Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7062, del 08-07-2013 (2013/7100)

RESOLUCIÓ de 15 de maig de 2013, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa un nou expedient per a declarar Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Zona Arqueològica, el Jaciment Arqueològic El Monastil, situat en el terme municipal d'Elda (Alacant), i s'obri el període d'informació pública.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7062

Data del DOGV
:   08-07-2013

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2013/7100


Data del document
:   15-05-2013

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

RESOLUCIÓ de 15 de maig de 2013, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa un nou expedient per a declarar Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Zona Arqueològica, el Jaciment Arqueològic El Monastil, situat en el terme municipal d'Elda (Alacant), i s'obri el període d'informació pública. [2013/7100]  
Vistos els antecedents que es troben en l'expedient i, en particular, la sol·licitud formulada per l'Ajuntament d'Elda per a declarar el Jaciment Arqueològic El Monastil, situat en el terme municipal d'Elda (Alacant), com a Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Zona Arqueològica, i l'informe emés pels servicis tècnics d'esta direcció general, favorables a la declaració de Bé d'Interés Cultural amb la categoria de Zona Arqueològica, del mencionat Jaciment Arqueològic El Monastil, situat en el terme municipal d'Elda (Alacant).  
Considerant que per a atendre el que s'ha sol·licitat, i segons el que disposa l'article 27.7 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, es requerix la incoació d'un expedient nourespecte del ja iniciat per la Resolució de la Direcció General de Belles Arts, Arxius i Biblioteques del Ministeri de Cultura, de data 24 de novembre de 1980 (BOE 30.12.1980).  
Considerant el que disposen els articles 27 i 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, en allò que és matèria de la seua competència, esta conselleria ha resolt:   
  
Primer   
Incoar un nou expedient per a declarar Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Zona Arqueològica, el Jaciment Arqueològic El Monastil, situat en el terme municipal d'Elda (Alacant), i encomanar-ne la tramitació a la Direcció General de Cultura d'esta conselleria.  
  
  
Segon   
De conformitat amb el que disposa l'article 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, determinar els valors del Jaciment Arqueològic El Monastil que justifiquen la declaració com a Bé d'Interés Cultural amb la categoria de Zona Arqueològica, delimitar-lo, descriure'l amb les parts integrants o consubstancials que l'identifiquen, delimitar el corresponent entorn de protecció per al jaciment quant a la tutela integral d'un àmbit territorial més ampli que excedix el del mateix jaciment declarat i en el qual també radiquen altres béns patrimonials que també s'identifiquen a efectes tutelars, i fixar les normes de protecció de la zona arqueològica i del seu entorn en l'annex adjunt a la present resolució.  
  
  
Tercer   
En compliment del que s'establix en l'article 27.3 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, notificar la present resolució a l'Ajuntament d'Elda, així com als interessats, i fer-los saber que, de conformitat amb el que establixen els articles 35 i 36 en relació amb el 27.4 de la llei, la realització de qualsevol actuació en la zona arqueològica o en el seu entorn haurà de ser autoritzada preceptivament per la Direcció General de Cultura amb caràcter previ a la seua realització i a l'atorgament de llicència municipal, si és el cas, quan esta resulte preceptiva.  
  
Quart   
La present incoació, d'acord amb el que establix l'article 33 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, determina la suspensió de l'atorgament de llicències municipals de parcel·lació, urbanització, construcció, demolició, activitat i la resta d'actes d'edificació i ús del sòl que afecten el jaciment i el seu entorn de protecció, així com de les dites actuacions quan siguen dutes a terme directament per les entitats locals. Queden igualment suspesos els efectes de les ja atorgades, els efectes de la qual suspensió i, de conformitat amb la limitació temporal continguda en l'incís segon de l'article 33 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, es resoldran després de la declaració.   
No obstant això, la Direcció General de Cultura podrà autoritzar les actuacions mencionades quan considere que, en aplicació de les normes de protecció determinades per la present resolució, manifestament no perjudiquen els valors del bé que motiven la present incoació, així com les obres que per causa major o interés general hagen de realitzar-se inajornablement, segons el que disposa el paràgraf primer del mencionat article.   
  
Quint   
D'acord amb el que establixen l'article 86 de la Llei 30/92, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, s'obri un període d'informació pública a fi que totes les persones que hi tinguen interés puguen examinar l'expedient durant el termini d'un mes a partir de la publicació de la present resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana. L'expedient estarà a disposició dels interessats en la seu de la Direcció General de Cultura, a l'avinguda de la Constitució, número 284, de València.  
  
Sext   
Que, en compliment del que disposa l'article 27.3 de la llei, es notifique la present resolució al Registre General de Béns d'Interés Cultural dependent de l'Administració General de l'Estat perquè l'anote de manera preventiva   
  
Sèptim   
Que la present resolució amb els seus annexos es publique en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.  
  
