Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9364, del 17-06-2022 (2022/5580)

ORDRE 6/2022, de 13 de juny, de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'aproven les bases reguladores per a la concessió d'ajudes a les comunitats de regants i altres entitats de reg, en relació amb la rehabilitació de basses de reg per a la millora de les condicions de seguretat que tenen.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9364

Data del DOGV
:   17-06-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - B) SUBVENCIONS I BEQUES

Número del document
:   2022/5580


Data del document
:   13-06-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * irrigació
    * legislació

ORDRE 6/2022, de 13 de juny, de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'aproven les bases reguladores per a la concessió d'ajudes a les comunitats de regants i altres entitats de reg, en relació amb la rehabilitació de basses de reg per a la millora de les condicions de seguretat que tenen. [2022/5580]  
  
Les basses de reg constitueixen un pilar bàsic per a la modernització i consolidació dels regadius de la Comunitat Valenciana, objectiu prioritari de les polítiques agràries de la Generalitat.  
Des dels anys seixanta del segle passat, aquest tipus de construccions han tingut un gran desenvolupament en el nostre territori, especialment a les comarques meridionals, com a resposta a la falta de garantia de subministrament en els regadius nous, l'estacionalitat del subministrament, l'encariment de la mà d'obra i de l'energia i la utilització d'aigües de diferents orígens que requereixen ser mesclades per a homogeneïtzar-ne la qualitat. De la mateixa manera, també ha sigut determinant la implantació progressiva del reg localitzat, atés que aquest requereix cabals continus i pressions. Així, doncs, les basses de reg compleixen les funcions de regulació estacional, regulació hidràulica, de cabals, de pressió, reducció de costos energètics, reserva de seguretat i, a més, possibiliten l'ús de recursos d'orígens diferents.  
A la Comunitat Valenciana, hi ha més de 3.500 basses de reg, de dimensions i capacitats molt diferents, d'uns pocs milers de m³ a més d'1 hm³. En conjunt, s'estima una capacitat d'emmagatzematge entorn dels 100 hm³. Una part significativa de les basses més grans s'han construït gràcies a l'esforç inversor de diferents administracions i, especialment, de l'administració agrària valenciana, per a la qual ha sigut, i encara ho és, un eix prioritari d'actuació, recollit en la Llei 5/2019, de 28 de febrer, de la Generalitat, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana, en la qual estan classificades com a obres d'interés general i incloses en els diferents plans d'obra i actuacions.  
  
La majoria de les basses existents en l'actualitat les va construir la iniciativa privada per a fer-ne un ús individual a partir dels anys seixanta del segle passat. Aquest ús va experimentar un gran desenvolupament en les dues dècades següents, però el ritme de construcció va decaure gradualment. A partir de la dècada dels huitanta, es van construir les de més capacitat, destinades, la gran majoria, a l'explotació ja no individual, sinó per entitats de reg. Així doncs, actualment un percentatge elevat de les basses tenen més de 20 anys d'antiguitat i moltes, fins i tot, sobrepassen els 30 anys.  
La immensa majoria de les basses existents són de la tipologia de basses de terra impermeabilitzades amb geomembranes. Es tracta d'una mena de construcció que té un comportament estructural i, per tant, un nivell de seguretat excel·lent. No obstant això, amb el transcurs dels anys, hi ha un procés d'envelliment de la geomembrana, de les conduccions d'entrada i d'eixida i d'altres elements, la qual cosa condueix a la pèrdua de característiques que són determinants per a la seguretat d'aquesta mena de construccions, amb el risc de produir-se, en cas de trencament de la bassa, importants danys personals, materials i mediambientals, així com pèrdues econòmiques en les produccions agrícoles per la falta de subministrament d'aigua. En aquestes situacions, cal escometre treballs de rehabilitació de les instal·lacions que permeten restituir els nivells de seguretat inicials o, fins i tot, incrementar-los, amb la implementació de millores i d'avançaments en tècniques i materials constructius. De vegades, mentre no es procedisca a la rehabilitació, la bassa ha de romandre fora de servei i això té unes conseqüències econòmiques negatives per als agricultors afectats.  
El Reial decret 9/2008, d'11 de gener, va modificar el Reglament del domini públic hidràulic aprovat pel Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, i afig a aquest el títol VII, que tracta de la seguretat de preses, embassaments i basses. Amb aquesta modificació, es va ampliar l'àmbit d'aplicació de la normativa de seguretat i s'atribueix a les comunitats autònomes les competències en matèria de seguretat en relació amb les preses, les basses i els embassaments situats en el domini públic hidràulic la gestió dels quals els corresponga i, en tot cas, en relació amb les preses, les basses i els embassaments situats fora del domini públic hidràulic. En concret, fixa que s'han d'inscriure en un registre i classificar-se les basses que superen els 5 metres d'altura o els 100.000 m³ de capacitat. Es classificaran en funció del risc potencial que puga derivar-se d'un possible trencament o funcionament incorrecte en les categories A, B o C. Totes les disposicions del títol VII seran aplicables a les basses que resulten classificades com de categoria A o B.  
La Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, mitjançant la Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, ha assumit les competències i atribucions derivades de la normativa sectorial aplicable en matèria de seguretat de basses per a reg situades fora del domini públic hidràulic.  
El Decret 78/2012, de 25 de maig, del Consell, va crear el Registre de basses per a reg de la Comunitat Valenciana, a l'efecte de la seguretat d'aquestes, en aplicació de l'art. 363 del Reglament del domini públic hidràulic.  
La Llei 5/2019, de 28 de febrer, de la Generalitat, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana, en l'article 88.1.c, classifica com a obres d'interés general les obres i instal·lacions necessàries per a l'adaptació a les condicions de seguretat i protecció civil de les basses de regulació i emmagatzematge d'aigua.  
Des de la perspectiva de vetlar per la seguretat de les basses de reg, i en el context d'un parc de basses cada vegada més envellit, la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica es planteja la creació d'una línia d'ajudes nova destinada a subvencionar els treballs de rehabilitació per a millorar les condicions de seguretat de basses de reg que, en cas d'una fallada en el funcionament, ateses les seues dimensions, podrien provocar efectes negatius significatius en l'entorn. De manera coherent amb l'àmbit d'aplicació del títol VII del Reglament de domini hidràulic, entendrem com a subjectes de les actuacions subvencionables les basses de reg que reuneixen les condicions per a haver de ser registrades i classificades. Els destinataris de les ajudes seran exclusivament les comunitats de regants i les entitats de reg assimilades titulars de basses, atés que aquestes entitats, d'una banda, són les responsables de les basses de més capacitat; i, d'altra banda, les actuacions de rehabilitació que escometen repercutiran en la millora de la seguretat de distribució del reg per als molts col·lectius d'agricultors que les integren.  
L'objectiu d'aquesta línia d'ajudes és incentivar la realització de les obres de rehabilitació per part de les entitats de reg abans que la deterioració de les condicions de seguretat conduïsca a situacions de risc importants.  
En aquest sentit, els criteris de priorització que s'estableixen pretenen valorar més les actuacions de rehabilitació en basses que, objectivament, presenten un risc potencial més alt i que tinguen més conseqüències socioeconòmiques.  
És evident la conveniència de prioritzar les basses classificades en funció del seu risc potencial com a categoria A o B, ja que es classifiquen d'aquesta manera les basses que poden afectar greument nuclis poblacionals i serveis essencials.  
També sembla convenient valorar els anys transcorreguts des de la construcció de la bassa, atesa la relació que hi ha entre l'envelliment dels materials i de les instal·lacions i la reducció dels nivells de seguretat.  
Igualment, es prioritzen les basses amb una altura de dic de més de 10 metres i les de més capacitat perquè qualsevol problema té més repercussió en el funcionament normal.  
És important valorar també la importància relativa que la bassa que es rehabilitarà té en el conjunt del sistema de captació i distribució de l'aigua de l'entitat de reg, per les conseqüències que pot tindre un mal funcionament de la bassa, o que aquesta quede fora de servei, en el desenvolupament de les produccions i, per tant, en l'economia dels agricultors.  
Aquesta ordre s'adequa als principis de necessitat, eficàcia, proporcionalitat, seguretat jurídica, transparència i eficiència, fixats en l'art. 129 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques. Quant a la necessitat i l'eficàcia, amb aquesta ordre es vetla per la seguretat de persones i béns, ja que s'incentiva l'execució d'actuacions preventives en les basses, de manera que s'eviten situacions de risc. Quant al principi de proporcionalitat, es tracta d'una mesura ajustada i convenient per a la realització de les funcions que la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica té encomanades en matèria de regadius i de seguretat de les basses de reg. La seguretat jurídica es constata en el fet que aquesta ordre s'emmarca en el que preveu el conjunt de legislació aplicable en matèria de subvencions, normativa agrària i procediment administratiu comú. Des del punt de vista de l'eficiència, s'ha buscat racionalitzar la gestió dels recursos públics en tot el procediment de concessió de les ajudes, i, quant al principi de transparència, s'ha seguit el procediment que estableix la normativa estatal i autonòmica en matèria de publicitat en l'elaboració d'aquesta.  
  
