Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9076, del 05-05-2021 (2021/4142)

RESOLUCIÓ de 20 d'abril de 2021, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, per la qual s'incoa l'expedient per a declarar bé immaterial de rellevància local la Nit dels Fatxos d'Onil.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9076

Data del DOGV
:   05-05-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/4142


Data del document
:   20-04-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

RESOLUCIÓ de 20 d'abril de 2021, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, per la qual s'incoa l'expedient per a declarar bé immaterial de rellevància local la Nit dels Fatxos d'Onil. [2021/4142]  
L'article 1.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, estableix que formen part del patrimoni cultural valencià, en qualitat de béns immaterials del patrimoni etnològic, les creacions, els coneixements, les tècniques, les pràctiques i els usos més representatius i valuosos de les formes de vida i de la cultura tradicional valenciana.  
  
Els articles 15.5 i 55 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, estableix que s'inclouran en la secció cinquena de l'Inventari general del patrimoni cultural valencià, amb la qualificació de béns immaterials de rellevància local, les creacions, coneixements, pràctiques, tècniques, usos i activitats més representatives i valuoses de la cultura i les formes de vida tradicionals valencianes. Igualment s'inclouran els béns immaterials que siguen expressions de les tradicions del poble valencià en les seues manifestacions musicals, artístiques, gastronòmiques o d'oci, i especialment, aquelles que han sigut objecte de transmissió oral i les que mantenen i potencien l'ús del valencià.  
  
Vistos els informes tècnics favorables a la incoació de l'expedient de declaració de bé immaterial de rellevància local, emesos pel Servei de Patrimoni Cultural i per la Comissió Tècnica per a l'Estudi i Inventari del Patrimoni Immaterial, i de conformitat amb aquests; fent ús de les facultats que confereixen l'article 56 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià; l'article 22 del Decret 186/2017, de 24 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, i l'article 19.1 del Decret 62/2011, de 20 de maig, pel qual es regula el procediment de declaració i el règim de protecció dels béns de rellevància local, resolc:  
  
  
  
Primer  
Incoar l'expedient per a declarar bé immaterial de rellevància local la Nit dels Fatxos d'Onil i que s'inscriga en la secció cinquena de l'Inventari general del patrimoni cultural valencià.  
  
Segon  
D'acord amb el que disposa l'article 56 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, en l'annex adjunt a aquesta resolució es determinen els valors del bé que justifiquen la declaració i es descriuen els detalls que permeten identificar-lo amb precisió.  
  
Tercer  
La protecció de la Nit dels Fatxos d'Onil com a patrimoni cultural immaterial es concretarà en les mesures següents:  
a) Realitzar tasques d'identificació, descripció, investigació, estudi i documentació amb criteris científics.  
b) Incorporar els mitjans disponibles a suports materials per a garantir-ne la protecció i preservació.  
c) Vetlar pel normal desenvolupament i la pervivència d'aquesta manifestació cultural, així com tutelar la conservació dels seus valors tradicionals i la transmissió a les generacions futures.  
Qualsevol canvi que sobrepasse el desenvolupament normal dels elements que formen aquesta manifestació cultural haurà de comunicar-se a la direcció general competent en matèria de patrimoni cultural per a l'autorització administrativa, si és procedent, i la consegüent modificació d'aquesta resolució.  
Les accions de salvaguarda que es projecten hauran de tindre en compte, de manera molt especial, els riscos de desvirtuació que podrien derivar-se del turisme massiu, així com la necessitat de valorar i protegir adequadament els oficis tradicionals associats a aquesta manifestació.  
  
La gestió del patrimoni cultural protegit per aquesta declaració de bé de rellevància local immaterial correspon a l'Ajuntament d'Onil.  
  
  
Quart  
Notificar la present resolució a les persones interessades en el procediment.  
  
València, 20 d'abril de 2021.- La directora general de Cultura i Patrimoni: Carmen Amoraga Toledo.  
  