València, 15 de maig de 2013. La consellera d'Educació, Cultura i Esport: María José Catalá Verdet.  
  
  
  
ANNEX I  
Delimitació literal de la zona arqueològica del jaciment El Monastil, descripció de les parts integrants o consubstancials d'este i valors patrimonials singulars que justifiquen la declaració  
  
  
Denominació principal: Jaciment Arqueològic El Monastil  
Localització:  
Província: Alacant  
Comarca: Vinalopó Mitjà  
Municipi: Elda  
  
Delimitació literal del jaciment:  
Coordenades:  
Fus: 30 ETRS 89  
UTMe: 692.923   
UTMn: 4.262.978  
Altura s. n. m.: mínima: 419 m. s. n. m.; màxima: 463 m. s. n. m.  
  
El jaciment s'estén entre els punts següents:  
  
Punt X Y   
1 493.147 4.262.901  
2 670.203 4.262.785  
3 511.969 4.262.798  
4 112.537 4.262.815  
5 874.763 4.262.832  
6 356.924 4.262.887  
7 200.583 4.262.913  
8 293.496 4.262.934  
9 640.760 4.262.960  
16 207.701 4.262.995  
80 986.252 4.263.011  
43 901.816 4.263.043  
49 820.159 4.263.056  
92 537.581 4.263.074  
15 338.180 4.263.101  
28 351.612 4.263.097  
93 506.060 4.263.093  
74 592.022 4.263.065  
06 974.287 4.263.051  
21 228.793 4.263.042  
76 527.421 4.263.044  
37 775.806 4.263.007  
50 591.314 4.262.977  
07 705.674 4.262.948  
89 595.842 4.262.923  
  
La delimitació del Jaciment Arqueològic El Monastil s'inicia (punt 1) en l'entrada principal del jaciment, pocs metres al nord de la CV-8352. La línia es dirigix, després de creuar l'esmentada carretera en direcció sud-est, seguint un camí cap al vèrtex meridional de la delimitació, situat en la parcel·la 111 (punt 2). Continua seguint el límit marcat pel desnivell de la terrassa fluvial del riu Vinalopó, en direcció est, fins al punt 5. A partir d'eixe punt, es dirigix cap al nord-est fins a aconseguir el punt 11, el vèrtex oriental de la delimitació, ubicat en la confluència amb el gran meandre que forma el riu Vinalopó en esta zona. Prosseguix en direcció nord-oest, i creua novament la CV-8352 en el límit de termes municipals d'Elda i Petrer, fins al punt 15, el principal vèrtex septentrional de la delimitació. La línia continua en direcció oest fins al punt 21, el vèrtex més occidental, adaptant-se al marge dret del riu Vinalopó. A partir d'eixe punt, ascendix sobre un modest tàlveg de la serra de la Torreta, per on discorre l'actual tanca del jaciment, i es dirigix cap al sud-est en direcció al punt inicial (punt 1).  
  
  
Referències cadastrals:   
6605633EZ3390F8856UO; 0915291AU8765B0794JL  
Illa 20306, 01 (antic polígon 2, parcel·la 9015).  
  
Referència cadastral: 11323Z922359962216TX  
Polígon 2, parcel·la 9006.  
  
Referència cadastral: 83486V990174503093JD  
Polígon 2, parcel·la 110.  
  
Referència cadastral: 98758F274718337231EZ  
Polígon 2, parcel·la 111.  
  
Referència cadastral: 23315J372497081120XO  
Polígon 2, parcel·la 113.  
  
Referència cadastral: 63270J198484012744KX  
Polígon 2, parcel·la 114  
  
Justificació de la delimitació del jaciment arqueològic declarat Zona Arqueològica  
El jaciment arqueològic està dividit per la carretera CV-8352. Al nord de la carretera es localitzen els vestigis més rellevants del Bé d'Interés Cultural, actualment protegits per un tanca. Al sud, en les terrasses més àmplies del marge dret del riu Vinalopó, s'han produït troballes arqueològiques, ceràmiques, arquitectòniques i escultòriques en les últimes dècades que demostren la continuïtat de l'assentament en la plana contigua al riu. Es tracta de restes d'escultura i arquitectura funerària ibèrica, com una sirena de pedra, un carreu de gola amb voluta, i de l'angle d'un carreu de gola amb voluta, així com un fragment de base d'un crater de campana de vernís negre àtic. Les troballes, de caràcter fortuït o documentades durant seguiments d'obres públiques en el marge dret del riu, justifiquen la consideració de la zona delimitada com a part del jaciment arqueològic.  
  
Descripció del jaciment declarat i determinació del seu valor  
El Jaciment Arqueològic El Monastil es troba en l'àmbit periurbà d'Elda, al nord del terme municipal, en el límit amb la veïna localitat de Petrer, i en el sector septentrional de la comarca del Vinalopó Mitjà. L'accés principal es realitza pel seu vessant sud, connectat a l'entrada nord d'Elda (Elda-Hospital) de l'autovia A-31 a través de la CV-8352.  
  