Com a expressió del principi de planificació normativa en l'àmbit de les subvencions, aquestes bases, de conformitat amb l'article 164.a) de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, i de l'article 8.1 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, s'integren en el Pla estratègic de subvencions 2021-2023, aprovat per resolució de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, de data 16 de juny de 2021 (DOGV 9113, 23.06.21).  
A les ajudes que es regulen en la present ordre de bases no és aplicable l'article 107 del Tractat de funcionament de la Unió Europea, ja que no suposen cap benefici ni avantatge econòmic per a cap empresa, ni un avantatge econòmic que falsege la competència. Per consegüent, estaran exemptes de l'obligació de notificació que estableix l'article 108, apartat 3, del tractat.  
Aquesta ordre preveu el que estableix l'article 3 de la Llei 19/2013, de 9 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, així com l'article 3 de la Llei 2/2015, de 2 d'abril, de transparència, bon govern i participació ciutadana de la Comunitat Valenciana, i l'article 18 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.  
Per tot això, en virtut de les facultats que em confereixen els articles 160.2.b) i 165 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, en la redacció que en fa l'article 4 del Decret llei 6/2021, d'1 d'abril, del Consell, de mesures urgents en matèria econòmica administrativa per a l'execució d'actuacions finançades per instruments europeus per a donar suport a la recuperació de la crisi conseqüència de la COVID-19 (DOGV 9062, 15.04.2021); en atenció a l'exposat en el Decret 5/2019, de 16 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries i les seues atribucions (DOGV 8572, 17.06.2019); i en el Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat (DOGV 8590, 12.07.2019); a proposta de la Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, i vistos els informes preceptius emesos de l'Advocacia General de la Generalitat i de la Intervenció Delegada de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica,  
  
  
  
ORDENE  
  
Apartat primer. Aprovació de les bases reguladores  
Aprovar les bases reguladores per a la concessió d'ajudes a les comunitats de regants i altres entitats de reg, en relació amb la rehabilitació de basses de reg per a millora de les seues condicions de seguretat. Aquestes bases estaran vigents durant el Pla estratègic de subvencions de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica i els seus organismes públics, per al període 2021-2023, aprovat per la Resolució de 16 de juny de 2021, de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica (DOGV 9113, 23.06.2021).  
  
Base primera. Objecte de l'ajuda  
L'objecte de les ajudes és millorar la seguretat de les basses de reg existents, de manera que puguen mantindre o recuperar les seues funcionalitats de regulació, d'emmagatzematge i de garantia de subministrament, per a un millor aprofitament dels recursos hídrics disponibles i contribuir, així, a la consolidació i viabilitat dels regadius valencians. A tal fi, aquestes ajudes tenen per objecte la subvenció de les obres de rehabilitació de les basses de reg per a la millora de la seua seguretat definides en la base reguladora cinquena.  
  
Base segona. Finançament  
Les inversions que resulten seleccionades, segons es regula en aquesta ordre, es finançaran amb fons propis a càrrec dels pressupostos de la Generalitat Valenciana.  
L'aportació pública serà del 50 % de la inversió màxima auxiliable, definida en la base reguladora setena i amb el límit indicat en l'apartat 3 de la base reguladora cinquena.  
  
Base tercera. Beneficiaris  
Podran ser beneficiàries d'aquestes ajudes les comunitats de regants i altres entitats de reg sense ànim de lucre de la Comunitat Valenciana, legalment constituïdes, que siguen titulars de basses de reg inscrites en el Registre de basses per a reg de la Comunitat Valenciana, a l'efecte de la seguretat d'aquestes.  
  
Base quarta. Definicions  
A l'efecte del que disposa aquesta ordre, s'entendrà per:  
1. Bassa per a reg: obra hidràulica consistent en una estructura artificial destinada a l'emmagatzematge d'aigua situada fora d'un llit i delimitada, totalment o parcialment, per un dic de retenció.  
2. Rehabilitació d'una bassa: conjunt de treballs dirigits a restituir o incrementar el nivell de seguretat de la bassa, o tornar a posar en funcionament una bassa que estiga fora de servei.  
3. Altura de bassa: diferència de cota entre el punt més baix de la fonamentació del talús exterior del dic de tancament i el punt més alt de l'estructura resistent.  
4. Capacitat d'emmagatzematge: volum que pot emmagatzemar la bassa fins al nivell màxim normal.  
5. Nivell màxim normal: cota de la làmina d'aigua màxima en les condicions normals d'explotació, respectant els resguards establits i a partir de la qual entra en funcionament el sobreeixidor.  
6. Basses classificades com a categoria A en funció del risc potencial: basses en les quals un trencament o funcionament incorrecte pot afectar greument nuclis urbans o serveis essencials o produir danys materials o mediambientals molt importants, i que han sigut classificades així mitjançant resolució de l'òrgan competent en matèria de seguretat de basses de reg.  
7. Basses classificades com a categoria B en funció del risc potencial: basses en les quals un trencament o funcionament incorrecte pot ocasionar danys materials o mediambientals importants o afectar un nombre reduït d'habitatges, i que han sigut classificades així mitjançant resolució de l'òrgan competent en matèria de seguretat de basses de reg.  
8. Basses classificades com a categoria C en funció del risc potencial: basses en les quals un trencament o funcionament incorrecte pot produir danys materials de moderada importància i, només incidentalment, la pèrdua de vides humanes i, en tot cas, les no incloses en les categories A i B, i que han sigut classificades així mitjançant resolució de l'òrgan competent en matèria de seguretat de basses de reg.  
  
