Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7845, del 05-08-2016 (2016/5697)

RESOLUCIÓ de 6 de juliol de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 52/14-AIA Villena.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7845

Data del DOGV
:   05-08-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/5697


Data del document
:   06-07-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 6 de juliol de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 52/14-AIA Villena. [2016/5697]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 52/14-AIA Villena.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 52/14-AIA.  
Títol: Explotació de recursos de la secció A, denominada Albarizas.  
  
Promotor: Acciona Infraestructures, SA.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2013/1/03.  
Localització: parcel·les 39 i 43 del polígon 78, del terme municipal de Villena (Alacant).  
  
Descripció del projecte  
Primer. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la sol·licitud d'autorització d'una explotació de recursos de la secció A, en el paratge Albarizas, del terme municipal de Villena (Alacant).  
Segon. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada  
Es tracta d'una pedrera de conglomerats calcaris per a aportar materials a l'obra: «Autovia A-33, Cieza-la Font de la Figuera. Tram: A-31'A-35 (La Font de la Figuera)».  
Localització i accessos  
L'explotació es localitzarà en les parcel·les cadastrals 39 i 43 del polígon núm. 78 de la localitat de Villena (Alacant).  
S'accedeix a l'explotació a través d'un camí de terra existent a l'altura del km 121 de la carretera N-344, que uneix les autovies A-31 i A-35, situat a una distància de 7.700 metres del nucli urbà de la localitat de la Font de la Figuera.  
Superfícies i límits  
El límit de l'explotació està definit per dues línies poligonals tancades compostes per 45 vèrtexs, les coordenades UTM ED50 de les quals, referides al fus 30, són les següents:  
  
Punt de referència Coordenades UTM ED50 (fus 30)  
PARCEL·LA 39 X Y  
1 265224 4292391  
2 639638 4292504  
3 105248 4292550  
4 019498 4292500  
5 669706 4292466  
6 196222 4292452  
7 847817 4292431  
8 869348 4292357  
9 332184 4292353  
94 030119 4292328  
65 098155 4292318  
99 240669 4292296  
72 278043 4292269  
08 334902 4292240  
94 639258 4292216  
99 573056 4292192  
02 729372 4292179  
34 306309 4292144  
12 663156 4292158  
39 730318 4292238  
54 203693 4292286  
15 040784 4292372  
67 731152 4292373  
59 733272 4292391  
PARCEL·LA 43 X Y  
1 754233 4292249  
2 687045 4292305  
3 349977 4292266  
4 867449 4292204  
5 915331 4292103  
6 295817 4291963  
7 783189 4291915  
8 234654 4291886  
9 001073 4291876  
83 858800 4291831  
65 036575 4291840  
57 657366 4291889  
06 966549 4291925  
66 054503 4291988  
87 892590 4291997  
09 059305 4292026  
30 014691 4292038  
55 983327 4292068  
64 833082 4292093  
89 478673 4292110  
37 385766 4292122  
68 776400 4292140  
49 529421 4292249  
  
  
La parcel·la 39 té una superfície cadastral de 13,7 hectàrees, de les quals s'explotaran 7,6 ha. En la parcel·la 43 s'explotarà una superfície de 11,6 hectàrees d'un total de 15 ha cadastrals.  
L'àrea no afectada correspondrà a les zones menys aptes i a una franja de seguretat de 5 metres d'amplària mínima respecte a parcel·les i camins contigus. Les terres de recobriment retirades es disposaran a manera de cordons en la franja de seguretat fins que el terreny estiga preparat per a la seua restauració.  
Recursos a explotar  
El recurs mineral a explotar està constituït per conglomerats calcaris del terciari, classificats com a recursos de la secció A, segons la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de Mines, per mitjà de l'extracció a cel obert.  
  