Ubicat en la partida rural Torreta-Monastil, el jaciment arqueològic s'emplaça en els contraforts orientals de la serra de la Torreta, sobre un estret morro allargat, i ocupa, així mateix, les terrasses quaternàries situades en la vessant meridional, més accessibles, en direcció al riu Vinalopó, localitzat a escassa distància. Es troba rodejat per un gran meandre de l'esmentat curs fluvial pel nord, est i sud. El vessant nord posseïx un pendent escarpat, en direcció al paratge del pantà d'Elda, on el riu circula encaixonat per relleus que separen les seues conques alta i mitjana.  
Al llarg de la seua història, El Monastil ha mantingut una constant posició central en el corredor del riu Vinalopó, constituint-se, dins de la vall d'Elda, en una fita en la frontera tradicional entre l'Alt i el Mitjà Vinalopó. Ha sigut, igualment, lloc estratègic per a controlar les principals vies de comunicació històriques entre les comarques centremeridionals costaneres alacantines i l'interior de la península Ibèrica, camí de la Meseta central.  
L'ocupació d'este assentament es data entre el final del tercer mil·lenni i l'inici del segon mil·lenni aC (calcolític), i l'època almohade (segle XIII), amb un especial desenrotllament entre l'època ibèrica i el període tardoantic. Assentament de l'Edat del Bronze i enclavament del període orientalitzant, es convertix en un important oppidum iberoromà, que jerarquitza el territori del Mitjà i l'Alt Vinalopó durant la segona mitat del primer mil·lenni aC. La major part de les restes constructives se situen en el morro allargat més elevat del jaciment, la zona alta del poblat, on es conserven restes d'un urbanisme ibèric, romà i tardoromà que mostra vivendes de tendència rectangular adaptades a l'orografia irregular del lloc, reutilitzades al llarg d'estos períodes, i articulades entorn d'un carrer central que es dividix en dos vials cap a la part occidental de l'assentament.   
  
En el vessant meridional del poblat s'hi ubiquen les restes d'un sistema defensiu iberoromà que va fortificar l'accés a l'oppidum i que possiblement es va reutilitzar en els períodes baiximperial i tardoantic. Extramurs es conserven les restes d'un singular magatzem de cereal ubicat en la terrassa meridional principal, que, al seu torn, alberga un conjunt d'estructures domèstiques i artesanals adscrites fonamentalment als períodes ibèric i romà. Durant este últim període, El Monastil s'associa tradicionalment a la mansio Ad Ello de l'itinerari d'Antoní. Destaquen els vestigis de tres forns pertanyents a una terrisseria d'època romana tardorepublicana i inici del període imperial, així com un xicotet forn metal·lúrgic adscrit a la mateixa etapa. En les terrasses més pròximes al riu, al sud de la carretera CV-8352, s'han localitzat restes ceràmiques i vestigis de monuments funeraris ibèrics.  
La part alta del poblat s'abandona al llarg de l'alt imperi. Després d'un ampli parèntesi cronològic, durant el període baiximperial la zona es reocupa, i l'hàbitat continua fins al període bizantí-visigot, i inicia el seu ocàs i l'abandó definitiu durant l'època islàmica emiral.   
  
En el període tardoantic destaca la hipòtesi que vincula El Monastil amb la debatuda seu episcopal d'Elo dels textos conciliars toledans. Precisament en l'extrem occidental de la part alta del jaciment es conserven els vestigis d'una església cristiana d'esta etapa. Esta església, que mostra signes d'abandó i de possible reutilització en la primera època islàmica, va poder ser utilitzada com a al-munastir. Esta denominació ha romàs substancialment en l'actual nom de la partida i del jaciment arqueològic.  
En conjunt, el jaciment arqueològic mostra un rellevant conjunt de construccions i vestigis materials dels períodes següents: calcolític, edat del bronze, orientalitzant, ibèric (antic, ple i final), romà (republicà, altoimperial, baiximperial), tardoantic (bizantí i visigot), islàmic emiral i, en menor grau, de les èpoques califal i almohade.   
  
  
Descripció de les parts integrants o consubstancials del jaciment  
Parts integrants:  
- Poblat  
- Sistema defensiu  
- Conjunt domèstic i artesanal  
- Església cristiana  
Poblat  
El poblat s'emplaça en la part alta de l'assentament, el morro rocós allargat més elevat on es localitzen vestigis d'urbanisme iberoromà, vinculats al primitiu oppidum, reutilitzats durant els períodes baiximperial i tardoantic. Es conserven fonamentalment vivendes de tendència rectangular adaptades a l'orografia irregular del turó, reutilitzades al llarg d'estos períodes i distribuïdes entorn d'un carrer central que es dividix en dos vials cap a la part occidental de l'assentament. Els departaments identificats fins al moment s'aglomeren en una trama urbana murallada i ben definida, conformant vivendes, patis i corredors de diversa grandària i tipologia, construïts majoritàriament amb fonamentacions i sòcols de maçoneria en sec.   
  