Base cinquena. Despeses subvencionables i no subvencionables  
1. Seran despeses subvencionables les inversions en obres de rehabilitació de basses existents exclusivament destinades a la regulació i l'emmagatzematge de cabals per a reg, que permeten restituir o millorar els nivells de seguretat inicials de l'estructura. Tindran la consideració de despeses subvencionables, entre altres, les actuacions següents:  
a) substitució de la membrana impermeabilitzant per envelliment o degradació prematura, amb retirada de la que hi ha;  
b) renovació de les conduccions de fons que travessen el dic i vàlvules associades,  
c) substitució de les preses de fons amb execució de dren envolupant,  
d) reparacions del dic, amb aportació de capa nova de material de refinament i suport,  
e) millora dels sobreeixidors, desguassos de fons,  
f) execució, si no n'hi ha, o renovació dels drenatges del fons del vas,  
g) construcció de drens pantalla,  
h) restitució dels elements de la instal·lació que s'han de remoure per a executar els treballs de rehabilitació: congrell i tancat perimetral, llastos en talús i fons.  
i) instal·lació o actualització d'elements de telecontrol per a la millora del seguiment i de la vigilància de les instal·lacions a l'efecte de seguretat.  
2. Seran despeses no subvencionables i queden excloses les actuacions que consistisquen en:  
a) La instal·lació d'una nova geomembrana sobre l'existent.  
b) La instal·lació d'una geomembrana nova, sense l'execució d'una capa nova de refinament i suport.  
c) La no inclusió en el projecte de rehabilitació de la substitució de les conduccions de fons quan travessen el dic sense protecció, excepte casos degudament justificats.  
d) Obres que puguen donar lloc a increments en la capacitat d'emmagatzematge i/o en l'altura del dic de la bassa.  
e) La mera reparació/substitució d'una part de la geomembrana.  
f) La sola substitució de vàlvules i d'altres elements de control.  
3. Per tal d'augmentar el nombre d'entitats de reg beneficiàries, s'estableix que la quantitat màxima d'ajuda per peticionari serà el 50 % de l'import global màxim de la convocatòria corresponent. L'excés d'inversió que puga donar-se en alguna operació projectada serà finançat íntegrament per la mateixa entitat de reg.  
  
Base sisena. Procediment de concessió de les ajudes  
De conformitat amb l'article 22 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i l'article 160 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, el procediment de concessió de les ajudes es tramitarà en règim de concurrència competitiva. La concessió de les ajudes es farà mitjançant la comparació de les sol·licituds presentades i s'establirà un ordre de prelació entre aquestes d'acord amb els criteris de baremació fixats en el base reguladora novena.  
  
Base setena. Convocatòria i quantia de les subvencions  
1. La realització de convocatòries anuals tindrà lloc en aquells exercicis en els quals hi haja consignació pressupostària adequada i es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'oportuna convocatòria i l'import global màxim destinat a aquesta.  
De conformitat amb el que disposa l'article 63 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, l'article 9 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic, i l'article 160.5 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, es delega en la persona titular de la direcció general competent en regadius la competència de convocar anualment les subvencions regulades en la present ordre.  
  
2. Les entitats de reg podran presentar, en cada convocatòria, una única sol·licitud de subvenció per a les seues actuacions de rehabilitació de basses. La inversió màxima auxiliable no podrà superar l'import de la inversió proposada per l'entitat.  
En la sol·licitud, el pressupost de l'actuació proposada s'entendrà que inclou els conceptes de benefici industrial i les despeses generals.  
D'acord amb l'article 31.8 de la Llei 38/2003, general de subvencions, l'Impost sobre el Valor Afegit que suporten les entitats beneficiàries en ocasió de la realització de les actuacions objecte de les ajudes tindrà caràcter auxiliable quan no resulte deduïble o compensable per l'entitat, segons la normativa reguladora del tribut esmentat.  
  
3. La subvenció que es concedirà serà del 50 % de la inversió màxima auxiliable, amb el límit indicat en l'apartat 3 de la base cinquena, fixada per referència al pressupost del projecte tècnic aportat per l'entitat, després del tràmit de supervisió de projectes.  
  
Base huitena. Presentació de sol·licituds  
1. Les comunitats de regants i altres entitats de reg han de presentar les sol·licituds d'ajuda amb la documentació requerida, exclusivament, de manera telemàtica, en la seu electrònica de la Generalitat i tal com establisca la convocatòria corresponent.  
2. El termini de presentació de sol·licituds es reflectirà en cada convocatòria.  
3. Mitjançant la presentació de la sol·licitud, el sol·licitant manifesta, sota la seua responsabilitat, que totes les dades que s'inclouen en aquesta i en la documentació que s'adjunta són verídiques, que es troba en possessió de la documentació que així ho acredita i que queda a la disposició de la Generalitat, que podrà requerir, si ho estima oportú, per a efectuar la presentació, la comprovació, el control i la inspecció posterior.  
4. La sol·licitud d'ajuda per a la rehabilitació de basses i per a millorar-ne la seguretat ha de respondre a l'acord adoptat en junta general o assemblea de l'entitat, reflectit en acta, que contindrà el detall de les actuacions que es volen escometre, la inversió aproximada que es farà, el termini d'execució previst i, si fa el cas, les modificacions en la distribució de l'aigua durant les obres. Així mateix, s'atorgaran expressament facultats de representació davant de l'Administració per a tot el procediment de l'ajuda. L'assemblea s'ha d'haver realitzat en l'exercici de la convocatòria o en l'immediatament anterior. No es donarà per vàlida la celebració d'aquesta una vegada finalitzat el termini de presentació de sol·licituds.  
5. No s'admetran les sol·licituds d'ajudes referents a accions que s'hagen iniciat abans de la presentació de la sol·licitud d'ajuda, fet que serà objecte de comprovació per mitjà d'acta de no inici funcionarial.  
  
6. Juntament amb la sol·licitud, s'ha de presentar la documentació següent:  
a) Acreditació de la identitat fiscal de l'entitat sol·licitant, sense perjudici del que disposa l'article 28.2 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
  
b) Estatuts o ordenances de la comunitat de regants o entitat de reg, aprovats per l'organisme de conca o organisme regulador.  
c) Acreditació d'estar al corrent de les obligacions tributàries, estatals i autonòmiques, i amb la Seguretat Social; tot això, sense perjudici del que disposa l'article 28.2 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
d) Declaració responsable de l'entitat sol·licitadora de no trobar-se incursa en cap de les causes de prohibició per a accedir a la condició de beneficiària de les ajudes establides en l'article 13 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.  
e) Declaració responsable de l'entitat sol·licitadora de no haver rebut ni sol·licitat altres subvencions o ajudes, per a la mateixa finalitat, de qualsevol administració pública.  
f) Certificat del secretari de l'entitat, amb el vistiplau del president, de l'acord de sol·licitud adoptat per l'assemblea general, reflectit en acta i amb l'acord de petició d'ajudes, facultats de representació, termini d'execució de les obres i una descripció breu de les obres per a les quals se sol·licita l'ajuda.  
g) Model de domiciliació bancària.  
h) Document actualitzat, emés per l'organisme de conca, sobre els recursos hídrics actuals de l'entitat de reg sol·licitadora.  
i) Resolució de classificació de la bassa en funció del risc potencial.  
  