Es calcula que les reserves netes de material a extraure en l'explotació són 990.754 m³. Atés que el ritme d'extracció és de 247.688 m³/any, la vida útil de la pedrera serà de quatre anys, i es desenvoluparà en dues fases. El volum de material a extraure en la fase 1 és de 410.211 m³, i en la fase 2 és de 580.543 m³.  
Basant-se en els estudis geològics realitzats, els conglomerats s'aprofitaran en un 100 per cent, és a dir, no es farà cap separació en la mateixa pedrera i tot el que s'extraga es durà a l'obra.  
Situació actual  
La parcel·la 39 es caracteritza per un ús majoritari agrícola de secà, concretament pel cultiu d'ametlers, comptant a més amb una superfície forestal d'1,68 hectàrees. Aquesta superfície forestal conforma una garriga de Pistacea lentiscus com a espècie dominant i en la qual apareixen, en menor grau, espècies com Rosmarinus officinalis, Ulex parviflorus, Asparagus acutifolius, Coronilla juncea, Daphne gnidium i Ficus carica, entre altres. La superfície forestal de la parcel·la 39 no es veurà afectada per l'explotació.  
La parcel·la 43 està dedicada a l'aprofitament de pastos en 0,53 ha i al cultiu d'ametlers en 14,53 ha.  
Visitada la zona, es comprova que les dues parcel·les conformen dues llomes de reduïdes dimensions situades en el mateix vessant d'una xicoteta serra i separades entre si per un tàlveg. La zona sud-est de les parcel·les correspon aproximadament amb la divisòria d'aigües de la serra, de manera que està a cota més elevada que la zona nord-oest. ambdues parcel·les es troben abancalades i dedicades al cultiu de l'ametler, amb una xicoteta superfície d'ús forestal.  
Mètode d'explotació  
El sistema d'explotació a emprar serà el d'extracció a cel obert per mitjà d'un banc de treball d'altura màxima d'11 metres, i amb una inclinació de talús màxima de 30 graus respecte a l'horitzontal.  
Durant les labors d'extracció es realitzaran les rampes i vials necessaris per a accedir a la zona de l'explotació. El ferm d'aquests camins es condicionarà amb els materials existents en la pedrera.  
El material arrancat s'amuntonarà en una zona dins de l'explotació i des d'allí es carregarà, sense més tractament, sobre camions que el transportaran fins a l'obra de l'autovia A-33.  
Quan el material no siga de bona qualitat, s'apartarà a zones de la pedrera on no entorpisca el bon funcionament d'aquesta, per al seu ús posterior en les labors de restauració.  
Les labors prèvies a l'extracció consistiran en l'abalisament de la zona autoritzada, el condicionament del camí d'accés i la neteja del terreny per mitjà de desbrossament, tala i arrancada de la vegetació existent i eliminació dels residus generats perquè no constituïsquen un risc d'incendi.  
A continuació, en la primera fase es retirarà la terra vegetal i de recobriment. Aquesta s'arreplegarà en cordons d'altura inferior a dos metres en la zona de seguretat, al voltant de la superfície a explotar, per al seu ús en la restauració.  
L'extracció de material començarà en la part més elevada de la parcel·la, avançant en sentit descendent de manera que, en cada moment, només hi haja un banc obert d'explotació.  
En cap cas les labors d'extracció descendiran per sota de la cota que permeta el desaigüe natural, per a evitar problemes d'estanquitat. En aquest sentit, a mesura que avance l'activitat minera, es dotarà a la base de les plataformes d'un pendent de l'1 o 2 per cent, de manera que permeta el drenatge laminar de les aigües des de qualsevol punt cap a la zona de desaigüe situada al nord-nord-est.  
Sistema de drenatge  
Per a evitar en la mesura que es puga els processos d'erosió causats per l'escolament superficial es projecta realitzar un sistema de drenatge de les aigües superficials que inclourà:  
 Cunetes perimetrals. S'ubicaran en els límits sud i est de l'explotació i es dotaran longitudinalment amb el pendent propi del terreny. S'establirà, així mateix, un xicotet cavalló aigües avall de la cuneta perimetral, que servisca de barrera addicional en moments puntuals en què la intensitat de les pluges puga sobrepassar la capacitat de desaigüe de la cuneta projectada.  
 Obres de control de sediments: dissipadors d'energia i basses de decantació.  
Planificació de l'explotació  
L'explotació i restauració es durà a terme en tres fases:  
Fase 1  
La fase 1 s'iniciarà amb:  
- L'abalisat de l'àrea d'autorització en la parcel·la 39;  
- la construcció del camí d'accés fins al front d'explotació, i  
- el desbrossament i retirada i recollida de terra de recobriment en cordons de dos metres d'altura en els límits de l'explotació.  
A continuació s'iniciarà l'extracció de materials en la zona més elevada, que correspon al sud-est de la parcel·la, des de la cota 705.  
Les labors d'extracció avançaran de sud a nord, i finalitzaran en la cota 674 en el límit nord-oest de la parcel·la. Al mateix temps, en les zones ja explotades en les quals siga possible, s'estendrà la terra vegetal arreplegada.  
 Fase 2  
Finalitzada l'extracció de la parcel·la 39, en la fase 2 s'iniciarà l'explotació de la parcel·la 43, per a la qual cosa es realitzaran les mateixes labors prèvies que en l'altra parcel·la (abalisat, desbrossament, etc.). Les labors d'extracció avançaran de sud a nord, des de la cota 698 fins a la 672 en el límit nord-oest.  
En aquesta fase les labors d'extracció es desenvoluparan de forma simultània amb la finalització de la restauració de la parcel·la 39. Igualment s'iniciarà l'estesa de la terra vegetal arreplegada en les zones en què siga possible.  
 Fase 3  
Finalitzada l'extracció en la parcel·la 43, en aquesta fase es conclourà la restauració dels terrenys afectats.  
Finalment es repararan els desperfectes que s'hagen pogut produir en els accessos, a fi de permetre les labors de vigilància i control de la restauració.  
Calendari d'execució  
D'acord amb la documentació aportada, el desenvolupament de les fases esmentades es prolongarà al llarg de quatre anys i mig:  
 La primera fase comprendrà els 26 primers mesos;  
 la segona fase s'iniciarà en el mes 23 i s'estendrà fins al mes 48, i  
  
 la tercera fase s'iniciarà en el mes 49 i finalitzarà en el mes 54.  
Maquinària  
Per a la realització de les labors indicades, l'explotació comptarà amb la maquinària següent:  
 Tres pales retroexcavadores de cadenes, per a l'arrancada dels materials.  
 Dues pales carregadores frontals de pneumàtics, per a la càrrega del material en els camions.  
 Un buldòzer per a l'arrancada del recobriment i ripatge de les zones més dures.  
 Dos camions de 15 m³ per al transport del material fins a l'obra.  
  
