Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5377, del 30-10-2006 (2006/11298)

Notificació als hereus de Miguel Mauri Escoda de la sentència dictada en les actuacions del juí de filiació número 608/2003.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5377

Data del DOGV
:   30-10-2006

Secció del DOGV
:   IV. ADMINISTRACIÓ DE JUSTÍCIA - A) EDICTES I CÈDULES DE NOTIFICACIÓ D'INTERLOCUTÒRIES, PROVISIONS I SENTÈNCIES

Número del document
:   2006/11850


Organisme emissor
:   Juzgado de Primera Instància Número 4 de Dénia

Tipus de document
:   Edicte

Notificació als hereus de Miguel Mauri Escoda de la sentència dictada en les actuacions del juí de filiació número 608/2003. [2006/Q11482]  
Procediment: filiació, paternitat i maternitat 608/2003  
Part demandant: Lidia Susana Puig Bañuls  
Part demandada: Antonia Puig Bañuls, Joaquina Mauri Escoda, Javier Morató Mauri, Silvia Morató Mauri i Francisco Morató Mauri  
En el juí a què es fa referència s'ha dictat la resolució el text de la qual, literalment, diu així:  
«Sentència número 221/2005  
Dénia, 14 de desembre de 2005  
Francisca Cotillas Moreno, magistrada jutgessa del Jutjat de Primera Instància i Instrucció número 4 de Dénia i partit, ha vist les presents actuacions de juí verbal, seguides amb el número 608/2003, a instància de la procuradora dels tribunals Ana Isabel Feliu Daviu, en nom i representació de Lidia Susana Puig Bañuls, assistida del lletrat Felipe Botello, contra Antonia Puig Bañuls, representada per la procuradora Isabel Daviu Frasquet i assistida del lletrat Johannes Van Hooff, i contra Joaquina Mauri Rodaro, Javier Morató Mauri, Silvia Morató Mauri i Francisco Morató Mauri i hereus desconeguts de Miguel Mauri Escoda, representats del procurador Miguel Llobell Perles i assistits del lletrat Javier Morató Mauri, i amb la intervenció del ministeri fiscal, sobre reclamació de la filiació paterna no matrimonial, procedix dictar la present resolució.  
Antecedents de fet  
1. Que la procuradora dels tribunals la senyora Feliu Daviu, en la representació que té, es va presentar demanda de juí verbal sobre determinació legal de la filiació de l'actora contra Antonia Puig Bañuls, Joaquina Mauri Rodaro, Javier Morató Mauri, Silvia Morató Mauri, Francisco Morató Mauri i els altres hereus desconeguts de Miguel Mauri Escoda, que va morir a Calp el 24 de novembre de 1978, sobre la base dels fets que hi consten i que es consideren reproduïts i, després d'al·legar els fonaments de dret que va estimar aplicables, va acabar sol·licitant que es dictara sentència per la qual es declarara que l'actora és filla d'Antonia Puig Bañuls i de Miguel Mauri Escoda i que els demandats s'han de sotmetre a esta declaració, que ordene la inscripció d'esta filiació als registres pertinents, i condemne els demandats al pagament de les costes del present procediment.  
2. Admesa a tràmit la demanda mitjançant la interlocutòria de 23 de desembre de 2003, es va citar a termini la part demandada i el ministeri fiscal, a fi que contestaren en el termini de 20 dies, cosa que va efectuar el ministeri fiscal mitjançant un escrit presentat en forma legal en data de 29 de juliol de 2004 i els altres codemandats (a excepció d'Antonia Puig Bañuls i els hereus desconeguts de Miguel Mauri Escoda, que van ser declarats en situació processal de rebel·lia mitjançant la resolució de 28 d'abril de 2005), els quals van sol·licitar la desestimació de la demanda, amb imposició de les costes processals causades a la part actora.  
3. Una vegada complit el tràmit de contestació a la demanda, i d'acord amb el que disposa l'article 440 de la Llei d'Enjudiciament Civil, es van convocar les parts a la celebració de vista, que va tindre lloc el dia 31 d'octubre de 2005, amb l'assistència de les parts actora i demandada (en este acte es va personar la codemandada Antonia Puig Bañuls, i es va alçar la situació de rebel·lia processal acordada pel que fa a esta) i la intervenció del ministeri fiscal. Obert l'acte, l'actora es va ratificar en el seu escrit de demanda, la demandada Antonia Puig Bañuls va assentir a les pretensions d'esta, els altres codemandats es van oposar a la demanda i el ministeri fiscal es va afirmar i ratificar en el seu escrit. A continuació, es va rebre el plet a prova, i es van practicar com a proves, amb la declaració prèvia de pertinença, l'interrogatori de les parts i testifical, amb el resultat que consta en el suport apte per a la gravació i reproducció del so i de la imatge. Després d'això, i formulades les conclusions per les parts, les actuacions van quedar concloses per a dictar sentència.  