  
  
ANNEX  
  
1. Identificació  
a) Identificació geogràfica  
La Nit dels Fatxos es localitza en la població alacantina d'Onil, en la comarca de l'Alcoià, als peus de la serra d'Onil al nord de la província d'Alacant.  
b) Àmbit  
L'àmbit que més s'ajusta a la festa colivenca dels enumerats en la Guia per a la salvaguarda del patrimoni cultural immaterial valencià, és l'epígraf que es refereix a les «creences, rituals festius i altres pràctiques cerimonials». Pel fet que la Nit dels Fatxos era originàriament un ritu de purificació profà, en què els remots avantpassats colivencs feien girar els fatxos dibuixant cercles com una classe de veneració a l'astre Sol i com una forma de purificació. Aquestes creences estarien relacionades amb la naturalesa i el medi i la protecció de l'individu o la comunitat davant la naturalesa, i celebrarien el solstici d'hivern. Posteriorment aquesta celebració es va convertir en una festa religiosa cristiana, amb el foc com a element purificador, en què rodar cada any els fatxos prengué el simbolisme de donar calentor a l'Infant Jesús.  
  
Aquest ritual participatiu ha arribat als nostres temps com una festivitat híbrida, segons el científic social britànic Paul Willis, que va encunyar la denominació de «religió comuna», basant-se en l'evidència que les pràctiques nadalenques, sense deixar de ser religioses, escapen inequívocament de la religiositat eclesial, sense deixar-se tampoc atrapar per les definicions de religiositat popular ni de religió civil.  
Podem afirmar que la Nit dels Fatxos pertany a aquest tipus de tradicions híbrides en què impera la «religió comuna», ja que els habitants d'aquest municipi senten la festa més com un acte de comunitat que com un reflex del fons religiós que té.  
c) Tipologia  
Dins de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, pertany al capítol IV (Dels altres béns de l'Inventari general), secció tercera (Dels béns immaterials de rellevància local).  
d) Denominació principal i altres  
Aquesta tradició colivenca rep el nom de Nit dels Fatxos.  
e) Comunitats o persones relacionades amb l'element  
Els principals protagonistes de la tradició de la Nit dels Fatxos són els mateixos habitants de la vila, que són els que es reuneixen en multitud aquesta nit per a fer possible l'espectacle de llum i aroma que inunda la plaça. A més dels visitants de tota la comarca i província, cada vegada més nombrosos, que s'acosten a gaudir d'aquest ritual del foc.  
  
Al seu torn, cal destacar la participació de l'Ajuntament d'Onil, que dona suport institucional i presencial a aquesta nit, patrocinant els premis dels diferents concursos que es fan. Durant la celebració es realitza un concurs de fatxos artístics (veient l'alta qualitat artística que tenen, des de fa uns anys són indultats i posats a la disposició de tots els visitants que desitgen admirar aquestes autèntiques obres d'art al palau del Marqués de Dosaigües, a la sala on es troben exposades les tradicions locals), en què també es premia el fatxo més gran (poden arribar a fer quatre o cinc metres de longitud i generen un preciós espectacle lumínic en la plaça del poble), el més xicotet (solen ser d'uns pocs centímetres, han de tindre una estructura correcta, i també són indultats a la finalització de la festa per la seua dificultat d'elaboració), la persona de més edat que roda fatxos (aquestes persones solen tindre una edat entre 88 i 95 anys) i la de menys edat (aquests xiquets i xiquetes solen tindre entre deu mesos i un any).  
I, finalment, cal destacar l'aportació del Centre Excursionista Colivenc, gràcies als seus tallers d'elaboració. A fi que no es perda aquesta tradició, el Centre Excursionista Colivenc és l'encarregat de transmetre any rere any el coneixement d'aquesta tradició organitzant excursions a la serra d'Onil per a confeccionar els fatxos que seran repartits el dia 24 a la plaça Major i ensenyar a tot aquell que encara no sàpia fer-los. Aquestes activitats es programen dues setmanes abans de la nit del 24 de desembre.  
f) Breu descripció  
El Nadal està associat a Onil, en l'interior de la serra alacantina, a una mil·lenària tradició. Es tracta de la Nit dels Fatxos, una invasió de feixos d'espart encesos i en moviment que són rodats pels seus portadors. Els fatxos estan fets a mà amb espart verd (que és el més conegut, i amb el qual es fa corda, cabassos i aparells de treball en agricultura) i sec, agafat dies abans de la vespra de Nadal a la serra d'Onil. L'espart sec, conegut com a totxa (fulles de Stipa tenacissima i Lygeum spartum), és el component essencial del fatxo, mentre que l'espart verd serveix per a lligar el feix i acabar-lo amb un trenat a manera de corda per on es podrà agafar, que s'encén per la punta seca i es roda fent molinets fins que es consumeix.  
Aquesta tradició va començar com a celebració pagana; si analitzem aquest costum amb visió retrospectiva, sembla clar el seu parentiu amb els focs solsticials d'hivern, amb el foc imitatiu del cercle solar, del renaixement de la llum solar i el sentit cultural dels remots cerimonials del foc. Posteriorment aquesta celebració pagana a Onil es va transformar en una festa religiosa cristiana, amb el foc com a element purificador i simbòlic, i en l'actualitat s'ha convertit en l'inici de les festes colivenques de Nadal.  
Com cada 24 de desembre, vespra de Nadal, a Onil se celebra la Nit dels Fatxos. Els fatxos són una ofrena amb clara procedència preromana que forma part de la història i tradició del municipi. Aquesta tradició centenària va començar com una celebració pagana que posteriorment es va convertir en festa religiosa cristiana, amb el foc com a element purificador, en què rodar els fatxos cada any pren el simbolisme de donar calentor a l'Infant Jesús.  
En la Nit dels Fatxos observem un clar exemple d'aculturació d'una festa que al principi va sorgir com una celebració pagana, amb un contingut alié a cercles eclesiàstics, com a ritu de veneració per la renovació solsticial d'hivern, del qual es va anar ensenyorint la religiositat amb el pas dels anys. En el passat va ser una festa ancestral d'origen pagà, com a adoració per la nova etapa de l'astre Sol; després el significat va mutar a adoració religiosa, en el sentit de fer calentor a una figura bíblica amb el moviment dels fatxos de manera circular. És una tradició que aglutina molta gent, siga o no creient, i això en realitat és el que importa.  
  