Sistema defensiu  
Els vestigis del sistema defensiu principal de l'assentament s'ubiquen en el seu vessant meridional. Es conserven uns quants trams de la muralla de l'oppidum iberoromà, amb una grossària de 3 metres, construïda i recolzada sobre la paret rocosa natural del lloc. En un dels trams localitzats, el més occidental, pareix obrir-se un buit d'entrada, mentres que en l'extrem oriental es localitza un modest accés defés per una torre ixent de perfil rectangular, amb vestigis de compartimentació interna, emplaçada sobre una cresta calcària. La fortificació va ser reutilitzada i condicionada durant els períodes baiximperial i tardoantic.  
  
Conjunt domèstic i artesanal  
En la terrassa principal de la plana meridional es conserva un conjunt domèstic i artesanal extramurs, amb estructures datades entre l'època ibèrica i el període tardoantic. En primer lloc, destaquen les restes d'un magatzem ibèric format per cinc murs paral·lels, orientats en direcció est-oest, recintats parcialment per altres dos murs disposats en sentit nord-sud. Així mateix, s'ha documentat l'existència d'un forn metal·lúrgic iberoromà. Sobreïxen, especialment, els vestigis d'una terrisseria romana amb tres forns datats entre el final del període republicà i l'inici de l'època imperial. El forn 1, de majors dimensions, mostra una planta de tendència quadrangular, mentres que els forns 2 i 3, de menor capacitat, tenen un perfil de tendència circular o ovoide. Es tracta de forns de convecció i tir vertical directe, compostos per una boca d'alimentació del combustible (praefurnium), que comunica amb la cambra de combustió (hypocaustum), excavada en el sòl i separada, al seu torn, de la cambra de cocció (laboratorium) per un pis o una superfície horitzontal (graella), perforada per orificis o toveres que comunicaven ambdós cambres.  
  
Església cristiana   
L'església està ubicada en una modesta esplanada de l'extrem nord-occidental de l'assentament, en la part més elevada. La construcció, espoliada des d'antic, especialment durant el període islàmic emiral, es va assentar sobre estrats de l'edat del bronze. Es distingixen dos fases constructives en funció de la disposició i tipologia dels seus murs. La primera d'eixes fases, que correspon a la majoria de les seues estructures, es va construir a base de maçoneria en sec. La segona, cronològicament posterior, es va construir a base de maçoneria ordinària travada amb morter de calç. A partir de les troballes exhumades, es proposa l'existència de dos ambients. D'una banda, una nau o principal, de tendència rectangular, amb un xicotet absis de ferradura en el seu costat oriental i un contrafort adossat a l'exterior. D'un altra, una estança annexa al sud, de menors dimensions, probablement de cronologia posterior a l'esmentada anteriorment. En esta segona dependència es conserva una fossa de tendència poligonal, retallada irregularment en la roca. La seua naturalesa i disposició han fet pensar en la seua identificació com a baptisteri o piscina baptismal rupestre, si bé no caldria descartar altres interpretacions vinculades a un ús funerari. En conjunt, la datació de materials ceràmics i la recuperació en l'entorn de l'església d'un conjunt de peces arquitectòniques, decoració ornamental i mobiliari litúrgic, fa pensar en una cronologia general de l'església que es podria situar entre mitjan segle VI i les primeres dècades del segle VII dC.  
  
Dins de l'àrea delimitada de la mateixa zona arqueològica es localitzen dos béns culturals de valor patrimonial. La descripció d'estos als consegüents efectes tutelars és la següent:  
  
  
- Patrimoni etnològic  
Pou d'aigua del Canto Domingo.  
Coordenades: X: 693.065; Y: 4.263.074  
Descripció   
Immoble de planta quadrada, situat al peu de l'extrem oriental de la serra de la Torreta, al costat del llit del riu Vinalopó. Es tracta d'una obra pertanyent al patrimoni hidràulic realitzada en maçoneria i reforçada amb rajola massissa en els cantons. Presenta obertures en forma d'òcul en cada un dels seus costats. En la coberta, en forma de segon cos, s'aprecia l'existència d'una torreta central de planta quadrangular, relacionada amb la seua finalitat d'extracció d'aigües potables per a la societat Aguas del Canto, que va ser subministradora del municipi d'Elda durant la primera mitat del segle XX.   
Cronologia: 1912-1924 (genèricament, primer terç del segle XX).  
  