j) Memòria tècnica que reculla tots els elements rellevants per a l'anàlisi de la sol·licitud i, com a mínim:  
1r. Plànol de la zona regable de l'entitat de reg, amb la ubicació de totes les basses existents, en format shape.  
2n. Descripció del sistema de distribució del reg: basses de regulació de l'entitat, amb capacitats i superfícies proveïdes, amb especial esment al paper de la bassa per a la qual se sol·licita una rehabilitació.  
3r. Fitxa tècnica amb les dades més rellevants de la bassa que es vol rehabilitar.  
4t. Cronologia de la bassa, des de la construcció fins a l'actualitat, amb indicació de les característiques inicials rellevants a l'efecte de seguretat, incidències esdevingudes, operacions de manteniment i reparacions realitzades.  
5é. Anàlisi del nivell de seguretat actual dels elements principals, que justifique la necessitat de rehabilitació i les característiques concretes.  
6é. Plànol general de la planta de la bassa, amb els elements principals d'aquesta.  
7é. Descripció dels objectius de seguretat que es persegueixen amb la rehabilitació, dels treballs que es pretenen realitzar, el calendari previst d'execució i la valoració econòmica aproximada.  
7. Les entitats, en el moment de formalitzar la seua sol·licitud, podran optar per presentar ja un projecte tècnic de rehabilitació en compte de la memòria tècnica indicada en l'apartat 7.j d'aquesta base.  
  
Base novena. Estudi i baremació de les sol·licituds  
Les sol·licituds presentades (i esmenades, quan pertoque) es classificaran per ordre de prioritat, en aplicació dels criteris objectius que constitueixen el barem acumulatiu següent:  
a) Basses amb resolució de classificació de la bassa en funció del risc potencial:  
  
Categoria bassa Punts  
A 10  
B 7  
C 2  
  
b) Anys transcorreguts des que es va posar en funcionament la bassa:  
  
Anys de funcionament Punts  
Més de 25 anys 10  
Més de 20 i fins a 25 anys 7  
Més de 15 i fins a 20 anys 4  
  
c) Capacitat d'emmagatzematge de la bassa:  
  
Capacitat d'emmagatzematge Punts  
Més de 300.000 m³ 10  
Entre 100.000 i 300.000 m³ 7  
Menys de 100.000 m³ 4  
  
d) Altura màxima del dic:  
  
Altura màxima dic Punts  
Més de 15 metres 10  
Entre 10 i 15 metres 7  
Menys de 10 metres 4  
  
e) Importància de la bassa en el sistema de regulació i d'emmagatzematge d'aigua de l'entitat de reg, expressada com a percentatge de la capacitat de la bassa respecte del total de capacitat d'emmagatzematge de l'entitat:  
  
% capacitat bassa/capacitat entitat Punts  
Superior o igual al 30 % 10  
Superior o igual al 20 i inferior al 30 % 7  
Superior o igual al 10 i inferior al 20 % 4  
  
f) Bassa declarada, per l'organisme competent en matèria de seguretat, fora de servei per problemes relacionats amb la seguretat: 10 punts.  
  
g) Bassa amb una incidència greu en matèria de seguretat, comunicada a l'organisme competent, i que ha suposat limitacions en el funcionament normal de la instal·lació: 6 punts.  
  
Base deu. Instrucció del procediment d'admissió a tràmit  
1. La instrucció del procediment d'admissió a tràmit correspon al servei amb competències en regadius, sense perjudici de les actuacions que preveu l'apartat 6 d'aquesta base reguladora.  
2. El servei amb competències en regadius realitzarà les verificacions necessàries per a comprovar que és correcta i completa la documentació presentada.  
3. En el cas que la sol·licitud no reunisca els requisits exigits o no s'acompanyen els documents preceptius, es requerirà l'interessat perquè, dins del termini de 10 dies, l'esmene, amb la indicació que, si no ho fa, es considerarà que desisteix de la seua petició, prèvia resolució que haurà de dictar-se en els termes previstos en l'article 21, apartat 1, de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
4. Les sol·licituds presentades que reunisquen els requisits per a la seua admissió seran estudiades per la comissió d'avaluació, que estarà integrada pel titular de la subdirecció general amb competències en regadius, que exercirà la presidència, pel titular de la prefectura del servei amb competències en regadius, que exercirà la secretaria, i per un funcionari del servei, designat pel director general competent en regadius. Les comissions que es constituïsquen a l'empara d'aquesta ordre, s'han d'ajustar als principis de composició i presència equilibrada entre dones i homes, que estableix la Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, per a la igualtat efectiva de dones i homes. En cas d'absència, vacant o malaltia, així com en els casos d'abstenció o recusació, els membres de la comissió d'avaluació podran ser suplits temporalment per les persones que designe el director general competent en regadius.  
  
5. Els expedients seran puntuats per la comissió avaluadora aplicant el barem acumulatiu de la base reguladora novena i s'ordenaran, de més a menys, d'acord amb la puntuació total obtinguda. S'aplicarà, com a criteri de desempat, en aquelles sol·licituds que obtinguen la mateixa puntuació, la data i l'hora de la presentació telemàtica.  
6. Las direccions territorials de la conselleria amb competències en regadius on se situen les basses faran les verificacions necessàries per a comprovar que les propostes admeses a tràmit no han iniciat les actuacions i que són certes les dades de les basses aportades rellevants per a la baremació de les sol·licituds. El resultat quedarà reflectit en l'acta corresponent. En el cas que les dades, la informació o la documentació presentada resulte ser falsa, inexacta, o substancialment incompleta, serà escaient la denegació o desestimació de la sol·licitud, adoptada mitjançant resolució del director general competent, sense perjudici de les responsabilitats de tot ordre que pertoquen, derivades de la falta de veracitat de la informació i/o manifestacions esmentades.  
  
7. Mitjançant resolució de la persona titular de la direcció general amb competències en regadius, es publicaran les sol·licituds admeses a tràmit fins a completar l'import global màxim d'inversió inclòs en la corresponent convocatòria.  
Així mateix, es disposarà la desestimació de les sol·licituds que no puguen atendre's per haver-se esgotat aquest import global màxim.  
  
Així mateix, les sol·licituds que no complisquen els requisits establits seran desestimades, amb la indicació dels motius de la desestimació.  
S'estableix un termini de sis mesos per a resoldre les sol·licituds, comptats a partir de la data de finalització de presentació de les sol·licituds.  
  
Base onze. Projectes tècnics de les obres de rehabilitació  
1. Les entitats les sol·licituds de les quals s'hagen admés a tràmit han de presentar un projecte de les obres o un projecte simplificat, si el pressupost d'aquest no supera la quantitat fixada en l'apartat 2 de l'article 233 de la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic.  
Els projectes han de complir amb els continguts mínims de caràcter tècnic que figuren com annex I d'aquestes bases reguladores.  
2. Els projectes s'han de presentar en el termini màxim de tres mesos des de la data de la publicació de la resolució d'admissió a tràmit, en els casos que no es van adjuntar a la sol·licitud d'ajuda.  
Si els projectes d'obra estan redactats per equips tècnics multidisciplinaris, cal fer constar els components d'aquest així com les titulacions tècniques corresponents.  
Així mateix, serà aplicable l'Ordre 9/2016, de 22 d'abril, de 2016, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, per la qual s'estableix el format digital per a la presentació de projectes tècnics. Ha de presentar-se un fitxer georeferenciat en format shape amb el contorn de l'actuació. També s'ha d'entregar una còpia en paper en el servei gestor.  
3. El tècnic designat pel director general competent en matèria de regadius emetrà un informe preceptiu sobre el projecte i la seua adequació als continguts mínims de caràcter tècnic fixats en aquesta ordre, d'acord amb el que disposa l'article 164.h de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions.  
4. Les obres projectades han de respondre a la sol·licitud inicial de l'entitat de reg i en quedaran excloses les obres no sol·licitades.  
  
