Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9825, del 10-04-2024 (2024/2715)

RESOLUCIÓ de 20 de febrer de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Gelada, al terme municipal de Benidorm, l'Alfàs del Pi. Expedient 28/4935-YCY.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9825

Data del DOGV
:   10-04-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/2715


Data del document
:   20-02-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 de febrer de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Gelada, al terme municipal de Benidorm, l'Alfàs del Pi. Expedient 28/2123-VWC. [2024/2715]  
  
  
De conformitat amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 28/7884-CPY Terme Municipal de Benidorm, l'Alfàs del Pi.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Gelada.  
Promotor: Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals.  
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Localització: Terme Municipal de Benidorm, l'Alfàs del Pi.  
Expedient: 028 - 2020 - EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 28 d'octubre de 2021, va adoptar el següent:  
Acord  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial ‘Revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Gelada', en els següents termes:  
En data 8 de gener de 2020, ha tingut entrada, en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Gelada.  
Per a la present proposta d'acord, els articles referits a la Llei 5/2014 s'entendran mutatis mutandis als corresponents en l'actual Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
  
A) Documentació Presentada  
La sol·licitud d'inici, remesa per la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals, aporta tota la documentació.  
S'acompanya de documents introductoris, esborrany de la revisió del pla, document inicial estratègic, cartografia i diversos arxius, referits a l'anterior pla de prevenció d'incendis i que ara es revisa.  
  
Des del punt de vista formal, complix amb els continguts de l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP vigent en el moment de la seua presentació). La documentació es presenta en format digital.  
B) Planejament Vigent  
La Resolució de 25 d'abril de 2007, del conseller de Territori i Habitatge, va aprovar el Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Gelada, amb una vigència de 10 anys. Segons establix l'article tres d'esta resolució ‘Les disposicions contingudes en el Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Gelada no tenen caràcter normatiu, i són subsidiàries en la seua aplicació tant del marc legislatiu propi del parc, en concret el Pla d'ordenació dels recursos naturals aprovat segons Decret 58/2005, d'11 de març, del Consell de la Generalitat (DOGV 4967 de data 16.03.2005), així com de la normativa general de prevenció d'incendis forestals'  
  
  
Quant a la normativa sectorial forestal o d'incendis forestals, conforme a la divisió del terreny forestal de la Comunitat Valenciana establida en el Pla d'acció territorial forestal, forma part de la Demarcació Forestal d'Altea, el pla de prevenció d'incendis forestals de la qual, a escala de demarcació, va ser aprovat mitjançant Resolució de 2 de juliol de 2013, del conseller de Governació i Justícia.  
A l'efecte del que s'establix en l'article 48 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests, el present pla de la demarcació d'Altea, junt amb el que s'establix en la planificació general d'extinció d'incendis forestals en el seu àmbit territorial, tindrà la consideració de pla de defensa. El pla de prevenció d'incendis forestals de demarcació té una vigència de 15 anys comptats des de l'aprovació (2013), sotmés a revisions ordinàries cada 5 anys.  
Els municipis que formen part del parc natural en l'àrea terrestre són l'Alfàs del Pi i Benidorm, els quals no compten amb un pla local de prevenció d'incendis forestals establit en l'article 55.3 de la Llei forestal de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa, posteriorment a l'aprovació, si és el cas, els plans locals hauran de desplegar i/o complementar el Pla de prevenció d'incendis forestals d'este.  
C) Objecte de la revisió  
Com assenyala la pàgina 4/74 del document inicial estratègic, ‘és per esta necessitat, i per la caducitat del Y.Q.Y.D. de 2007, el motiu pel qual es fa la present revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals (d'ara en avant, I.W.C.G.).  
La revisió té com a objectiu actualitzar les actuacions que engloba el PPIF, i per a fer-ho se n'ha analitzat el grau de compliment, i el resultat es recull en la revisió del PPIF (en el seu annex 1), a partir del qual s'han descartat algunes de les actuacions, bé per estar ja executades o bé per haver-se considerat innecessàries o inviables al llarg de la vigència del pla.'  
L'esborrany del Pla de prevenció fa una anàlisi de risc d'incendis i presenta un document de zonificació.  
A fi d'obtindre una adequada representació del parc i el seu àmbit d'influència, i per a adequar les actuacions de prevenció de causes i infraestructures al territori, s'ha fet una divisió del parc natural, agrupant les zones amb característiques comunes, utilitzant criteris fisiogràfics, de vegetació, d'usos i, fonamentalment, agrupant problemàtiques d'incendi.  
En esta zonificació de l'espai natural, tant des del punt de vista de la iniciació del foc com de l'extinció, ha tingut un paper important tant la pressió urbanística a la qual està sotmesa el límit del parc com l'alta afluència dels visitants que recorren l'espai natural.  
  
S'ha considerat com a interfície urbana forestal tot el límit de la serra, i s'ha considerat una distància de 150 metres cap a l'interior del parc, ja que és la zona on es concentraran els residents i és dins d'esta distància on s'han produït la majoria d'incendis, especialment aquells relacionats amb jocs amb foc dels visitants i els intencionats.  
  
Cal indicar que esta zonificació tampoc s'ha sotmés a una anàlisi d'alternatives, no obstant això, els criteris adoptats sí que estan motivats en la pàgina 3/9, així com la quantificació de la superfície que engloba cada una de les 9 unitats homogènies en què s'ha dividit.  
  