- Patrimoni arquitectònic   
Casa del Monastil o d'Emérito Maestre.  
Coordenades: X: 693.073; Y: 4.262.875  
Descripció  
Conjunt d'immobles d'arquitectura tradicional agrícola, articulats entorn de la unitat principal, un antiga masada que pren el nom de la partida rural i de la família propietària, que va comptar amb diversos alcaldes i empresaris reconeguts, i que la va utilitzar com a residència estival o ocasional. La casa té dos altures i va estar dotada originàriament de dependències per al servici domèstic i un ús preferentment agropecuari.   
Cronologia: segles XIX-XX  
  
  
ANNEX II  
Delimitació literal de l'entorn de protecció de la zona arqueològica del Jaciment Arqueològic El Monastil, béns patrimonials que se situen en el dit entorn que es consignen i s'identifiquen a efectes tutelars  
  
Justificació de la delimitació proposada  
La proposta d'entorn es basa en l'existència en este de jaciments arqueològics i altres béns patrimonials relacionats amb el Bé d'Interés Cultural del Monastil.  
  
Delimitació literal de l'entorn:  
Origen punt A1: 692.588X - 4.262.834Y (Fus: 30 ETRS 89).  
Sentit: antihorari.  
Línia delimitadora:  
Punts:   
  
Punt X Y  
A1 304.362 4.262.834  
2 780.909 4.262.819  
3 000.618 4.262.798  
4 461.941 4.262.714  
5 069.158 4.262.674  
6 515.487 4.262.669  
7 517.040 4.262.658  
8 443.332 4.262.545  
9 578.824 4.262.537  
40 553.038 4.262.496  
71 636.153 4.262.487  
45 747.140 4.262.491  
72 833.049 4.262.513  
34 243.761 4.262.535  
83 422.878 4.262.550  
13 271.211 4.262.614  
92 038.927 4.262.666  
71 684.126 4.262.695  
21 090.029 4.262.707  
57 504.993 4.262.716  
85 151.374 4.262.726  
34 075.022 4.262.735  
31 048.803 4.262.741  
89 221.137 4.262.744  
42 939.616 4.262.744  
65 355.366 4.262.742  
74 076.052 4.262.739  
41 166.912 4.262.734  
19 164.776 4.262.729  
71 998.494 4.262.714  
30 870.970 4.262.704  
38 211.341 4.262.701  
09 497.615 4.262.701  
90 833.600 4.262.702  
94 509.966 4.262.702  
90 048.711 4.262.700  
54 003.840 4.262.699  
66 116.850 4.262.700  
23 085.963 4.262.701  
80 934.774 4.262.703  
92 364.474 4.262.705  
28 268.081 4.262.703  
52 187.752 4.262.705  
72 233.333 4.262.712  
52 715.452 4.262.721  
73 834.701 4.262.727  
40 824.454 4.262.729  
32 127.098 4.262.733  
92 677.362 4.262.734  
65 200.203 4.262.729  
36 009.917 4.262.736  
94 478.514 4.262.744  
02 227.406 4.262.762  
43 254.844 4.262.776  
44 681.362 4.262.782  
58 779.365 4.262.788  
64 333.405 4.262.815  
75 940.600 4.262.823  
57 631.105 4.262.842  
56 856.094 4.262.863  
34 068.880 4.262.881  
17 475.064 4.262.916  
53 067.167 4.262.961  
22 321.435 4.263.000  
57 609.790 4.263.030  
13 070.472 4.263.058  
11 887.019 4.263.072  
46 496.644 4.263.077  
69 514.217 4.263.085  
47 972.673 4.263.094  
35 998.791 4.263.097  
54 121.329 4.263.100  
84 947.466 4.263.102  
35 194.785 4.263.104  
65 885.272 4.263.103  
95 597.013 4.263.103  
21 675.918 4.263.101  
10 033.750 4.263.100  
69 169.436 4.263.095  
42 927.553 4.263.094  
38 781.754 4.263.094  
79 729.839 4.263.097  
25 394.854 4.263.101  
39 023.594 4.263.103  
59 333.507 4.263.106  
44 412.094 4.263.112  
36 117.061 4.263.114  
25 665.517 4.263.116  
70 403.184 4.263.123  
25 127.189 4.263.134  
92 533.181 4.263.157  
21 558.049 4.263.176  
79 001.333 4.263.199  
33 350.532 4.263.219  
31 142.543 4.263.225  
22 530.870 4.263.232  
71 905.248 4.263.241  
27 851.173 4.263.244  
08 108.424 4.263.246  
084 165.369 4.263.251  
002 322.501 4.263.255  
066 458.555 4.263.273  
270 835.250 4.263.273  
302 276.663 4.263.285  
522 789.306 4.263.297  
392 312.271 4.263.321  
869 778.059 4.263.253  
300 040.842 4.263.233  
747 982.720 4.263.219  
922 247.001 4.263.205  
919 831.532 4.263.192  
473 442.493 4.263.183  
113 370.578 4.263.173  
696 622.617 4.263.154  
842 252.819 4.263.142  
534 828.820 4.263.130  
035 628.118 4.263.119  
150 414.138 4.263.103  
760 291.424 4.263.088  
630 942.943 4.263.066  
239 699.077 4.263.041  
126 668.882 4.263.029  
703 501.438 4.263.011  
500 875.922 4.262.996  
341 942.587 4.262.978  
068 393.627 4.262.967  
886 686.397 4.262.957  
858 166.353 4.262.947  
215 607.749 4.262.939  
258 423.139 4.262.932  
094 086.583 4.262.923  
659 177.659 4.262.905  
027 399.716 4.262.887  
125 566.218 4.262.871  
460 381.402 4.262.864  
019 049.140 4.262.858  
645 009.808 4.262.854  
231 168.291 4.262.853  
475 206.846 4.262.854  
700 067.206 4.262.856  
334 617.845 4.262.854  
414 058.427 4.262.853  
083 060.816 4.262.854  
331 426.608 4.262.856  
104 137.142 4.262.861  
929 448.142 4.262.867  
225 294.882 4.262.873  
362 247.146 4.262.911  
491 483.084 4.262.913  
381 968.938 4.262.913  
482 832.255 4.262.912  
651 006.441 4.262.910  
412 219.394 4.262.908  
481 503.835 4.262.903  
667 227.896 4.262.891  
902 717.960 4.262.884  
105 681.105 4.262.860  
  
Referències cadastrals:   
2792763MX6651R3574BM; 8051511SN4815H7508CQ  
Illa 20581, 01 (antic polígon 2, parcel·la 9015).  
  
Referència cadastral: 11216M204804538239DT  
Polígon 2, parcel·la 111.  
  
Referència cadastral: 07776H190405547796IN  
Polígon 2, parcel·la 9006.  
  
Referència cadastral: 5196700YK2341O9180MH  
Illa 26377, 01 (C/ el Pantà, 2).  
Referència cadastral: 01429H422257992886UY  
Polígon 2, parcel·la 9027.  
  
Esta descripció s'inicia (punt A1) al costat de la rotonda d'entrada nord a Elda, des de l'autovia A31, al costat del Polígon Industrial Torreta - Riu Vinalopó. Des d'este punt la línia es dirigix, en direcció sud-oest, cap al riu Vinalopó, seguint pel carrer del Pantà cap a l'illa 26286, que marca el límit oriental de l'esmentat polígon industrial (punt 6). La línia continua en direcció sud-est cap al riu Vinalopó, en direcció al vèrtex meridional de la delimitació (punt 11), que coincidix amb l'inici de la canalització artificial del riu Vinalopó. A partir d'ací, continua cap al nord seguint el marge esquerre del riu Vinalopó (punt 18), prosseguix cap a l'est seguint el límit d'este curs fluvial i la línia de delimitació cadastral de termes municipals fins al punt 51. A partir d'ací, continua pel límit cadastral dels termes municipals d'Elda i Petrer, aigües amunt, seguint el pronunciat meandre del riu Vinalopó cap al nord (punt 67). Des d'este punt, que marca el principal vèrtex oriental de l'entorn de delimitació, la línia es dirigix cap a l'oest per la línia delimitadora cadastral de termes municipals, en el marge esquerre del riu Vinalopó, i creua la CV-8352 en direcció cap al Molí Vell - Fàbrica de Lones (punt 84). A continuació, seguix el vessant situat al costat del camí del Paratge del Pantà, adaptant-se novament a la línia de delimitació cadastral de termes i al límit amb la parcel·la 9 del polígon 2, fins a les preses històriques de l'embassament d'Elda (punt 101). Continua en direcció nord-oest fins al punt 106, vèrtex septentrional de la delimitació. A partir d'ací gira cap al sud-oest, creua el riu Vinalopó cap al seu marge dret, i ascendix a través d'un pronunciat tàlveg de la serra de la Torreta que finalitza en el camí que recorre la serra esmentada al llarg del seu cim (punt 121). La línia prosseguix cap al sud-oest, descendint la serra de la Torreta a través d'un xicotet tàlveg i una modesta senda fins al punt 132, vèrtex occidental de l'entorn situat en el carrer del Tomillo. A partir d'este punt, seguix pel costat meridional del carrer en direcció est, al llarg del límit de la serra, fins al punt 147. A partir d'este punt, continua fins a la confluència amb el carrer Romero, gira cap al sud i desemboca en el punt d'origen A1.  
  
  
Béns patrimonials ubicats en l'entorn de protecció  
En l'entorn de la zona arqueològica s'hi situen béns de distint caràcter que conformen un conjunt en què està representat el patrimoni arqueològic, etnològic i arquitectònic. La descripció d'estos béns és la següent:  
  
- Patrimoni arqueològic   
Terrasses del Pantà  
Coordenades: X: 692.456; Y: 4.263.243.  
Descripció  
El jaciment arqueològic de les Terrasses del Pantà s'ubica en la vora esquerra del riu Vinalopó, en el paratge del Pantà d'Elda, a aproximadament 80 m de distància de les preses històriques. Emplaçat a 418 m. s. n. m., en una terrassa sobre el riu al llarg d'uns 20 m de longitud, es tracta d'un assentament parcialment excavat d'antic que mostra materials ceràmics i lítics.   
Cronologia: Neolític final - període campaniforme (III-II mil·lennis aC).  
  