Base dotze. Resolució de concessió de l'ajuda  
1. El servei competent en regadius procedirà a verificar la idoneïtat de les inversions proposades en el projecte tècnic i si aquestes són subvencionables.  
2. La direcció general competent en regadius, en funció de la dimensió funcional i econòmica de l'obra subvencionable, decidirà el caràcter anual o plurianual de la subvenció. Les anualitats futures quedaran condicionades a l'existència de crèdit adequat i suficient en els pressupostos corresponents.  
3. De conformitat amb el que disposa l'article 63 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, l'article 9 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic, i els articles 160.4 i 160.5 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, es delega en la persona titular de la direcció general competent en matèria de regadius la competència de resoldre les concessions de les subvencions regulades en la present ordre, així com els procediments de revocació i reintegrament, i els recursos de reposició que es puguen derivar.  
  
4. En tot cas, serà facultat de la direcció general amb competències en regadius determinar les inversions subvencionables entre les sol·licitades, sempre d'acord amb els criteris i en els termes que estableix aquesta ordre.  
5. En la resolució que dicte la direcció general competent en regadius s'inclourà la declaració dels projectes com a obres d'interés general de la Comunitat Valenciana.  
6. S'estableix un termini de sis mesos per a dictar la resolució de concessió de l'ajuda, comptats des de la presentació dels projectes les sol·licituds d'ajudes dels quals hagen sigut admeses a tràmit.  
7. La resolució de concessió posa fi a la via administrativa i aquesta podrà ser recorreguda potestativament en reposició davant el mateix òrgan que la va dictar, o ser impugnada directament davant de l'ordre jurisdiccional contenciós administratiu, segons el que disposen els articles 123 i 124 de la 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i l'article 46.1 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa.  
  
Base tretze. Adjudicació i contractació de les obres  
1. Una vegada notificada la resolució aprovatòria al beneficiari, aquest procedirà a iniciar la tramitació per a contractar l'execució de les obres subvencionades.  
Els beneficiaris han de sol·licitar, com a mínim, cinc ofertes de diferents empresaris, tots amb prou capacitat d'obrar i l'habilitació professional necessària, amb caràcter previ a la contractació del compromís per a l'obra, la prestació del servei o el lliurament del bé, llevat que per les seues especials característiques no hi haja en el mercat prou nombre d'entitats que els realitzen, presten o subministren.  
  
L'entitat beneficiària proposarà l'adjudicació del contracte a l'empresa que haja presentat l'oferta econòmicament més avantatjosa, d'acord amb criteris d'eficiència i economia, i caldrà justificar expressament l'elecció quan aquesta no recaiga en la proposta econòmicament més avantatjosa.  
Finalitzat aquest tràmit i proposada l'oferta triada, l'entitat beneficiària presentarà a la conselleria un certificat del secretari amb el vistiplau del president, en el qual s'indique el procediment d'adjudicació seguit, la justificació de la proposta d'adjudicació i el seu compliment respecte al que s'ha indicat en la present ordre. S'han d'adjuntar els documents de totes les ofertes presentades, la llista amb la puntuació obtinguda per totes basant-se en els criteris adoptats, així com el plec de contractació corresponent i un esborrany del contracte que se subscriurà amb el contractista.  
La documentació serà revisada pel servei amb competències en regadius. L'Administració, per a assegurar l'eficiència en l'assignació de la despesa, verificarà la justificació aportada. Si es considera que no es justifica adequadament, formularà els advertiments o les recomanacions que estime oportunes i advertirà, si fa el cas, de les possibles repercussions que, respecte de l'ajuda concedida, podria tindre l'elecció d'una oferta inadequada.  
Les entitats beneficiàries custodiaran els documents originals del procés de contractació, que posaran a la disposició de la direcció general competent en regadius a requeriment d'aquesta per a la seua inspecció i comprovació de la correcta tramitació. La detecció d'irregularitats o no subjecció al procediment establit en la present ordre donarà lloc a la pèrdua de l'ajuda.  
2. Les entitats beneficiàries disposaran d'un termini màxim de tres mesos, a comptar de la data de notificació de la resolució aprovatòria de l'ajuda, per a remetre a la conselleria la documentació enumerada en els epígrafs anteriors.  
  
Base catorze. Execució de les obres i comprovació de la inversió  
  
1. Les entitats beneficiàries de les ajudes han de designar com a director facultatiu de les obres una persona tècnica competent, el nomenament de la qual hauran de comunicar a la Conselleria. Igualment, hauran d'aportar un pla d'obres que garantisca l'execució de les obres segons el pressupost i els terminis aprovats.  
2. A proposta de les respectives direccions territorials de la Conselleria, la direcció general competent en matèria de regadius designarà la persona tècnica que haja de supervisar l'execució de les obres.  
3. Les obres podran executar-se bé dins de l'exercici corrent o bé programant-ne l'execució amb caràcter plurianual. En tot cas, els concessionaris de la subvenció hauran de certificar les obres executades i justificar la inversió realitzada, amb anterioritat al 30 de novembre de cada exercici. Llevat de causes degudament justificades, les quantitats no certificades de l'anualitat corresponent donaran lloc a la minoració de la subvenció, i subsistirà l'obligació d'executar l'obra completa, d'acord amb el projecte aprovat.  
4. Es considerarà modificació no substancial la que no varie el pressupost d'adjudicació més d'un 10 % i/o no modifique les característiques constructives del projecte. En aquest cas, abans de l'execució, haurà de recaptar-se preceptivament un informe del tècnic supervisor, emés en sentit favorable sobre el caràcter no substancial de la modificació. D'aquest informe es donarà trasllat a la direcció general competent en matèria de regadius. Si l'informe del tècnic supervisor considerara la modificació substancial, se seguirà el procediment de l'apartat 5 d'aquesta base reguladora.  
5. Les modificacions o alteracions substancials del projecte inicial que siga necessari realitzar durant l'execució de les obres es posaran en coneixement del tècnic supervisor de l'administració, per escrit i amb anterioritat a l'execució. Aquest tècnic elevarà la sol·licitud de l'entitat de reg, juntament amb el seu informe, a la direcció general competent en regadius, per a la seua autorització, si escau. La modificació autoritzada s'ha de recollir en un projecte modificat. Quan les modificacions substancials suposen una variació del pressupost superior al 10 %, aquestes hauran de ser aprovades prèviament per l'assemblea general de l'entitat de reg. Un certificat d'aquesta aprovació, subscrit pel secretari de la comunitat i el vistiplau del president, s'haurà d'aportar juntament amb la sol·licitud d'autorització de les modificacions.  
  