Podem considerar que encara que el significat del ritu es va tornar diferent, i la seua identitat va canviar d'un caràcter pagà a religiós, la festa colivenca es va transformar en una pràctica de «religió comuna», lluny d'una excessiva religiositat i més com un vincle social del poble d'Onil amb els seus habitants.  
La Nit dels Fatxos és una tradició molt familiar. En la majoria de les famílies el fatxo el fa l'avi als nets, després el dia 24 es reuneixen per a rodar els fatxos abans del sopar de la nit de Nadal, i això forma part del ritu de la festa.  
  
2. Marc espacial  
Localització  
Tradicionalment els fatxos s'han rodat a la porta de les cases, i des de la revitalització d'aquesta tradició feta des de l'Ajuntament, la majoria dels fatxos es concentra a la plaça Major, davant del palau fortalesa del Marqués de Dosaigües, un majestuós palau medieval que alberga el ritu de foc que fan possible centenars de fatxos rodant. Abans d'aquesta reunió, els fatxos són preparats a les cases dels colivencs, amb la tradició de ser els avis els que ensenyen als nets la fabricació del fatxo amb una mescla d'espart verd i sec.  
  
3. Marc temporal  
a) Calendari  
La nit del 24 de desembre és l'encarregada de donar principi a la Nit dels Fatxos. Comença en caure el sol, més o menys cap a les set de la vesprada, i acaba just abans que les famílies vagen a sopar amb motiu de la commemoració de la vespra de Nadal. La Nit dels Fatxos dura una nit, la del 24, però és esperada i recordada per tots els colivencs durant tot l'any a causa de la particular màgia que té. No obstant això, dues setmanes abans de la vespra de Nadal és quan el Centre Excursionista Colivenc fa les excursions a la serra d'Onil per a collir l'espart i elaborar els fatxos.  
b) Periodicitat  
L'interval de temps establit entre edicions és just un any. Cada any el 24 de desembre es reuneix la població colivenca per a celebrar la Nit dels Fatxos.  
  
4. Descripció i caracterització  
a) Orígens documentats o atribuïts  
En la secció d'imatges, es mostra un cartell que anuncia la Nit dels Fatxos i els seus diversos concursos, anunci que data de 1990; no obstant això, posseïm informació de bans més antics. No podem assegurar la data d'inici de la tradició, però la seua procedència d'antics pastors quan no tenien més que torxes per a il·luminar-se és com a mínim centenària.  
b) Evolució històrica i modificacions  
A causa de l'absència de modificacions de la festa, el més destacable és la creació del concurs de fatxos (al més gran, al més xicotet, al més artístic, a la persona de més edat, i al xiquet o xiqueta de menor edat que roda un fatxo), que data de mitjan segle XX. L'objectiu primari d'aquest concurs va ser revitalitzar aquesta tradició.  
Des de temps antic, és tradicional que els avis ensenyen als nets a fabricar els fatxos; més tard, quan es fa de nit, s'acosten a la plaça Major per a rodar-los. La tradició ha seguit sense modificacions pràcticament, i un factor variable és la quantitat de visitants que any rere any va incrementant la festa colivenca.  
c) Personatges: indumentàries, pràctiques i funcions  
Els actors socials principals implicats en aquesta cerimònia són els habitants del poble d'Onil, són els que exerceixen el paper protagonista de la festa. Sense cap indumentària específica, adquireixen un paper predominant quan la multitud d'aquests veïns del poble alacantí encenen els fatxos al mig de la plaça i generen un ambient ple de llum i aroma.  
La reciprocitat és palesa en la Nit dels Fatxos, ja que en l'acte públic celebrat tant a la plaça Major com als carrers de la localitat, qualsevol pot aportar llum amb el moviment circular dels seus fatxos encesos, sense importar edat, grup social, gènere, ètnia i creences.  
  