 Un camió cisterna per al reg.  
Sistema de reg de pistes i plataformes  
Per al reg periòdic dels camins interns i plataformes de treball de l'explotació s'utilitzarà un camió cisterna.  
La freqüència de reg s'ajustarà a la meteorologia, augmentant el nombre de regs en els períodes secs, de manera que es mantinga el ferm en un estat d'humitat suficient per a evitar l'alçament de pols.  
  
Instal·lacions  
Per a cobrir les necessitats sanitàries s'habilitaran casetes de WC químics amb dipòsit de 250 litres de capacitat.  
Pla de restauració  
El pla de restauració proposa una topografia final de les parcel·les semblant a l'original, amb dues llomes separades per un tàlveg, encara que reduint l'altura de les llomes originals. A més, s'eliminaran la majoria dels bancals, deixant un pendent mitjà suau, amb algun bancal intermedi. La zona tocant a terreny forestal tindrà un pendent final més acusada.  
Simultàniament a les operacions d'explotació es desenvoluparan les labors de restauració, que inclouen:  
1. Condicionament de la superfície del terreny  
 Restitució del substrat edàfic estenent una capa de terra de cobertora de 0,30 metres de grossària. Aquesta terra serà la que es va retirar a l'inici de l'explotació i va ser arreplegada i mantinguda. En el cas de necessitar més terra vegetal, es portarà de l'obra de construcció de l'autovia A-33, Cieza-la Font de la Figuera. Tram A-31'A-35 (la Font de la Figuera).  
 Esmenes edàfiques  
Es realitzaran en cas necessari per a millorar les propietats fisicoquímiques de la terra aportada.  
 Treball del terreny previ a la sembra i plantació.  
2. Restauració de la coberta vegetal  
S'utilitzarà ségol, amb una dosi de sembra de 100 kg/ha. La sembra es realitzarà al novembre, per mitjà de sembradora, en línies separades 18-20 cm.  
Pla d'abandó  
Quan concloga l'explotació es realitzaran les operacions següents:  
  
 Desmantellament de serveis i instal·lacions.  
Es desmuntaran i retiraran els serveis higiènics mòbils, casetes prefabricades, etc., i també l'abalisat i qualsevol senyal present al llarg de tot l'àrea d'afecció.  
Les substàncies o materials que tinguen la consideració de residus hauran de ser rigorosament controlats i retirats, i s'entregaran a gestors autoritzats.  
 Condicionament d'accessos  
Es repararan els desperfectes que el trànsit de maquinària pesada puga haver ocasionat. La traça dels vials interiors de l'explotació que hagen d'eliminar-se s'escarificarà i posteriorment s'aportaran terres, enriquides amb el material orgànic necessari, després de la qual cosa se sembrarà el cereal tal com s'ha especificat en apartats anteriors. Les rampes que siguen necessàries per al manteniment de la restauració es deixaran en ús.  
Pla de gestió de residus  
 Residus miners  
Com a tals no es generen residus miners en la present activitat, ja que l'aprofitament del jaciment és integral.  
D'altra banda, la terra vegetal retirada del recobriment s'arreplegarà temporalment fins a la seua extensió sobre les superfícies finals en la restauració. Per tant, no es crearan enderrocs permanents en cap cas.  
  
 Residus vegetals de la tala  
Els residus vegetals produïts en la tala i arrancada es gestionaran per l'empresa promotora, que els retiraran de la pedrera perquè no constituïsquen un risc d'incendi.  
 Residus sòlids urbans  
Els residus sòlids urbans s'arreplegaran en contenidors estancs i es traslladaran periòdicament a abocador autoritzat.  
 Aigües residuals  
No es produiran aigües residuals ja que per a cobrir les necessitats sanitàries s'habilitaran casetes de WC químics, que seran gestionats per empresa especialitzada.  
Afecció paisatgística  
El projecte inclou un estudi d'integració paisatgística, tal com estableix el reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, per a valorar la incidència de la instal·lació projectada. L'esmentat estudi d'integració paisatgística va ser informat favorablement, amb condicions, pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge d'aquesta Conselleria.  
Tramitació administrativa  
L'expedient s'inicia el 7 d'abril de 2014, amb la remissió, pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant de la documentació tècnica i resultat del tràmit d'informació pública per a iniciar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental del projecte d'explotació de recursos de la secció A, denominada Albarizas, en el terme municipal de Villena (Alacant) promogut per Acciona Infraestructuras, SA.  
  
Amb data 6 de novembre de 2014, se sol·licita certificat de compatibilitat urbanística a l'Ajuntament de Villena.  
El 18 de desembre de 2014, es realitza un requeriment de documentació al Servei Territorial d'Energia d'Alacant.  
El 29 de desembre de 2014, l'Ajuntament de Villena remet certificat de compatibilitat urbanística.  
El 21 de gener de 2015, es requereix al promotor, a través del Servei Territorial d'Energia d'Alacant, ampliació de l'estudi d'integració paisatgística, a petició del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
El 27 de gener de 2015, el Servei Territorial d'Energia d'Alacant remet una còpia de diversos informes sectorials (Patrimoni, Confederació Hidrogràfica del Xúquer) i del certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Villena.  
El 13 de maig de 2015, davant de la incongruència observada entre els plànols de planta i els de perfils transversals, es requereix del promotor, a través de l'òrgan substantiu, aclariment respecte d'això.  
El 22 de maig de 2015, la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques, trasllada a aquest servei l'ampliació de l'estudi d'integració paisatgística, remesa pel Servei Territorial d'Energia.  
El 7 de juliol de 2015, el Servei Territorial d'Energia d'Alacant remet documentació complementària en format digital (CD).  
El 14 de juliol de 2015, es torna al Servei Territorial d'Energia d'Alacant el CD anterior per no ser possible la seua lectura, i es requereix que es remeta novament la documentació tant en format digital com en paper.  
El 24 d'agost de 2015, el Servei de Vida Silvestre trasllada a aquest servei la documentació requerida el 13 de maig, remesa pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant.  
El 22 d'octubre de 2015, es requereix al promotor, a través del Servei Territorial d'Energia d'Alacant, l'esmena de diversos aspectes tècnics de la documentació aportada.  
El 14 de gener de 2016, es rep per part del Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant la documentació requerida.  
El 2 de febrer de 2016, es requereix al promotor, a través de l'òrgan substantiu, la justificació de la legalitat del subministrament d'aigua.  
El 19 de febrer de 2016, el promotor aporta còpia de compromís de subministrament d'aigua.  
L'1 de març de 2016 es constaten errors i deficiències en la documentació tècnica aportada en data 14 de gener, i es comprova que el compromís de subministrament d'aigua no cobreix les necessitats totals de l'explotació, per la qual cosa es requereix al promotor, a través del Servei Territorial d'Energia d'Alacant l'esmena d'aquestes deficiències.  
  
El 8 de març de 2016, el promotor remet la documentació sol·licitada.  
El 7 d'abril de 2016, davant del desproporcionat volum d'aigua anual autoritzat en l'última còpia de compromís de subministrament d'aigua, se sol·licita confirmació d'aquesta circumstància a la societat agrària de transformació subministradora. En data de la present resolució no s'ha rebut resposta.  
Així mateix, el 7 d'abril de 2016, donada la deficiència de la documentació aportada pel promotor en data 8 de març de 2016, es requereix novament la correcció de l'esmentada documentació.  
El 5 de maig de 2016, a través de l'òrgan substantiu, es rep còpia de la documentació sol·licitada.  
  
Informació pública  
El Servei Territorial d'Energia d'Alacant va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils i ho va anunciar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 7212, de 12 de febrer de 2014, amb correcció d'errors publicada en el DOCV núm. 7215, de 17 de febrer del mateix any.  
El cap del Servei Territorial d'Energia d'Alacant, en data 1 d'abril de 2014, certifica que durant el termini concedit no es van presentar al·legacions.  
Consultes a administracions i informes rebuts  
En l'expedient s'han considerat els informes emesos per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per la Direcció General de Patrimoni Cultural i per l'Ajuntament de Villena, i remesos pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant.  
Així mateix, en atenció a les possibles afeccions detectades, s'han sol·licitat informes de la Conselleria d'Agricultura de Castella-la Manxa i dels serveis d'Infraestructura Verda i Paisatge i de Vida Silvestre de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, en relació amb els assumptes de les seues competències respectives.  
 Informe de patrimoni cultural (16.05.2013)  
L'informe indica que el projecte no afecta el patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions.  
 Informe de la confederació hidrogràfica del Xúquer (19.09.2013)  
L'organisme de conca indica que l'explotació no suposa afecció al domini públic hidràulic.  
La confederació recomana l'adopció de mesures per a evitar l'alteració del règim de corrents i l'eixida d'aigües pluvials contaminades. Així mateix, han de limitar-se els pendents dels talussos i l'altura dels bancs, per a afavorir la infiltració i reduir la velocitat de l'aigua a fi d'evitar pèrdues de sòl.  
S'adverteix que l'aigua amb què es pretén satisfer l'increment de demanda haurà de tindre un origen emparat per un dret a l'ús privatiu d'aquesta ja que, en cas contrari, es produiria una infracció administrativa.  
La confederació hidrogràfica del Xúquer emet informe favorable l'actuació.  
 Informe del Servei de Vida Silvestre (24.07.2014)  
El Servei de Vida Silvestre, consultat en relació a la proximitat del projecte a la zona d'especial protecció per a les aus, els Alforins, i a la possible afecció a les espècies Aquila fasciata i Otis tarda, informa que la realització del projecte no causarà afeccions negatives a hàbitats ni a espècies, sempre que s'adopten les mesures correctores i protectores i el programa de restauració continguts en l'estudi d'impacte ambiental.  
  
 Informe de la Direcció General de Qualitat i Impacte Ambiental de la Conselleria d'Agricultura de Castella-la Manxa (20.10.2014)  
Donada la ubicació del projecte en municipi limítrof amb la província d'Albacete, la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial comunica a la Conselleria d'Agricultura de Castella-la Manxa perquè, si és el cas, realitze les observacions que considere pertinents.  
  