Cap modificació proposada podrà suposar un augment de la subvenció concedida.  
Les modificacions substancials seran informades pel tècnic designat del servei amb competències en regadius, amb caràcter previ a la seua aprovació per part de la direcció general competent, moment fins al qual no podran executar-se aquestes modificacions.  
6. Les entitats beneficiàries han de senyalitzar les obres per mitjà de cartells en els quals s'acredite l'existència i l'origen de les ajudes públiques per a les actuacions en execució. Els cartells respondran als criteris que estableix el manual d'identitat corporativa de la Generalitat Valenciana recollit en la seua pàgina web.  
7. Un mes abans de la data prevista per a la finalització de les obres, l'entitat beneficiària la comunicarà al supervisor d'aquestes, que sol·licitarà a la direcció general competent en regadius el nomenament d'un representant de l'Administració perquè subscriga l'acta de comprovació de la inversió, juntament amb el supervisor, el president de l'entitat de reg, o la persona en qui delegue, i el director facultatiu de les obres. En l'acta ha de figurar l'import final de l'obra realment executada i el fet que aquesta s'ajusta al projecte aprovat.  
  
Base quinze. Pagament de les ajudes  
1. Per al pagament de la subvenció, s'ha de justificar la realització de l'obra corresponent mitjançant l'aportació de les certificacions d'obra emeses per la direcció facultativa, amb les factures originals i els justificants del pagament d'aquestes, acompanyades d'un informe favorable del tècnic supervisor de l'Administració. A aquest efecte, el tècnic supervisarà l'execució de les unitats d'obra certificades i que aquestes s'ajusten al projecte aprovat.  
2. Es realitzaran abonaments a compte en els termes que preveu l'article 171.2 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions. Aquests pagaments fraccionats es correspondran amb el ritme d'execució de les obres, acreditat mitjançant les certificacions periòdiques d'obra executada emeses per la direcció facultativa.  
3. S'acreditarà el pagament de la totalitat de cada factura mitjançant un certificat bancari del càrrec en el compte de la comunitat de regants i el corresponent abonament en el compte de l'expedidor de la factura o bé la transferència bancària per l'import total d'aquesta factura. Es podrà justificar el pagament mitjançant altres documents que tinguen valor probatori equivalent als anteriors amb validesa en el tràfic jurídic mercantil, sempre que així s'haja previst en les especificacions del contracte subscrit per a l'execució de les obres.  
4. El director facultatiu de les obres ha d'emetre les certificacions d'obra amb una periodicitat, almenys, trimestral, excepte en casos degudament justificats i dels quals haja informat favorablement el tècnic supervisor. Si hi ha una obra en execució efectiva, aquestes certificacions han de tindre una periodicitat mensual. Si es produïra un període d'inactivitat, el director facultatiu haurà d'emetre un certificat sobre aquest tema i remetre'l a les direccions territorials de la conselleria amb competències en matèria de regadius. La falta injustificada de certificacions trimestrals donarà lloc a una penalització en la subvenció de l'anualitat en curs de l'1 % de l'import de l'anualitat aprovada.  
4. L'import que s'haurà de pagar al beneficiari de l'ajuda serà el percentatge que corresponga del cost real de la inversió efectivament realitzada en funció de les certificacions de les obres executades i aprovades. En el cas que es produïsca una baixa en la contractació i l'import pagat pel beneficiari siga inferior, de la mateixa manera i en la mateixa proporció, aquesta baixa es reflectirà en la subvenció que es pagarà.  
En qualsevol cas, la quantitat que es pagarà no podrà superar l'import de la subvenció aprovada inicialment.  
  
Base setze. Obligacions generals de les entitats beneficiàries  
  
Les entitats beneficiàries de les subvencions hauran de complir els preceptes que estableix la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i la resta de normativa en vigor, i en concret els següents:  
  
a) Complir l'objectiu, executar el projecte o dur a terme l'activitat que fonamenta la concessió de la subvenció.  
b) Justificar el compliment dels requisits i de les condicions que estableix la normativa aplicable i, si fa el cas, en el corresponent informe tècnic de subvencionalitat, emés per l'òrgan instructor.  
c) Sotmetre's a les actuacions de control que hagen d'efectuar, en relació amb l'operació subvencionada, l'òrgan concedent i la intervenció general de la Generalitat, i aportar la informació que li siga requerida en l'exercici d'aquestes actuacions. Així mateix, hauran de mantindre a la disposició dels organismes esmentats els justificants de despeses i d'ingressos de l'operació, fins a cinc anys després de la data en què la Generalitat va resoldre concedir la subvenció.  
d) Trobar-se al corrent en el compliment de les seues obligacions tributàries, estatals i autonòmiques, i enfront de la Seguretat Social. Aquestes circumstàncies hauran de quedar degudament acreditades per l'entitat beneficiària, sense perjudici del que disposa l'article 28.2 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
e) Acreditar, mitjançant una declaració responsable, la no concurrència de cap de les circumstàncies que preveuen els punts 2 i 3, de l'article 13 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.  
f) Comunicar a l'òrgan concedent, tan prompte com es conega i sempre amb anterioritat a la sol·licitud de pagament de la subvenció, l'obtenció d'altres ajudes públiques per al mateix projecte.  
g) Procedir al reintegrament dels fons percebuts quan corresponga, segons el que estableixen els articles 36, 37 i 40 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.  
h) Aportar una declaració responsable de compliment de la norma sobre integració de persones amb diversitat funcional o, si fa el cas, l'exempció i, així mateix, declaració de percentatge de persones treballadores amb diversitat funcional sobre plantilla total, tancada el 31 de desembre de l'any anterior al de la presentació de la sol·licitud de subvenció, d'acord amb el que disposa el Decret 279/2004, de 17 de desembre, del Consell, pel qual es regulen mesures en els procediments de contractació administrativa i de concessió de subvencions per al foment de l'ocupació de les persones amb discapacitat.  
  
Base dèsset. Seguiment i control de les ajudes  
La conselleria amb competències en matèria de regadius efectuarà els controls necessaris per a comprovar els requisits i compromisos derivats de cada sol·licitud de finançament d'operacions de rehabilitació de basses en relació amb la millora de la seua seguretat, en compliment del que estableix la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions. En l'annex II es detalla el mètode per a la realització dels controls administratius i materials per a la comprovació de la inversió, amb inclusió de les bases per a la confecció dels plans anuals de control.  
  
  
Base díhuit. Incompatibilitat de les ajudes  
Les inversions acollides a aquesta ordre no són compatibles amb altres subvencions o ajudes que tinguen la mateixa finalitat, provinents de fons públics, nacionals, de la Unió Europea o d'organismes internacionals. L'obtenció d'una altra ajuda pública obligarà a la renúncia de l'ajuda acollida a aquesta ordre.  
Aquest aspecte s'ha d'acreditar mitjançant una certificació expedida pel secretari de l'entitat, amb el vistiplau del president.  
  
Base dènou. Transparència, subministrament d'informació i dades obertes.  
En compliment de la Llei 19/2013, de 9 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern; de la Llei 1/2022, de 13 d'abril, de transparència i bon govern de la Comunitat Valenciana; i de l'article 18 de la Llei general de subvencions, els subjectes beneficiaris de la subvenció hauran de complir les obligacions de transparència següents:  
1. Les entitats privades hauran de complir les obligacions de publicitat activa recollides en el capítol II del títol I de la Llei 19/2013, de 9 de desembre, quan:  
a) Perceben durant el període d'un any ajudes o subvencions públiques en una quantia superior a 100.000 euros.  
b) Perceben durant el període d'un any natural ajudes o subvencions de les entitats públiques de la Comunitat Valenciana, recollides en l'article 3 de la Llei 1/2022, en una quantia superior a 50.000 euros.  
c) Les ajudes o subvencions percebudes representen almenys el 40 % del total dels seus ingressos anuals, sempre que aconseguisquen com a mínim la quantitat de 5.000 euros.  
En particular, hauran de publicar en els termes previstos en els principis generals de l'article 5 de la Llei 19/2013, la informació institucional i organitzativa de l'article 6 i l'econòmica i pressupostària de l'article 8 d'aquesta. Aquesta publicació es realitzarà a través de la pàgina web de l'entitat, o bé a través de la plataforma TEP - Transparència Entitats Privades, de GVA Oberta, a la qual es pot accedir en gvaoberta.gva.es/tep.  
Aquesta informació s'haurà de publicar a partir de l'any següent d'aquell en el qual s'hagen superat els llindars establits, i haurà de mantindre's publicada durant almenys quatre anys naturals.  
2. Sense perjudici de les obligacions previstes en l'apartat anterior, totes les entitats o persones beneficiàries de subvencions hauran de donar l'adequada publicitat del caràcter públic del finançament de programes, activitats, inversions o actuacions de qualsevol tipus que siguen objecte de subvenció, incloent-hi el logotip de la Generalitat Valenciana en mitjans de difusió com ara cartells, materials impresos, mitjans electrònics o audiovisuals, i en qualsevol altre mitjà de publicitat que es realitze de l'activitat subvencionada.  
3. Les entitats o persones beneficiàries de subvencions estan obligades a subministrar a l'entitat concedent, previ requeriment, tota la informació que siga necessària per al compliment de les obligacions previstes en la llei de transparència que aquesta requerisca, en el termini de 15 dies hàbils des del requeriment. Una vegada transcorregut el termini conferit en el requeriment sense que aquest haguera sigut atés, l'òrgan que ha realitzat el requeriment podrà acordar, previ advertiment i audiència a la persona interessada, la imposició de multes coercitives en els termes previstos en l'article 5 de la Llei 1/2022.  
4. Els nous conjunts de dades que es generen per la formalització i el desenvolupament de les subvencions atorgades per l'administració de la Generalitat s'han de disposar, sempre que siga possible, com a conjunt de dades obertes.  
  
Base vint. Protecció de dades de caràcter personal  
El procediment administratiu derivat de la present ordre comporta el tractament de dades de caràcter personal en el marc del que disposa el Reglament (UE) 2016/679, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 d'abril de 2016, relatiu a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de dades personals i a la lliure circulació d'aquestes dades, i la Llei orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de protecció de dades personals i garantia dels drets digitals.  
  
La informació relativa al tractament de les dades de caràcter personal està disponible en el Registre d'activitats de tractament publicat en la pàgina web de la conselleria competent en matèria d'agricultura. Concretament, la informació bàsica del tractament s'indicarà en la convocatòria d'ajudes corresponent.  
Quan la persona sol·licitant, o el seu representant legal, aporte dades de caràcter personal de terceres persones en el procediment administratiu, té l'obligació d'informar-les dels aspectes següents:  
- La comunicació d'aquestes dades a l'Administració per al seu tractament en l'àmbit de les seues competències i d'acord amb les finalitats del procediment.  
- La possibilitat que l'Administració faça consultes relacionades amb les seues dades per a comprovar, entre altres aspectes, la veracitat d'aquestes. Si aquesta consulta requereix una autorització per llei per part de les persones les dades de les quals cal consultar, la persona sol·licitant o el seu representant legal ha d'haver recaptat aquesta autorització, que ha d'estar disponible a requeriment de l'Administració en qualsevol moment.  
- Del dret d'oposició que les assisteix al fet que l'Administració tracte les seues dades, cas en què hauran de comunicar aquesta oposició a l'Administració als efectes oportuns.  
  
Apartat segon. Eficàcia  
La present ordre tindrà efecte l'endemà de publicar-se en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Apartat tercer. Règim d'impugnació  
Contra la present ordre, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar potestativament un recurs de reposició davant de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, en el termini d'un mes, comptat des de l'endemà de la publicació, o bé un recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos, comptats a partir de l'endemà de publicar-se. Tot això, de conformitat amb el que estableixen els articles 123 i 124 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i els articles 10 i 46 de la Llei 29/1988, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa.  
  
València, 13 de juny de 2022  
  
La consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural,   
Emergència Climàtica i Transició Ecològica,  
MIREIA MOLLÁ HERRERA  
  
  
  
  
  
ANNEX I  
Continguts mínims dels projectes de rehabilitació   
de basses de reg  
  
1. Seqüència de treballs que cal incloure en els projectes de rehabilitació de basses de reg  
En general, en la redacció dels projectes de rehabilitació de basses, es considerarà la següent seqüència de treballs que s'han de realitzar:  
- Retirada del fang del fons i transport a un abocador autoritzat.  
- Demolició de les obres de fàbrica i de les conduccions i transport a un abocador autoritzat.  
- Retirada dels drens de vas i del conjunt de geosintètics i transport a un abocador autoritzat.  
- Allisada i anivellament del fons i de les parets del vas deixant-les preparades per a rebre la capa de suport del material fi cohesiu.  
- Aportació de la capa d'assentament i anivellament de material fi.  
- Execució de la xarxa de drenatge de fons.  
- Realització d'una nova conducció de servei de la bassa, bé dins de la galeria o conducció de protecció existent, o, si fa el cas, mitjançant l'execució de tub de protecció a través del dic, preferentment per mitjà de clavament. S'hi inclourà el col·lector de la xarxa de drenatge.  
- Si l'ompliment de la bassa es feia per coronament mitjançant conduccions en càrrega instal·lades sobre el terraplé, modificació del traçat, si és possible, perquè l'entrada d'aigua es produïsca per la línia d'intersecció entre el desmunt i el terraplé.  
- Execució d'una nova presa de fons amb dren envolupant al seu voltant i en la zona de connexió amb el col·lector de drenatge.  
- Instal·lació del paquet de geosintètics: geotèxtil i geomembrana.  
  
- Execució dels llastos contra la succió de la làmina pel vent.  
- Execució d'un congrell perimetral del formigó en el coronament, sobre el qual es consolidarà el tancat perimetral.  
- Instal·lació de la valvuleria.  
- Execució del sobreeixidor d'acord amb el màxim cabal previst d'entrada en la bassa i tenint en consideració l'efecte de la pluja.  
- Disposició d'elements de salvament de persones.  
- Obres complementàries d'accés a l'obra, caseta de vàlvules i integració paisatgística.  
  
2. Característiques mínimes exigides en els projectes de rehabilitació  
2.1. Capa de suport dels geosintètics  
En els talussos interiors, tant en desmunt com en terraplé, es projectarà una capa de suport amb la grossària necessària per a garantir el correcte comportament del geosintètic enfront del punxonament, amb continuïtat entre els talussos de desmunt i terraplé.  
Serà necessari determinar els paràmetres mecànics necessaris (cohesió i angle de fregament efectiu) per a justificar-ne l'estabilitat.  
  
La selecció de la granulometria adoptada en la capa de suport determinarà el geotèxtil de protecció que s'emprarà posteriorment.  
  