d) Elements/processos (activitats i oficis)  
L'element primordial en aquesta festivitat és el fatxo. En la Nit dels Fatxos s'hereta l'ofici d'elaborar aquest instrument simbòlic, passa d'avis a nets la manera de fer-los, com a essència d'una cosa familiar que perdura gràcies a aquest acte intergeneracional.  
L'Ajuntament assumeix gran importància fomentant i mantenint viva la tradició mitjançant el seu suport institucional (realitzant el concurs de fatxos) i el dels seus treballadors que fan un treball fonamental d'organització.  
El Centre Excursionista Colivenc és primordial en transmetre any rere any el coneixement d'aquesta tradició, organitzant excursions a la serra d'Onil per a confeccionar els fatxos que seran repartits el dia 24 a la plaça Major i ensenyant a tot aquell que encara no sàpia fer-los, activitats que es programen dues setmanes abans de la nit del 24 de desembre. En els dos col·legis de la localitat, en les dates prèvies al Nadal, també es duen a terme excursions i tallers de fatxos. L'elaboració i la forma del fatxo sempre és la mateixa; per tant, pertany a una tradició i a una manera de ser.  
  
e) Desenvolupament i seqüència temporal  
El 24 de desembre cada any, els habitants de la població colivenca preparen a la vesprada els fatxos, com és tradició. Són els avis els que durant aquesta vesprada ensenyen als nets la fabricació del fatxo, per a poder-los fer rodar a poqueta nit. Habitualment, el sol se sol pondre cap a les set de la vesprada i és llavors quan es comencen a encendre els primers fatxos, que seguiran rodant els habitants fins poc abans del sopar de la nit de Nadal.  
Poc abans del final de l'esdeveniment s'emet el veredicte del concurs de fatxos (al més gran, al més xicotet, al més artístic, a la persona de major edat i a la xiqueta o xiquet de menor edat que roda un fatxo) i s'atorguen els corresponents guardons.  
f) Organització/dedicació/finançament  
En l'organització de l'esdeveniment, encara que vaja a càrrec de l'Ajuntament, la tradició és la que mana, i tots els habitants de la localitat saben que el 24 de desembre és la Nit dels Fatxos, es preparen a la vesprada i la posta de sol és la que regeix l'inici de la festivitat. La dedicació parteix dels mateixos colivencs, que amb els seus objectes tradicionals fets a mà (fatxos) gasten el seu temps i energia en la perduració de la tradició.  
Finalment, part d'aquesta dedicació sorgeix del consistori local, que aporta seguretat i finançament a l'esdeveniment, i una consignació pressupostària municipal dedicada al concurs de fatxos per a premiar els guanyadors. Cal destacar l'organització duta a terme pels treballadors municipals.  
g) Relació dels béns mobles i immobles o entorns d'interés vinculats  
Hi ha un vincle molt especial amb l'entorn on es roden els fatxos: la plaça Major del poble, abrigada pel palau fortalesa del Marqués de Dosaigües, declarat bé d'interés cultural, al centre d'Onil. Aquest palau medieval del s. XVI ofereix un enclavament idíl·lic on representar una cerimònia marcada per la llum del foc i l'aroma de la totxa cremada. A més, el palau fortalesa alberga en una de les sales una col·lecció dels diferents fatxos artístics, que són indultats cada any per a exhibir-los dins d'aquesta col·lecció.  
No solament es roden fatxos a la plaça Major, sinó que l'entorn engloba tots els carrers del poble. La tradició és rodar fatxos a la porta de les cases, on es genera un sentiment d'unitat familiar. Per tant, l'entorn és tot el poble d'Onil.  
  
