex I del Decret 162/1990, grup 3, c, extracció de minerals no metàl·lics ni energètics; c.1. Materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i per picament, algeps, roques ornamentals), en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits que preveu la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i la resta de disposicions que hi són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha exposat, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, als únics efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el projecte d'ampliació de l'explotació de recursos de la secció A, denominada Salemán núm. RCA 922, del terme municipal d'Agost (Alacant), promogut per la mercantil Cerámica Virgen de las Nieves, SL, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que consta en l'expedient, i de conformitat amb les condicions següents:  
  
1) Amb caràcter previ a l'aprovació del pla de restauració afectat per les labors mineres, l'òrgan substantiu requerirà l'esmena del PR i verificarà que el pressupost del pla esmentat és suficient per a la rehabilitació de l'espai (no inferior a 40.000 €/ha, referides a l'exercici 2023) i partint del supòsit, en cas que siga necessari, que tercers independents i degudament qualificats puguen avaluar i efectuar qualsevol treball de rehabilitació que siga necessari, que ha de preveure totes les unitats d'obra necessàries per a dur a terme la restauració definida en el PR.  
  
2) L'activitat es considera potencialment contaminadora de l'atmosfera, de conformitat amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, perquè està inclosa en el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera (annex IV de la llei esmentada, actualitzat pel Reial decret 100/2011, de 28 de gener). La construcció, el muntatge, l'explotació, el trasllat o la modificació substancial, el cessament o la clausura de l'activitat està subjecta al règim d'autorització o notificació regulat en l'article 13 de la Llei 34/2007.  
3) Per a dur a terme la restauració geomorfològica del buit miner tal com descriu el promotor, aquest s'ha d'omplir amb residus inerts adequats segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, i l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de farciment i obres diferents a aquelles en les quals es van generar. Prèviament a l'explotació, s'ha de justificar que s'ha obtingut la declaració d'aptitud de residus inerts adequats per l'òrgan competent en matèria de residus. Així mateix, previ a l'autorització, l'òrgan substantiu en matèria de mineria haurà de comprovar que la mercantil Cerámica Virgen de las Nieves, SL, disposa del volum de residus inerts adequats i a bastament per a anar reblint per fases tot el farciment del buit, per a la qual cosa hauran de verificar el volum de residus que genera anualment la mercantil esmentada, així com assegurar la compatibilitat mediambiental d'aquests residus amb el buit en el qual es depositaran i anotar-ho en el llibre de registre.  
  
4) En el cas que no es puga justificar l'aportació de material de farciment, haurà de plantejar-se una alternativa de restauració, modificar la cota d'explotació o qualsevol altre paràmetre que permeta assegurar una recuperació del terreny al seu estat original.  
5) S'haurà de presentar un Pla de gestió de residus d'acord amb el que s'estableix en el Reial decret 975/2009, de 12 de juny, sobre gestió dels residus de les indústries extractives i de protecció i rehabilitació de l'espai afectat per activitats mineres.  
6) El seguiment del compliment de les mesures descrites en l'EIA, així com les propostes emeses pels diferents organismes consultats, correspondrà a l'òrgan substantiu, així com el de les mesures addicionals proposades.  
7) Hauran de respectar-se els límits de l'explotació, de manera que no es podran ocupar terrenys fora de l'àmbit d'actuació. De la mateixa manera, no s'ha d'acumular material extret fora del perímetre de l'explotació i restauració, sinó que s'ha de depositar en llocs que no generen impactes ambientals.  
8) No es crearà cap camí d'accés nou a l'explotació, encara que sí que es crearan pistes a l'interior de la pedrera que connecten les existents als nous bancs d'explotació a mesura que aquests avancen. Les pistes i els camins existents en la superfície de la pedrera hauran de mantindre's durant tot el temps que dure l'activitat en condicions correctes, i serà el promotor el responsable del manteniment adequat d'aquests.  
9) Quant a la línia elèctrica d'alta tensió que creua en aeri la concessió minera, s'ha de tindre en compte el que indica l'ITC 07.1.03 de l'Ordre de 16 d'abril de 1990, per la qual s'aproven les instruccions tècniques complementàries del capítol VII del Reglament general de normes bàsiques de seguretat minera, i el que estableix el Reial decret 223/2008, de 15 de febrer, pel qual s'aproven el Reglament sobre condicions tècniques i garanties de seguretat en línies elèctriques d'alta tensió i les seues instruccions tècniques complementàries, ITC-LAT 01 a 09, així com el condicionat ja descrit.  
10) Està totalment prohibit fer qualsevol tipus d'abocament no autoritzat directament a llits d'aigua o al sòl i, en particular, els produïts pels canvis d'oli, combustibles i manteniment de la maquinària, que s'han de gestionar pel taller o per un gestor de residus degudament autoritzat segons el que preveu la normativa de residus.  
  