La Direcció General de Qualitat i Impacte Ambiental de la Conselleria d'Agricultura de Castella-la Manxa informa que el projecte no produeix afeccions significatives sobre el territori de Castella-la Manxa, per la qual cosa no veu inconvenients a la seua consideració com ambientalment viable.  
 Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (7.09.2015)  
  
Després d'un informe previ en què es requereix ampliació de documentació, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet informe favorable sobre l'actuació, encara que la condiciona a:  
 Executar els camins d'accés a l'explotació amb el menor impacte visual possible i  
 combinar espècies herbàcies i exemplars de port arbori en la restauració.  
  
Consideracions ambientals  
Primer. Emplaçament del projecte.  
L'explotació minera es desenvoluparà en les parcel·les 39 i 43 del polígon 78 de la localitat de Villena. D'acord amb el certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament, de 16 de desembre de 2014, les parcel·les tenen la qualificació urbanística de sòl no urbanitzable comú, i l'activitat projectada podria ser compatible amb el planejament urbanístic municipal.  
Segon. Contrastades les parcel·les en què es pretén ubicar l'activitat amb la informació subministrada per la cartografia disponible en la Conselleria d'Habitatge, Obres Publiques i Vertebració del Territori, s'observa que:  
 En el projecte inicial, el perímetre d'explotació que reflectien els perfils transversals no corresponia al perímetre representat en planta. Així, mentre la planta respectava la zona forestal, els perfils mostraven afecció a aquesta. Qüestionat el promotor respecte d'això, aquest va modificar els perfils transversals, i finalment la zona forestal queda fora del perímetre d'explotació.  
No obstant això, i ja que part de la superfície a explotar en la parcel·la 39 limita amb terreny forestal, en atenció a la possible incidència sobre incendis, haurà de considerar-se el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal, o en els seus voltants.  
 Dins de la franja de 500 metres entorn de la zona d'explotació hi ha diverses edificacions situades al sud de la parcel·la 43, una de les quals, d'acord amb la seu electrònica del cadastre, és un habitatge, la qual cosa podria suposar, segons el que estableix l'article 197 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, una incompatibilitat d'ús amb la pedrera, que exigeix el manteniment d'una franja de com a mínim cinc-cents metres d'ample al voltant de tot l'àmbit de l'explotació amb prohibició expressa de l'ús residencial, llevat que l'adopció de mesures correctores permeta reduir l'esmentada amplària.  
Respecte d'això, el promotor argumenta l'existència d'una barrera natural entre l'explotació i l'habitatge consistent en la divisòria d'aigües, que evitaria la superació dels nivells màxims permesos per la legislació, tant pel que fa a sorolls com a la presència de partícules en suspensió.  
 La localització del projecte no afecta vies pecuàries, sendes, ni espais de la Xarxa Natura 2000, ni a cap altre tipus d'espai natural protegit.  
 Així mateix, l'emplaçament proposat no està sotmés a riscos per inundació, lliscaments o despreniments, i presenta una baixa vulnerabilitat d'aqüífers. Tampoc presenta afeccions territorials derivades de la proximitat d'elements naturals o d'infraestructures humanes.  
  
Tercer. Consideracions relacionades amb l'activitat a desenvolupar  
Afecció a l'atmosfera:  
a) Emissió de gasos i de partícules en suspensió.  
La pols generada en l'activitat procedirà:  
 D'operacions d'arrancada de material.  
 D'operacions de descàrrega de material.  
 D'operacions de transport amb camions o dúmpers.  
 D'arrossegament pel vent del material arreplegat.  
Per a la minimització de l'impacte generat per la emissió de partícules en suspensió el promotor proposa les mesures correctores següents:  
  
 Reg amb aigua dels camins, plaça i front de l'explotació, per mitjà d'una cisterna de reg per gravetat.  
 Reducció de la velocitat de circulació dels vehicles.  
 Obligació de cobrir la càrrega dels camions durant el transport.  
  
No hi ha nuclis poblats pròxims a l'explotació. No obstant això, sí que hi ha un habitatge aïllat pròxim, i també cultius agrícoles en l'entorn del camí d'accés a l'explotació que podrien resultar afectats.  
  
Pel que fa a l'habitatge, el promotor adjunta la taula anual de freqüències de vent de l'estació meteorològica més pròxima a l'explotació. Donada la ubicació de la residència, aquesta es veuria afectada pels vents de component S-SSE, que resulten els menys freqüents segons la rosa dels vents derivada de la taula de freqüències de vent.  
  