5. Interpretació i simbolismes  
Marvin Harris (1977) va proposar la perspectiva del materialisme cultural, segons la qual la superestructura cultural, els costums i estils de vida, tenen un origen material, pràctic, relacionat amb el sistema de producció i reproducció d'una societat i les seues relacions amb l'entorn. Com representa aquesta perspectiva de l'antropòleg estatunidenc, l'origen dels fatxos es basa en un àmbit pràctic, com va ser la necessitat d'il·luminació i calor a les llars dels pastors de la serra d'Onil. Aquesta mecànica, tan habitual en l'època, es transforma en reproducció del ritu enfocat a una visió sagrada, com és la de donar calentor a l'Infant Jesús. La superestructura cultural va sorgir d'un origen material com és l'elaboració artesana dels fatxos, i en algun moment de la història va haver-hi un canvi d'identitat per a ressorgir com a festa cristiana.  
  
Els cercles que marquen el moviment en fer molinets els fatxos, creiem que en l'antiguitat representaven l'adoració al Sol, creant amb aquests instruments halos de foc molt similars a la forma d'aquest astre.  
  
  
6. Percepció i implicació de la població i grau d'obertura als públics  
La població colivenca s'aboca tota als fatxos i els fatxos són una expressió del poble. Aquesta reciprocitat es dona perquè els habitants són els actors principals de la festa, són ells els que han fet possible que aquesta cerimònia perdure al llarg del temps. La implicació és absoluta, cada vegada són més els veïns del poble que, dues setmanes abans de la data marcada, s'endinsen en la serra d'Onil per a plegar espart i fabricar fatxos. Cal destacar l'esforç del Centre Excursionista Colivenc que prepara cada any aquests tallers en plena muntanya, on ensenyen tant joves com gent més gran a fabricar els seus propis fatxos. També en els dos col·legis de la localitat es fan excursions a la serra i tallers de fabricació de fatxos.  
L'Ajuntament, com a ens públic, és una figura primordial en donar un excel·lent servei al poble mitjançant la seua labor institucional, aportant fons i personal municipal per a l'organització de l'esdeveniment.  
La percepció de la població amb aquesta festivitat és d'unitat familiar i de pertinença al poble, la percepció és d'orgull per una tradició única que fa aflorar el sentiment de pertinença al poble. L'esperit del poble és el de no abandonar aquesta ni altres tradicions, que no poden quedar en l'oblit, i per això cada any són més els veïns que donen suport a aquesta celebració.  
El grau d'obertura als públics és total, qualsevol xiquet o xiqueta, dona o home, sense cap discriminació, tots són benvinguts a participar en aquest ritu; tant la gent del poble com els visitants poden gaudir d'aquest espectacle que genera experiències visuals i olfactives úniques.  
  
7. Salvaguarda  
Cal salvaguardar la festa de la Nit dels Fatxos per la seua llarga trajectòria dins de les festivitats de Nadal; és una tradició centenària que no volem que desaparega ni siga modificada. Per aquest motiu, sol·licitem que les administracions ajuden a protegir aquest patrimoni cultural valencià mitjançant les accions que mereix aquest ritual centenari, reconeixent aquesta cerimònia com a bé de rellevància local immaterial.  
  