11) S'ha de complir el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que cal observar en l'execució d'obres i treballs que es facen en terreny forestal o en els seus voltants.  
12) En cas d'arribar al nivell freàtic abans de la cota final de l'excavació, es finalitzarà l'explotació del material i es començarà amb la restauració.  
13) Per a la limitació de la dispersió de material pulverulent, els camions que isquen de l'explotació han de circular amb la càrrega coberta.  
14) S'han de complir els límits llindar quant als nivells de material particulat que estableix la legislació vigent en matèria de qualitat de l'aire o els que estableixen les seues competències per la legislació autonòmica.  
5) Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, els promotors han de posar en coneixement de la Conselleria de Cultura el fet de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, d'acord amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
16) La superfície corresponent a la zona 1 que ha sigut colonitzada per vegetació de manera natural s'inclourà com a superfície pendent de restauració segons les actuacions descrites en el PR.  
17) Es pretén una restauració del conjunt de l'explotació de manera progressiva i per mitjà de fases simultaniejades amb les labors d'explotació, de manera que es restaure l'espai afectat a mesura que s'esgoten els diferents bancs. En conseqüència, cal tindre en compte per a la tramitació, amb una antelació suficient, les necessitats de residus inerts adequats disponibles, de manera que no es puga avançar a la següent fase sense haver restaurat l'anterior. L'òrgan substantiu tindrà en consideració la planificació de l'explotació (s'estima que des de la primera fase es disposarà de fronts oberts en les tres zones) per a la determinació del fiançament.  
18) La restauració de l'afecció de la part sud de l'explotació, que segons el promotor ha sigut produïda per la pedrera veïna, serà a càrrec de Salemán, mitjançant les actuacions definides en el present pla de restauració. A més, segons la informació cedida per part dels titulars de la pedrera veïna, la cota projectada en aquesta pedrera és 173 m, per la qual cosa la unió de les dues pedreres es pot dur a terme amb la morfologia final projectada, que serà, segons el promotor, l'únic disseny que es pot dur a terme tenint en compte la superfície disponible.  
  
19) La morfologia final de restauració crea una gran superfície a cota 190 m. En la zona sud de la pedrera acabarà en un talús suau format per dos bancs i en les zones 2 i 3 la plataforma de farciment creada a cota 190 m finalitzarà a l'est mitjançant la creació de tres bancs finals de restauració, simulant la unió amb la pedrera veïna. Els bancs finals de restauració creats tindran una altura de 5 m, amplària de berma de 4 m i una inclinació del talús de 30°. El pendent del talús serà de 22° i tindrà una altura de 15 m.  
20) Mitjançant les accions de control i vigilància de l'àrea destinada a les instal·lacions auxiliars de l'explotació, es comprovarà que totes les instal·lacions de l'explotació disposen dels mecanismes i elements necessaris per a minimitzar els possibles riscos de contaminació a cursos d'aigua superficials o subterranis, els riscos de contaminació atmosfèrica i acústica, tant en el funcionament quotidià com en cas de possibles accidents. A més, es controlarà que la gestió dels residus generats en cada una de les instal·lacions, i en el conjunt de l'explotació, es duga a terme d'acord amb la normativa vigent.  
21) Les accions incloses en el PVA s'han de documentar, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
  
Segon  
De conformitat amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atenent els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 14 d'abril de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga».