Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5699, del 08-02-2008 (2008/1505)

RESOLUCIÓ de 16 de gener de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis Novelda, Bocairent, Elx, Morella, Dos Aguas, Alcoi, Algemesí i Cullera.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5699

Data del DOGV
:   08-02-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/1505


Data del document
:   16-01-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Cullera
    * Bocairent
    * Morella
    * Algemesí
    * Dos Aguas
    * Alcoi
    * Novelda
    * Elx
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 16 de gener de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis Novelda, Bocairent, Elx, Morella, Dos Aguas, Alcoi, Algemesí i Cullera. [2008/1505]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:   
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 281/01-AIA Novelda, 161/04-AIA Bocairent, 026/05-AIA Elx, 104/05-AIA Morella, 153/05-AIA Dos Aguas, 180/05-AIA Alcoi, 241/05-AIA Algemesí i 254/05-AIA Cullera, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 16 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 281/1889-BRP.  
Promotor: Hermanos Sánchez López  
Autoritat substantiva: conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència (Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant) i Ajuntament de Novelda  
Objecte projecte: Pedrera denominada Marina Dos  
Localització: Al paratge Bateig al terme municipal de Novelda (Alacant)  
Descripció del projecte  
La descripció del projecte es realitza d'acord amb tota la documentació presentada, en especial les ampliacions de documentació presentades pel promotor amb dates d'entrada de 18 d'octubre de 2004, 10 de febrer de 2003 i 12 de desembre de 2005, que modifiquen el disseny de l'explotació, i redueixen la zona d'afecció i eviten l'afecció al barranc de Bateig:  
L'objecte del projecte és l'explotació de calcària arenosa, que es realitzarà per mitjà de fases, explotant el material en profunditat sense sobrepassar la cota de 325 m. El sistema serà el de pedrera a cel obert per bancs escalonats amb talús forçat en els frontons de gaudi i en les testeres laterals. S'utilitzaran els sistemes següents per a la tallada de la pedra: segadora de cadena, obertura de xicotets pous en la part superior, introducció de fil de diamant en circuit tancat, perforació lleugera amb barrines, i fraccionament del banc en blocs per mitjà de cordó deponent o per mitjà de la introducció de barrines a colp de maça. Amb aquest sistema la utilització d'explosius és pràcticament inexistent.  
Constarà de quatre fases amb una producció anual prevista de 19.915 m³ de pedra aprofitable extreta en blocs d'entre 2 i 6,5 m³ sent el buit final d'explotació de 13,72 m d'alçària.  
Superfície del buit global d'explotació: 76.594 m²  
Zona per a instal·lacions i serveis: 8.500 m²  
Volum global que s'ha de desallotjar: 1.050.880 m³  
Volum que s'ha de desallotjar (pedra): 995.735 m³  
Volum de terres que s'ha de desallotjar (recobriment): 55.148 m³  
Aprofitament útil de recurs: 40%  
Volum de material útil s'ha d'extraure: 398.294 m³  
Volum d'estèrils: 597.441 m³  
Superfície ocupada provisionalment pel recobriment: 11.910 m²  
La vida de la pedrera serà de 20 anys, amb fases de 5 anys de duració.  
El volum d'estèrils serà revertit sobre el buit d'explotació, de manera que al no ser suficient per al farciment d'aquesta es recorrerà als estèrils procedents d'altres pedreres.  
Les terres de recobriment es desallotjaran gradualment en cada una de les fases d'explotació i instal·lades en cavallons laterals longitudinals a cada un dels buits corresponents. Els cavallons tindran una alçària mitjana de 8,37 m, romandran un temps màxim de 6 anys, i s'utilitzaran en la restauració de cada fase. En el Pla de restauració modificat de data 10 de febrer de 2003 s'indica que el material de recobriment s'acumularà en monticles de 2 m d'alçària.  
En relació amb els estèrils es crearà un runam temporal amb els procedents de la 1ª fase d'explotació que s'utilitzaran per al farciment de l'última fase i la resta s'utilitzarà per al farciment progressiu de les fases d'explotació acabades sense crear runam. L'estèril extret es picarà de manera que es creen pedres amb una grandària no superior a 80-90 cm.  
El runam temporal (15 anys) podrà tenir una alçària de 9 m màxim i ocuparà una superfície de 22.300 m². Tindrà dos talussos de 4,5 m d'alçària i 30º d'inclinació, sent la berma de 3 m, disposarà d'un sistema de desguassos. Part del recobriment s'utilitzarà per a recobrir el runam temporal i posteriorment s'efectuarà una sembra amb espècies herbàcies.  
El projecte preveu la revegetació de les zones restaurades, una vegada farcides amb estèrils i aportat posteriorment el material procedent del recobriment. La revegetació s'efectuarà amb espècies pròpies de la zona recreant la vegetació forestal de la zona, espinar-lentiscar amb olivera i garrofera.  
Tramitació administrativa  
El Servei Territorial d'Indústria d'Alacant es va remetre el corresponent projecte, estudi d'impacte ambiental i projecte de restauració.  
Es va sol·licitar al Servei Territorial d'Indústria d'Alacant que remetera el resultat de la informació pública amb data 18 de juliol de 2001, i es remett aquest amb data 17 de juliol de 2002, indicant que no s'hi havien produït al·legacions.  
Es van efectuar consultes als organismes següents:  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- conselleria de Cultura: es va emetre informe favorable.  
- Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria: va informar que no afecta terrenys forestals declarats d'utilitat pública i segons el pla pertanyent la classificació de camins ramaders de Novelda, sembla que el perímetre de la pedrera no n'afecta cap. Ara bé, la descripció de l'assagador Reial de Montagut afirma que aquesta procedeix del terme municipal d'Elda. No obstant això, la documentació que tenim no permet establir una continuïtat segura entre l'assagador dels Serrans procedent d'Elda i l'assagador Reial de Montagut. En cas que existira aquesta continuïtat, el camí ramader sí que es veuria afectat.  
Amb data 18 de juliol de 2001 es va efectuar consulta a l'Ajuntament i es va remetre còpia de l'estudi d'impacte ambiental i es reitera aquesta amb data 8 de març de 2002. L'Ajuntament va remetre, com a resposta a la consulta efectuada, amb data 17 d'abril de 2002 la documentació següent còpia de l'expedient de llicència d'activitat:  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.  
- Informe favorable de l'assistència tècnica ambiental.  
- Informe de la secció d'arqueologia del museu historicoartístic de Novelda en què s'indica que creuen que l'extracció en la zona no afecta cap element arqueològic o patrimonial.  
- Informe favorable de la Comissió de Govern en què s'indica que s'ha sotmés a informació pública i no s'hi han presentat al·legacions (BOP de 9 de febrer de 2002).  
Amb data 9 de maig de 2002 es va sol·licitar ampliació de la documentació presentada en el sentit de modificar el disseny de l'explotació fonamentalment per a no afectar el barranc del Bateig, com també relatius a altres aspectes com la possibilitat d'afecció a camins ramaders.  
Amb data entrada 10 de febrer de 2003 es va remetre pel promotor ampliació de la documentació sol·licitada, i consta d'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració modificats d'acord amb allò que s'ha sol·licitat de manera que es modificava la ubicació de la zona d'extracció per a evitar afecció al barranc de manera que l'esmentada zona quedaria inclosa dins de l'àrea d'afecció de la pedrera proposada inicialment, part dins de la zona d'extracció i una altra part dins de la zona de runam de l'àrea d'afecció inicialment proposada. Igualment es modifica el mètode d'extracció del recurs de manera que ara es realitza en profunditat de manera que es possibilita la restauració amb farciment d'estèrils de manera que l'entorn quedaria amb el mateix relleu i es minimitzaria l'impacte visual. No se sobrepassarà durant l'extracció la cota 325 m.  
Amb data 25 de febrer de 2004 es va efectuar consulta a l'Àrea de Residus d'aquesta conselleria que va remetre informe amb data 29 de juny de 2004 en el qual indicava que l'activitat de restauració de la pedrera no està subjecta a la regulació del RD 1481/2001 pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador.  
Amb data 6 de juliol de 2004 es va sol·licitar nova ampliació de la documentació presentada relativa a la procedència dels estèrils per al farciment del buit de l'explotació, runam temporal d'estèrils, procés de farciment amb estèrils i perfils transversals abans i després de la restauració.  
Es va remetre amb data 18 d'octubre de 2004 per part del promotor ampliació de la documentació sol·licitada.  
Amb data 12 de desembre de 2005 es va remetre escrit d'ampliació per part del promotor relatiu a la disponibilitat d'estèrils (es modifica la procedència externa d'aquests) i anàlisi de possible influència sobre pous o surgències, i s'hi indica en aquest últim cas que no hi haurà cap afecció.  
Consideracions ambientals  
1. La zona que es veurà afectada està ocupada majoritàriament per antics cultius de secà abandonats (oliveres i garroferes) que ha sigut envaïda per herbassars i matolls nitròfils majoritàriament, existint taques d'espartars (Lygeum spartum) i matolls camefítics. Es tracta d'una zona de relleu ondulat ocupada per arenoses calcàries terciàries i argiles i margues arenoses amb algeps triàsiques. Pròxima a la zona se situa el barranc del Bateig afluent del riu Vinalopó.  
Pròxima a la zona hi ha activitats mineres, i es troba allunyada de nuclis de població.  
2. La modificació del projecte com a conseqüència de la sol·licitud d'ampliació de documentació per part del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental comporta en principi una millora des del punt de vista ambiental, evitant d'una banda l'afecció a barrancs pròxims, com també reduint la superfície d'afecció de tota l'explotació respecte a la inicial. Igualment suposa evitar modificar la morfologia de la zona i el paisatge una vegada conclosa l'explotació en omplir el buit d'explotació que es crearà amb els materials estèrils de l'extracció en compte de crear un runam permanent que es restauraria.  
Aquest nou mètode d'explotació requereix, no obstant, de l'adopció de mesures preventives i correctores per a reduir l'impacte sobre l'entorn al mínim i aconseguir una adequada integració de l'activitat en l'entorn per mitjà d'una adequada restauració del buit extractiu.  
3. Al sud-oest de la zona d'afecció de l'explotació discorre una via de ferrocarril en trinxera. Les fases 3 i 4 d'extracció i la zona d'abassegament de material de cobertora presenten àrees pròximes a aquesta via de ferrocarril sent la distància més pròxima segons sembla, aproximadament, 55 metres, per la qual cosa part de l'àrea d'afecció de l'explotació podria afectar la zona de protecció de la via ferroviària pròxima i podria no ser autoritzable l'activitat en aquesta zona.  
Tenint en compte aquesta circumstància es considera necessari que s'obtinga per part del promotor autorització favorable, si és el cas, o almenys informe favorable de l'administrador d'infraestructures ferroviàries de la via ferroviària pròxima a l'explotació.  
4. Respecte a la possible afecció a camí ramader, d'acord amb l'informe dels Serveis Territorials d'Alacant d'aquesta conselleria sembla que no afectaria camins ramaders, no obstant això, s'indica que si existira continuïtat entre l'assagador Reial de Montagut a Novelda i l'assagador dels Serrans a Elda podria afectar-se camí ramader.  
Tenint en compte aquesta circumstància es considera necessari que prèviament a l'inici de l'activitat, amb suficient antelació, es determine amb els serveis tècnics de camins ramaders de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria si hi ha afecció o no a camí ramader, i en el cas que n'hi haja s'haurà de complir el que estableix la Llei de camins ramaders i s'obtinga l'autorització corresponent d'aquests serveis tècnics, amb les modificacions de projecte que siguen necessàries, si és el cas.  
5. Tenint en compte les característiques del terreny que s'ha d'afectar, majoritàriament antics camps de cultiu de secà abandonats, el mètode d'explotació, extracció en profunditat amb farciment-restauració amb els estèrils de la mateixa activitat majoritàriament i evitant la creació de runams permanents i modificació del relleu, es considera que l'impacte ambiental és acceptable, i es considera que en conjunt serà sever, i és necessària l'adopció de mesures preventives i correctores per a reduir-lo. Cal destacar l'impacte ambiental sobre el paisatge i sòl, i de menor importància l'impacte sobre la vegetació i fauna tenint en compte les característiques d'aquesta en la zona.  
6. Com a mesures correctores i preventives de l'estudi es destaquen les següents:  
- Els camins utilitzats pels camions hauran de ser regats com a mínim setmanalment.  
- Construcció de la infraestructura necessària per a evitar que les aigües d'escorriment entren en el buit d'explotació.  
- L'accés a l'explotació es durà a terme a través dels camins existents.  
- Una vegada finalitzades les obres es descompactaran aquelles zones que hagen patit circulació de maquinària pesant i que hagen quedat fora dels terrenys previstos en el pla de restauració.  
- Pla de restauració:  
- Retirada del material de cobertora.   
- Emmagatzemament i cures del material de cobertora. Incloent sembres.  
- Estesa del material de cobertora sobre els buits farcits. Si és necessari s'aportarà terra vegetal de préstec.  