Segons s'expressa en la pàgina 4 del DIE, des d'un punt de vista material, el document presentat pretén compilar en un document les actuacions, la legislació, els projectes i les infraestructures, tant existents com proposades, definint les seues característiques bàsiques, així com una planificació temporal per a l'execució i una estimació econòmica.  
És important destacar que les infraestructures que preveu la present revisió són les establides pel Pla de prevenció d'incendis de la demarcació d'Altea, exceptuant les actuacions relatives a l'execució de faixes perimetrals en entorns de zones urbanitzades per a, d'esta manera, donar seguretat a totes eixes infraestructures davant un eventual incendi forestal.  
En este punt cal indicar que, en cas d'haver-hi infraestructures diferents i ja executades en compliment del PPIF aprovat en 2007, estes es recullen i es modificaran en el Pla de demarcació.  
Segons s'explica en el document inicial estratègic, el Pla de prevenció definix actuacions tant relatives a la prevenció de causes d'incendi com d'execució d'infraestructures de prevenció.  
Definix també els organismes promotors i implicats en cada actuació, així com una previsió temporal per a l'execució d'estes i una estimació econòmica.  
Les actuacions previstes per a infraestructures estan, si és el cas, adaptades al que s'establix en el Pla de prevenció d'incendis de la demarcació d'Altea, en la qual es troba el parc natural.  
La superfície d'actuació que abasta l'actual Pla de prevenció d'incendis forestals es correspon amb l'àmbit del PORN del parc natural, a més de tota aquella zona, forestal, agrícola i urbanitzada, que presenta implicacions des del punt de vista de la prevenció d'incendis, amb l'àmbit de l'espai protegit. Per tant, la superfície que abasta el present pla és de 1.114 hectàrees, i afecta els termes municipals de l'Alfàs del Pi i Benidorm (pàgina 5/16 del DIE).  
  
Com indica la pàgina 6/16 del DIE, s'han considerat dos alternatives per a la revisió del PPIF del PN.  
D'una banda, l'alternativa 0, que consistiria a mantindre el contingut exacte de les actuacions establides en el PPIF aprovat en 2007 i que comprenia 77 actuacions (6 en un pla general, 46 en el Pla de prevenció de causes i 25 en el Pla d'infraestructures), i l'alternativa 1, finalment seleccionada, que consistix a realitzar una revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del PN de la Serra Gelada.  
  
Esta alternativa seleccionada s'estructura en:  
- un Pla de prevenció de causes i  
- un Pla d'infraestructures.  
Comprén 27 actuacions (15 en el Pla de prevenció de causes i 12 en el Pla d'infraestructures), i un apartat de seguiment i control de l'execució de les actuacions.  
Per la informació aportada en la pàgina 10/16 del DIE, els principals canvis de l'alternativa 1 seleccionada respecte a l'alternativa 0 són:  
  
En el Pla de prevenció de causes:  
- L'agrupació de les actuacions relatives a jornades i difusió mitjançant fullets i la inclusió de la difusió multimèdia (actuacions 2.1 i 2.2).  
  
- L'agrupació de les actuacions per a la construcció de cremadors (actuació 3.2), i de l'ús d'alternatives diferents del foc per a l'eliminació de restes (actuació 3.3), sense especificar únicament la creació de línies d'ajuda.  
- La inclusió de l'elaboració d'un pla d'evacuació, en el Pla d'infraestructures (actuació 7.1 del Pla d'infraestructures)  
- L'agrupació i implementació de les actuacions relatives a vigilància i detecció d'incendis, mitjançant la referència al Pla de vigilància preventiva de la CV (actuació 6.1) i la inclusió d'ajudes al voluntariat en prevenció d'incendis forestals (actuació 6.2).  
- La inclusió de les actuacions d'actualització de la zonificació del risc d'incendis i modificació de la normativa sectorial del PN per a facilitar l'execució de les infraestructures de prevenció (actuacions 7.1 i 8.1).  
- I l'exclusió de les actuacions relatives a:  
 incloure les normes de prevenció d'incendis en la normativa sectorial del PN, i en la normativa municipal.  
 l'eliminació de punts d'abocament no controlats, que realitzen els ajuntaments, i el tancament d'accessos a dos pedreres abandonades, que ja es troben tancades.  
 la redacció d'un pla rector d'ús recreatiu del PN.  
 la definició de les condicions dels hidrants per a les ordes d'ajudes.  
 l'elaboració d'un pla de recollida selectiva de restes vegetals.  
 el foment del soterrament i condicionament de les línies elèctriques.  
En el Pla d'infraestructures:  
- L'exclusió de les actuacions relatives a incloure les normes de prevenció d'incendis en la normativa sectorial del PN, comunicar als urbanitzadors les condicions de prevenció d'incendis i la menció específica a subvencions per a l'execució d'infraestructures en terrenys no gestionats per la Generalitat.  
- La inclusió de l'elaboració d'un estudi sobre els punts estratègics de gestió de la vegetació per a la prevenció d'incendis forestals (actuació 1.1).  
- L'execució d'actuacions silvícoles de millora de les formacions forestals en zones definides pel parc natural (actuació 2.3).  
- L'agrupació de les actuacions relatives a cada tipus d'infraestructura (àrees tallafocs, xarxa viària i xarxa hídrica), així com les relatives a l'adequació d'àrees recreatives, en una única actuació per a cada tipus d'infraestructura, que inclou tant l'execució com la redacció dels projectes (actuacions 2.1 i 2.2, 3.1, 4.1, 4.2 i 6.1).  
Referent a les infraestructures, es modifica el contingut de les actuacions respecte al PPIF de 2007, que preveia més actuacions de les que s'inclouen en el Pla de prevenció d'incendis de la demarcació d'Altea. Únicament s'inclouen en esta revisió les que establix este pla de demarcació.  
- L'agrupació en una única actuació de les actuacions destinades al manteniment i la recuperació de cultius (actuació 5.1) i a l'aprofitament de llenyes (actuació 5.2) i a l'aprofitament ramader (actuació 5.3).  
  
A més, com s'ha comentat anteriorment, s'introduïx un apartat relatiu a la coordinació i el seguiment de les actuacions, en el qual queda també inclosa la possibilitat de celebrar reunions de prevenció d'incendis amb el parc natural (anterior actuació D del Pla general del PPIF)  
  
Justificació de la revisió.  
Com s'ha indicat anteriorment, el termini previst per a la vigència de l'actual Pla de prevenció d'incendis forestals (PPIF) del Parc Natural de la Serra Gelada ha conclòs (10 anys), i és necessària la revisió de manera que es continue amb el treball de prevenció establint quines actuacions del vigent pla es prorroguen i actualitzen i quines es descarten, així com la introducció d'altres de noves en funció de la necessitat o interés.  
Això s'ha efectuat després de dur a terme una anàlisi del nivell de compliment del vigent pla, les modificacions del qual s'han reflectit en l'apartat anterior.  
És important destacar que, com indica l'esborrany del pla presentat (pàgina 6/74), el grau general de compliment del PPIF del Parc Natural de la Serra Gelada és del 27 %.  
S'observa que, en general, en les diferents estimacions que es fan en el present informe (per tipus d'actuació i agents implicats), el grau de compliment assolit té valors inferiors al 30 %.  
  
Les actuacions relatives a execució d'infraestructures de prevenció d'incendis, que es complixen en un 50 % del que es preveu.  
El grau de compliment assolit pel Pla de prevenció de causes del PPIF del parc natural és BAIX, el seu nivell d'execució és del 32 %.  
  
No obstant això, el promotor de la revisió destaca el nivell de compliment assolit pel programa de ‘Vigilància i detecció', que és del 50 %, així com del programa de ‘Regulació de l'activitat agrícola', que es complix en un 51 % del que es preveu, i el d'eliminació de punts d'abocament no controlats', que arriba al 50 % de compliment.  
  
El grau de compliment assolit pel Pla d'infraestructures del PPIF del parc natural és BAIX, el seu nivell d'execució és del 18 %.  
  
La documentació presentada també fa un estudi de la causalitat, freqüència i temporalitat dels incendis al parc natural, en el qual conclou que, en la zona d'estudi, la superfície afectada per incendis entre 2008 i 2017 ha augmentat en un 35 % respecte a la sèrie anterior. No obstant això, la tendència és a la disminució del nombre d'incendis ocorreguts en la zona d'estudi al llarg del període 2008-2017.  
  
La causa més freqüent és la intencionalitat i la major incidència es dona en el mes de març, amb la franja horària en les primeres hores de la vesprada.  
En l'àmbit del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Gelada no s'ha produït cap gran incendi en els últims 10 anys, considerant com a tal aquells episodis de foc que han consumit més de 500 hectàrees de terreny forestal.  
  
En la fase de revisió del pla s'han efectuat consultes i s'han rebut aportacions de diferents organismes als quals s'ha consultat.  
  
També s'hi ha personat com a interessat el Consorci d'Aigües de la Marina Baixa.  
D) Document Inicial Estratègic Presentat  
Seguint l'article 50 de la llavors vigent Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, el document inicial estratègic presentat consta de:  
1 Objectius del pla i problemàtica existent.  
2 Àmbit territorial i abast del pla i contingut de les alternatives  
  
3 Desenvolupament previsible del pla.  
4 Diagnòstic ambiental i territorial anterior al pla.  
5 Efectes previstos sobre el medi ambient, el territori i el canvi climàtic.  
6 Selecció de les alternatives previstes.  
7 Incardinació amb l'estratègia territorial valenciana i incidència en altres instruments de planificació.  
8 Procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
9 Mesures preventives o atenuants d'efectes negatius sobre el medi ambient i territori.  
10 Mesures previstes per al seguiment ambiental del pla.  
L'alternativa és única, és a dir, continuar amb el pla anterior i adaptar-lo al Pla de prevenció d'incendis de la demarcació forestal ja aprovat.  
Hem d'esmentar que en l'elecció de l'única alternativa proposada i, per tant, seleccionada en l'esborrany de pla, no s'ha justificat per què esta alternativa, a diferència de l'anterior (la caducada), sí que podrà executar-se, si bé, en este sentit, s'establix un seguiment de l'execució de les actuacions (pàgina 25/74 de l'esborrany del pla), i s'adjunten en l'annex 3 fitxes particularitzades per a cada una de les actuacions del Pla de prevenció de causes i del Pla d'infraestructures en què s'indica el tipus d'actuació, la quantitat prevista, la unitat de mesurament i l'indicador i la valoració econòmica. Organisme promotor, organismes implicats i descripció de cada actuació.  
  
Actuacions de difusió/conscienciació en matèria de prevenció de causes i, com s'ha indicat anteriorment, excepte maneig de la vegetació a base de tractaments forestals (clarianes/aclarides/desbrossaments) amb especial incidència en les zones periurbanes, no es concreta amb claredat les actuacions materials que es pretenen dur a terme.  
E) Consultes Fetes  
1. Per part de l'òrgan promotor:  
La pàgina 3/16 de l'annex-1 presentat indica que durant la fase anàlisi del grau d'avanç del pla de prevenció es van realitzar consultes a diferents organismes públics (DT Alacant, DG Medi Natural, Aj. de Benidorm, Aj. de l'Alfàs del Pi, Diputació d'Alacant, Red Eléctrica) i privats (Iberdrola).  
El 10.05.2018 es va remetre al parc natural un esborrany de la revisió del pla, en què constava l'informe favorable de resposta de 02.08.2019.  
2. Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta en les següents administracions afectades:  
  
Consulta Informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
07.05.2020 22.07.2021  
02.07.2021 SubDG Ordenació del Territori i Paisatge:  
Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge  
+ Servici de Gestió Territorial (PATRICOVA)  
23.04.2020 11.02.2021  
30.06.2020 Subdirecció General de Medi Natural.  
Servici d'Ordenació i Gestió Forestal,  
Gestió d'Espais Protegits i  
Vida Silvestre  
23.04.2020 02.10.2020 D.G. Cultura i Patrimoni  
23.04.2020 01.06.2021 Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a Emergències - Servici de Planificació  
07.05.2020 - Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
23.04.2020 - Ecologistes en Acció  
23.04.2020 - Ajuntaments de Benidorm i l'Alfàs del Pi  
23.04.2020 27.05.2020 Diputació d'Alacant  
23.04.2020 - Red Eléctrica i Iberdrola  
 23.11.2020 Consorci de la Marina Baixa (personat com a interessat)  
  
  
Nota: Els informes rebuts es poden consultar en la pàgina web https://agroambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica una vegada s'emeta este IATE.  
  
De les consultes efectuades a les administracions públiques afectades a les quals es referixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP, indiquem els aspectes següents.  
- Infraestructura verda i paisatge  
L'informe de 22.07.2021 del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge indica que:  
Formen part de la infraestructura verda de la Comunitat Valenciana els espais que integren la Xarxa Natura 2000 a la Comunitat Valenciana, seleccionats o declarats de conformitat amb el que s'establix en la legislació de l'Estat sobre el patrimoni natural i la biodiversitat (article 5.2.a de la LOTUP i directriu 38 de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, ETCV). El Parc Natural de la Serra Gelada forma part de la Xarxa Natura 2000 com a LIC (lloc d'importància comunitària) i ZEPA (zona d'especial protecció per a les aus), per la qual cosa està inclòs en la infraestructura verda de la Comunitat Valenciana.  
  
El parc es troba en l'àmbit del paisatge de rellevància regional PRR 26, serra Gelada, i és part de la infraestructura verda a escala regional d'acord amb l'article 5 de la LOTUP.'  
Afig el condicionat següent:  
‘s'haurà de fer constar com a condició en les fitxes de l'annex 2, sobre els programes d'actuació, del pla d'infraestructures, que per al desenvolupament dels projectes que s'hi indiquen, l'objecte dels quals siga l'execució d'elements que incidisquen sobre la infraestructura verda i el paisatge, cada projecte haurà de contindre el corresponent instrument del paisatge, en este cas, estudi d'integració paisatgística en:  
- actuacions en àrees tallafocs,  
- en faixes perimetrals de zones urbanitzades,  
- en pistes forestals,  
- en àrees d'esbarjo d'ús públic,  
- afavorir el manteniment de cultius,  
- construcció de depòsits d'aigua.  
Tot això d'acord amb el que establix l'article 6.3 de la LOTUP esmentat anteriorment, així com l'article 6.4.b d'esta llei, que establix que els estudis d'integració paisatgística valoren els efectes sobre el caràcter i la percepció del paisatge dels projectes i les actuacions amb incidència en el paisatge, amb mesures per a evitar o mitigar els possibles efectes negatius.'  
  
PATRICOVA  
L'informe de 02.07.2021 assenyala que:  
Des del punt de vista de la vulnerabilitat, quant a les actuacions previstes en el Pla de prevenció d'incendis forestals al Parc Natural de la Serra Gelada, l'estudi proposa una sèrie d'alternatives i actuacions, les quals, en principi, són compatibles amb la normativa. Però la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals fa una descripció genèrica, mitjançant fitxes, de les actuacions que cal dur a terme durant la vigència d'este pla. Com que no es localitzen les actuacions concretes, particularment les referides en el Pla d'infraestructures, amb dos alternatives d'actuació, no és possible identificar les afeccions per inundabilitat. Igualment, esta revisió no fa referència a les afeccions de les cartografies del PATRICOVA i SNCZI, les quals haurien de ser tingudes en consideració en les diferents actuacions que es pretén desenvolupar amb la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Gelada.  
Fa les següents consideracions:  
1. El Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Gelada no està afectat per perillositat d'inundació. No obstant això, hauran de ser concretades, en els projectes que es desenvolupen, les actuacions que comporten l'alteració de la rasant i les afectacions, així com, si és el cas, les mesures que es prevegen per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el PPIF serà compatible amb la normativa del PATRICOVA, sempre que incorpore en les actuacions que es projecten les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21.  
2. Les actuacions previstes en el PPIF, si s'executen de manera que siguen compatibles amb la infraestructura verda i de reduït impacte, no es preveu que generen un increment significatiu del risc d'inundació.  
  
3. El criteri que, en matèria de risc d'inundació, han de ser considerats en el PPIF afectat per perillositat d'inundació, és que els projectes d'execució derivats d'este hauran de complir les condicions establides en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA.  
  
Finalment, conclou que es troba afectat per perillositat d'inundació i es considera compatible, segons les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.  
Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a Emergències - Servici de Planificació  
L'informe de l'Agència d'01.06.2020 indica que l'actualització del pla de prevenció d'incendis del parc natural millora la protecció humana i ambiental davant el risc d'incendis forestal. No obstant això, assenyala tres aspectes que hauran de ser revisats i corregits en la documentació presentada per l'òrgan promotor:  
- S'han de corregir/adaptar les referències legals i organitzatives que figuren en la documentació rebuda.  
- S'ha de tindre en compte que l'elaboració dels plans d'autoprotecció davant el risc d'incendi forestal és responsabilitat de la persona, física o jurídica, titular de les instal·lacions   
- S'haurà d'atindre a la legalitat establida en el Reial decret 893/2013, de 15 de novembre, pel qual s'aprova la directriu bàsica de planificació de protecció civil d'emergència per incendis forestals, així com en l'última versió del Pla especial davant el risc d'incendis forestals.  
Vegetació o formacions d'interés  
L'informe de 30.06.2020 del Servici de Vida Silvestre indica que no hi ha res a informar.  
Gestió d'espais naturals protegits  
L'11.02.2021, adjunta mitjançant nota interna l'informe de 02.08.2019 favorable amb l'únic incís en el qual assenyala que la Junta Rectora del Parc Natural de la Serra Gelada ha de ser sentida en l'aprovació, modificació i revisió dels instruments d'ordenació del parc natural.  
Cultura i Patrimoni  
L'informe de 02.10.2020 informa favorablement els efectes patrimonials previstos en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, proposta de revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Gelada, amb la recomanació que s'hi incorpore un catàleg (utilitzant el Catàleg de béns i espais protegits) en el qual estiguen inclosos els béns d'interés cultural i els béns de rellevància local, els seus entorns i els elements de protecció detallada i la resta d'elements catalogats de l'àmbit d'actuació dels termes de Benidorm i l'Alfás del Pi.  
  
Consorci Marina Baixa  
El Consorci d'Aigües de la Marina Baixa, com a entitat jurídica pública local, es persona com a interessat en l'expedient i presenta unes al·legacions/consideracions de 23.11.2020 que desitja que siguen tingudes en compte i que, en definitiva, consideren que ‘la capacitat d'aigua embassada en els depòsits / les basses amb què en l'actualitat compta el Parc Natural de Serra Gelada és insuficient davant una situació d'emergència'.  
Indica que ‘construir una bassa per a emmagatzemar l'aigua de la mateixa dessaladora/depuradora seria una activitat compatible amb l'àrea d'ús especial, sempre que no ens n'isquem de l'àrea de l'EDAR. No obstant això, per ser absolutament necessari ocupar terrenys del PORN fora de l'àrea d'ús especial, i d'acord amb l'article 84 esmentat anteriorment, la llei requerix dur a terme els estudis per a l'obtenció d'una declaració d'impacte ambiental, pel fet que la bassa és part del sistema de dessalació/depuració i és vital per a la prevenció d'incendis forestals', per la qual cosa suggerix la construcció d'una bassa de reg d'uns 50.000 m³ i que també seria utilitzada pels mitjans d'extinció en cas d'extrema urgència.  
Esta proposta estaria relacionada amb les actuacions 4.1 i 4.2 sobre actuacions i adequació de punts d'aigua en terrenys no gestionats per la Generalitat.  
Diputació d'Alacant  
D'acord amb l'obligació establida en l'article 38 del PORN de la Serra Gelada, quant al fet que els tractaments sobre la vegetació han de ser de tipus selectiu, l'informe presentat per la Diputació fa una sèrie de determinacions tècniques basant-se en un control de l'espessor de la vegetació, en funció de tipus de formació o estructura vegetal que ens trobem, distingint el tipus d'actuació forestal que cal realitzar per al compliment d'eixe criteri de selectivitat.  
L'article 38 del PORN indica que:  
«les actuacions de prevenció d'incendis només podran executar-se de manera compatible amb la conservació de la vegetació, el paisatge i la fauna, per la qual cosa es prohibix, en l'àmbit de la present normativa, l'execució de tallafocs que incorporen faixes decapades, rompudes o esbrossades seguidament. Es consideren potencialment compatibles amb el paisatge i les característiques ecològiques els dissenys basats en un tractament selectiu de la coberta vegetal amb diferents graus de cobertura i espessor. La realització d'esta mena d'àrees haurà d'atindre's al que s'establix per la normativa particular respecte als treballs silvícoles, així com al que determine el Pla de prevenció d'incendis.»  
D'esta manera, l'informe de la Diputació distingix entre els següents tipus de clarianes (tractaments sobre el vol arbori) per a aconseguir una resposta de la vegetació concorde a l'evolució o la maduresa esperada després d'eixe tractament.  
Així mateix, indica que l'única actuació crítica ambientalment pot ser l'execució de noves àrees tallafocs, però no n'hi ha cap prevista, es limita al manteniment de les perimetrals al parc.  
D'altra banda, el parc està totalment envoltat per un medi urbà que oferix molta pressió i el perill d'incendis és molt elevat. En el pla es planteja l'actuació de millora silvícola només en zones vulnerables, sobre pinedes de pi blanc.  
Sobre este tema, es considera aconsellable recollir dins del Pla de prevenció d'incendis una ordenació de la forest arbrada, en què es practique una silvicultura de vigorització i prevenció d'incendis, que reduïsca la vulnerabilitat a l'incendi de la forest arbrada de manera espacial i temporal, però al mateix temps li permeta evolucionar a models menys combustibles i de qualitat paisatgística, de major valor ambiental, en què la naturalesa actuaria per si mateixa una vegada afavorida.  
  
Esta mesura aniria més enllà d'actuar de manera silvícola en les zones vulnerables.  
Per a aconseguir este objectiu, l'informe aconsella com realitzar-lo en el marc de la silvicultura de prevenció d'incendis i vigorització, mitjançant clarianes selectives en pineda i que aconseguix conduir la forest cap a un major valor ambiental i paisatgístic, i al mateix temps la fa més resilient davant dels incendis forestals i el canvi climàtic.  
Així, a través de les clares selectives, a més de la tala d'arbres moribunds i les esporgades, s'alliberen de competència, en funció de la qualitat, els 100-160 pins millors per hectàrea, un nombre basat en els que arribarien a vells. Estos arbres passaran a ser dominants, cosa que garantix el dinamisme i el creixement continu, per ser capaços de dominar els seus competidors i trencar amb això l'estancament i la fossilització de l'arbratge que precedix l'incendi, a més d'aconseguir un control sobre el matollar. Una sola actuació pot ser suficient, després la naturalesa farà el seu treball. L'important és que s'aconseguix una massa que ja per si sola evoluciona a models menys vulnerables a l'incendi, més resistents al canvi climàtic i de major qualitat paisatgística, sense necessitat d'una intervenció contínua.  
A continuació, l'informe exposa els models silvícoles que ha estat executant l'Àrea de Medi Ambient de la Diputació d'Alacant amb un bon resultat, i que, segons la massa forestal en la qual s'aplique, distingix entre:  
Aclarida selectiva  
Clariana alta selectiva  
Clariana mixta selectiva i  
Clarianes baixes en pineda madura  
Per a més comprensió, per a cada tipus de tractament sobre la massa forestal, l'informe de la Diputació adjunta un esquema explicatiu.  
  
  
  
  
  
F) Identificació dels possibles efectes sobre el medi ambient  
La revisió del pla suposa una modificació que s'aprova per una administració pública, l'elaboració i l'aprovació de la qual ve exigida per una disposició legal, i constituïx un marc per a projectes.  
  
La concreció dels possibles projectes en la documentació aportada és escassa i no permet determinar amb precisió si estos es trobaran sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, més enllà de l'expressat a manera de fitxes resum d'actuacions que es preveu realitzar a posteriori i els típics tractaments de la vegetació per a crear o mantindre les ja existents discontinuïtats del ‘combustible (vegetació) forestal'en el que tècnicament es denominen línies de ruptura i disminucions puntuals de la densitat de la vegetació a fi de disminuir la velocitat de propagació d'un eventual incendi.  
No obstant això, és possible que en alguns casos (que no s'han determinat en el pla) es troben sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, com per exemple: la recuperació i el manteniment de cultius proposats podria trobar-se en els supòsits previstos en el Decret 162/1990, Reglament d'impacte ambiental autonòmic, que inclou en el seu annex I transformacions a cultiu de terrenys naturals, seminaturals o incultes amb superfície superior a 25 ha a declaració d'impacte ambiental, i amb superfície superior a 5 ha a estimació d'impacte ambiental, igualment que li fora aplicable l'annex I o II de la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental.  
  
G) Consideracions Jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
H) Valoració ambiental d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP  
De conformitat amb l'article 46.3 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, l'òrgan ambiental determinarà si un pla ha d'estar subjecte a avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, per a això s'hauran de tindre en consideració els criteris de l'annex VIII d'este text refós, o disposició reglamentària aprovada mitjançant Decret del Consell que el modifique.  
  
El PORN de la serra Gelada i la seua zona litoral descriu l'àmbit del parc natural com un exemple singular en el context de les muntanyes litorals del sud de la Comunitat Valenciana. Formada per un impressionant relleu que s'alça abruptament sobre les planes de Benidorm, l'Alfàs del Pi i Altea, la serra dona lloc, en el seu front litoral, a penya-segats de més de 300 m i alberga reductes de vegetació d'un valor excepcional.  
  
A més, la serra compartix diversos endemismes botànics amb el veí penyal d'Ifac.  
En l'àrea continental circumscrita a la serra Gelada i a les àrees emergides dels illots esmentats, l'hàbitat més ben representat són els pasturatges anuals de Thero-Brachypodietea i els matollars termòfils.  
  
No obstant això, i per la seua especial rellevància, mereixen destacar-se els relacionats amb la duna fòssil (dunes amb vegetació esclerofil·la del Cisto-Lavanduletea; matolls halòfils, i dunes litorals amb Juniperus, així com la vegetació de penya-segats amb Limonium endèmics.  
En la zona apareix, a més, com a espècie vegetal prioritària, la Silene hifacensis, sense perjuí d'altres espècies d'interés presents en la zona com Asperula paui subsp. dianensis, Biscutella montana, Teucrium hifacense o Limonium parvibracteatum.  
Quant a la fauna, cal destacar les aus marines, entre elles l'ocell de tempesta (Hydrobates pelagicus), el corb marí emplomallat (Phalacrocorax aristotelis) i la gavina corsa (Larus audouinii), encara que també són rellevants els rapinyaires com el falcó pelegrí (Falco peregrinus).  
1. Per les característiques dels plans i els programes:  
De la documentació presentada no s'aclarix si la revisió del Pla de prevenció d'incendis, en particular, el Pla d'infraestructures, establix el marc per a projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental.  
  
El parc natural forma part de la Xarxa Natura 2000 com a lloc d'importància comunitària (Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa, ES5213021) i zona d'especial protecció d'aus (Illots de Benidorm i Serra Gelada, ES000021).  
Com a espai Xarxa Natura, no conté norma de gestió.  
La zona forestal litoral terrestre del municipi de l'Alfàs del Pi està classificada com a sòl forestal estratègic per complir amb alguna de les característiques establides en l'article 23 del PATFOR, si bé, atés que el Pla de prevenció d'incendis no és un instrument d'ordenació del territori ni urbanístic (article 14 LOTUP), l'informe de l'òrgan forestal no té caràcter preceptiu ni vinculant (article 8 PATFOR).  
Igualment, la demarcació forestal d'Altea disposa d'un pla d'ordenació dels recursos forestals (PORF) aprovat mitjançant resolució de 22 d'octubre de 2018. En este s'establix que l'execució dels projectes i programes per a desenvolupar el PORF incorporaran les accions de prevenció d'incendis establides en el Pla de prevenció d'incendis forestals de la demarcació d'Altea.  
2. Per les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
L'efecte inicial de l'aprovació del Pla de prevenció d'incendis serà establir el marc necessari per al desenvolupament d'una sèrie d'actuacions que han sigut descrites en el Pla de prevenció de causes i en el Pla d'infraestructures.  
Realment només les actuacions d'este últim pla tenen efecte directe sobre el medi natural afectat a través d'actuacions de silvicultura preventiva (actuacions 2.1, 2.2, 2.3) que busquen la modificació de la massa existent a fi de dificultar la propagació dels incendis forestals.  
  
Seguint la literatura tècnica en matèria de prevenció d'incendis (pàgina 14.7 llibre La defensa contra incendios forestales - Fundamentos y experiencias, VELEZ, R. coord. ISBN 52-970-9197-5, citat en l'esborrany de revisió del pla), els principis de la silvicultura preventiva han de ser:  
- L'objectiu de la silvicultura preventiva és modificar l'estructura de la massa forestal per a dificultar la propagació del foc.  
- Este objectiu s'aconseguix mitjançant la diversificació de la massa, establint discontinuïtats en el seu perímetre i al llarg de camins, tàlvegs, cursos d'aigua i divisòries, així com conservant i afavorint l'alternança d'espècies.  
- La diversificació ha de fer-se respectant el paisatge i el caràcter de la zona, així com els hàbitats de vida silvestre que s'hi inclouen.  
En general, de manera molt sintètica dins dels plans de prevenció d'incendis i amb l'objectiu de reduir la velocitat de propagació en cas d'incendi, ja que en l'àrea afectada es modificarà la cobertura vegetal, bé reduint la continuïtat de la vegetació que es poguera cremar, reduint densitats de la massa forestal (reducció de fracció de densitat de recobriment sobre el terreny i/o nombre de peus), modificant la composició florística o vegetal (que implicarà la modificació del ‘model de combustible forestal'existent cap a un altre dels considerats en el projecte i que complisca amb els objectius que es busquen, per a, així mateix, alterar inflamabilitat, combustibilitat, perillositat, etc. de tota l'àrea.  
  
Cal destacar que el ‘model de combustible'característic del parc natural és el model número 4 de la taula de models de combustible de Rothermel (adoptat per ICONA en 1987), que es caracteritza per ser:  
  
«matoll o plantació jove molt densa; de més de 2 metres d'altura; amb branques mortes en el seu interior. Propagació del foc per les copes de les plantes.  
Quantitat de combustible (matèria seca): 25-35 t/ha.»  
Cal indicar que esta caracterització forestal basada en el model de combustible és una de les més desfavorables possibles per a la prevenció i extinció d'incendis, per la qual cosa justifica de ple actuacions immediates de prevenció per a aconseguir dirigir la vegetació cap a models de combustible més favorables i que, en el marc del PORN del parc natural, s'aconseguisquen els objectius que busca el Pla de prevenció.  
No obstant això, en este sentit, la reducció d'espessor (fracció de densitat de recobriment) provocarà l'aparició d'espècies més ‘de llum', o més adaptades a les condicions d'alta lluminositat de l'espai forestal, espècies que, en general, en el medi mediterrani, a causa de la seua composició, solen ser més inflamables/piròfiles, però, no obstant això, eixa obertura de llum provocarà que la separació entre espècies, en cas d'incendi, probablement disminuïsca la intensitat calorífica i l'altura de flama, la combustibilitat, etc., aspectes essencials per a la lluita contra els incendis forestals, per la qual cosa les tasques d'extinció es veuran facilitades.  
Havent d'aconseguir l'equilibri entre les tasques de «ruptura de la continuïtat del combustible» i la conservació del màxim potencial florístic/vegetal al parc natural, aspectes que es troben a faltar per no haver-se fet anàlisi d'alternatives en este sentit i que permeten valorar els efectes sobre la riquesa florística afectada dins dels paràmetres que per a la prevenció d'incendis es requerixen en l'àrea afectada.  
  
En síntesi, consistiria a «sacrificar» l'existència de vegetació en unes zones per a afavorir l'existència del conjunt afectat pel Pla de prevenció d'incendis.  
Per a això, els plans d'execució dins de les denominades actuacions de silvicultura preventiva són els que en concret hauran de modelitzar els efectes esperats després de l'execució dels esmentats projectes de silvicultura preventiva, sobre la base de paràmetres de càlcul que definiran o quantificaran el disseny de les línies de ruptura que fonamentalment són: amplària de la línia de ruptura segons la seua orde (1,2 o 3), altura de flama esperada, segons tipologia de la vegetació del «model de combustible», qualitat del medi forestal en el qual es desenvolupen, fisiografia del medi (pendents i orientacions) i variables meteorològiques (vent dominant) de la unitat territorial considerada, etc.  
  
D'altra banda, és d'esperar, segons les previsions d'eixa mena d'actuacions, que les actuacions d'extinció d'incendis es veuran afavorides, ja que s'espera que la disminució de la intensitat de calor permeta apagar abans un foc utilitzant menys quantitat d'aigua i la disminució en la velocitat de propagació de l'incendi disminuïsca la superfície cremada en igualtat de temps de resposta dels mitjans d'extinció.  
  
Estos efectes, produïts en l'àrea afectada, no es veuen analitzats amb claredat en les alternatives presentades per la revisió del Pla de prevenció. No obstant això, com s'ha dit abans, els projectes de silvicultura redactats en desplegament d'este pla haurien d'analitzar esta situació, si bé, malgrat això, és important reiterar l'objectiu principal que han de buscar les actuacions de prevenció d'incendis i, en concret, de l'execució derivada del Pla d'infraestructures.  
D'altra banda, un altre dels efectes posteriors esperats és el que fa referència a la disminució del temps de resposta en tasques d'extinció.  
La pàgina 24/76 de la memòria del Pla d'infraestructures es referix a la definició de la xarxa hídrica òptima com aquella en què:  
La distància que ha de recórrer un helicòpter perquè siga capaç d'obtindre una cadència de descàrregues de cinc minuts és de 2,5 quilòmetres (BARDAJÍ & MOLINA, 1998)1. Això ens dona una superfície circular de radi 2.500 metres amb centre en el mateix depòsit, a la qual denominarem zona d'influència del depòsit, i que ocupa una superfície de 1.963,5 hectàrees.  
En el pla de ‘Xarxa Hídrica', s'hi han reflectit els dos punts d'aigua que poden emprar els mitjans aeris d'extinció al parc natural. També s'ha reflectit l'àrea d'influència de cada un d'estos, i es pot comprovar que pràcticament la totalitat de l'espai natural està dins d'estes zones.  
  
Menys del 25 % del parc natural queda fora de les àrees d'influència dels depòsits (a més de 2.500 metres), i, principalment, esta zona es correspon amb el vessant sud, que, com s'ha indicat en diverses ocasions, presenta espècies herbàcies i arbustives en baixa densitat (model 2), cosa que reduïx la perillositat d'un possible incendi.  
Finalment, en la pàgina 25/46 de la memòria del Pla d'infraestructures, en este aspecte de la necessitat de punts d'aigua, el Pla de prevenció conclou que no es considera necessari realitzar cap depòsit més en l'àmbit del Parc Natural de la Serra Gelada, ja que es considera prou cobert amb les infraestructures existents.  
No obstant això, si en els projectes que deriven del pla s'aconseguix disminuir la velocitat de propagació dels incendis i s'augmenta el nombre de punts de presa d'aigua, l'efecte immediat serà un augment en l'eficiència de l'extinció amb un efecte positiu en la conservació del parc natural.  
En este sentit, la disminució de temps entre càrrega i descàrrega, el document esmenta la ubicació de depòsits per a la presa d'aigua i descàrrega referits al pla datat el desembre de 2006, amb punts d'aigua privats i públics.  
Cal destacar que en tot el parc natural només hi ha un punt d'aigua per a càrrega aèria d'aigua de titularitat de la Conselleria amb competències en incendis forestals.  
En este aspecte, convindria tindre present l'oferiment de l'al·legació del Consorci d'Aigües de la Marina d'una infraestructura per als regants del Consorci, ja que augmentar els punts de càrrega aèria pot augmentar l'eficàcia d'una hipotètica extinció d'incendis.  
  
En relació amb el que s'indica en este informe, hem d'indicar que, efectivament, el paisatge ha de ser un element que cal considerar en esta mena d'actuacions i uns dels principis en els quals s'ha de basar la silvicultura preventiva.  
El pla de prevenció no incidix en el model territorial vigent.  
Finalment, afegim que l'execució d'este pla de prevenció té incidència sobre actuacions que cal desenvolupar per diferents persones públiques i privades i que requerirà la coordinació amb la resta d'actuacions amb incidència en el medi natural, com per exemple l'execució de qualsevol instrument de gestió forestal dels definits per la Llei forestal valenciana, actuacions de clausura o condicionament d'abocadors o projectes de restauració recuperació ambiental de diferents espais del parc natural, plans de recuperació o conservació de flora i/o fauna en vigor, així com qualsevol tipus d'actuació que tinga com a objectiu el tractament de la vegetació o que, sense tindre'l, com ara condicionament de camins, hidrants, cartells informatius..., puguen suposar un solapament amb actuacions ja previstes en el Pla de prevenció d'incendis i que, com es descriu en les fitxes d'actuacions, tindran implicació sobre altres interessats, públics o privats, en què es requerix una important coordinació.  
  
  
D'esta manera, l'execució de gran part de les actuacions proposades dependrà de persones alienes al promotor del Pla de prevenció.  
  
Tenint en compte les circumstàncies i els criteris descrits abans, s'estima que ens trobem davant d'un dels supòsits de l'article 46.3 del TRLOTUP, i podria aplicar-s'hi l'article 46.3.a o 46.3.c.  
I) Proposta d'acord  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la revisió de Pla de Prevenció d'Incendis Forestals del Parc Natural de la Serra Gelada, l'objecte del qual serà el descrit en la documentació remesa, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, i tenint en compte les consultes i l'anàlisi realitzada es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificat és suficient per a determinar que no presentarà efectes significatius sobre el medi ambient, sempre que abans de l'aprovació definitiva es complisquen els condicionants descrits a continuació, amb la qual cosa correspondrà continuar la tramitació de la modificació de pla conforme a la seua normativa sectorial:  
  
1. Els projectes de desenvolupament de les actuacions previstes en el pla que constituïsquen supòsits d'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb la legislació vigent a la Comunitat Valenciana (estatal o autonòmica) hauran de tramitar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental que corresponga incardinat en el procediment d'aprovació o autorització.  
2. En el Pla de prevenció d'incendis haurà de constar que la Junta Rectora del Parc Natural de la Serra Gelada haurà de ser sentida abans de l'aprovació conforme al que s'indica en l'informe de la direcció del parc natural de 02.08.20948.  
3. En el Pla de prevenció d'incendis haurà de constar que els projectes d'execució derivats del pla hauran de complir les condicions establides en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA.  
4. En compliment de l'article 38 del PORN, per als treballs silvícoles en les zones arbrades que tinguen per finalitat la millora de la massa i del sòl sobre terrenys forestals de titularitat municipal, es valorarà i, si és el cas, prendrà en consideració l'informe subscrit pel cap de la unitat tècnica i director de l'àrea de la Diputació d'Alacant de data electrònica 27.05.2020.  
5. Segons l'Informe de 22 de juliol de 2020, del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge, en les fitxes de l'annex 2 (programa d'actuació / pla d'infraestructures) haurà de constar que per al desenvolupament dels projectes que s'hi indiquen s'haurà d'elaborar un estudi d'integració paisatgística.  
6. S'haurà de valorar i, si és el cas, incorporar el que s'assenyala en l'Informe de 02.10.2020 de la Direcció General de Patrimoni amb la inclusió en la revisió del Pla de prevenció d'un catàleg (utilitzant el Catàleg de béns i espais protegits) en el qual estiguen inclosos els béns d'interés cultural i els béns de rellevància local, els seus entorns i els elements de protecció detallada i la resta d'elements catalogats de l'àmbit d'actuació dels termes de Benidorm i l'Alfàs del Pi.  
  
7. S'haurà de valorar i, si és el cas, incorporar l'oferiment establit pel Consorci d'Aigües de la Marina en la seua proposta firmada de 23.11.2020.  
Segons establix l'article 53.7 del TRLOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i deixarà de tindre els efectes propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha aprovat la revisió del pla en el termini màxim de quatre anys des que es va publicar. En este cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
l'Organ competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es referix l'article 53.2.b del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, d'acord amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica ‘revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Gelada'per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que, contra esta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret es consideren pertinents.  
Vos ho notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
Açò se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 5 de novembre de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 20 de febrer de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.