Cova de la Casa Colorada  
Coordenades: X: 692.18á; Y: 4.262.996.  
Descripció  
El jaciment arqueològic de la Cova de la Casa Colorada s'ubica en el vessant meridional de la serra de la Torreta, al nord-oest d'Elda i als voltants de la finca Casa Colorada, de la qual rep el nom. Emplaçat a 500 m. s. n. m., en les proximitats d'un depòsit d'aigua i sobre un xicotet morro rocós, es tracta d'una cova de soterrament múltiple amb diverses restes òssies humanes, de fauna, ceràmiques, lítics tallats i polits, instruments ossis, metàl·lics i malacofauna.   
  
Cronologia: entre el III i II mil·lennis aC, fonamentalment en el període calcolític.   
  
- Patrimoni etnològic i arquitectònic  
Molí Vell - Fàbrica de Lones   
Coordenades: X:692.869; Y: 4.263.074  
Descripció  
En la vora esquerra del riu Vinalopó, a l'eixida del tram encaixonat del Pantà, i al peu del vessant nord del Jaciment Arqueològic El Monastil, s'hi ubica un conjunt d'immobles parcialment sepultats per la runa de les obres de reforma i condicionament de l'autovia A-31. Ocultes pels abocaments, es conserven soterrades les restes del denominat Molí Vell i de la denominada Fàbrica de Lones. El molí fariner és una mostra de l'arquitectura hidràulica i patrimoni etnològic local mogut per les aigües de reg conduïdes a l'horta d'Elda des del paratge del Pantà. Emplaçada en el mateix lloc, la fàbrica de lones és un exemple de patrimoni industrial, construïda a l'inici del segle XX i activa durant les seues dos primeres dècades per a la fabricació de lones i teixits de cotó. A pocs metres es conserva una antiga caseta de decantació (1940-1962), lloc de filtratge, per mitjà de graves i arenes, de l'aigua potable que arribava a Elda des de Salinas per canal obert, amb anterioritat al seu soterrament.  
Cronologia: Molí Vell (segles XVII-XVIII); Fàbrica de Lones (1903 € ca. 1920).  
  
Fàbrica de la Llum del Monastil   
Coordenades: X: 692.613; Y: 4.262.794  
Descripció  
En la vora dreta del riu Vinalopó, als peus del Jaciment Arqueològic El Monastil, s'hi situa una instal·lació industrial formada per dos naus paral·leles, amb cobertes a dos aigües, dedicada a la producció d'energia hidroelèctrica. L'aigua, des de la presa del Pantà, arribava per un canal actualment desaparegut, i es precipitava sobre les turbines existents en l'immoble, hui en un estat de conservació ruïnós. Originàriament, l'edificació, propietat de l'antiga Eléctrica Eldense, es va construir com una fàbrica de maçoneria esquerdejada i rajola massissa vista en cantons, motlures i obertures.  
Cronologia: 1899-1900  
  
Preses del Pantà  
Coordenades: X: 692.407; Y: 4.263.250  
Descripció  
Les preses de l'embassament d'Elda constituïxen béns immobles patrimonials amb un singular valor en el seu context local i comarcal. Es tracta de dos obres d'enginyeria civil hidràulica. La primera de les preses data de final del segle XVII (1684-1698), amb l'objectiu d'embassar aigua per a reg. Esta presa d'estrep de planta recta i paraments verticals, amb fàbrica de morter de calç i cudols, tenia originàriament 12,8 metres d'alçària i 9,12 metres de grossària, i una capacitat estimada de 700.000 metres cúbics. La presa va ser reformada i millorada immediatament després de ser construïda, en els primers anys del segle XVIII, amb afegits que probablement van deixar testimoni en tres inscripcions conservades in situ. Les reformes, no obstant això, no van poder evitar que la presa s'inutilitzara en 1793 després d'una gran riuada, probablement motivada per pluges torrencials característiques del final de l'estiu i l'inici de la tardor. Després d'algun intent de recuperació de l'antiga presa (1824), serà en 1842, després d'una forta sequera, quan s'aborde la construcció d'una obra més modesta, en fàbrica de carreu, en el mateix lloc de l'anterior. La construcció d'esta nova obra, la segona presa, conclosa en 1890, va esgotar la major part de les restes de l'anterior, excepte els estreps conservats en l'actualitat, especialment en la vora esquerra del riu Vinalopó. El resultat va ser una presa de planta recta i perfil baix, amb una capacitat aproximada de 120.000 metres cúbics. Esta obra hidràulica va estar en activitat almenys fins als anys seixanta del segle XX. Des de llavors, aterrada per multitud de depòsits acumulats en el fons, la presa ha deixat d'utilitzar-se. Es conserva un sobreeixidor lateral excavat en la roca, en el marge dret del riu.   
  
