Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7067, del 15-07-2013 (2013/7426)

DECRET 93/2013, de 12 de juliol, del Consell, pel qual es declara Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Zona Arqueològica, el jaciment arqueològic d'El Molón, al terme municipal de Camporrobles.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2013/07/12/93/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   7067

Data del DOGV
:   15-07-2013

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2013/7426


Data del document
:   12-07-2013

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * Camporrobles
    * protecció del patrimoni
    * ben cultural
    * cultura popular
    * legislació

DECRET 93/2013, de 12 de juliol, del Consell, pel qual es declara Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Zona Arqueològica, el jaciment arqueològic d'El Molón, al terme municipal de Camporrobles. [2013/7426]  
PREÀMBUL  
  
L'article 49.1.5a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana establix la competència exclusiva de la Generalitat en matèria de patrimoni històric, artístic, monumental, arquitectònic, arqueològic i científic, sense perjuí del que disposa el número 28 de l'apartat 1 de l'article 149 de la Constitució Espanyola. L'article 26.2 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, disposa que la declaració d'un Bé d'Interés Cultural es farà mitjançant un decret del Consell, a proposta de la conselleria competent en matèria de cultura. Tot això sense perjuí de les competències que l'article 6 de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del Patrimoni Històric Espanyol, reserva a l'Administració General de l'Estat.  
Per Resolució de 14 de novembre de 2012, de la Conselleria de Turisme, Cultura i Esport, es va acordar incoar l'expedient per a la declaració de Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Zona Arqueològica, a favor del jaciment arqueològic d'El Molón, al terme municipal de Camporrobles, s'establix el seu entorn de protecció, s'articula la corresponent normativa protectora i se sotmet l'expedient incoat al tràmit d'informació pública.  
S'han complit tots els tràmits legalment preceptius d'acord amb les disposicions vigents.  
Consta en l'expedient les informes favorables a la declaració de Bé d'Interés Cultural de dos institucions consultives, la Universitat de València i el Consell Valencià de Cultura, sense que la Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles s'hi haja pronunciat en el termini de tres mesos que preveu l'article 27.5 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, per la qual cosa cal entendre, d'acord amb este últim precepte, que presta la seua conformitat a la proposta declarativa que se li ha elevat.  
Així mateix, s'han demanat a les conselleries afectades els informes exigits per l'article 43 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, i estes no hi han formulat cap impediment, encara que s'ha complementat el decret declaratiu amb les observacions que estes ultimes han fet.  
En virtut d'això i d'acord amb el que establix la normativa referenciada, a proposta de la consellera d'Educació, Cultura i Esport i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 12 de juliol de 2013,  
  
  
DECRETE  
  
Article l. Objecte   
El present decret té per objecte declarar Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Zona Arqueològica, el jaciment arqueològic d'El Molón, al terme municipal de Camporrobles, descriure el jaciment i les seues parts integrants o consubstancials, determinar els valors que justifiquen la declaració, establir la normativa de protecció del jaciment declarat i el seu entorn, així com delimitar este últim literalment i gràficament.  
  
  
Article 2. Règim de la zona arqueològica  
El jaciment d'El Molón, al terme municipal de Camporrobles, és un Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Zona Arqueològica, i es regirà pel que disposa la secció segona del capítol III del títol II de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, per als béns immobles d'interés cultural de naturalesa arqueològica, sense perjuí del règim tutelar que deriva de la seua consideració d'espai natural protegit.   
  
Article 3. Usos permesos a la zona arqueològica  
Els usos permesos seran tots aquells històricament associats al lloc (agropecuaris i forestals), a més dels que siguen compatibles amb la investigació, la posada en valor i el gaudi del bé, i els que contribuïsquen a la consecució dels dits fins. L'autorització particularitzada d'ús es regirà pel que disposa l'article 18 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Article 4. Règim d'intervenció en l'entorn   
Qualsevol intervenció de transcendència patrimonial que pretenga realitzar-se en l'entorn de protecció de la zona arqueològica requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura.   
  
Amb caràcter general, queden prohibits els treballs de conreu a una profunditat superior als trenta centímetres i la plantació de noves espècies arbòries i/o arbustives de tija llarga, excepte casos excepcionals i amb l'autorització expressa prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura.   
La proposta d'intervenció haurà de definir el seu abast i anar acompanyada de la documentació tècnica oportuna que permeta avaluar-la patrimonialment. També haurà d'especificar la ubicació parcel·lària i adjuntar les fotografies que permeten constatar la situació actual.  
  
  
Article 5. Preservació del paisatge arqueològic i dels béns immobles que el conformen  
Per tal de preservar el paisatge històric de la zona arqueològica i la integritat dels jaciments arqueològics:  
1. Els immobles existents en l'entorn de protecció de la zona arqueològica, pel seu valor testimonial i les seues peculiars tipologies relacionades amb l'explotació tradicional del medi, no podran ser demolits, ni augmentar el volum edificat.  
2. Només seran autoritzables en l'àmbit protegit aquelles edificacions de caràcter auxiliar de les faenes agrícoles o d'usos compatibles amb la posada en valor de la zona arqueològica i, si és el cas, serà prioritària la rehabilitació dels edificis existents per a estos usos.  
3. Es prohibixen les senyalitzacions de tipus publicitari, l'emmagatzematge a l'aire lliure de materials i l'abocament de residus. Es prohibixen també els moviments de terres i les excavacions amb incidència paisatgística.  
4. Totes les intervencions sobre els immobles existents en l'entorn han de tindre en compte les cauteles arqueològiques previstes en l'article 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià. En tot cas, les actuacions arqueològiques hauran de ser autoritzades per la conselleria competent en matèria de cultura, d'acord amb l'article 60 de la mateixa llei.  
5. Pel que fa a la protecció i el foment del paisatge, serà aplicable la normativa continguda en el Decret 80/2012, de 25 de maig, del Consell, pel qual es va declarar Paratge Natural Municipal l'enclavament denominat El Molón, al terme municipal de Camporrobles.  
  
Article 6. Limitació de l'accés  
Es prohibix l'accés amb vehicles motoritzats a zones o vials inclosos en l'entorn que en l'actualitat no estan asfaltats, amb l'excepció dels vehicles d'ús agrícola, ramader, forestal i patrimonial.  
  
Article 7. Intervencions arqueològiques  
Per a la realització d'intervencions arqueològiques en els jaciments declarats Bé d'Interés Cultural es presentarà un pla director, que contindrà la descripció detallada dels objectius del pla, fases d'execució i duració de cada una d'estes, així com una proposta d'àrea de reserva arqueològica del jaciment, segons el que disposa l'article 66 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià. El pla director haurà de ser aprovat per l'òrgan competent en matèria de cultura.  
  
  
Article 8. Delimitació de l'entorn de protecció del bé  
L'entorn de protecció del Bé d'Interés Cultural queda definit, tant literalment com gràficament, en els annexos que formen part del present decret. La documentació complementària està en l'expedient corresponent.  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera. Inscripció en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià i en el Registre General de Béns d'Interés Cultural  
La present declaració s'inscriurà en la secció primera de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià i en el Registre General de Béns d'Interés Cultural, dependent de l'Administració de l'Estat, perquè hi conste.  
  
Segona. Absència d'incidència en el gasto públic de la present disposició  
La implementació i el desplegament posterior del present decret no podrà tindre cap incidència en la dotació de tots i cada un dels capítols de gasto assignat a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, i, en tot cas, haurà de ser atés amb els mitjans personals i materials de la conselleria competent per raó de la matèria.  
  
DISPOSICIÓ FINAL   
  
Única. Entrada en vigor  
El present decret es publicarà en el Boletín Oficial del Estado i entrarà en vigor l'endemà de publicar-se en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
Valencia, 12 de juliol de 2013  
  
El president de la Generalitat,  
ALBERTO FABRA PART  
  
La consellera d'Educació, Cultura i Esport,  
MARÍA JOSÉ CATALÁ VERDET  
  
  
ANNEX I  
Delimitació literal de la Zona Arqueològica del jaciment   
arqueològic d'El Molón, descripció de les parts integrants   
o consubstancials d'este i valors patrimonials singulars   
que en justifiquen la declaració.  
  
Denominació principal: jaciment arqueològic d'El Molón.  
  
Localització  
Província: València.  
Comarca: Utiel-Requena.  
Municipi: Camporrobles.  
  
Delimitació literal del jaciment  
  
Coordenades  
El jaciment s'estén entre els punts següents:  
  
ETRS 89  
Punt X Y  
1 808.866 4.391.711  
2 629.664 4.391.736  
3 354.901 4.391.672  
4 773.145 4.391.830  
5 526.982 4.391.882  
6 238.408 4.391858  
7 644.438 4.391.872  
8 492.516 4.391.905  
9 592.944 4.391.882  
73 518.516 4.391.882  
28 551.648 4.391.735  
17 686.868 4.391.702  
73 351.845 4.391.685  
92 423.376 4.391.669  
  
  
Fus: ETRS 89.  
UTM: X 637.515.  
UTM: Y 4.392.014.  
Altura sobre el nivell del mar: 1.128 metres.  
Referència cadastral: 88261M444849505865YA.  
Propietari: Ajuntament de Camporrobles.  
Polígon 1. Parcel·la 956.  
  
Descripció del jaciment declarat.  
El jaciment arqueològic d'El Molón ocupa la plataforma superior d'una gran mola cretàcia de forma allargada situada a 1124 metres sobre el nivell del mar, que s'alça uns 200 metres sobre l'entorn, a l'extrem nord-oest de la comarca valenciana de Requena-Utiel, pròxima a la localitat de Camporrobles, en el límit provincial amb Conca. És una extensa superfície tabular, rodejada per forts escarpaments, coneguda com La Gallarda, amb diverses plataformes delimitades per construccions defensives d'època preromana i islàmica.  
L'element singular en l'aportació històrica del jaciment es deu a la seua estratègica localització geogràfica, en l'encreuament de les vies que descendien des de les serres de Conca i Albarrasí cap a les zones costaneres llevantines pel corredor d'Utiel i Requena. El domini visual que proporcionava este enclavament sobre el territori circumdant permetia el control d'esta zona de transició entre els àmbits ibèrics i celtibèrics.  
L'hàbitat estable en el turó s'inicia en l'edat del ferro. A partir d'este període anirà evolucionant fins a convertir-se, a partir del segle IV abans de Crist, en un destacat assentament, que va adquirir l'aspecte monumental que el caracteritza.   
El seu urbanisme es va estructurar a la zona alta del poblat al volant d'un carrer central, amb les vivendes de planta rectangular disposades als dos costats del carrer i unes altres adossades a la cara interna de la muralla.   
A l'extrem oriental i al voltant d'una gran cisterna es devien realitzar activitats destinades a la transformació d'aliments. La presència d'escòries de ferro i ceràmiques en la zona extramurs del vessant sud devia constituir l'espai destinat a l'activitat artesanal. El Molón es considera un oppidum, que devia jerarquitzar el territori circumdant i devia convertir-se en un dels poblats més importants de l'extrem sud-oriental de l'altiplà. En el món preromà devia ocupar una posició privilegiada en una zona de frontera entre els pobles ibèrics, al sud, i els celtibèrics, al nord.   
Després del parèntesi que va suposar l'etapa romana, amb ocupacions esporàdiques, El Molón es reocupa durant l'alta edat mitjana, quan alberga un assentament islàmic d'una certa entitat, que correspon a un hisn o lloc fortificat en altura, del qual es conserva la planta completa. En este conjunt destaquen les estructures defensives i les portes, encara que la troballa més rellevant correspon a la mesquita, que està integrada per una gran estança, compartimentada en sales comunicades entre si que devien comptar possiblement cada una amb un oratori; l'orientació del mur sud o alquible, al qual s'adossa un nínxol rectangular o mihrab, definix amb claredat l'edifici. La reocupació del turó en esta època és explicable per la ja esmentada posició estratègica del lloc, la situació del qual, entre les cores o districtes administratius de Santaver i València, torna a incidir en el caràcter fronterer que va tindre El Molón al llarg de la seua història.  
Dins de l'àmbit delimitat del jaciment declarat Bé d'Interés Cultural hi ha la caseta de l'observatori de l'aeròdrom, que subratlla la importància d'El Molón com a lloc defensiu i que constituïx una fita paisatgística d'interés per la visibilitat que es disfruta des d'este.  
  
  
Descripció de les parts integrants o consubstancials del jaciment.  
  
A continuació, es descriuen les característiques dels principals elements que conformen el jaciment:   
El sistema defensiu i els accessos antics.  
Camins.  
Necròpolis.  
Cisternes.   
  
El sistema defensiu i els accessos antics.  
Un aspecte d'interés singular, alhora que espectacular, és el seu sistema defensiu, que consta d'una torrassa, a la qual s'adossa un antemural i un fossat tallat en la roca, que protegia un istme a la zona est, que era el punt més vulnerable del poblat; mentres que una potent muralla, molt ben conservada, devia completar, pel nord i l'oest, la defensa natural del lloc al llarg d'un centenar de metres, que al sud es tancava per mitjà de llenços que cobrien els espais entre les potents crestes calcàries, sengles torres devien flanquejar la porta principal d'accés al poblat, al qual devia accedir-se per un camí tallat en la roca, que conserva els profunds solcs produïts per les rodes dels carros. Dos accessos secundaris més, una poterna i un senzill portell, es localitzaven a la zona de l'istme i al vessant sud, respectivament.   
En època islàmica este hisn es rodeja d'una muralla que recorre el seu perímetre de manera completa, junt amb una torre de vigilància i un recinte interpretat com un albacar.   
  
Camins.  
Al vessant septentrional del turó es localitza un camí carreter que permet l'accés al poblat a través de la porta principal. Mostra un condicionament del terreny, en rampa, i un retall en l'últim tram d'ascens que devia facilitar el trànsit; presenta una amplària de dos metres i està tallat en la roca, en la qual es conserven les restes de roderes. L'altre camí d'accés al poblat, reservat per a caminants, i potser per a cavalleries, es localitza a la zona oriental, on s'ha identificat un accés secundari o poterna, que devia discórrer entre La Gallarda i El Picarcho, les dos principals altures d'El Molón.  
  
Necròpolis.  
Es localitza al vessant oriental del turó, a l'oest del poblat i al costat del camí d'accés. Es tracta d'una necròpolis d'incineració, pertanyent al moment de màxim desenrotllament de l'hàbitat preromà i del qual s'han pogut recuperar urnes cineràries amb les seues tapadores i objectes pertanyents als aixovars.  
  
Cisternes.  
Pou dels Moros.  
Va ser construïda durant l'edat del ferro i es va mantindre en ús en època islàmica. La cisterna té forma quadrangular en la base, i unes dimensions de tres metres de costat i una profunditat de més de vint metres; presenta restes evidents d'haver sigut tallada a pic. Està situada al vessant oest del turó ocupat pel jaciment d'El Molón, al costat del camí que conduïx cap a la porta d'accés al poblat.  
A l'interior del poblat hi ha dos cisternes tallades en la roca, una de les quals està situada al costat de la porta principal; la planta és rectangular amb unes dimensions de 3 x 6 metres i 2,5 metres de profunditat mitjana. L'altra és de forma quadrangular, amb els cantons arredonits, i unes dimensions de 8 x 8 metres i 2,5 metres de profunditat.  
  
  
ANNEX II  
Delimitació literal de l'entorn de protecció de la Zona   
Arqueològica del jaciment arqueològic d'El Molón   
de Camporrobles, béns patrimonials que se situen en este entorn   
i que es relacionen i identifiquen als efectes tutelars.  
  
1. Justificació de la delimitació proposada  
La proposta d'entorn es basa en l'existència de jaciments arqueològics relacionats amb el Bé d'Interés Cultural d'El Molón.   
  
2. Delimitació literal  
Origen punt A: 638.961 X - 4.93.636 Y.  
Sentit: horari.  
Línia delimitadora.   
Punts:   
  
Punt X Y  
1 017.662 4.393.636  
2 968.386 4.393.066  
3 363.508 4.392.967  
4 386.314 4.392.753  
5 104.606 4.393.031  
6 849.925 4.392.899  
7 462.631 4.392.351  
8 669.715 4.392.536  
9 391.713 4.391.511  
38 832.869 4.391.336  
86 919.888 4.392.415  
94 674.842 4.392.657  
73 674.847 4.392.539  
24 890.182 4.392.707  
49 977.077 4.392.785  
20 789.154 4.392.935  
  
  
Polígon: 1. Parcel·la: 956.  
Cal mencionar que la totalitat de les coordenades que se citen fan referència al sistema comú per a la cartografia espanyola, el fus 30, i més concretament ETRS 89.   
A continuació es descriu detalladament la delimitació de l'entorn de protecció del jaciment arqueològic d'El Molón .  
  
Esta descripció s'inicia (punt 1) en el límit entre les parcel·les 956 i 327 i el límit de les províncies de Conca i València, que conformen el vèrtex nord-est de la delimitació. Des d'este punt, la línia discorre en direcció sud per la parcel·la 329 fins a arribar al camí amb referència cadastral 020585U06056646 fins al contacte amb la parcel·la 348, i continua en la mateixa direcció en el límit amb les parcel·les 349, 1073, 344, 343, 983, 104, 362, 361 i 360, fins al camí 46082A00109019. Des d'allí, l'entorn gira en direcció oest per les parcel·les 981, 613, 612, 1022, 611, 1023, 607, 606, 602, 600 i 601, des d'este punt es gira cap al nord per la parcel·la 599, i seguix en la mateixa direcció per les parcel·les 390, 675, 991, 674, 677, 977, 1005 i 1055, fins a arribar al límit de la província de Conca.  
  
3. Béns patrimonials ubicats en l'entorn de protecció  
En l'entorn proposat hi ha una sèrie de béns de distint caràcter que conformen un conjunt en el qual està representat el patrimoni arqueològic, etnològic i natural. La descripció d'estos és la següent:  
  
  
Patrimoni arqueològic  
El Picarcho. Coordenades X 637.793 € Y 4.392.370.  
Descripció:   
Als voltants del jaciment arqueològic d'El Molón, en direcció est, es localitza un poblat de dimensió reduïda, a penes 500 metres quadrats, que ocupa una elevació destacada, que possibilita un bon control visual sobre l'entorn. En superfície s'observen sengles aterrassaments concèntrics que delimiten la zona d'hàbitat, aflorant cap al nord-est unes potents crestes calcàries. En 1981 es dugué a terme una campanya d'excavació que va documentar nivells d'habitació pràcticament intactes i s'exhumaren abundants vasos ceràmics. El conjunt s'adscriu al bronze ple i es data cap a la primera mitat del II mil·lenni abans de Crist. El registre arqueològic va permetre determinar l'existència de dos nivells d'ocupació, separats per una fase d'abandó. El final del poblat es relaciona amb una destrucció violenta, possiblement un incendi.  
  
Cronologia: bronze ple, primera mitat del segon mil·lenni abans de Crist.  
Bé de Rellevància Local amb la categoria d'Espai de Protecció Arqueològica.  
  
Cova de la campana.   
Coordenades X 638.705 € Y 4.393.107.  
Este jaciment consta de dos nuclis diferenciats: la cova pròpiament dita i un poblat, ambdós de l'edat del bronze.  
Descripció:  
Poblat. Estructurat al voltant de quatre terrasses més o menys concèntriques ubicades a diferents cotes. Destaca la terrassa superior, amb dos espais ben delimitats, així com una possible torre de planta triangular ubicada al nord-oest; en esta terrassa són visibles les dos cares del llenç defensiu. La zona delimitada per les estructures comprén una àrea de 1.200 metres quadrats.  
Cova. Abric de tres metres de profunditat i cinc metres d'amplària amb una altura decreixent des dels tres metres centrals fins al sòl als laterals. Presenta restes de la volta caiguda davant de l'actual entrada a la cavitat, per la qual cosa degué haver sigut més gran. El sòl és de roca, amb un pendent inferior al 5 per cent des de la boca cap a l'interior.  
Ús sepulcral.   
Cronologia: bronze ple.  
Bé de Rellevància Local amb la categoria d'Espai de Protecció Arqueològica.  
  
Cova Santuari  
Al vessant sud-occidental del turó d'El Molón hi ha una cova amb una longitud de 22,82 metres i dos sales. En la més gran hi ha una cubeta rectangular excavada en el sòl, on devia abocar les seues aigües el brollador que naix de la sala més profunda. No s'ha pogut establir l'ús, encara que es pot relacionar amb altres coves situades al peu dels poblats preromans, que estaven vinculades a ritus d'iniciació.   
  
Bé de Rellevància Local amb la categoria d'Espai de Protecció Arqueològica.  
  
Patrimoni etnològic.  
Tancats  
Al vessant nord es localitzen uns tancats d'època islàmica, probablement utilitzats com a corral per al bestiar.  
  
Raval  
Es coneix amb este nom una superfície de 12.175 metres quadrats situada al vessant sud amb estructures que van estar en ús durant les ocupacions preromana i medieval.  
  
Forn de calç  
Als voltants de l'accés al jaciment arqueològic d'El Molón, a l'abric d'un xicotet barranc, hi ha un forn de calç que va estar en funcionament fins ben entrat el segle xx. L'estructura està parcialment desmuntada dins del procediment usual, després de la cocció de les pedres calcàries.  
  
  
Mallades  
Un total de sis mallades, barraques o teñás (segons la denominació local), que es coneixen com a Barraca de Marco, Barraca de Gansas, Barraca de La Mojotas, Barraca de Los Serenos, Barraca de Don Victorio i Barraca del Pino, es localitzen en l'entorn, així com les que puguen documentar-se en un futur. Es tracta d'estructures de planta rectangular delimitades per una tàpia de maçoneria, l'interior de les quals s'organitza en tres espais diferenciats:  
Àrea oberta coberta d'herba o desproveïda de sediment.  
Zona amb sostre, amb teula corba, per a albergar el bestiar.  
Zona amb sostre, independent o sobreelevada per una xicoteta tarima o pedrís on s'arrecerava el pastor, amb un espai habilitat per a encendre una llar.  
Estes mallades han estat en ús fins fa escassos anys i són un testimoni de la importància que va tindre la ramaderia transhumant i local en l'economia tradicional d'esta part de la comarca de Requena-Utiel.


Còpia Permalink ELI