4. En la tramitació dels presents actuacions s'han observat totes les prescripcions legals tret del termini per a dictar sentència atés el volum d'assumptes penals i civils existents en este jutjat.  
Fonaments jurídics  
1. L'actora va interposar la demanda en què exercitava l'acció de reclamació de la filiació paterna no matrimonial, que cal substanciar a través dels tràmits del juí verbal, contra Antonia Puig Bañuls (mare de l'actora), Joaquina Mauri Rodaro (filla del presumpte pare), Javier Morató Mauri, Silvia Morató Mauri, Francisco Morató Mauri (néts del presumpte pare) i els hereus desconeguts de Miguel Mauri Escoda (presumpte pare), sobre la base que Lidia Susana Puig Bañuls, que va nàixer l'11 de març de 1961, és fruit de la relació íntima no matrimonial mantinguda entre sa mare Antonia Puig Bañuls i Miguel Mauri Escoda, si bé la inscripció dels seu naixement es va practicar amb l'exclusiva indicació de la filiació materna perquè ambdós progenitors estaven casats amb terceres persones, per això l'actora reclama mitjançant el present procediment que es declare o reconega que Miguel Mauri Escoda és son pare.  
Contra la demanda formulada, van mostrar la seua total i absoluta oposició els codemandats Joaquina Mauri Rodaro, Javier Morató Mauri, Silvia Morató Mauri i Francisco Morató Mauri, i no existixen altres hereus de Miguel Mauri Escoda.  
2. Partint del fet que, d'acord amb l'article 133 del Codi Civil, l'acció de reclamació de filiació no matrimonial, quan falte la respectiva possessió d'estat, correspon al fill durant tota la vida, Lidia Susana Puig Bañuls sol·licita que es declare que Miguel Mauri Escoda (mort el 24 de novembre de 1978) és son pare, per la qual cosa sol·licita la realització de prova pericial biològica a més a més de prova testifical.  
3. Doncs bé, pel que fa a la prova pericial biològica, en el cas d'actuacions, ens trobem amb la negativa expressa dels codemandats Joaquina Mauri Rodaro i Javier, Silvia i Francisco Morató Mauri a sotmetre's a esta prova (com es va fer patent a l'acte de la vista), sense expressar cap raó o justificació que els ho impedisca (ja que no han oferit cap argument per a explicar-la) i en són sabedors de les conseqüències de la seua negativa injustificada a este sotmetiment, ja que Javier Morató Mauri és advocat i a més a més porta la defensa lletrada d'esta part.  
Atés el que s'ha exposat, cal determinar que és doctrina jurisprudencial constant la que permet l'estimació de les demandes sobre la declaració de filiació en els supòsits de negativa injustificada al sotmetiment a proves biològiques sempre que n'hi haja unes altres que permeten afirmar esta filiació. Per tant, la negativa a la pràctica de la prova biològica ha de ser justificada per a quedar en innòcua, perquè si respon a propòsits merament obstruccionistes i a un exercici antisocial del dret, pot constituir (sense arribar a tindre la negativa per ficta confessio) un indici que s'ha de relacionar amb els altres mitjans de prova per a concloure el fet la prova del qual es pretenia (SSTS 30.10.1993, 28.03 i 21.11.1994, 14.06.1997 i 22.06.1998, 18.05.2001).  
Doctrina de la qual s'ha fet ressò l'actual Llei d'Enjudiciament Civil, que en l'article 767.4 diu que .la negativa injustificada a sotmetre's a la prova biològica de paternitat o maternitat permetrà al tribunal declarar la filiació reclamada, sempre que hi hagen uns altres indicis de la paternitat o maternitat i la prova d'esta no s'haja obtingut per altres mitjans..  