El promotor argumenta que aquesta circumstància, afegida a la barrera natural que suposa la divisòria d'aigües entre l'explotació i l'habitatge, minimitza les afeccions a aquest últim, per la qual cosa descarta l'aplicació de mesures correctores addicionals a les propostes.  
No obstant això, a fi de garantir la qualitat atmosfèrica als habitants de l'habitatge, es considera necessari la realització de mesuraments periòdics de concentració de partícules en suspensió en l'aire en l'entorn de la residència. En el cas que se superaren els nivells màxims permesos, haurà de revisar-se l'eficàcia de les mesures correctores propostes i modificar-les o establir mesures addicionals en cas necessari (per exemple, canviar la ubicació d'amuntonaments, augmentar la freqüència dels regs o instal·lar una barrera artificial).  
Respecte a l'impacte produït pels gasos de combustió emesos per la maquinària i vehicles, aquests se sotmetran a les corresponents revisions periòdiques per a garantir que els seus nivells d'emissió se situen dins dels límits establits per la normativa.  
b) Nivell de sorolls i vibracions  
Quant al soroll provocat per les labors extractives i pel transport de materials, en l'estudi d'impacte ambiental es preveuen com a mesures protectores el fet que tots els motors disposen dels corresponents silenciadors homologats i la realització periòdica de revisions a la maquinària.  
D'altra banda, segons l'estudi acústic aportat pel promotor, l'activitat s'exercirà exclusivament en horari diürn, i en la zona habitada més pròxima (habitatge unifamiliar situat al sud de l'explotació) no se superaran els nivells màxims establits per la legislació vigent. En conseqüència, no es preveu l'aplicació de mesures correctores addicionals.  
  
No obstant això, a fi de garantir que no se sobrepassen els nivells de soroll màxims permesos per la legislació vigent, en el moment d'iniciar l'explotació de la parcel·la 43, es realitzarà una auditoria acústica, i s'establiran, si és el cas, mesures correctores complementàries, com per exemple la instal·lació d'una barrera acústica.  
  
  
Afecció a sòls  
a) Pèrdua de sòl  
El promotor proposa la retirada de la capa de sòl fèrtil prèvia a l'explotació de les parcel·les i el seu emmagatzematge en condicions adequades per al seu ús en la restauració. Segons el calendari d'execució de les labors d'explotació i restauració, la terra vegetal romandrà arreplegada aproximadament dos mesos abans del seu ús en les operacions de restauració. D'altra banda, el sistema de drenatges previst en el pla de restauració proposat respecta la hidrologia original i incorpora elements de dissipació d'energia.  
La mesures anteriors es consideren suficients per a garantir que no es produiran pèrdues de sòl, ni en quantitat per processos erosius, ni en qualitat per pèrdua d'estructura.  
b) Contaminació de sòls  
Les possibles contaminacions de sòls es deuen a abocaments eventuals de fluids procedents de vehicles i maquinària.  
En alguns apartats de la documentació tècnica s'indica que l'arreplega i canvi d'olis de la maquinària es realitzarà en llocs destinats per a això en la mateixa explotació, mentre que en altres s'especifica que aquestes operacions es realitzaran en tallers externs.  
En cas de decantar-se per la primera opció, es requeriria especificar tant les característiques tècniques com la ubicació dins de l'explotació de les esmentades àrees de manteniment. Tampoc queda prou clar la destinació que es donaria als fluids arreplegats en aquestes operacions de manteniment.  
Es considera que la zona habilitada per a realitzar el manteniment de la maquinària haurà de disposar de solera impermeable dotada dels pendents adequats per a la recollida d'abocaments i d'aigües pluvials en un dipòsit estanc. El contingut de l'esmentat dipòsit haurà de retirar-se periòdicament per gestor autoritzat. Així mateix, amb l'objecte de garantir que aquest tipus d'operacions se circumscriu a aquest àrea, s'haurà de dimensionar adequadament i abalisar el seu perímetre.  
Aquestes instal·lacions hauran d'ubicar-se dins del perímetre de l'explotació, sense afectar terreny forestal.  
Paisatge  
Les afeccions al paisatge es deuen a: l'eliminació de la vegetació, la creació de fronts d'explotació, la presència de maquinària i equips i l'existència d'apilaments de diversa naturalesa.  
Segons la documentació, el resultat del pla de restauració serà la integració de la zona afectada dins del paisatge circumdant. Aquesta acció de remodelat, recuperació de sòls i plantació es realitzarà de forma planificada i simultània a les labors d'extracció, limitant, d'aquesta manera, la superfície degradada visible.  
La documentació inclou un projecte d'integració paisatgística amb informe favorable del Servei d'Ordenació del Territori i Paisatge. En l'esmentat informe s'estableixen dos condicionants: l'execució dels camins d'accés a l'explotació amb el menor impacte visual possible i l'ús combinat d'espècies herbàcies i exemplars de port arbori, de manera que la restauració seguisca el patró paisatgístic i de vegetació existent en la zona.  
No obstant això, ja que per a l'accés a l'explotació s'aprofitarà un camí ja existent, no és procedent considerar l'execució d'aquest.  
  
Pel que fa a la restauració de la coberta vegetal, i tenint en compte el patró de la zona, es considera adequat incloure, intercalada amb la superfície destinada al cultiu de cereal, una zona plantada amb exemplars forestals de port arbori formant un xicotet bosquet com els que proliferen als voltants. La massa de bosquetes constitueix aproximadament el sis per cent de la superfície total (estimat sobre ortofoto, en quadrícula de 2 x 2 km). Ja que la superfície afectada per l'explotació serà de 19,2 ha, per a repetir el patró de la regió s'hauria de plantar una superfície aproximada d'una hectàrea amb exemplars forestals arboris.  
  