- Revegetació amb espècies autòctones pròpies de la zona.  
7. Es considera necessari establir una sèrie de mesures preventives i correctores addicionals i modificar algunes de les indicades en la documentació per a reduir l'impacte sobre el medi i millorar la integració en el paisatge, en especial pel que fa a la producció de pols, farciment amb materials inerts del buit extractiu, revegetació, utilització d'estèrils, runam, etc.  
Es considera que el farciment amb blocs es complemente amb aportació de materials de granulometria fina, tipus graves o arenes, que permeten una adequada compactació i estabilitat de la zona restaurada. D'aquesta manera s'evitarà que es produïsquen amb el temps lixiviacions i formacions de buits en la superfície restaurada i aconseguir una restauració de la zona efectiva en el temps. Igualment es considera necessària la picada del material de rebliment per a obtenir blocs de dimensions inferiors a les proposades per a aconseguir d'aquesta manera que augmente el material de granulometria més fina per al farciment de buits entre blocs.  
Respecte al farciment amb materials inerts adequats de procedència externa es considera que prèviament a l'inici de l'activitat ha d'obtenir-se autorització de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria d'acord amb el que estableix el Decret 200/2004 d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana. El farciment amb materials estèrils de la mateixa explotació ha de complir també amb les condicions que s'establisquen en aquesta autorització.  
Es consideren necessàries modificacions que permeten reduir el temps de permanència de les acumulacions de material de l'explotació, tant d'estèrils en el runam com de recobriment o cobertora.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I, apartat 3 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tramites previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinquè del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes,  
Resolc  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de pedrera denominada Marina Dos al paratge Bateig al terme municipal de Novelda (Alacant) els promotors del qual són Hermanos Sánchez López, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació (en especial de l'obtenció de la llicència d'activitat), com també del compliment del que estableix la documentació aportada i en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicionants per a l'execució de les obres i el funcionament de l'activitat:  
1. Prèviament a l'obtenció de les autoritzacions, tant d'Ajuntament com del Servei Territorial d'Indústria d'Alacant, haurà d'obtenir-se, respecte al farciment amb materials inerts adequats externs a aquesta activitat, del buit d'explotació, autorització de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria d'acord amb el que estableix el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment, o amb fins de construcció. En aquesta autorització es determinarà igualment l'adequació dels materials inerts de farciment proposat com també el mode d'efectuar el farciment i característiques d'aquest. El que s'ha establit per al farciment amb materials inerts adequats externs serà igualment de compliment per al farciment amb els estèrils de la mateixa explotació.  
El mode d'efectuar el farciment del buit d'explotació i característiques del farciment, tant dels materials inerts adequats externs a l'activitat com dels propis de l'explotació (estèrils de l'activitat), es determinarà en l'autorització referida, i almenys es compliran les condicions següents:  
- El picat del material de rebliment serà fins a obtenir blocs de grandària no superior a 40 cm de diàmetre de manera que siga possible la seua compactació al màxim possible.  
- El farciment del buit d'explotació amb els blocs abans referits haurà de complementar-se amb aportació de material inert adequat, ja siga de la mateixa explotació o extern, de granulometria fina tipus graves o arenes, per a omplir els buits entre blocs majors i permetre que el terreny tinga tant una estabilitat idònia com evitar que puguen sorgir problemes en un futur de lixiviació amb modificació significativa del relleu com també la creació de buits superficials al terreny.  
- Els materials inerts adequats externs a la mateixa explotació seran en la mesura que es puga procedents d'estèrils de pedreres amb característiques semblants als de la zona d'explotació.  
2. S'haurà d'aportar tant a l'Ajuntament com al Servei Territorial d'Indústria d'Alacant per a l'obtenció de les autoritzacions corresponents còpia dels documents d'ampliació presentats davant d'aquesta conselleria, a sol·licitud d'aquesta, i reflectits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
3. Respecte al mètode d'extracció -farciment- restauració s'efectuaran les modificacions següents: l'estèril procedent de la 1ª fase que s'acumularà temporalment en runam que es restaurarà i s'emprarà per al farciment de les primeres fases de l'explotació (1ª i 2ª fase) de manera que abans de l'inici de la 3ª fase d'explotació l'enderroc temporal referit haja desaparegut al ser utilitzada en el farciment de les primeres fases esmentades. Igualment i com està previst, la resta d'estèrils de l'explotació se n'aniran utilitzant progressivament en el farciment del buit generat en l'explotació evitant que contribuïsquen a generar o augmentar runam. El dèficit inert adequats per al farciment hauran de procedir de l'exterior de l'explotació i hauran de complir el que estableix el condicionant primer d'aquesta declaració.  
La morfologia de la zona una vegada restaurada haurà de ser igual en la mesura que siga possible a l'existent prèviament.  
4. Respecte al recobriment, es retirarà i posteriorment s'utilitzarà en restauració de manera progressiva a mesura que s'emplenen els buits amb inerts adequats per a reduir el temps de permanència de les acumulacions de recobriment. Podrà utilitzar-se en la restauració del runam d'estèrils temporal, però en qualsevol cas haurà d'assegurar-se'n la posterior reutilització per a la restauració del buit d'explotació.  
5. L'alçària màxima de runan temporal serà de 9 metres i de les acumulacions de montera de 2 m tal com s'indica en el Pla de restauració modificat presentat amb data entrada de 10 de febrer de 2003.  
6. Respecte a la revegetació que s'ha de dur a terme s'haurà de fer de manera progressiva segons s'acaben les fases i desapareixen les zones d'acumulacions temporal de material.  
7. La restauració haurà d'incloure tota la superfície afectada per l'explotació i no sols la d'extracció. Haurà d'incloure també la zona de runam temporal, d'acumulacions de recobriment o cobertora, etc. En aquestes zones la restauració inclourà el condicionament dels terrenys (descompactació i aportació de terra vegetal si cal, etc.) i revegetació.  
8. La superfície d'extracció serà la inclosa en el perímetre de línia roja reflectit tant en el plànol núm. 3 com en el plànol núm. 1 de les ampliacions de documentació presentades amb dates d'entrada respectives de 10 de febrer de 2003 (estudi d'impacte ambiental modificat) i 18 d'octubre de 2004 (ampliació documentació), de manera que es corregisquen els plànols de perfils transversals erronis, que comprenen una àrea major, de l'ampliació de documentació amb data d'entrada en aquesta conselleria de 18 d'octubre de 2004.  
9. S'haurà de procedir al reg periòdic de tota la superfície afectada per l'explotació (runams, camins d'accés i interiors, buit d'explotació, etc.), en especial en períodes secs de manera que es reduïsca al mínim l'afecció a l'entorn per generació de pols, en especial a la zona de la via fèrria pròxima a part de l'explotació. S'efectuarà un control periòdic de la generació de pols per si és necessari extremar les mesures correctores, augmentant freqüència de regs, creant pantalles vegetals, etc.  
10. Prèviament a l'inici de l'activitat, amb suficient antelació, s'haurà de determinar amb els serveis tècnics de camins ramaders de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria si hi ha afecció o no a algun camí ramader, i en el cas que n'hi haja s'haurà de complir el que estableix la Llei 3/1995, de camins ramaders, i s'haurà d'obtenir l'autorització corresponent d'aquests serveis tècnics, amb les modificacions de projecte que calguen, si és el cas.  
11. Prèviament a l'inici de l'activitat i respecte a aquesta s'obtindrà autorització favorable, si és el cas, o almenys informe favorable de l'administrador d'infraestructures ferroviàries competent respecte a la via ferroviària pròxima que determinarà les modificacions de projecte, mesures preventives i correctores que han de complir-se, si és el cas.  
12. En cas que es descobrisquen restes arqueològiques, paleontològiques o etnogràfiques durant l'explotació, s'haurà de comunicar immediatament a la conselleria de Cultura i s'haurà de complir el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
13. Prèviament a l'inici de la 3ª fase haurà d'obtenir-se respecte a les anteriors fases informe o resolució favorable d'aquesta Direcció General.  
14. El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure un seguiment de la restauració efectuada a tota l'àrea afectada per l'explotació durant almenys 6 anys següents a finalitzar tota la restauració de la zona.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de gener de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 161/0076-SZI  
Promotor: María Asunción López García  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Bocairent  
Objecte projecte: Reparació de bassa i instal·lació de conducció per a subministrament d'aigua  
Localització: A la partida Mas del Parral al terme municipal de Bocairent (València)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és el subministrament d'aigua per a neteja i sanejament de casa rehabilitada, com també per als cavalls de la finca en què es desenvoluparà l'activitat de turisme rural.  
El promotor de la finca limítrofa, Mas dels Arbres, té dret a l'aigua que en ella brolla i es projecta en aquest projecte la reparació de la bassa existent com també el traçat d'una conducció de polietilé des d'aquesta fins a l'aljub situat al Mas del Parral.  
Característiques de l'actuació:  
- Longitud de la conducció: 950 m, 75 mm de diàmetre, soterrada en rasa de 0,3 m d'amplària i 0,4 m de profunditat en la zona que travessa cultius, i aèria en la zona en què discorre per interior d'una antiga séquia. L'excavació es farà manualment.  
- Bassa: amb capacitat de 600 m³ (10 x 20 x 3 m). Es pretén la recuperació de les parets amb formigó sobre armadura de 15 x 15 amb redons del vuit.  
Tramitació administrativa  
El promotor es va remetre el corresponent estudi d'impacte ambiental relatiu al projecte, i posteriorment per part de l'Ajuntament de Bocairent es va remetre igualment per a la seua tramitació el referit estudi d'impacte ambiental.  
Es va efectuar consulta a l'Àrea de Planificació del Territori d'aquesta conselleria, que ha remés informe en el sentit següent:  
- S'indiquen una sèrie de requisits i recomanacions respecte a les actuacions projectades.  
- Es conclou el següent:  
1. L'ús d'establiment d'allotjament i restauració al medi rural per mitjà de rehabilitació o restauració de les construccions tradicionals, excepte en les àrees de protecció integral, és compatible amb la normativa del PORN.  
2. Per consegüent, les noves conduccions de subministrament d'aigua vinculades a actuacions considerades compatibles en el PORN són autoritzables.  
3. Es resol emetre informe favorable a l'efecte del PORN del Parc Natural de la Serra de Mariola, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació i del compliment de les especificacions realitzades en aquest informe.  
4. Aquest informe, estarà condicionat a l'obtenció prèvia de la declaració d'interés comunitari favorable de l'activitat d'allotjament i restauració al medi rural (article 56.1), sense la qual, l'actuació de reparació de la bassa i conducció d'aigua, no seria autoritzable, pel fet de no estar vinculada a activitats compatibles amb el PORN.  
S'ha procedit al tràmit d'informació pública (DOGV núm. 5048, de 13-07-2005) de l'estudi, i no s'hi ha presentat cap al·legació com certifiquen el cap de Negociat d'Informació i Registre d'aquesta conselleria i el secretari-interventor de l'Ajuntament de Bocairent.  
Amb data 11 de novembre de 2005 la promotora va presentar plànols de localització de l'actuació.  
Amb data entrada de 24 de novembre de 2005 es va efectuar consulta respecte al projecte en qüestió per part de l'Àrea d'Inspecció del Territori d'aquesta conselleria respecte a la situació de l'expedient d'avaluació de l'impacte ambiental. En aquest escrit s'informava de l'existència d'expedient sancionador (270/03-SAN) en què s'imposava a més de sanció econòmica l'obligació de retirada de la canonada instal·lada. L'Àrea d'Avaluació Ambiental va informar de la situació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental indicant que s'estava pendent de rebre l'informe de l'Àrea de Planificació del Territori d'aquesta conselleria.  
Consideracions ambientals  
1. Les actuacions projectades es troba en l'àmbit del Parc Natural de la Serra de Mariola, en àrea de protecció ecològica i àrea de protecció paisatgística. Es tracta d'una zona de relleu pla o ondulat en el qual s'alternen les àrees agrícoles amb les àrees forestals amb matoll i pinedes.  
2. D'acord amb allò que ha indicat l'Àrea d'Inspecció del Territori d'aquesta conselleria part de les actuacions s'han dut a terme (la instal·lació de la conducció).  
3. L'Àrea de Planificació del Territori d'aquesta conselleria emet informe favorable les actuacions projectades sempre que s'obtinguen les autoritzacions sectorials que se li apliquen i del compliment de les especificacions realitzades en el seu informe, i necessita que les actuacions projectades són autoritzables sempre que s'obtinga la declaració d'interés comunitari favorable de l'activitat d'allotjament i restauració al medi rural.   
L'article 56.1 del PORN del Parc Natural de la Serra Mariola indica que les activitats d'allotjament i restauració al medi rural per mitjà de rehabilitació o restauració de les construccions tradicionals hauran d'obtenir informe favorable de l'administració competent en espais naturals, declaració d'interés comunitari i estimació d'impacte ambiental.  
4. L'impacte sobre el medi se centra principalment sobre el sòl, vegetació i fauna com a conseqüència dels moviments de terra, desbrossament i sorolls procedents dels treballs. Les actuacions projectades es consideren acceptables des d'un punt de vista ambiental i s'estima el seu impacte sobre el medi en principi de baix a moderat. Es considera necessari el compliment d'una sèrie de mesures preventives i correctores per a reduir l'impacte sobre el medi i aconseguir una millor integració en l'entorn, evitant o reduint al mínim l'impacte sobre diversos elements del medi, en especial vegetació i fauna, tenint en compte a més que l'actuació se situa dins del Parc Natural de la Serra de Mariola. En aquest sentit es considera important la supervisió de les actuacions per la Unitat d'Espais Naturals de la Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria de manera, a més, que puga introduir aquesta, cas de ser necessari, modificacions, mesures preventives i correctores per a reduir al mínim l'afecció al medi, en especial a la vegetació i fauna.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, pel fet d'estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 89417865, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en a Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes,  
Resolc  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de reparació de bassa i instal·lació de conducció per a subministrament d'aigua a la partida Mas del Parral al terme municipal de Bocairent (València) la promotora del qual és María Asunción López García, sense perjudici del compliment del que estableix la documentació aportada i l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicionants del projecte:  
1. Aquesta declaració d'impacte ambiental queda condicionada als requisits següents: l'obtenció, respecte a l'activitat d'allotjament i restauració al medi rural per mitjà de rehabilitació o restauració de construccions tradicionals, d'informe favorable de l'administració competent en espais naturals com també de la declaració d'interés comunitari i estimació d'impacte ambiental favorables. El promotor haurà de presentar davant del departament corresponent d'aquesta conselleria la documentació necessària per a l'obtenció dels requisits abans referits en un termini de temps, des de la recepció de la notificació d'aquesta declaració, no superior a tres mesos.  
No haurà de seguir executant-se la resta del projecte relatiu a aquesta declaració fins a l'obtenció dels requisits abans citats. En cas de no obtenir-se favorablement els requisits referits, s'haurà de retirar la part ja executada i restaurar-se, i en cas d'obtenir-se favorablement aquests es modificarà allò ja executat, en el cas que ho considere necessari per la Unitat d'Espais Naturals de la Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria, d'acord amb allò que estableix aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació.  
3. El traçat de la conducció es modificarà, d'acord amb allò que establisca la Unitat d'Espais Naturals de la Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria i cas de considerar-ho aquesta necessari, de manera que en la mesura que es puga aquest discórrega per les vores de camps de cultiu o de masses forestals no travessant-les. Igualment la conducció d'aigua serà preferiblement soterrada en tota la seua longitud i serà la Unitat d'Espais Naturals abans referida la que determine si aquesta anirà soterrada en tota la seua longitud o podran determinats trams ser aeris, i es permeta la utilització de l'antiga séquia existent en la zona per a situar la canonada al seu interior.  
4. Respecte a la rehabilitació de la bassa:  
- Es mantindran en la mesura que siga possible els elements constructius i els materials tradicionals com ara pedra, maçoneria. En cas d'emprar ciment la superfície serà rugosa.  
- En cas d'haver d'impermeabilitzar la bassa, aquesta es durà a terme amb argila compactada.  
- Es mantindrà una capa de substrat o terra en el fons de la bassa per a afavorir la vegetació i per a refugi de la fauna que habite aquesta.  
- Si és necessari buidar la bassa en algun moment, haurà de notificar-ho prèviament al director-conservador del parc natural, perquè recupere la fauna previ buidatge de la bassa i s'hi torne una vegada plena de nou.  
- Es construirà una rampa d'accés a l'aigua per a beure i evitar ofegaments de la fauna.  
- La rehabilitació de la bassa i les especificacions abans citades es duran a terme amb la supervisió de la Unitat d'Espais Naturals de la Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria, que podrà establir les modificacions, mesures preventives i correctores que estime pertinents.  
5. Una vegada executades les actuacions es procedirà, cas de ser necessari, a la restauració de les zones afectades d'acord amb allò que determine la Unitat d'Espais Naturals de la Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria.  
6. En cas d'afecció a camí ramader s'haurà de complir el que estableix la Llei 3/1995, de camins ramaders, havent d'obtenir-se l'autorització corresponent de la Unitat de Camins Ramaders de la Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria.  
7. En cas que s'hi descobrisquen restes arqueològiques, paleontològiques o etnogràfiques durant la construcció del camí, s'haurà de comunicar immediatament a la conselleria de Cultura i s'haurà de complir el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València 18 de gener de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 026/05-AIA  
Projecte: Projecte bàsic de les obres d'ampliació de les instal·lacions de depuració i canonada de reutilització en l'EDAR d'Arenals a Elx (Alacant)  
Promotor: Entitat de Sanejament d'Aigües  
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Localització: En els terrenys corresponents a l'EDAR d'Arenals, en partida l'Altet del terme municipal d'Elx  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte:  
Les obres d'ampliació ocuparan la superfície disponible en la parcel·la corresponent a l'EDAR ampliant el perímetre actual a terrenys annexos de titularitat municipal. L'objecte d'aquest projecte deriva de la necessitat d'ampliació de les instal·lacions de depuració pel fet de resultar insuficients les actuals a causa del creixement dels nuclis urbans i a l'ampliació, a més del doble, de l'actual polígon industrial Saladas de Torrellano.  
La instal·lacions es dissenyen per a un cabal màxim a l'estiu de 10.000 m³/dia, i de 5.000 m³/dia a l'hivern. I es preveu una altra ampliació possible en el futur si l'augment de cabals així ho exigira, de 5.000 m³/dia (el total, després de la segona ampliació, seria de 15.000 m³/dia). Tenint en compte que s'estima una DBO 5 de 700 mg/l, la capacitat de depuració estarà entre els 58.300 habitants-equivalents a l'hivern i els 116.000 habitants-equivalents a l'estiu.  
Les instal·lacions de depuració actuals donen servei als següents nuclis de població:  
- Pedania de Torrellano (Elx): Abocament procedent del nucli urbà.  
- Polígon industrial Saladas: Situat a la pedania de Torrellano: Amb un col·lector independent, que presenta problemes atés que és unitari i recull l'aigua pluvial del polígon.  
- Pedania de l'Altet (Elx): Abocament de caràcter domèstic.  
- Platja dels Arenals del Sol: Zona costanera i turística, amb abocament estacional i caràcter domèstic.  
A aquests s'incorporaran les zones urbanes pròximes a la depuradora en el costat est del municipi com són els nuclis de Maitino, Torreazul, Valverde, etc.  
El projecte preveu la demolició de quasi la totalitat de les instal·lacions existents (edifici de control, decantadors primaris, decantadors secundaris, eres d'assecament, estació de bombament d'entrada a planta dels col·lectors de Torrellano i polígon industrial de Salades, etc), per a poder situar les unitats necessàries per a l'ampliació del tractament, incorporant així mateix un nou tractament terciari fisicoquímic i un sistema de desinfecció per mitjà de radiació d'ultraviolada.  
En l'annex núm. 6, es preveu així mateix per a l'aprofitament de les aigües residuals tractades per a reg, connectant amb la xarxa de Riegos de Levante, l'execució d'una canonada d'impulsió de 5.925 m de 400 mm de diàmetre, que discorre per camins i carreteres, unes vegades per l'eix del camí i altres pels terrenys contigus.  
2. Alternatives:  
S'estudien alternatives relatives als aspectes següents:  
- Alternatives d'ubicació: triant l'ampliació a la vora de les instal·lacions existents en compte de buscar una altra ubicació, ja que hi ha terrenys suficients de titularitat municipal, aprofitant la xarxa de col·lectors i la resta d'infraestructures existents. Com a desavantatge indica la proximitat al paratge del Clot de Galvany, que se supera amb un adequat control de les obres que s'han de realitzar i correcta gestió de la planta pel que fa als seus abocaments, podent disposar de part de l'aigua tractada per al manteniment de la zona humida.  
- Alternatives de tractament: Es plantegen quatre tipus de tractament triant el de doble etapa d'alta i mitjana càrrega amb digestió aeròbia.  
- Alternatives basant-se en la destinació de l'efluent: Es plantegen diverses alternatives com a emissari submarí (rebutjada per no obtenir l'aprovació de les entitats locals); abocament de la totalitat de l'efluent al Clot de Galvany (es rebutja per afecció al paratge natural); recarrega d'aqüífers (és necessari fer estudis hidrogeològics molt detallats); respectar els usos actuals (1.000 m³/dia enviats al Clot de Galvany, i aportació d'aigua tractada a séquia i una altra part s'eleva a una finca veïna a l'EDAR); aprofitament per al reg agrícola per alguna comunitat de regants.  
L'alternativa triada és una mescla de les anteriorment exposades sent la de destinar l'aigua tractada al seu aprofitament agrícola, connectant amb la xarxa de Riegos de Levante per mitjà d'una canonada d'impulsió, però sota la premissa de respectar els usos actuals i d'incrementar l'aportació actual a l'Ajuntament d'Elx per al seu ús en el Clot en 200 m³/dia (total previst de 1.200 m³/dia).  
Tramitació administrativa:   
1. Informació pública. Remissió de l'expedient:  
El 10 de març de 2005 l'entitat de Sanejament d'Aigües remet el projecte bàsic i estudi d'impacte ambiental juntament amb el certificat d'informació pública.  
El projecte ha estat sotmés a informació pública per mitjà d'anuncis de l'entitat pública de Sanejament d'Aigües Residuals en el BOE núm. 3, de 4/1/2005, i DOGV núm. 4925, de 17/1/2005, i no s'hi han presentat al·legacions segons consta en els certificats remesos.  
Afeccions legals:  
Segons l'estudi d'impacte ambiental la depuradora està assentada en sòl qualificat com a sòl no urbanitzable comú de reserva en el Pla general d'ordenació urbana d'Elx.  
La depuradora es troba pròxima al Clot de Galvany inclòs en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, i la parcel·la queda fora de la zona protegida d'aquest, encara que part del cabal de l'EDAR s'aboca a dues tolles artificials que permeten crear reservoris d'aigua per a les èpoques en què les tolles naturals romanguen seques. El Clot de Galvany així mateix està classificat com a sòl no urbanitzable protegit, i està inclòs en la LIC l'Illa de Tabarca.  
Els terrenys on se situen les instal·lacions es troben rodejats de la forest d'utilitat pública denominat el Carabassí (AL 1034AL31), per la qual cosa s'hauran de delimitar els límits d'aquest per a evitar-ne l'afecció.  
Tant l'abocament com la reutilització d'aigües residuals depurades es troba subjecte a l'autorització preceptiva de la Confederació Hidrogràfica.  
Consideracions ambientals:  
1. Elements ambientals afectats pel projecte:  
El principals efectes ambientals derivats de l'execució del projecte, tant de l'EDAR com de la conducció, se centren en:  
- El sòl, pel moviment de terres i posterior dipòsit de materials sobrants de l'excavació i de la mateixa obra en si.  
- La vegetació, per ocupació de terrenys tant en la ubicació de les instal·lacions com els ocupats per a parc de maquinària i dipòsit de materials, encara que les noves instal·lacions de l'EDAR majoritàriament se situaran substituint a les existents i respecte a la zona a què correspon major massa poblada d'arbres, s'indica en els plànols que serà no construïble per alt pendent i existència de pinar que cal respectar. Tenint en compte així mateix que la zona poblada d'arbres correspon a la forest d'utilitat pública del Carabassí, i la resta de les instal·lacions limiten amb aquesta.  
- Els residus generats pel desmantellament de les instal·lacions existents, que hauran de gestionar-se d'acord amb la naturalesa d'aquests.  
- En el període de transició mentre es desmantellen les instal·lacions existents i comencen a funcionar les noves, es poden produir efectes de contaminació si no es coordinen adequadament els treballs de manera que el procés de depuració no es trobe interromput.  
- L'abocament de les aigües residuals depurades al Clot de Galvany que haurà de garantir el grau de depuració i funcionament correcte de les instal·lacions per a evitar la contaminació de la zona humida. Resulta així mateix rellevant que s'efectue una vigilància dels abocaments a la xarxa, sobretot els procedents de les activitats industrials, a fi que no se supere la capacitat de depuració de les instal·lacions, o s'hi aboquen elements tòxics per a la flora i fauna de l'espai del Clot de Galvany. Amb aquest fi s'hauran de redactar unes ordenances d'abocament i efectuar analítiques de control periòdic en la xarxa, exigint la depuració prèvia dels abocaments que puguen superar els esmentats límits, tal com s'estableix en la normativa de depuració d'aigües residuals.  
- Pel que fa a les possibles afeccions al patrimoni historicoartístic, en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que no hi ha cap element inventariat, però que ja que el terme municipal d'Elx és una zona amb riquesa arqueològica notable, es prestarà un especial atenció durant l'etapa de moviment de terres comunicant a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la conselleria de Cultura qualsevulla troballa. Per això, considerant allò que s'ha indicat en el mateix estudi, s'haurà de controlar especialment els possibles impactes sobre el patrimoni, estant en tot cas a allò que estableix la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
2. Mesures correctores i programa de vigilància ambiental:  
Les mesures correctores més rellevants s'estableixen respecte a   
- Respecte a vegetació, mesures preventives destinades a no alterar la vegetació existent, evitant destruir les formacions vegetals que no siga estrictament necessari.  
- Desmantellament d'instal·lacions amb descompactació de superfícies i revegetació del sòl ocupat..  
- Disseny d'edificis amb estil semblant als edificis pròxims, adoptant un disseny tradicional per a les instal·lacions, i integració de la planta en el paisatge circumdant.  
- Control d'olors amb sistemes de desodorització en els processos generadors d'olors. Control del soroll, amb insonorització dels equips que generen nivell d'intensitat acústica superior a 90 dB.  
- Restaruración fisiogràfica dels terrenys afectats.  
- Abocament de l'aigua depurada, es respectaran les destinacions actuals de l'aigua depurada (séquia de reg, bassa reguladora municipal amb destinació al reg de plantes als voltants del Clot de Galvany com també manteniment de les tolles artificials i subministrament d'emergència en la tolla natural del Clot), i a fi de no realitzar la totalitat d'abocament al Clot que puga alterar el règim hídric natural de la tolla, s'executarà una canonada d'impulsió de 6 km que conduïsca les aigües sobrants a la comunitat de Riegos de Levante.  
- Mesures de protecció al Clot de Galvany: Per a evitar impacte sobre l'avifauna en els períodes de cria, les tasques més sorolloses s'efectuaran en els mesos de tardor o hivern.  
No es pot realitzar l'abocament de la totalitat de l'aigua depurada a la tolla natural del Clot, perquè l'aportació contínua alteraria el règim hídric natural de la tolla. Es respectarà l'ús actual per part de l'Ajuntament amb destinació al Clot de Galvany de 1.000 m³, d'aigües de tractament terciari incrementant el cabal en 200 m³.   
- Respecte a mesures de protecció d'elements integrants del patrimoni historicoartístic, recomana en l'estudi la supervisió dels moviments de terra per tècnic especialista en la matèria (arqueòleg), que si és el cas realitzarà les indicacions precises d'acord amb la conselleria de Cultura.  
Estableix un programa de vigilància ambiental per a les fases prèvies, d'execució del projecte i d'explotació. Amb un control setmanal del seguiment de les mesures correctores establides en l'estudi i compliment dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta (annex I-6-b).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el Projecte bàsic de les obres d'ampliació de les instal·lacions de depuració i canonada de reutilització en l'EDAR d'Arenals a Elx (Alacant), projecte promogut per Sanejament d'Aigües, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte, al compliment dels següents condicionants:  
1) S'haurà d'establir un programa d'execució d'obres de manera que permeta que la depuradora continue funcionant i depurant l'influent durant l'etapa de construcció de les obres.  
2) S'haurà d'evitar l'afecció al pinar existent, tant en el moviment de terres com per al depòsit de materials i parc de maquinària.  
3) En els controls de l'aigua depurada s'haurà d'incloure un control específic de les aigües la destinació de les quals siga el Clot de Galvany, en els paràmetres representatius que garantisquen la qualitat de l'aigua aportada a la zona humida (com són: pesticides, metalls, detergents, sulfats, nitrogen, fòsfor, etc.)  
4) S'haurà d'establir un control dels abocaments a la xarxa de clavegueram, especialment en les aigües procedents de l'activitat industrial, d'acord amb allò que estableix el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram municipal, i si és el cas establir un tractament previ segons allò que estableix l'article 8 del Reial decret 509/1996, de desenvolupament del Reial decret llei 11/1995, pel qual s'hi estableixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes.  
5) Els residus procedents del desmantellament de les instal·lacions existents, com també els que es generen per l'execució de les obres projectades, s'hauran de gestionar d'acord amb la tipologia d'aquests i la normativa sectorial aplicable.  
6) S'haurà de remetre, almenys amb periodicitat anual, un informe sobre el compliment del programa de vigilància i control ambiental tant de la qualitat de l'efluent com d'altres possibles incidències que s'hi hagen pogut produir.  
7) S'haurà d'efectuar un seguiment arqueològic de les obres en la fase de moviment de terres tant de l'EDAR com de la conducció d'impulsió, supervisat per arqueòleg. En el cas que es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la conselleria de Cultura, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
8) En el cas d'afecció a camí ramader, s'haurà de complir el que estableix la Llei 3/1995, de camins ramaders.  
9) S'hauran de delimitar els límits de la forest d'utilitat pública denominat el Carabassí (AL 1034AL31) per a evitar-ne en tot moment l'afecció.  
10) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen derivats de la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València 18 de gener de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 104/05-AIA  
Promotor: Sra. Cristina Garcí Cebriá  
Autoritat substantiva: Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Objecte del projecte: Construcció de camí forestal  
Localització: Mas de Juano a la pedania la Pobla d'Alcolea (Morella)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte consisteix a dotar la finca Mas de Juano d'una xarxa mínima de camins amb diversos fins: donar accés a la masia per a procedir-ne a la restauració per a l'ús i gaudi d'aquesta i als terrenys per a millorar la massa forestal de la finca, servir de doble via de fuita als habitants de la masia en cas de necessitat, servir de línia de defensa en cas d'incendis forestals per dividir la finca en dues parts i connectar dues pistes existents.   
Després d'analitzar diverses alternatives, segons es reflecteix en l'estudi d'impacte ambiental, s'opta per la construcció d'una pista forestal que done accés al mas de Juano a través de la zona central de la finca i que connecte dues pistes forestals existents en l'actualitat (la pista del mas d'Antolí i la pista que partint de la carretera N-232 a l'altura de la Pobla d'Alcolea dóna accés al barranc d'entre termes, límit provincial). A més es projecta un ramal que ix de la masia cap al sud per a donar accés a aquesta part de la finca i poder realitzar millores en la massa forestal d'aquesta part.   
La longitud total de la via és de 2,43 km (via principal 1,63 km i ramal de 0,8 km) i l'amplària és de 3 metres.  
Les obres que s'han de realitzar són les següents:  
- Desbrossament de la vegetació i retirada de sòl edàfic. En part de la pista no serà necessari el desbrossament previ de la vegetació per existir ja pista antiga o per tractar-se de bancals agrícoles. En els trams en què siga necessari el desbrossament previ, aquest es realitzarà abans d'obrir la caixa, en una amplària de 5 m aproximadament i consistirà en la tallada de peus i desarrelament de matoll. Previ a la construcció del camí s'excavarà i transportarà la capa de terra vegetal (10-15 cm) i pedres de grans mides fora de l'àrea de l'obra.  
- Moviment de terres. El moviment de terres serà mínim, atés que el traçat del camí s'ha procurat ajustar a les formes del terreny.  
- Altres treballs: perfilat i compactació del ferm del camí, excavació de cunetes, perfilament i refinament dels talussos desmuntats i construcció de paviment de formigó armat en dos xicotets trams de camí.  
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va publicar en el DOGV núm. 5111, de 10 d'octubre de 2006.  
Durant el període d'informació pública no es van registrar al·legacions, segons consta en certificat emés pel Negociat d'Informació i Registre de la conselleria de Territori i Habitatge en data 12 de gener de 2006.  
Segons consta en certificat remés per l'Ajuntament de Morella, l'anunci pel qual se sotmet a informació pública l'estudi d'impacte ambiental corresponent al projecte va ser exposat en el tauler d'anuncis de l'esmentat Ajuntament del 5 d'octubre al 5 de novembre, sense que s'hi haja produït cap reclamació.  
Tramitació administrativa  
En data 27 de juliol de 2005 té entrada en aquesta Direcció General l'estudi d'impacte ambiental de la construcció d'un camí forestal en el mas de Juano al terme municipal de Morella, remés pel Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló de la conselleria de Territori i Habitatge.   
En data 6 de setembre de 2005 es fa consulta des d'aquest Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló perquè informen en relació amb les incidències ambientals derivades de l'execució del projecte.  
En la mateixa data indicada en el paràgraf anterior es fa consulta a l'Ajuntament de Morella perquè informen sobre la compatibilitat de l'actuació projectada segons la classificació urbanística i les incidències ambientals derivades de l'execució del projecte.   
En data 22 de setembre de 2005 té entrada en aquesta conselleria informe del tècnic municipal de l'Ajuntament de Morella.  
El 18 d'octubre del mateix any es rep informe tècnic de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló.  
El 26 d'octubre de l'any en curs se sol·licita a la promotora del projecte estudi d'alternatives, i es comunica aquest fet al Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló el dia 28 del mateix mes.  
El 21 de novembre de l'any actual té entrada en el Registre General d'aquesta conselleria alternativa de traçat presentada per la promotora del projecte i remesa per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló.  
El dia 25 de novembre es rep informe tècnic remés per la mateixa Direcció Territorial sobre la modificació del traçat.   
Informes sectorials  
Dels informes rebuts cal destacar el següent:  
- Segons l'informe de l'Ajuntament de Morella la classificació urbanística dels terrenys on se situa l'actuació és sòl no urbanitzable de protecció, 3.2.3 zona d'usos prioritaris d'explotació forestal.  
- El Servei de Territorial de Medi Ambient de Castelló ha diferenciat tres trams de pista per a realitzar un millor estudi ambiental. El primer tram discorre des del final de la pista que des de la carretera N-232 arriba al barranc del Prado, fins al mas de Juano. El segon tram és la continuació del primer tram des del mas de Juano fins a la pista del mas d'Antolí. El tercer tram correspon al ramal de direcció sud que pareix des dels voltants del mas de Juano amb una longitud de 0,8 km.   
- El traçat del primer tram coincideix en l'inici amb un antic camí d'uns 2 m d'amplària actualment fora d'ús i invadit per vegetació arbòria. Aquest primer tram té el seu inici en el denominat barranc del Prado. La segona meitat del primer tram discorre per antics bancals invadits per vegetació arbustiva i arbòria. Es considera que aquest primer tram tindrà un impacte ambiental poc significatiu, encara que es recomana l'adopció de mesures correctores per a evitar l'erosió i degradació de la pista. A més haurà de construir-se un pas sobre el barranc amb capacitat de drenatge suficient.  
- El segon tram coincideix en part amb un antic camí molt degradat i erosionat amb un pendent massa elevat, per la qual cosa es recomana l'estudi d'un traçat alternatiu que comporte menor moviment de terres i que minimitze la formació de processos erosius.   
- El tercer tram discorre en gran part per una antiga pista que es prolonga fins a les proximitats de la Pobleta. Es considera que generarà un impacte ambiental poc significatiu sempre que s'adopten mesures de control per a l'escorriment superficial.  
Segons el mateix informe del Servei Territorial el projecte afecta el camí ramader núm. 20 assagador de la Boqueta o del Juano classificat al terme municipal de Morella amb una amplària legal de 10 m. L'inici del primer tram se situa a la vora de l'abeurador de la font d'en Cross on conflueixen els camins ramaders núm. 15 assagador del Prat d'Aragó i núm. 24 assagador del barranc d'Aragó.  
- En informe posterior remés per aquesta Direcció Territorial de Castelló després de la presentació de traçat alternatiu per part del promotor, s'indica que s'ha variat el traçat en la zona de màxim pendent respecte al projecte original, amb la qual cosa s'ha reduït el pendent longitudinal de la pista, augmentant les condicions de seguretat i de protecció respecte a l'erosió de les aigües superficials. En aquest mateix informe s'indica que han d'adoptar-se mesures de protecció i seguretat de la pista en aquells trams de màxim pendent, entre els perfils 3-6 i 16-18. Aquestes mesures podrien consistir en la millora del ferm per mitjà de l'aplicació d'una capa de formigó o millora del drenatge de la pista per mitjà de l'execució de badens i cunetes.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats per l'actuació  
Segons es reflecteix en l'EIA la zona en estudi pertany al cretaci. El camí transcorre per una zona de calcàries alternants amb margues.  
El relleu de la zona és abrupte, amb alternança de muntanyes i barrancs encaixats. Es tracta d'una zona de pendents moderats en general i elevades en punts concrets, amb existència de zones abancalades que es corresponen amb antics bancals de cultiu.   
Segons l'EIA el risc d'incendis forestals és 0 en la zona central de la finca i 4 en la resta, en una escala que va del 0 al 6, segons el Pla de silvicultura preventiva d'incendis forestals de la Generalitat Valenciana.   
La vegetació de la zona segons l'estudi d'impacte ambiental, basada en la classificació de Rivas-Martínez, pertany a la sèrie supramediterrània castellà-maestrat-manxega basòfila de l'alzina, que culmina en la seua etapa madura en un carrascar o alzinar amb Quercus ilex rotundifolia, acompanyat de Juniperus thurifera, Juniperus hemisphaerica i Rhamnus infectoria.   
La pista projectada discorre per zones amb diversos tipus de vegetació: antics camins, bancals agrícoles coberts d'herbassar, pineda de pinassa amb peus dispersos de ginebre i carrasca, terrenys de cultiu abandonats coberts per argilagar i romerar i bosc baix de carrasca degradat a causa del carboneig en èpoques passades.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no hi ha cap espècie amenaçada en perill d'extinció en la zona d'estudi.  
Pel que fa al paisatge, la conca visual es limita a l'entorn circumdant, d'escassa superfície. No és visible des de cap població ni via de comunicació principal.   
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants   
L'EIA identifica els impactes distingint entre la fase de construcció i la fase de funcionament.   
Les activitats de l'actuació que són susceptibles de produir impacte en la fase de construcció són el desbrossament previ, el moviment de terres i el trànsit de maquinària i en la fase de funcionament són l'ocupació, el trànsit de vehicles i l'existència de la via.  
Els impactes que es poden produir en el medi físic són la compactació de sòls, la inestabilitat de vessants, l'erosió, la qualitat de l'aire i el nivell de sorolls. Pel que fa al medi biòtic, es poden produir impactes sobre vegetació i fauna i en el medi perceptual sobre vistes i paisatge.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental la compactació de sòls és un impacte considerat moderat per tractar-se d'una actuació lineal, d'escassa amplària, que afecta una xicoteta superfície, sent escàs el trànsit de vehicles en la fase de funcionament.  
El nivell de sorolls és un impacte considerat compatible tant en la fase de construcció com en la de funcionament.   
L'EIA considera un impacte sever l'afecció a la vegetació perquè el projecte elimina totalment la vegetació existent en aquesta franja.  
L'impacte sobre la fauna és considerat en l'EIA com a moderat perquè la construcció del camí s'efectuarà en temps reduït i el trànsit de vehicles es preveu molt baix.  
L'impacte que pot produir l'escorriment sobre la zona objecte d'actuació pot ser molt important si no es realitza el projecte de manera adequada ja que l'erosió i l'arrossegament de terres serien considerables.  
Així mateix ha d'evitar-se, en la mesura que es puga, en el moment de replantejament del traçat l'afecció a exemplars arboris.  
3.Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental es recullen una sèrie de mesures correctores de l'augment del nivell de pols i sorolls, i es prenen de manera general les precaucions següents:  
- Manteniment adequat de la maquinària  
- Limitar el treball a hores diürnes  
- Procurar treballar quan el sòl tinga saó  
- Evitar moviments de maquinària i transport innecessaris.  
A fi d'evitar possibles processos erosius i d'inestabilitat que puguen produir-se amb la realització de les obres i després d'aquestes en els talussos del camí i contornada, l'estudi d'impacte ambiental enumera una sèrie de mesures que es resumeixen a continuació:   
1. Sembra de talussos. Es procedirà a la revegetació dels talussos que es realitzen com a conseqüència del moviment de terres, realitzant un aportació de terra vegetal i posterior sembra d'espècies herbàcies que s'adapten a les condicions de sòl i clima de la zona. La sembra es realitzarà quan el sòl tinga saó i es realitzaran regs periòdics fins a la consolidació de les espècies vegetals.  
2. Pedraple d'estabilització de talussos. En les zones on siga necessària la seua utilització, es col·locarà un pedraplé per a donar estabilitat als talussos per a millorar la retenció de terra. Els buits s'ompliran amb terra vegetal i es reforçarà l'esmentada actuació amb una sembra en els buits que existisquen entre les pedres amb espècies herbàcies tal com s'ha indicat en l'apartat anterior. En els casos en què siga necessari, el pedraplé serà substituït per un mur de maçoneria hidràulica.  
3. Obres de fàbrica. En la zona on el traçat de la pista coincidisca amb la xarxa de drenatge natural del terreny, es col·locarà ferm de formigó per a evitar que la pista siga arrossegada per les aigües en cas de pluges i que es desencadenen processos erosius en el llit.  
4. Cunetes. Al llarg de tot el traçat de la pista es realitzaran cunetes per a l'evacuació de les aigües de pluja quan siga necessari per a evitar l'erosió. En els trams en què es considere necessari, s'estabilitzarà el llit de les cunetes amb pedraplé compactat. L'objecte de la realització de les cunetes és dirigir l'escorriment de les aigües de pluja. En els trams en què no siga possible la construcció de cunetes, es construiran goterons separats un màxim de 150 metres entre ells.  
5. Altres mesures.   
- S'hauran d'evitar moviments innecessaris de la maquinària per fora de la caixa del camí.   
- La construcció s'haurà de realitzar d'acord amb allò que estableix el projecte d'obra.   
- S'haurà de comunicar a la conselleria de Cultura i Educació si al llarg de l'explotació apareixen restes arqueològiques.  
- S'hauran de suavitzar els talussos en les zones d'encreuament de la via amb l'assagador del mas de Juano i se sol·licitarà ocupació d'aquesta d'acord amb la Llei de camins ramaders.  
En el tram de camí que discorre entre el mas de Juano i la pista del mas d'Antolí, el traçat acceptat és el presentat pel promotor en data 16 de novembre de 2005, ja que es redueix el pendent longitudinal de la pista, augmentant les condicions de seguretat i de protecció respecte a l'erosió de les aigües superficials.  
A més de totes les mesures protectores i correctores citades en l'estudi d'impacte ambiental, han de retirar-se convenientment tots els materials sobrants de l'execució de l'obra.  
Ha de tenir-se especial atenció en el control de l'escorriment superficial per a evitar l'erosió tant del camí com dels talussos resultants de l'execució d'aquest.   
També haurà de tenir-se en compte el pas sobre el barranc amb capacitat de drenatge suficient per a un volum de cabal resultant de pluges intenses.  
El replantejament del camí haurà de ser supervisat pels Serveis Tècnics del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló.  
S'haurà de complir el pla de vigilància ambiental, tenint en compte especialment l'efectivitat de les mesures per a evitar l'erosió.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat queda tipificat en l'apartat i) del punt 1. (agricultura i zoologia) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.   
2. En l'expedient s'han efectuat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la realització de les estimacions i declaracions d'impacte ambiental dels projectes als quals se'ls hi aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Es considera acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de construcció d'un camí en el mas de Juano de la Pobla d'Alcolea, promogut per la Sra. Cristina Garcí Cebriá, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.   
Segon   
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
- Prèviament a l'autorització de l'actuació, haurà de presentar en aquesta Direcció General de Gestió del Medi Natural, l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
- En el tram de camí que discorre entre el mas de Juano i la pista del mas d'Antolí, el traçat acceptat és el presentat pel promotor en data 16 de novembre de 2005, ja que es redueix el pendent longitudinal de la pista, i augmenten les condicions de seguretat i de protecció respecte a l'erosió de les aigües superficials. Han d'adoptar-se mesures de protecció i seguretat de la pista en aquells trams de màxim pendent, entre els perfils 3-6 i 16-18. Aquestes mesures podrien consistir en la millora del ferm per mitjà de l'aplicació d'una capa de formigó o millora del drenatge de la pista per mitjà de l'execució de guals i cunetes.  
- El replantejament del camí haurà de ser supervisat pels serveis tècnics del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló.   
- També haurà de tenir-se en compte el pas sobre el barranc amb capacitat de drenatge suficient per a un volum de cabal resultant de pluges intenses.  
- S'haurà de procedir a la recollida de totes les restes sobrants per l'execució del projecte, i es traslladaran a abocadors autoritzats.  
- Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa d'interés històric, arqueològic o paleontològic, s'haurà d'informar la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
- Ha de vigilar-se el camí objecte del projecte una vegada dut a terme aquest, sobretot quan es produïsquen pluges considerables, per a comprovar el funcionament correcte dels sistemes de desguàs i canalització de les aigües.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució no pot interposar-se cap recurs per no ser un acte definitiu en via administrativa, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta estimació d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 13 de gener de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Alvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 153/05-AIA  
Títol: Planta solar fotovoltaica.  
Promotor: Javier Cremades de Adaro.  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Dos Aguas, partida Paridera-Roya  
Descripció de l'activitat  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'una planta solar fotovoltaica al polígon 13, parcel·la 1 del terme municipal de Dos Aguas (partida Paridera-Roya), sòl classificat com a no urbanitzable comú, promogut per Javier Cremades de Adaro.  
L'energia elèctrica generada serà evacuada a través de la línia elèctrica de mitjana tensió (20 KV) que discorre per l'esmentada parcel·la i a la vora de la ubicació de la planta. Al seu torn, la carretera CV-435 limita la parcel·la per la part est.  
Les actuacions prèvies que s'han de realitzar consisteixen en el condicionament de l'accés, tanca perimetral, canalització elèctrica, edificació per al centre de transformació i edificació per a magatzem d'equips i ferramentes i fonamentacions per a les edificacions i plaques solars.   
L'hort fotovoltaic està format per 10 instal·lacions de 100 KW cadascuna.   
Segons s'indica, la superfície en què es desitja situar la planta solar fotovoltaica serà de 3,5 ha, i queden ocupades per les edificacions i les plaques solars un total de 0,9 ha, enfront de les 360 ha d'extensió de la finca.  
2. Alternatives  
Es consideren tres possibles ubicacions de la planta dins de la mateixa finca. Es tria la denominada Pla Julià per la seua proximitat a la carretera CV-435, per l'accés existent a aquesta, el moviment de terres requerit és reduït gràcies al poc desnivell del terreny i la línia de mitjana tensió sobrevola l'emplaçament. A més, aquesta alternativa d'ubicació és adequada des del punt de vista del respecte a les zones de nidificació existents. En aquest sentit, l'alternativa denominada Paridera-Roya és incompatible amb la situació d'aquests nius.  
S'estudia la instal·lació de sistemes estàtics o amb seguiment solar, i se selecciona el sistema estàtic per la menor ocupació de sòl i el menor impacte visual.  
Queda justificada la instal·lació de la planta en sòl no urbanitzable comú per la necessitat de disposar d'una gran superfície. En aquest sentit, l'Ajuntament de Dos Aguas va emetre un informe de compatibilitat urbanística amb data 20 de juny de 2005.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
La parcel·la en què es pretén situar l'actuació, està ocupada majoritàriament per vegetació arbustiva encara que en la zona sud hi ha una plantació d'oliveres jóvens. Es tracta d'un paratge aïllat de bosc baix. S'indica que la zona seleccionada és molt pedregosa, sent per això la vegetació molt escassa. Hi ha pins aïllats però fora de la zona prevista per a la planta.  
La parcel·la està situada dins d'una àrea catalogada com a LIC Serra de Martés i el Ave i com a ZEPA, prop del límit nord-est d'aquesta. La superfície de terreny alterada per la instal·lació de la planta solar fotovoltaica representa menys del 0,0026% de la superfície de la LIC. Les zones de nidificació es troben a més de 2 km de la ubicació de la instal·lació i protegides enfront d'aquesta per elevacions naturals del terreny. No obstant això, són compatibles amb les ZEPA aquelles activitats que no perjudiquen les espècies que la constitueixen.  
La ubicació triada està situada a la vora de la carretera i de la línia de mitjana tensió, per la qual cosa ja disposa de les infraestructures necessàries per a la seua instal·lació.  
Cal destacar que l'objecte de l'actuació és la instal·lació d'una planta solar fotovoltaica, que generarà electricitat a partir d'una font renovable d'energia. Durant l'explotació d'aquesta, no genera residus ni emissions.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Durant la fase d'implantació es produirà un impacte sobre el sòl, associat al moviment de terres per a realitzar les fonamentacions de les edificacions, la tanca perimetral i les plaques solars, com també les rases per a les instal·lacions associades. Totes elles es cobriran amb material obtingut en l'excavació, excepte les corresponents a les edificacions.  
Durant la fase d'explotació, s'ha considerat destacable l'impacte sobre el paisatge. La ubicació triada està rodejada per elevacions del terreny excepte pel costat limítrof amb la carretera CV-435. Només es considera visible des d'aquest angle. Per a evitar aquest impacte, es col·locarà una pantalla vegetal.  
Altres efectes considerats són l'impacte sobre l'atmosfera (es redueixen les emissions globals de gasos per generació d'energia) i sobre la població, que en ambdós casos es consideren positius. Es consideren menyspreables els possibles efectes sobre la fauna.   
Pel que fa al patrimoni històric nacional, s'indica que no hi ha en la parcel·la ni en els seus voltants cap monument, vestigi o restes arqueològiques conegudes que puguen ser afectats per la línia en projecte. Aquesta afirmació és certa en l'entorn de l'actuació, no obstant això existeixen 2 jaciments catalogats en la zona, encara que situats a més de 3 km de la ubicació de la instal·lació.  
La instal·lació no requereix proveïment d'aigua potable i no es generen abocaments. No és necessària la recollida de residus, ja que no se'n generen. L'evacuació de l'energia generada es farà a través de la línia de mitjana tensió existent, per la qual cosa no és necessària la creació de noves infraestructures.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores proposades se centren en la correcció de l'impacte paisatgístic i sobre el sòl. Amb aquest objectiu, es cobriran les fonamentacions amb material procedent de l'excavació i es plantaran tres fileres a portell d'arbres típics de la zona en el costat visible des de la carretera. S'indica que l'alçària màxima dels panells és de 2,2 m sobre la rasant del terreny.  
Els residus sòlids procedents de les obres i instal·lació dels panells solars, seran gestionats convenientment.  
Esgotada la vida útil de la planta, s'hauran de desmantellar de les instal·lacions d'aquesta i la retirada o demolició de les construccions, a fi de reposar el sòl al seu estat original.  
Respecte al programa de vigilància ambiental proposat, se centra en el control anual dels factors següents: energia elèctrica generada, valors mitjans de les variables meteorològiques, avaluació de la pantalla vegetal i de la vegetació interior de la planta i contornada i incidències sobre la fauna.   
Tramitació administrativa  
En data 5 de gener de 2005, es va presentar sol·licitud per a l'autorització de construcció. Sòl no urbanitzable: declaració d'interés comunitari d'activitats industrials i productives, referent a l'activitat avaluada.  
En data 5 de setembre de 2005 la Direcció Territorial de València de la conselleria de Territori i Habitatge va remetre l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a la declaració d'interés comunitari per a la instal·lació de planta solar fotovoltaica a Dos Aguas.  
Amb data 21 d'octubre de 2005, es va sol·licitar a la Direcció Territorial d'aquesta conselleria que remetera certificat del resultat de la informació pública de l'expedient i la documentació tècnica del projecte.  
L'esmentada documentació va ser remesa a aquesta àrea amb data d'entrada en els Serveis Centrals d'aquesta conselleria el 28 de desembre de 2005.  
Amb data 26 d'octubre, l'àrea d'avaluació ambiental va remetre consulta a l'àrea de planificació del territori, en relació amb la compatibilitat ambiental del projecte i les figures de protecció declarades en la zona.  
Amb data 24 de gener de 2006 la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial va remetre informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi amb sentit favorable.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental basant-se en allò que s'ha indicat en l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'activitat planta solar fotovoltaica situada en sòl no urbanitzable comú, promoguda per Javier Cremades de Adaro al terme municipal de Dos Aguas, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Prèviament a l'inici dels treballs d'excavació, s'haurà de sol·licitar informe la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, el qual en aplicació de l'article 62.2 de la Llei 4/98, determinarà la viabilitat patrimonial de l'actuació o les condicions a què ha de subjectar-se necessàriament aquesta.  
2. Així mateix, si en la fase d'instal·lació es realitzen treballs que impliquen elevats nivells sonors, hauran de dur-se a terme fora de l'època de nidificació de les aus.  
3. En cap cas, les instal·lacions associades a la planta solar fotovoltaica hauran de superar els 6 m d'alçària.  
4. Segons s'estableix en l'informe emés pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, finalitzada la vida útil de la instal·lació, la reposició del sòl al seu estat original haurà d'incloure la retirada de les fonamentacions dels bastidors.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si procedeix, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 31 de gener de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 180/05-AIA  
Projecte: Instal·lació d'estació depuradora d'aigües residuals compacta al Parc Natural de la Font Roja d'Alcoi (Alacant)  
Promotor: Diputació Provincial d'Alacant.  
Autoritat Substantiva: Ajuntament d'Alcoi.  
Localització: A la parcel·la 6 del polígon 11, situada en l'àmbit del PORN del Parc Natural de la Font Roja d'Alcoi.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte:  
El projecte planteja l'execució d'un sistema de depuració d'aigües residuals i un col·lector de PVC de 115 m de longitud i de 315 mm de diàmetre, a fi de recollir les aigües residuals de l'edifici de l'ecoparc, a què connectarà així mateix el cabal procedent dels serveis, futur hotel i restaurant.  
Per a la instal·lació de l'EDAR es condicionarà la parcel·la, procedint al moviment de terres necessari perquè quede semienterrada. En el camí d'accés s'estendrà una capa de llast artificial per a millorar el ferm per al trànsit de la maquinària i descàrrega d'equips. En finalitzar les obres d'instal·lació de la depuradora es construirà un ferm compost per formigó texturat pintat, per a l'accés de vehicles de manteniment a l'EDAR. Per a la conducció, el tram de talús quedarà protegit amb formigó i es construirà un mur de maçoneria de pedra calcària.  
El tractament de depuració previst és per a un cabal de 30 m³/dia i una capacitat de depuració de 150 habitants-equivalents, el tractament consta de:  
Una fossa sèptica de tres cambres.  
Tractament biològic per mitjà de contactors giològics rotatius (biodiscos)  
Clarificació per mitjà de decantació laminar  
Recirculació de fangs en excés a la fossa sèptica.  
Es construirà una cerca de tancament de l'EDAR amb tela metàl·lica plastificada.  
L'alimentació d'energia elèctrica a la depuradora es realitzarà des del centre de transformació existent, per mitjà de la corresponent derivació en baixa tensió, i no s'ha redactat encara el projecte corresponent.  
2. Alternatives:  
S'han estudiat alternatives que preveien:  
a) La canalització de les aigües residuals fins a la xarxa de clavegueram municipal d'Alcoi.  
b) La instal·lació d'un sistema de depuració d'aigües residuals en alguna zona pròxima a la generació de les aigües residuals.  
La primera es va desestimar per major despesa econòmica i repercussió sobre l'impacte ambiental.  
Així mateix es va seleccionar el sistema més idoni de depuració per mitjà de l'EDAR compacta per considerar-lo de menor impacte ambiental.  
Tramitació administrativa:  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient:  
L'11 d'octubre de 2005 la Gerència de Medi Ambient d'Alcoi remet la documentació corresponent al projecte, estudi d'impacte ambiental, escrits d'al·legacions de la Colla Ecologista La Carrasca i de José Ignacio Sirvent Mira, i informes de contestació a les al·legacions formulades.  
El projecte ha estat sotmés a informació pública per mitjà d'anunci de l'Ajuntament d'Alcoi en el DOGV núm. 5062, de 02/08/2005, i s'hi han presentat les al·legacions que s'exposen a continuació.  
2. Contingut de les al·legacions formulades:  
- De la Colla Ecologista La Carrasca-Ecologistes en Acció, es formulen al·legacions sobre els aspectes següents:  
- Sobre la qualitat del document de l'estudi d'impacte ambiental i l'absència de firma.  
- Per al càlcul de la capacitat de la depuradora es tenen en compte cabals d'aigües residuals que generaria l'hotel, el projecte del qual no està autoritzat, qüestionant la seua capacitat definitiva i fins ti tot la possibilitat d'ubicació definitiva que podria ser en un altre lloc llunyà a la depuradora.  
- Considera que en la memòria del projecte hauria de constar expressament que si és el cas, la construcció de l'hotel hauria d'assumir la part proporcional de la inversió i funcionament de la depuradora que li donaria servei.  
- De José Ignacio Sirvent Mira, en representació pròpia, al·lega sobre els aspectes següents:  
- Deficient qualitat de l'estudi d'impacte ambiental, i referència a la metodologia emprada per a l'elaboració d'aquest.  
- Qüestiona la capacitat de l'EDAR, indicant que en períodes de màxima afluència se'n superarà la capacitat. Considera que l'emissió de sorolls serà molt superior a l'estimada, previsiblement alta (de l'ordre de 55-60 dB), per la qual cosa indica que el conjunt de l'EDAR ha de construir-se amb les proteccions necessàries perquè existisca una emissió de sorolls inferior a 30 dB.  
- Fa referència a l'estabilitat de talussos, que pot vulnerar-se per efecte de la construcció de murs i excavacions, i indica que resultaria necessari ajustar els procediments de construcció per a evitar el possible efecte desfavorable i considerar, fins a realitzar les comprovacions corresponents, tots els paràmetres avaluats com a perjudicials i amb valors màxims.  
- En la fase de construcció incideix sobre la necessitat de controlar abocaments incontrolats de residus tant perillosos com neteja de formigons, restes de morters i formigó fresc, etc.  
- Per a la fase de funcionament indica que cal avaluar els impactes derivats de l'ampliació per necessitats depuració i abocament incontrolat d'aigües residuals per mal funcionament de l'EDAR a causa de possibles fallades del sistema.  
Les anteriors al·legacions són contestades per la gerència de Medi Ambient d'Alcoi, havent esmenat els aspectes formals (absència de firma i constància d'autor en l'estudi), i respecte a la resta dels aspectes formulats indica en extracte que:  
- La justificació de la solució adoptada figura en l'estudi i que la valoració dels impactes efectuades s'han realitzat d'acord amb un mètode de valoració concret.  
- Respecte al dimensionat de l'EDAR indica que s'ha efectuat per l'empresa municipal de gestió de l'aigua (AQUALIA), per a necessitats actuals i futures (construcció d'hotel).  
- Així mateix respecte a la generació de soroll, indica que es tracta d'una zona bastant transitada i que la vegetació exercirà un efecte d'amortització del soroll i que no obstant això, en el capítol de mesures correctores i en el del programa de vigilància ambiental hi ha condicionants per a garantir que la situació siga la prevista, i que les afeccions siguen les mínimes.  
- Pel que fa a l'estabilitat de talussos remet als coneixements tècnics del projectista.  
- En relació amb els abocaments incontrolats, es té previst en les mesures correctores i que no obstant això, s'ha reconsiderat el tema i s'inclourà en la valoració d'impactes. En el cas d'avaria de l'EDAR, hi ha un sistema de receptors elèctrics connectat al servei de manteniment municipal, i que si és el cas, la mateixa EDAR pot actuar com a dipòsit fins a la reparació de l'avaria, o bé la retirada de les aigües residuals per altres mitjans.  
Respecte a la valoració ambiental en general estima que en tot cas la construcció de l'EDAR és preferible i aconsellable, des del punt de vista ambiental, a la situació actual.  
3. Informes rebuts:  
El Servei de Parcs Naturals informa d'acord amb el qual estableix el Decret 121/2004, de 16 de juliol, del Consell de la Generalitat pel qual s'aprova el Pla d'ordenació de recursos naturals(PORN) i la revisió del Pla rector d'ús i gestió (PRUG) del Parc Natural de la Font Roja, indicant que la zona objecte d'execució del projecte se situa en zona d'ús públic sostenible segons el PRUG i en zona d'espais naturals de protecció especial segons el PORN. Així mateix formula una sèrie de consideracions que en extracte es refereixen als aspectes següents:  
- Fa referència a l'article 28, paràgraf 2 del PRUG en el qual s'estableix que: En les zones d'ús públic del paratge de la Font Roja i dels paellers de Sant Antoni s'hauran d'adequar les instal·lacions necessàries per al tractament d'aigües residuals, preferentment en estació depuradora compacta. Els projectes de construcció d'aquests equips hauran de tenir especial atenció en la gestió dels seus residus, excavacions i restauració posterior pel fet de tractar-se d'instal·lacions d'un espai protegit, i compliran amb les disposicions de l'article 29. Indicant que en aquest cas es veu necessària la construcció d'aquesta infraestructura, ja que diversos serveis i dotacions del parc no tenen sanejament.  
- Fa referència a les accions de desbrossament i neteja de terreny, fins i tot la retirada d'arbres i poda de branques, per a les quals s'haurà de complir allò que estableix l'article 68 del PORN, indicant en compliment d'aquests que respecte a aquest tipus d'activitats, en el camí on es realitzaran les obres, hi ha una sèrie d'arbres als laterals d'aquest, on no es podrà talar, de la mateixa manera que es respectarà, sempre que siga possible, la vegetació de la zona.  
- Respecte a les actuacions de pavimentació en el camí d'accés, cita l'article 57, paràgraf 3 del PRUG en el qual s'especifica que: En el condicionament de carreteres en el parc i, si fóra el cas, de pistes que s'han d'asfaltar, s'utilitzaran preferentment materials pintats de tons adequats per a integrar al màxim aquestes infraestructures amb l'entorn.  
- Respecte a les afeccions a la fauna, indica que ja que en l'àmbit del PORN es consideren espècies animals d'especial interés, en l'article 27 del PORN diu que: En aplicació de l'article 26.4 de la Llei 4/1989, no estan permeses amb caràcter general, i explícitament per a les espècies indicades en l'article 26 d'estes normes, (totes elles anomenades en l'estudi d'impacte ambiental presentat), les activitats que puguen comportar la destrucció o deteriorament irreversible de la fauna silvestre, com ara la destrucció de nius i caus, comerç d'ous i exemplars, eliminació excessiva de la capa orgànica del sòl, etc.  
Sense perjudici d'allò que estableix en l'article 62 del PORN d'aquestes normes respecte a la circulació de persones i vehicles, per a evitar molèsties a la fauna durant l'època de reproducció d'aquestes, els aprofitaments forestals, tractaments silvícoles i altres activitats especialment pertorbadores es realitzaran des del mes d'agost al mes de febrer, ambdós inclosos, excepte en els llocs on es tinga constància d'espècies novelles (grans àguiles, mussols, teixons, fagines...) - totes elles presents en l'àmbit de l'actuació - on tampoc es permetrà ni en el mes de gener ni en el mes de febrer. Excepcionalment podran autoritzar-se altres períodes d'execució diferents amb l'informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria d'espècies protegides.  
- En la zona d'execució de les obres, des del talús de la baixada des del pàrquing, hi ha una caiguda d'aigua superficial, que per escorriment erosiona el terreny notablement, que segueix pel camí fins al talús següent. Per a l'execució de l'obra, en cas de prendre alguna mesura amb aquest fi, des d'aquest servei es proposa que es faça de manera que l'aigua d'escorriment caiga de manera laminar no sols pel talús del pàrquing, sinó també pel talús següent.  
Conclou que, d'acord amb allò que estableix anteriorment, i basant-se en la documentació analitzada, s'emet un informe favorable per a la instal·lació de l'EDAR al Parc Natural de la Font Roja.  
Afeccions legals:  
L'actuació es troba inclosa en el PORN del Parc Natural de Font Roja, en zona d'ús públic sostenible segons el Pla rector d'ús i gestió i en la zona d'espais naturals de protecció especial segons el PORN.  
L'abocament d'aigües residuals depurades es trobarà subjecte si és el cas a l'autorització preceptiva de la Confederació Hidrogràfica.  
Consideracions ambientals:  
1. Elements ambientals afectats pel projecte:  
Els principals efectes ambientals derivats de l'execució del projecte, tant de l'EDAR com de la conducció, se centren en:  
- El sòl, pel moviment de terres i posterior depòsit de materials sobrants de l'excavació i de la pròpia obra en si, com també l'abocament de líquids perillosos, aigües de neteja de formigons, restes de morters, etc.  
- La vegetació, per ocupació de terrenys tant en la ubicació de les instal·lacions com els ocupats per a parc de maquinària i depòsit de materials, execució del col·lector, adequació del camí d'accés etc. Tenint en compte que la ubicació correspon a un espai protegit i el contingut de l'informe del Servei d'Espais Naturals, en el camí on es realitzarà les obres, s'evitarà efectuar la tala d'arbres en els laterals d'aquest, i en tot cas, qualsevol possible afecció a la vegetació, haurà de disposar de la supervisió de la direcció del parc natural.  
- La fauna pot veure's afectada per l'execució de les obres, per la qual cosa s'ha de complir les prescripcions que la normativa estableix pel que fa a períodes d'execució d'obres, etc. En aquest cas, per a evitar molèsties a la fauna durant la seua època de reproducció, les actuacions especialment pertorbadores (desbrossament, etc.) des del mes d'agost fins al mes de desembre (ja que s'exclou també gener i febrer).  
- Es produeix un impacte visual a causa de l'execució de les instal·lacions, que s'haurà de minimitzar d'acord amb les prescripcions establides en la normativa del parc natural que permeta integrar les infraestructures amb l'entorn.  
- Atés l'enclavament en el parc natural, es poden produir pertorbacions pels impactes sonors derivats del funcionament de les instal·lacions, per la qual cosa resulta necessari adoptar mesures correctores addicionals de minimització de l'impacte.  
Pel que fa a la instal·lació del sistema de depuració en si, es considera com una instal·lació necessària ja que compleix el que estableix l'article 28, paràgraf 2 del PRUG.  
2. Mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
En l'estudi s'estableixen mesures correctores relatives en extracte a: l'emissió de pols (per mitjà de regs periòdics); reserva de terres fèrtils reutilitzables; mesures de protecció de cobertura vegetal (com evitar danys en espècies protegides, realitzar repoblació forestal amb espècies vegetals autòctones); sobre el paisatge, executant les instal·lacions de l'EDAR semienterrades i amb tractament de colors i formes mimètiques amb el medi (utilització de formigó pintat, murs de maçoneria, etc.)  
Estableix un programa de vigilància ambiental per a la fase prèvia, d'execució del projecte i d'explotació. Amb un control setmanal del seguiment de les mesures correctores establides en l'estudi i compliment dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, com també en aplicació de l'article 13.a del Decret 121/2004 (DOGV 4.801 de 20/07/2004), pel qual s'aprova el Pla d'ordenació d'ús i gestió del Parc Natural de la Font Roja.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel que s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el Projecte d'instal·lació d'una estació depuradora d'aigües residuals compacta al Parc Natural de la Font Roja al terme municipal d'Alcoi (Alacant), projecte promogut per la Diputació d'Alacant, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1) L'execució i el funcionament de les instal·lacions es realitzaran complint a la normativa reguladora del parc natural establides en el Decret 121/2004, de 16 de juliol, del Consell de la Generalitat pel qual s'aprova el Pla d'ordenació de recursos naturals i en la revisió del Pla rector d'ús i gestió del parc natural de la Font Roja, especialment en els articles ressenyats en els informes reflectits en la part expositiva d'aquesta declaració.  
2) Per a evitar molèsties a la fauna, en especial a espècies novelles (grans àguiles, mussols, teixons, fagines...) durant la seua època de reproducció, les actuacions especialment pertorbadores es realitzaran des del mes d'agost al mes de desembre. Excepcionalment podran autoritzar-se altres períodes d'execució diferents amb l'informe previ favorable del Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
3) En el camí on es realitzaran les obres, s'evitarà efectuar la tala d'arbres en els laterals d'aquest, i en tot cas, qualsevol possible afecció a la vegetació, haurà de disposar de la supervisió de la Direcció del Parc Natural.  
4) En les diverses actuacions que conformen les obres projectades, es prestarà especial atenció al càlcul d'estabilitat de talussos.  
5) Durant l'execució de les obres es vigilarà especialment que no es realitze ocupació de terrenys annexos tant a l'EDAR com al camí per a utilitzar-los com a zona d'arreplega de materials o depòsit de maquinària. Així mateix s'evitarà efectuar qualsevol tipus d'abocament de materials sobrants i de líquids perillosos, aigües de neteja de formigons, restes de morters, etc. Els residus generats es gestionaran d'acord amb la tipologia d'aquests i la normativa sectorial aplicable.  
6) En cas d'efectuar alguna actuació sobre la caiguda d'aigua superficial que erosiona el talús del camí de baixada del pàrquing, s'haurà de fer de manera que l'aigua d'escorriment caiga de manera laminar, tant pel talús del pàrquing com pel següent.  
7) S'adoptaran mesures addicionals de minimització d'impactes derivats de la generació de sorolls pel funcionament de les instal·lacions, incorporant els mitjans d'aïllament acústic necessaris amb aquest fi. Efectuant així mateix mesures de control del soroll que permeta comprovar la idoneïtat de les mesures adoptades.  
8) La característica de l'aigua residual depurada haurà de respondre als paràmetres de qualitat que s'establisquen en el medi receptor, i disposar de les autoritzacions preceptives si és el cas. La capacitat de depuració s'ajustarà a les necessitats existents. Haurà de disposar-se un protocol d'actuació previst per al cas en què es produïsca un fallada en el sistema de depuració, de manera que no es generen efectes de contaminació per possibles abocaments d'aigua deficientment depurada. S'efectuarà així mateix una adequada gestió dels fangs generats en el procés de depuració.  
9) Es remetrà, almenys amb periodicitat anual, un informe sobre el compliment del programa de vigilància i control ambiental tant de la qualitat de l'efluent com del control de sorolls, gestió de fangs generats, minimització de l'impacte paisatgístic, compliment dels condicionants establits en aquesta declaració i altres possibles incidències que s'hi hagen pogut produir.  
10) En el cas que es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la conselleria de Cultura, de manera immediata, i adopta les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
11) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen derivats de la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València 25 de gener de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 241/005-AIA  
Promotor: VAMOP, SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat industrial de València. conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència  
Objecte del projecte: Extracció de graves i arenes, secció A) Algarrobo  
Localització: Parcel·la núm. 72a, 76, 110, 111,112 i 153 del polígon 3 del cadastre d'Algemesí (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una explotació de graves i arenes, secció A) denominada Algarrobo en les parcel·les núm. 72a, 76,110,11,112 i 153, polígon 3 del paratge denominat Cotes o de la Muntanya al terme municipal d'Algemesí (València).   
La superfície total de les parcel·les és de 18.164 m² de la qual serà afectada per l'explotació una superfície aproximada de 14.300 m².  
Els materials que s'han d'explotar i comercialitzar són graves i arenes amb matriu argiloses quaternàries. L'extracció dels materials es realitza per mitjà de procediments mecànics convencionals i es carrega a camió directament per al seu transport cap al punt de llavada i venda.  
Per a dur a terme l'explotació, el projecte proposa explotar les parcel·les per mitjà d'un banc d'explotació de 4 m de profunditat màxima i 1 m de mínima. La restauració es preveu per mitjà del farciment dels buits originats per l'extracció a partir dels materials estèrils obtinguts en la mateixa explotació.  
El projecte proposa utilitzar els estèrils de la mateixa explotació per a la restitució parcial del buit miner, deixant les parcel·les 2 m per sota de la cota natural del terreny.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
En data 4 d'octubre de 2004, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, va remetre el projecte d'explotació, restauració i estudi d'impacte ambiental de l'explotació de graves i arenes denominada Algarrobo i va sol·licitar la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
En data 5 de novembre de 2004, la documentació va ser tornada al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial per estar incompleta ja que no disposava de l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i per no garantir amb el projecte tramitat, la correcta restauració del buit miner.  
El març de 2005, es va visitar la zona objecte d'explotació i es va comprovar que les parcel·les estaven parcialment explotades i que no s'ajustava l'explotació al projecte tramitat.  
Es va notificar a l'Àrea d'Inspecció del Territori d'aquesta conselleria l'execució parcial del projecte sense disposar de la declaració d'impacte ambiental corresponent.  
Al juliol de 2005, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València, remet de nou el projecte d'explotació, restauració i estudi d'impacte ambiental del projecte d'obertura de l'explotació de graves i arenes denominada Algarrobo juntament amb l'informe favorable de la Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià i el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient on s'indica que després de publicar-se l'anunci en el BOP núm. 251, de 21 d'octubre de 2004, i transcorregut el termini de 30 dies hàbils no s'hi han presentat al·legacions.  
A l'octubre de 2005, l'Àrea d'Inspecció del Territori trasllada les al·legacions presentades per l'interessat a l'haver-li incoat expedient sancionador. En les esmentades al·legacions s'indica que s'han realitzat els tràmits oportuns davant de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià per a realitzar la prospecció arqueològica de l'àrea d'explotació i obtenir l'informe vinculant favorable requerit per l'Àrea d'Avaluació Ambiental. Que en data 24 de juny de 2005, s'obté l'esmentat informe i se sol·licita la suspensió cautelar de l'expedient sancionador.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
Per a accedir a les parcel·les objecte d'explotació des de la carretera nacional N-340, eixida Algemesí - Guadassuar es recorren diversos km per camins veïnals asfaltats en bon estat i amb ample suficient per al trànsit de camions.  
El paisatge on se situa l'explotació és purament agrícola, es tracta d'una plana quaternària constituïda per graves calcàries heteromètriques i arenes embolicades en una matriu llimosa de colors rogencs i ocres de permeabilitat variable, mitjana/alta.  
Des del punt de vista hidrogeològic la zona estudiada es troba sobre l'aqüífer de La Plana de València. El nivell piezomètric en l'àrea d'explotació se situa a una profunditat no superior als 35 m i oscil·la entre períodes humits i secs.  
L'àrea es troba fortament antropitzada pel cultiu intensiu de cítrics, per la xarxa de camins que connecten les diverses parcel·les amb les vies principals de comunicació, per l'existència de pous de reg, per les nombroses séquies que distribueixen l'aigua de reg i per la xarxa elèctrica que subministra energia als pous i a les cases de camp que existeixen a la contornada.  
De la mateixa manera, la fauna que existeix a la zona es troba fortament antropitzada, es correspon en conjunt amb una fauna adaptada a un ecosistema de caràcter agrícola de baixa diversitat on destaca la presència d'avifauna, xicotets mamífers, rosegadors i rèptils.  
2. Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació d'acord amb el PGOU d'Algemesí es classifica com a sòl no urbanitzable comú.  
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià ha emés un informe vinculant favorable al projecte de referència per no existir afeccions patrimonials.  
No s'afecten camins ramaders ni espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
3. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.  
El projecte tramitat afectarà directament el paisatge, el sòl, la geomorfologia, la hidrologia, l'aire, les aigües subterrànies, la vegetació, la fauna i les infraestructures.  
Les accions que originaran impactes són l'increment del trànsit rodat pels camins d'accés a aquelles, l'arrancada de la vegetació, la retirada del sòl edàfic i l'extracció, càrrega i transport de material.  
Els impactes que originarà l'explotació seran el deteriorament dels camins d'accés i infraestructures de reg, el deteriorament paisatgístic, l'acumulació de pols en els cultius limítrofs, el desplaçament de la fauna pel trasbals i soroll generat per la maquinària, el canvi morfològic de les parcel·les afectades per l'explotació, la possible contaminació d'aigües subterrànies, l'aparició de fenòmens erosiva i l'entollada de la parcel·la en èpoques de fortes pluges.  
4. Consideració sobre l'aplicació de les mesures correctores proposades  
El conjunt de mesures correctores proposades en el projecte es consideren adequades, no obstant això, visitada la zona es comprova que l'explotació de les parcel·les es troba parcialment executada i no s'ha tingut en compte ni el projecte d'explotació ni les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental.  
D'una banda, es comprova que l'explotació ha començat en sentit invers al que estableix el projecte començant per les parcel·les situades a l'oest i avançant cap al nord i sud.  
El banc d'explotació presenta en més del 90% de la secció explotada una alçària superior als 8 m i arriba en alguns casos a una profunditat de més de 12 m en compte dels 4 m establits en el projecte.  
El pendent dels talussos resultants és pràcticament vertical i supera els 45º establits en projecte.  
No s'han respectat les distàncies de seguretat amb finques i camins limítrofs.  
La restitució parcial de la parcel·la per mitjà de l'abocament dels mateixos estèrils de l'explotació no s'està realitzant i a més no hi ha un volum suficient d'estèrils per a poder dur a terme la restitució del buit generat d'acord amb allò que s'ha indicat en el projecte.  
S'ha pogut observar en l'interior de les parcel·les excavades l'abocament incontrolat d'un volum determinat de residus no perillosos.  
Conclusió:   
L'explotació de les parcel·les proposades en el projecte tramitat ha sigut executada quasi en la seua totalitat i ha sigut realitzada sense tenir en compte les prescripcions tècniques del projecte d'explotació ni les mesures protectores i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental.  
Com a conseqüència d'això, el projecte de restauració no pot dur-se a terme d'acord amb el projecte tramitat i els impactes derivats de l'explotació han sigut modificats incrementant-ne la magnitud.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 17 estableix que li correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'extracció de graves i arenes, secció A) denominada Algarrobo en les parcel·les núm. 72a, 76, 110, 111, 112 i 153 del polígon 3 del terme municipal d'Algemesí (València) promogut per VAMOP, SL per haver executat quasi en la seua totalitat l'explotació de les parcel·les sense tenir en compte el projecte d'explotació, restauració i estudi d'impacte ambiental tramitats.  
Segon  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Es publicarà aquesta estimació d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de gener de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 254/05-AIA  
Títol: Línia subterrània trifàsica de mitjana tensió a 20 kV, des del pas aeri-subterrani existent en suport núm. 700604 fins a CT tipus Y-5.5.5-O en projecte.  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU   
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Localització: Parcel·la 246, polígon 19, partida Entrada del Pollo, Cullera (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte presentat consisteix a estendre una línia subterrània trifàsica de mitjana tensió (20 kV) entre el suport núm. 700604 de la línia aèria de mitjana tensió que discorre per les proximitats (en el qual hi ha un pas d'aeri a subterrani). Discorre per la vora del camí fins a arribar a la cel·la de línia del centre de transformació (CT) tipus S-6.0.1-Z en projecte i que se situarà en la parcel·la 246 del polígon 19 partida Entrada del Pollo, a la vora del camí.   
La línia s'ha estudiat de manera que la longitud d'aquesta siga la mínima possible, resultant la longitud de la línia de 68 m, mentre que la longitud de la rasa que s'ha de realitzar per a soterrar-la és de 46 m. El cable conductor serà tipus SS de 240 mm² de secció. El traçat creua dues vegades la séquia existent a la vora del camí.  
El CT serà un edifici independent prefabricat. La relació de transformació serà 20.000/250-702 A. La superfície ocupada és aproximadament de 40 m². Haurà d'anar tancat i senyalitzat.  
Es justifica la realització d'aquesta infraestructura en la necessitat de subministrament elèctric a diverses parcel·les amb ús hortofructícola, a fi de modernitzar-ne el reg instal·lant reg per degoteig.  
2. Alternatives  
S'ha buscat una ubicació del CT que siga accessible i implique el menor recorregut de línia possible, des de la línia elèctrica existent fins als punts de subministrament. S'ha adaptat el projecte a l'entorn a fi que l'afecció al medi siga mínima.  
Afeccions legals  
La zona objecte del projecte es troba dins dels límits del Parc Natural de l'Albufera, i les parcel·les afectades estan subjectes a la normativa de sòl no urbanitzable de protecció especial agrícola, segons la zonificació del Pla rector d'ús i gestió (PRUG) del Parc Natural de l'Albufera, aprovat per mitjà del Decret 259/2004, de 19 de novembre, del Consell de la Generalitat.  
Així mateix, les parcel·les afectades es troben situades en una zona declarada lloc d'interés comunitari (LIC), zona d'especial protecció d'aus (ZEPA) i zona humida.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.  
El conjunt del medi afectat pel projecte el constitueix un entorn rural totalment antropitzat, situat en zona de cultius. Es tracta de zones alterades per l'home en què hi ha escassos valors ecològics. Es tracta, per tant, d'un entorn de mitjana-baixa qualitat i que posseeix, en conjunt, un grau de fragilitat baix davant del tipus d'actuació projectada.  
No obstant això, es considera que les següents variables posseeixen una fragilitat mitjana (enfront de la resta de variables ambientals que tindrien una fragilitat baixa):  
- Qualitat atmosfèrica (soroll, partícules)  
- Paisatge  
- Fauna  
- Vegetació  
Altres aspectes assenyalats són:  
- Vulnerabilitat mitjana d'aqüífers.  
- No s'ha detectat la presència d'espècies vegetals protegides.  
- La fauna no disposa d'un hàbitat especialment favorable.  
- El paisatge es caracteritza per l'antropització del medi rural.  
- Àrees d'interés per a la conservació de la natura: hi ha sobre la zona d'estudi diverses figures de protecció: espai natural protegit de la Comunitat Valenciana, zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA), zones d'interés comunitari (LIC), microreserves, aiguamolls i llocs Ramsar.  
- La línia creua en dos punts la séquia de reg que discorre paral·lela al camí, pel marge d'aquest.  
- No hi apareixen béns d'interés cultural ni jaciments prop de la zona d'actuació.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Les mesures preventives desenvolupades durant la fase de redacció del projecte, amb comunicació constant entre el promotor (Associació de veïns de l'Entrada del Pollo), l'Oficina tècnica de gestió del Parc Natural de l'Albufera i Iberdrola, han evitat de partida l'aparició de nombrosos impactes sobre els factors del medi més rellevants.  
Dels factors ambientals la possible afecció dels quals s'ha considerat, s'indica que:  
- Sobre la qualitat atmosfèrica es produeix un impacte considerat compatible, a causa de l'emissió de gasos de maquinària, magatzematge de material, emmagatzemament de residus, emissió de pols a causa del moviment de terres i pas de maquinària i soroll procedent de la maquinària i vehicles.  
- Les activitats amb més incidència sobre el paisatge seran el desbrossament, moviment de terres i la instal·lació de la línia elèctrica i del CT. El desbrossament i moviment de terres implica una disminució de poca importància de la qualitat paisatgística, i es considera l'impacte com a moderat. La instal·lació de la línia i el CT genera un impacte compatible ja que és de baixa magnitud.  
- Les accions que poden afectar la fauna són els treballs de construcció i muntatge de la línia i del CT, els moviments de maquinària, els abocaments accidentals i la presència de personal de treball. Poden afectar la reproducció, encara que serà compatible si es realitzen fora del període de cria; molèsties en l'alimentació (compatible) o contaminació d'aigua per abocaments accidentals, que es considera compatible amb l'adopció de mesures preventives. En conjunt, l'impacte és negatiu d'intensitat baixa, encara que compatible amb les mesures proposades.  
- El funcionament de la instal·lació no crearà perill per a la fauna atés que la línia és subterrània en tot el traçat i el CT queda dins d'una edificació, per la qual cosa no hi ha perill d'electrocució d'aus.  
- Es produeix un impacte degut a l'eliminació de vegetació en la ubicació del CT (la línia discorre soterrada sota el camí). Atés que la vegetació existent són cultius, es considera l'impacte compatible.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Com a mesures preventives previstes en el disseny del projecte, s'indica que:  
- S'ha buscat un traçat que implique el menor recorregut de línia possible i que discórrega soterrat per un camí existent.  
- El CT s'ha situat en un punt accessible des del camí.  
Com a mesures protectores:  
- Regs freqüents amb aigua durant l'època seca.  
- Velocitat de vehicles i maquinària moderada, per a evitar sorolls.  
- Senyalització dels treballs en els camins, per a compensar l'ocupació.  
- Acotació de les zones ocupades.  
- Determinació de la ubicació de runams i abocadors.  
- Especials precaucions en l'ús i maneig de residus. Si accidentalment es produeix un abocament, s'haurà de procedir a la immediata neteja i adequació de l'àrea afectada.  
- No s'haurà de canviar l'oli de la maquinària ni es repararà aquesta en les zones no autoritzades. Els residus hauran de ser entregats a un gestor autoritzat.  
- Si hi ha espècies d'avifauna d'interés, s'haurà de plantejar la realització de les obres fora del període reproductiu (entre juliol i desembre, doncs).  
- Els abassegaments s'hauran de fer en les zones més abrigades de vistes, per a evitar la disminució de la qualitat visual.  
Mesures correctores:  
- Retirada de totes les restes d'obra a abocadors autoritzats.  
- Neteja i adequació de les zones d'obra i contornada.  
Amb anterioritat al disseny del projecte, es va realitzar consulta a l'Oficina tècnica de gestió del Parc Natural de l'Albufera, la qual va emetre informe favorable i va establir els condicionants següents:  
- El subministrament es realitzarà per mitjà de línia subterrània.  
- El CT s'haurà de pintar de color verd fosc, com també els elements de protecció necessaris.  
El programa de vigilància ambiental es planteja en tres fases:  
- Primera: Execució de les obres. Es requerirà a peu d'obra del tècnic competent, dedicat a realitzar-ne la vigilància ambiental, i s'hauran de registrar els aspectes i les incidències més importants de l'evolució d'aquestes.  
- Segona: Des de la recepció d'aquestes fins al final del període de garantia. Es determinaran les afeccions sobre el medi, a fi de detectar afeccions no previstes i evitar-les o corregir-les, com també comprovar l'efectivitat de les mesures projectades.   
- Tercera: Període d'explotació de les instal·lacions. Control periòdic de determinades variables pels mateixos encarregats de la instal·lació. En cas de cessament de l'activitat, es plantejarà la retirada de les instal·lacions.  
Indica que els informes que es deriven del programa de vigilància s'hauran de remetre a la conselleria de Territori i Habitatge.   
Atés la ubicació de l'actuació i el projecte proposat, cal destacar els aspectes següents:  
- El Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de l'Albufera estableix, en el capítol XIII, les normes generals sobre infraestructures, a les quals s'adapta el projecte presentat.   
- Els principals avantatges ambientals adoptats en el projecte són: es tracta d'un traçat subterrani, discorre pel marge d'un camí existent, únicament s'afecta la flora del marge del camí (la qual cosa està permés pel mateix PRUG de l'Albufera), es restaura el camí al seu estat original després de les obres i no s'afecta de manera permanent a la circulació d'aigua. El CT se situa a la vora del camí.   
Tramitació administrativa  
Amb data 19 de desembre de 2005, va tenir entrada en els Serveis Centrals de la conselleria de Territori i Habitatge un escrit de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge pel qual es remet l'expedient del projecte a petició del Servei Territorial d'Energia, incloent:  
- Projecte de línia subterrània trifàsica de mitjana tensió a 20 kV, des de pas aeri a subterrani en suport núm. 700604 fins a CT en projecte.  
- Projecte de CT prefabricat de formigó tipus C-6.6.1-I.  
- Estudi d'impacte ambiental  
- Document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental inclou com a annex còpia de l'informe que el Consell Directiu del parc natural de l'Albufera va emetre en data 18 de novembre de 2003. L'informe té sentit favorable sobre l'assumpte encara que té vigència d'un any.  
El mateix escrit de remissió certifica que l'expedient ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci en el BOP, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
Consideracions jurídiques  
La instal·lació projectada ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g (segon apartat) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'instal·lació de línia elèctrica subterrània de mitjana tensió i centre de transformació, promoguda per Iberdrola Distribución Eléctrica SAU al terme municipal de Cullera, partida Entrada del Pollo, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Addicionalment, s'hi estableixen les condicions següents:  
1. És obligat observar les normes generals sobre infraestructures establides en el capítol XIII de l'annex I del Decret 259/2004, de 19 de novembre. En especial, serà necessari disposar d'informe previ favorable, preceptiu i vinculant, del Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera amb anterioritat a l'atorgament de la corresponent llicència.   
2. S'haurà de procedir a la recollida i trasllat a un abocador autoritzat de totes les restes d'obres que s'hagen generat (terres, material elèctric, etc.).   
3. S'hauran de restaurar a les seues condicions inicials, totes les àrees que s'hagen vist alterades per les obres.  
4. L'encreuament de séquies haurà de ser subterrani sense que l'actuació puga afectar-ne les característiques i règim de funcionament.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si procedeix, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 16 de gener de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.