Així mateix, sobre l'obligació de sotmetre's a estes proves biològiques quan han sigut ordenades dins del procés raonadament per l'autoritat judicial, ha sigut també mantinguda pel nostre Tribunal Constitucional, pel fet de prevaldre l'interés social i públic subjacent en les declaracions de paternitat, per això no s'infringix ni el dret a la integritat física, ni el dret a la intimitat (STS de 28 de maig de 1999).  
4. Amb l'aplicació de la doctrina exposada al cas que ens ocupa, la resolució de la controvèrsia se centra a determinar si la prova practicada ha demostrat la paternitat reclamada. Doncs bé, en valorar esta prova es considera que hi ha indicis suficients que, units a la negativa injustificada a sotmetre's a les proves biològiques, porten a estimar la demanda; indicis derivats dels següents fets:  
4.1 Lidia Susana va nàixer a València el 1961 i encara que en esta data sa mare Antonia estava casada (el seu marit era a França), des de 1955 Antonia es trobava a Espanya, concretament a Calp (Alacant), lloc on residia Miguel Mauri Escoda, el qual també estava casat.  
4.2 Quan Antonia Puig Bañuls va tornar a França, amb posterioritat al naixement de Lidia Susana, no porta amb ella a la xiqueta sinó que esta es queda a cura d'unes senyores a Alacant, concretament al barri de Sant Roc d'esta ciutat. Pel que fa a això cal destacar que Rosario Pérez López, veïna que confrontava amb la casa en qual vivia Lidia Susana, manifesta que recorda perfectament que Miguel Mauri Escoda acudia a visitar Lidia.  
4.3 Francisca Montero Zafra, amiga des de la infància de Lidia Susana, manifesta que va conèixer Miguel Mauri com a pare de Lidia i recorda que, mentre es trobava ella a casa de Lidia, va arribar son pare Miguel a visitar-la. Pel que fa a això cal destacar que esta testifical es considera plenament hàbil ja que, com diu la STS de 29 de març de 2000, en un supòsit com el que ens ocupa d'exercici de l'acció de reclamació de filiació .en temes familiars i d'estat civil no s'ha d'interpretar amb rigidesa el tema de l'amistat íntima o el parentiu, ja que únicament familiars o amics íntims coneixen determinades intimitats i poden deposar amb coneixement sobre elles».  
4.4 Antonia Puig Bañuls relata de forma totalment coherent i versemblant la relació sentimental i sexual que va mantindre amb Miguel Mauri Escoda, fruit de la qual va nàixer Lidia Susana.  
5. Així mateix, Laureano Llinares Grau, taxista de confiança del senyor Mauri Escoda .per al qual va treballar fins al 1960 aproximadament., manifesta que recorda els rumors que hi havia a Calp pel que fa al fet que Miguel va tindre una filla amb Antonia, i va concretar que estos rumors existien al votant de l'any en què el testimoni va acabar de prestar els seus servicis al senyor Mauri.  
6. A estos rumors de la relació íntima mantinguda entre Antonia i Miguel apunta també un altre testimoni, Enrique Arlandis Martí, veí de Calp.  
7. Lidia Susana manifesta que recorda que son pare anava a Alacant a visitar-la i que ell se'n va encarregar de la manutenció fins que va morir, i va aportar una fotografia de tots dos (document número 9). Tot plegat, subratlla que va tindre relació amb son pare Miguel, el qual a més amés va ser el padrí d'un germà (per part de mare) de Lidia Susana que és Vicente Femenina Puig, cosa que este va manifestar en l'acte de la vista.  
8. A més a més del que s'ha dit anterior, cal tindre en compte, per una part, les circumstàncies socials que hi havia el 1961, any en què l'adulteri estava tipificat al Codi Penal (pel que fa a això cal destacar que, en l'acte de juí, es va subratllar que, de fet, que el marit d'Antonia Puig la va denunciar, però que este al final hi va retirar la denúncia .fets que, tanmateix, no han sigut provats documentalment tot i que tampoc no han sigut negats per la contrapart) i, per una altra, que fins a la Llei de 13 de maig de 1981 i atés que Miguel Mauri Escoda també estava casat no era possible, legalment, reconéixer sa filla i que en este any de 1981 Miguel Mauri ja havia mort.  