Afecció a les aigües  
a) Contaminació d'aigües superficials. Es deu, d'una banda, al possible arrossegament de sediments per l'aigua d'escolament, que augmentaria la turbiditat de les aigües, i d'una altra, a eventuals fugues de fluids procedents de vehicles i maquinària.  
Quant a l'arrossegament de sediments, es considera adequat el disseny hidrològic de l'àrea afectada, amb la construcció d'obres de drenatge, la realització de cunetes perimetrals per a evitar que les aigües externes aboquen en la plaça de pedrera, i dispositius de control de la sedimentació.  
Respecte a la contaminació per abocaments eventuals de fluids, aquest aspecte ja s'ha tractat en l'apartat de contaminació de sòls.  
b) Contaminació d'aqüífers. D'acord amb la documentació aportada, la profunditat del nivell freàtic en la zona se situa al voltant de la cota 540 metres sobre el nivell del mar, mentre que la màxima profunditat aconseguida per l'explotació sempre està per damunt dels 650 metres sobre el nivell del mar. Aquesta circumstància, unida a les mesures protectores propostes, avala la tesi que els aqüífers de la zona no es veuran afectats.  
Gestió de residus  
Segons el pla de restauració proposat, en l'explotació no es generen residus miners, ja que l'aprofitament del jaciment és integral.  
  
Quant als residus sòlids urbans, aquests s'arreplegaran en contenidors estancs i es traslladaran periòdicament a abocador autoritzat.  
  
Respecte als residus perillosos procedents del manteniment de la maquinària, encara que no estan previstos en l'esmentat pla de restauració, es considera que han de retirar-se per gestor autoritzat.  
Consum d'aigua i abocament a llit públic  
En l'annex complementari de l'estudi d'impacte ambiental, rebut en data 14 de gener de 2016, es realitza un càlcul sobre les necessitats de reg anuals per a la revegetació, estimant-se en 47.948 m³. Així mateix, s'estima l'aigua necessària per al reg de les pistes, resultant una demanda de 6.600 m³/any. L'aigua utilitzada per a aquests usos procedirà de la Comunitat de Regants la Solana, i es transportarà fins a l'explotació per mitjà de camions cisterna.  
Analitzada la documentació, es comprova l'existència de diversos errors en el càlcul de les necessitats de reg, circumstància que es comunica al promotor per a la seua esmena. Després de reiterats intercanvis de documentació es constata la persistència dels errors.  
A fi de no prolongar de forma indefinida el procediment i atés que el compromís de subministrament d'aigua per part de la societat agrària de transformació núm. 479, Pozo la Solana del Capurucho, de data 18 d'abril de 2016, garanteix un volum d'aigua de 38.502 m³, superior al determinat pel personal avaluador del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, no se sol·licita al promotor nova correcció dels càlculs. No obstant això, ha d'assenyalar-se la falta de rigor tècnic de la documentació aportada.  
Afecció a infraestructures existents: camí d'accés.  
L'accés a l'explotació es realitzarà per un camí existent. Es considera que l'increment de trànsit, derivat de l'activitat minera, afegit al fet que els vehicles que transitaran per l'esmentat camí seran vehicles pesats, suposa un deteriorament d'aquest, el manteniment del qual haurà d'assumir el promotor. En conseqüència, el programa de vigilància ambiental haurà d'incloure un pla de manteniment de camins.  
  
Quart. Programa de Vigilància Ambiental (PVA).  
L'estudi d'impacte ambiental inclou el corresponent PVA. En diversos apartats de la documentació tècnica s'indiquen diferents durades per al PVA. Es considera apropiat que l'esmentat programa es prolongue durant totes les labors d'explotació i restauració, més dos anys addicionals per a garantir l'èxit de l'esmentada restauració. En conseqüència, hauran de modificar-se tots els apartats de la documentació tècnica que establisquen una durada distinta per al programa de vigència ambiental.  
  
Es considera que el PVA haurà de completar-se en els aspectes següents:  
 S'ha de comprovar periòdicament l'estat del jalonament perimetral per a evitar eventuals afeccions fora de la zona d'explotació, en especial en la zona tocant a terreny forestal.  
 En cas d'optar-se per la realització de les tasques de manteniment de maquinària en la mateixa explotació, haurà de comprovar-se periòdicament l'estat de la impermeabilització de la zona habilitada a aquest efecte. Així mateix, haurà de controlar-se el dipòsit estanc d'arreplega de fluids per a evitar el seu vessament.  
 S'han d'incloure les auditories acústiques pertinents d'acord amb la legislació vigent. En tot cas, haurà de realitzar-se una auditoria acústica (que incloga mesuraments en l'entorn de l'habitatge) a l'inici de l'explotació de la parcel·la número 43.  
 Les inspeccions visuals periòdiques previstes per a el control de les emissions de pols i partícules en distintes zones de l'explotació i els seus voltants hauran d'incloure específicament l'entorn de la residència.  
  