a) Protecció administrativa  
En la dècada dels anys 80, l'Ajuntament va començar a promocionar aquesta tradició mitjançant cursets en què els majors de la població ensenyaven als xiquets i xiquetes a fer fatxos. A la fi d'aquesta mateixa dècada, el cronista popular de la vila, Pepito el del Xorret, va sol·licitar a l'alcalde del moment, Vicente Juan Sanchis, que l'Ajuntament potenciara la Nit dels Fatxos, i és quan gràcies a la important col·laboració del Centre Excursionista Colivenc van començar a convocar-se concursos, elaboració de cursets i major promoció (ban de 1989).  
Actualment l'Ajuntament d'Onil continua promocionant aquesta tradició tan colivenca, i el seu reflex és aquesta sol·licitud, aprovada pel Ple de 9 de maig de 2019. I es fa costat al Centre Excursionista Colivenc en el desenvolupament de les seues activitats amb una subvenció anual.  
L'Ajuntament d'Onil promociona la nostra tradició fora del nostre poble, com per exemple en 2017, quan hi hagué una delegació patrocinada pel consistori a Reus en el II Simposi Internacional de Focs Festius a la Mediterrània, igual que en 2018 a València en la Cavalcada del patrimoni valencià i en les II Jornades de Patrimoni Ocult. I una de les majors preocupacions és que, encara que es promocionen els fatxos perquè es coneguen més enllà del nostre poble, la tradició no ha de canviar i cal protegir el fatxo i la seua festivitat contra agents externs que puguen fer perillar la seua essència.  
b) Agents i metodologia de transmissió  
Els principals actors socials que perpetuen la festa són els mateixos habitants d'Onil, el Centre Excursionista Colivenc i l'Ajuntament d'Onil. La transmissió de la festivitat ve canalitzada per aquests tres eixos socials (habitants, institucions tradicionals i institucions polítiques), els habitants són els encarregats que perdure mitjançant la tradició oral i la tradició intergeneracional entre avis i nets; el Centre Excursionista Colivenc que prepara tallers de realització de fatxos cada any, fent perdurar l'elaboració de l'objecte simbòlic, i l'Ajuntament que dona suport institucional perquè regne l'ordre i la concòrdia en aquesta data.  
c) Altres accions de salvaguarda  
Com a accions de salvaguarda es pretén la declaració de bé de rellevància local immaterial. Amb aquests passos pretenem salvaguardar la tradició mitjançant el suport institucional valencià.  
d) Identificació de riscos i diagnòstic  
Fins i tot gaudint de bona salut, la festivitat dels fatxos, a causa de l'auge de veïns i visitants que cada vegada omplin més la plaça, corre el risc de ser modificada per diversos impactes (socials, institucionals, mitjans de comunicació, cultura de masses?) o encara pitjor de desaparéixer. Una tradició centenària bé val la pena que estiga protegida des dels diversos actors socials i institucionals.  
e) Objectius, estratègies i accions proposades per a la salvaguarda  
El nostre primer objectiu és declarar la Nit dels Fatxos com a bé de rellevància local, seria un primer pas per a més avant declarar-lo bé d'interés turístic i protegir d'una manera legal la tradició pertanyent a una festa centenària.  
  
8. Valoració i justificació de la declaració  
Justifiquem la declaració de bé de rellevància local immaterial la Nit dels Fatxos per la importància de mantindre vigent en el present i en el futur aquesta tradició centenària. Com a forma d'interacció social i comunitària d'un poble que pretén perpetuar aquesta cerimònia i que no aparega i desaparega a causa de les modes institucionals o culturals, o córrega el perill de convertir-se en mer espectacle mercantil, homogeneïtzat culturalment pels mitjans de comunicació.  
Aquesta festa posseeix normes explícites, plasmades en la tradició oral i escrita, amb les quals es regeix l'organització interna de la festivitat. La Nit dels Fatxos ha perdurat a diversos canvis polítics i culturals en la població, persistint els seus rituals i la seua tradició, a causa de les seues normes internes que mantenen viva la tradició. Per exemple, les pautes i ritme tradicionals que durant el dia proporciona aquesta festa, en què de vesprada preparen els fatxos, al vespre es reuneixen a la plaça Major i roden fatxos fins a l'hora de sopar la nit de Nadal. Valorem que aquesta festivitat té un caràcter únic dins de la població colivenca, l'opinió i decisió del poble d'Onil és favorable a la perduració d'aquesta cerimònia, ja que té una continuïtat no vista en altres poblacions amb festivitats semblants.  
Els impactes sensorials durant la celebració no són només visuals, sinó olfactius i tàctils; la lluminositat de la plaça en rodar fatxos cremant, l'olor d'espart cremat i la sensació tàctil de fer molinets amb el fatxo són una experiència multisensorial única. A més de ser una manifestació que transmet les seues experiències i sabers de generació en generació a través de les institucions primàries de socialització com és la família (els avis ensenyen als nets a fer fatxos), o per mitjà d'una organització comunitària tradicional com és el Centre Excursionista Colivenc (que reuneix els veïns dues setmanes abans per a fer el taller de fatxos en la serra d'Onil). Els fatxos es converteixen en objectes tradicionals i simbòlics que són construïts de manera artesanal amb les mans dels colivencs.  
  
9. Documentació associada  
Audiovisual  
S'ha creat un vídeo commemoratiu de la Nit dels Fatxos que narra l'origen de la tradició, entrevista actors socials que interactuen en el procés de creació dels preparatius de la festivitat (com és el president del Centre Excursionista Colivenc o el regidor de Cultura) i ofereix un muntatge d'imatges que reflecteixen l'esperit de la festa.