9. Finalment, que encara que al testament de Miguel Mauri no s'esmenta Lidia Susana, cal tindre en compte que este testament el va atorgat ell mateix el 1955 i, per tant, anterior al naixement de Lidia Susana.  
Per tot el que s'ha dit, cal afirmar que, tot i haver juntament a la negativa injustificada al sotmetiment de la prova biològica per part dels demandats hereus de Miguel Mauri Escoda, indicis que permeten declarar la filiació reclamada, procedix estimar la demanda. I això encara que el progenitor qüestionat haja mort abans de la Constitució espanyola ja que, com exposa la STS de 7 de juliol de 2004, vigent la Constitució espanyola i ja promulgada la Llei 11/1981, no es poden aplicar normes o prohibicions normatives, com les que fan referència a terminis de caducitat de les accions, o denegar les accions per a la determinació de la filiació o imposar restriccions a la legitimació que impliquen un tracte diferencial no justificat en perjuí dels fills no matrimonials., és a dir, de no permetre a Lidia Susana l'exercici de la present acció, es conculcaria el dret a la igualtat consagrada en l'article 14 de la Constitució espanyola.  
5. De conformitat amb l'article 394 del Codi Civil i atés que s'estima la demanda, les costes processals causades s'han de imposar als codemandats Joaquina Mauri Rodaro, Javier Morató Mauri, Silvia Morato Mauri i Miguel Francisco Morató Mauri.  
No obstant això, pel que fa a les costes causades a instància d'Antonia Puig Bañuls, no es fa especial pronunciament, de forma que cada part pagarà les costes causades a la seua instància i les comunes a mitges. Això és així com a resultat de la no oposició a la demanda per part d'esta codemandada.  
Vists els articles citats i les altres disposicions aplicables de manera general i pertinent.  
Decisió  
Que amb l'estimació de la demanda interposada per la procuradora dels tribunals Ana Isabel Feliu Daviu, en nom i representació de Lidia Susana Puig Banuls contra Antonia Puig Banuls, Joaquina Mauri Rodaro, Javier Morató Mauri, Silvia Morató Mauri, Miguel Francisco Morató Mauri i hereus desconeguts de Miguel Mauri Escoda, i amb la intervenció del ministeri fiscal, sobre determinació de filiació paterna no matrimonial, declare que Lidia Susana Puig Bañuls és filla d'Antonia Puig Bañuls i de Miguel Mauri Escoda i condemne els demandats a sotmetre's a esta declaració. S'acorda la rectificació de la inscripció registral de naixement de Lidia Susana en allò pertinent per al seu pas a la nova situació legal.  
Les costes processals causades s'imposen a Joaquina Mauri Rodaro, Javier Morató Mauri, Silvia Morató Mauri i Francisco Morató Mauri, tretes les causades a instància d'Antonia Puig Bañuls, pel que fa a estes no procedix fer cap pronunciament.  
Notifiqueu esta resolució a les parts, i feu-los saber que contra esta s'hi pot interposar un recurs d'apel·lació, en la forma establida en els articles 457 i següents de la Llei d'Enjudiciament Civil 1/2000, del qual en serà sabedora l'Audiència Provincial d'Alacant.  
Lliureu un testimoniatge de la present sentència que s'unirà a les presents actuacions; l'original romandrà al llibre de sentències d'este jutjat.  
Esta és la meua sentència, jutjant definitivament en primera instància, que pronuncie, mane i firme.  
Publicació. La sentència anterior la va donar, llegir i publicar el magistrat jutge que la va dictar, mentre ell mateix estava celebrant audiència pública en el dia de hui, de la qual cosa jo, el secretari judicial, en done fe.  
Dénia, 22 de desembre de 2005».  
Atés el desconeixement de l'actual domicili o residència de la part demandada hereus desconeguts de Miguel Mauri Escoda, mitjançant la provisió de 21 de setembre de 2006, el jutge, de conformitat amb el que disposen els articles 156.4 i 164 de la Llei 1/2000, d'Enjudiciament Civil, ha acordat la publicació del present edicte al tauler d'anuncis del jutjat i en el Diari Oficial de la Generalitat, per a portar a efecte la diligència de notificació de la sentència de data 14 de desembre de 2005 als hereus desconeguts de Miguel Mauri Escoda.  
Dénia, 21 de setembre de 2006.. La secretària judicial: Liriana Anduix Serra.