Cronologia: primera presa (1684-1698); segona presa (1842-1890).  
  
  
ANNEX III  
Normativa de protecció de la zona arqueològica i del seu entorn  
  
Article 1. Règim de la zona arqueològica. El Jaciment Arqueològic El Monastil, en el terme municipal d'Elda (Alacant), és un Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Zona Arqueològica, i es regirà pel que disposa la secció segona del capítol III del títol II de Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, per als Béns Immobles d'Interés Cultural de naturalesa arqueològica.   
  
Article 2. Usos permesos. Els usos permesos seran tots aquells històricament associats al lloc (agropecuaris i forestals), a més dels que siguen compatibles amb la investigació, la posada en valor, el gaudi del bé i contribuïsquen a la consecució dels fins esmentats. L'autorització particularitzada d'ús es regirà pel que disposa l'article 18 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Article 3. Règim d'intervenció en l'entorn. De conformitat amb el que disposa l'article 35 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, qualsevol intervenció amb transcendència patrimonial que pretenga realitzar-se en l'entorn de protecció de la zona arqueològica requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura. Esta autorització s'emetrà aplicant els criteris de la present declaració, i, a falta d'això, els enumerats en els articles 38 i 39 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. La proposta d'intervenció haurà de definir el seu abast i anar acompanyada per la documentació tècnica oportuna que permeta la seua avaluació patrimonial. També haurà d'especificar la ubicació parcel·lària, així com adjuntar les fotografies que permeten constatar la situació actual i la seua transcendència patrimonial.  
  
Article 4. Preservació del paisatge arqueològic i dels béns immobles que el conformen. A fi de preservar el paisatge històric de la zona arqueològica i la integritat dels jaciments arqueològics :  
1. Els immobles existents en l'entorn de protecció de la zona arqueològica, pel seu valor testimonial i les seues peculiars tipologies relacionades amb l'explotació tradicional del medi, no podran ser demolits, ni es podrà augmentar el seu volum edificat.  
2. Només seran autoritzables en l'àmbit protegit aquelles edificacions de caràcter auxiliar de les tasques agrícoles o d'usos compatibles amb la posada en valor de la zona arqueològica, i serà, si és el cas, prioritària la rehabilitació dels edificis existents per a estos usos.  
3. Es prohibixen les senyalitzacions de tipus publicitari, l'emmagatzematge a l'aire lliure de materials i l'abocament de residus. Es prohibixen també els moviments de terres i excavacions amb incidència paisatgística. Tota instal·lació urbana elèctrica, telefònica o de qualsevol naturalesa es canalitzarà subterràniament, i queda expressament prohibida l'estesa de xarxes aèries o adossades a les fatxades dels immobles compresos en la zona arqueològica i el seu entorn. Les antenes de telecomunicació i dispositius semblants se situaran en llocs que no perjudiquen la imatge de la zona arqueològica. En tot cas, s'arbitraran les mesures necessàries per a l'eliminació d'elements, construccions i instal·lacions que no complisquen una funció directament relacionada amb la destinació i les característiques de la zona arqueològica i suposen un deteriorament visual o ambiental d'eixe espai. Queden fora d'ordenació les instal·lacions urbanes elèctriques, telefòniques o de qualsevol altra naturalesa erigides amb anterioritat a l'aprovació d'esta normativa de protecció que resulten disconformes amb el règim de protecció exigit per la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
4. Totes les intervencions sobre els immobles existents en l'entorn han de tindre en compte les cauteles arqueològiques establides en l'article 62 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. En tot cas, les actuacions arqueològiques hauran de ser autoritzades per la conselleria competent en matèria de cultura, d'acord amb l'article 60 de mateixa llei.  
5. Pel que fa a la protecció i el foment del paisatge, serà aplicable, en la zona afectada específicament, la normativa continguda en l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana, on figura l'embassament d'Elda (DOGV núm. 4336, de 16 de setembre de 2002).  
  
  
Article 5. Limitació de l'accés  
Es prohibix l'accés amb vehicles motoritzats a zones o vials inclosos en l'entorn que en l'actualitat no es troben asfaltats, amb l'excepció dels vehicles d'ús agrícola, ramader, forestal i patrimonial.  
  
Article 6. Intervencions arqueològiques  
Per a la realització d'intervencions arqueològiques en el jaciment declarat Bé d'Interés Cultural, es presentarà un pla director que contindrà: descripció detallada dels objectius del pla, fases d'execució i duració de cada una d'estes, així com una proposta d'àrea de reserva arqueològica del jaciment, segons el que disposa l'article 66 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. El pla director haurà de ser aprovat per l'òrgan competent en matèria de cultura.