 Haurà de revisar-se periòdicament l'estat del camí d'accés a l'explotació.  
Quant a la documentació generada en el desenvolupament del PVA, aquesta ha de romandre en tot cas a disposició de l'autoritat ambiental competent. Respecte a la remissió d'informes anuals a l'òrgan ambiental competent, s'haurà de remetre a aquesta Direcció General l'informe corresponent a la finalització del PVA.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'annex I, grup 3.c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribueix a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
  
L'article 13 del Decret 158 2015/, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
  
Resolució  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'explotació de recursos de la secció A, denominada Albarizas, promogut per Acciona Infraestructuras, SA, i ubicada en les parcel·les 39 i 43 del polígon 78 del terme municipal de Villena (Alacant), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i les modificacions sobre l'esmentada documentació tècnica rebudes en data 24 d'agost de 2015, 14 de gener de 2016 i 5 de maig de 2016, i també en els condicionants que s'indiquen a continuació.  
1. Durant l'activitat de la pedrera s'observarà el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
2. En cas de realitzar el manteniment de la maquinària dins de la mateixa explotació, s'especificaran:  
2.1. Les característiques tècniques de les instal·lacions. En tot cas, aquesta zona haurà de disposar de solera impermeable dotada dels pendents adequats per a possibilitar l'arreplega d'abocaments i d'aigües pluvials en un dipòsit estanc. Així mateix, amb l'objecte de garantir que aquest tipus d'operacions se circumscriu a aquesta àrea, haurà de tindre unes dimensions adequades, i abalisar-se perimetralment.  
2.2. La ubicació exacta de les esmentades àrees de manteniment. En tot cas, hauran d'estar dins de les parcel·les 39 i 43, i no afectar terreny forestal.  
2.3. La destinació que es donaria als fluids arreplegats en les operacions de manteniment. Aquests fluids hauran de retirar-se periòdicament per gestor autoritzat.  
Al finalitzar l'explotació, es desmantellarà per complet l'àrea de manteniment de maquinària, gestionant d'acord amb la legislació vigent els residus resultants.  
3. En la revegetació de les parcel·les, s'intercalarà amb el cultiu de cereal una zona d'una hectàrea de superfície plantada amb exemplars forestals autòctons de port arbori formant un xicotet bosquet.  
Les plantes forestals utilitzades hauran de complir les disposicions de qualitat i procedència especificades en el Decret 15/2006, de 20 de Gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció.  
  
4. L'explotació de la parcel·la 43 no s'iniciarà, en cap cas, abans de la finalització de la restauració de la parcel·la 39.  
5. El promotor serà responsable de mantindre en bon estat els camins per on circule la seua maquinària.  
6. Quant al programa de vigilància ambiental:  
6.1. Amb la finalitat de garantir l'èxit de la restauració, el programa de vigilància ambiental es prolongarà dos anys, comptats a partir de la terminació de la restauració total de la pedrera.  
6.2. El programa de vigilància ambiental es completarà en els aspectes següents:  
 Es comprovarà periòdicament l'estat del jalonament perimetral per a evitar eventuals afeccions fora de la zona d'explotació, en especial en la zona tocant a terreny forestal.  
 En cas d'optar per la realització de les tasques de manteniment de maquinària en la mateixa explotació, es comprovarà periòdicament l'estat de la impermeabilització de la zona habilitada a aquest efecte. Així mateix, es controlarà el dipòsit estanc d'arreplega de fluids per a evitar el seu vessament.  
 S'han d'incloure les auditories acústiques pertinents d'acord amb la legislació vigent. En tot cas, es realitzarà una auditoria acústica (que incloga mesuraments en l'entorn de l'habitatge) a l'inici de l'explotació de la parcel·la número 43, i s'establiran, si és el cas, mesures correctores addicionals, com la instal·lació d'una barrera acústica.  
 Es realitzaran mesuraments periòdics de concentració de pols i partícules en distintes zones de l'explotació i els seus voltants, incloent-hi específicament l'entorn de la residència. En el cas de superar els nivells màxims permesos, es revisarà l'eficàcia de les mesures correctores proposades i es modificaran o establiran mesures addicionals si és necessari (per exemple, canviar la ubicació d'amuntonaments, augmentar la freqüència dels regs o instal·lar una barrera artificial).  
 Es revisarà periòdicament l'estat del camí d'accés a l'explotació.  
  
6.3. Es portarà un registre documentat del programa de vigilància ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. Aquest registre inclourà a més el resultat dels controls i autocontrols periòdics legalment exigibles en el control d'abocaments d'aigües residuals i emissions. Tota la documentació del programa de vigilància ambiental estarà a disposició de les autoritats competents.  
6.4. Es remetrà a l'òrgan ambiental l'informe corresponent a la finalització del PVA.  
7. El descobriment d'avencs o coves durant l'avanç de les labors mineres, per la seua condició d'espais naturals protegits, serà comunicat immediatament a la Direcció General del Medi Natural, a fi que siguen inspeccionades, d'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
8. El descobriment de restes arqueològiques, paleontològiques, etnològiques o arquitectòniques durant l'execució de les obres es comunicarà immediatament a l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural i es complirà amb el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, de Patrimoni Cultural Valencià.  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, i també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013 és aplicable a la present declaració d'impacte ambiental.  
  
València, 31 de maig de 2016. El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Març i Pastor.»  
  
València, 6 de juliol de 2016. El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Març i Pastor.