2.2. Xarxa de drenatge  
El disseny i l'execució de la xarxa de drenatge ha de garantir l'aïllament entre diferents sectors, així com la comprovació visual i quantitativa (aforament de cabals), en la galeria o en la caseta de vàlvules, de les eixides de cada un dels sectors, per a assegurar el coneixement de l'origen de les possibles filtracions.  
2.2.1. Nombre de sectors mínims:  
  
Capacitat bassa m³ Fons Talús  
< 668.186 1 1  
100.000 € 096.332 1 2  
> 573.696 2 2  
  
  
2.2.2. Tipus de disseny, pendents mínims i granulometria:  
El disseny del drenatge podrà ser de dos tipus:  
- Rases drenants amb la disposició habitual en espina de peix; pendent mínim del 0,15 % per a l'espina i del 0,30 % per als col·lectors principals i perimetrals.  
- Drenatge complet o manta drenant, emprant matèries granulars o geocompostos; pendent mínim del 0,30 %.  
Els pendents han de ser similars als del fons per a poder executar l'eixida dels drenatges a l'exterior mitjançant la conducció de protecció o galeria visitable.  
La granulometria emprada serà de 12-20 mm, llevat de justificació.  
Es garantirà el correcte comportament mecànic de les conduccions de drenatge.  
  
2.3. Renovació dels òrgans d'eixida  
Els criteris de disseny per a la renovació dels òrgans d'eixida seran:  
  
- En basses de capacitat inferior a 250.000 m³, es podrà mantindre el mateix nombre de conduccions existent. Es dimensionaran perquè siguen capaços de buidar la bassa en un temps màxim de 2 dies.  
- En basses de capacitat superior a 250.000 m³, s'instal·laran, com a mínim, dues conduccions que podran servir indistintament com a conduccions de presa, de desguàs de neteja, d'emergència o altres usos. Es dimensionaran perquè, en conjunt, siguen capaços de buidar la bassa en un temps màxim de 4 dies.  
Quan no hi haja una galeria visitable, les conduccions d'eixida noves s'executaran mitjançant un o diversos clavaments que travessen el dic. Es podran admetre altres solucions constructives, com l'execució de trinxeres, si es justifica adequadament en funció de les característiques de la bassa.  
El diàmetre del clavament ha de permetre, com a mínim, l'allotjament de la conducció d'eixida i dels col·lectors de la xarxa de drenatge. També es podrà optar per executar dos clavaments diferenciats: un per a la conducció de desguàs i un altre per als col·lectors de drenatge.  
Les conduccions d'eixida seran preferiblement d'acer galvanitzat o inoxidable. La grossària mínima serà de 8 mil·límetres si la canonada és d'acer galvanitzat o inoxidable i de 10 mil·límetres per a altres acers. Es garantirà el seu correcte comportament mecànic en condicions de buit absolut. En el cas de conduccions de polietilé d'alta densitat, s'han de solucionar els problemes de deformacions que puguen ocasionar les variacions tèrmiques i soldar a testa.  
En totes les basses, es projectaran, com a mínim, dues vàlvules per conducció (una vàlvula de tall i una vàlvula de maniobra). Quan sí que hi haja una galeria visitable, es disposarà la vàlvula de tall en capçalera. En la resta de casos, totes les vàlvules es disposaran en l'exterior del dic. A l'hora de seleccionar el timbratge de les vàlvules de maniobra i/o de tall, s'ha de considerar la pressió màxima i la velocitat de flux. El timbratge mínim serà PN-10.  
  
2.4. Presa de fons  
Les obres de presa discorreran per zones excavades o de desmunt. La cota de fonamentació d'aquestes obres de presa es projectarà de manera que garantisca una competència suficient per a absorbir les càrregues que li siguen transmeses.  
Estarà formada per material granular envoltant totalment l'estructura de l'obra de presa. El material granular anirà embolicat per un geotèxtil de 500gr/m² que ha de complir la condició de filtre respecte al terreny adjacent i de protecció enfront del punxonament. Com a mínim, s'estableix una grossària de 50 centímetres en el llit de suport de l'estructura de fàbrica i en els laterals. Es garantirà una eixida lliure aigua avall perquè hi haja un punt de desguàs si es produeix una filtració.  
  
En el dimensionament de les obres de presa, s'ha de parar atenció tant al dimensionament geomètric com a l'estructural i s'ha de disposar una armadura de pell per a evitar la fissuració del formigó. Les obres de fàbrica que posseïsquen paraments verticals que entren en contacte amb el material granular i/o el sòl han de tindre un desplom amb un talús entre 1/3 - 1/5 (horitzontal:vertical) per a afavorir la compactació del material i evitar que el terreny se separe del formigó quan es consolide.  
Es projectaran, almenys, dos ancoratges de la geomembrana a l'obra de fàbrica. Aquests ancoratges podran ser de diferents tipus, però almenys un ha de ser metàl·lic. Els ancoratges metàl·lics emprats en les unions de la geomembrana amb zones rígides han de ser d'acer inoxidable AISI-316, igual que els elements accessoris, de manera que se'n garantisca l'estat de conservació al llarg de la vida útil.  
  
  
2.5. Dren pantalla  
Es podrà dissenyar un dren de pantalla sintètic constituït per geodrén amb geotèxtil en les dues cares que garantisca, en les condicions d'instal·lació previstes i a llarg termini, una capacitat de flux suficient en el seu pla en les condicions de càrrega màxima. El geodrén projectat ha de complir les especificacions mínimes de la norma UNE EN ISO 12926.  
  
2.6. Òrgans d'entrada  
Les entrades per coronament es realitzaran cimentades sobre el terreny natural i en les zones de desmunt, mai pels talussos exteriors dels dics terraplenats, llevat que tota la bassa estiga en terraplé. Sempre estaran protegits per un dren envolupant.  
S'han de dimensionar els diferents elements per a la correcta entrada del cabal en la bassa, sense provocar danys en la impermeabilització. No es projectaran entrades per coronament abocant directament en doll sobre el talús.  
Es disposarà sempre una arqueta de trencament de càrrega prèvia a l'abocament a l'interior de la bassa. El calat d'abocament de l'arqueta de trencament de càrrega no serà superior a 15 centímetres. Si el calat supera els 15 centímetres, s'organitzarà una entrada mitjançant canal d'entrada i vas esmortidor de fons.  
  
2.7. Geotèxtils  
No s'utilitzaran materials provinents de matèria primera reciclada o regenerada. Es posarà especial atenció a les possibles reaccions químiques de degradació del geotèxtil per la presència d'elements agressius en el material granular o sistema impermeabilitzant.  
2.7.1. Geotèxtils amb funció de protecció contra el punxonament  
Seran de polipropilé no teixit, de filament continu, foradat i punxonat. El gramatge dels geotèxtils projectats es justificarà segons les seues condicions de protecció contra el punxonament, però no serà mai inferior a 500 g/m². La seua grossària mínima serà de 3 mil·límetres.  
  
2.7.2. Geotèxtils amb funció de filtre  
Es justificarà, en les condicions de treball, la capacitat de drenatge en el pla perpendicular al geotèxtil i la seua capacitat per a retindre les partícules de sòl i protegir l'obra de l'erosió interna.  
2.7.3. Geotèxtils amb funció de separació   
Els geotèxtils emprats per a separar diferents materials granulars han de justificar-se contra el punxonament, la resistència a l'esclat i la capacitat per a retindre les partícules de sòl.  
  
2.8. Geodrens  
S'ha de justificar la capacitat de drenatge del geodrén en el seu pla sota les càrregues actuants (columna d'aigua, llastos, etc.) i, com en qualsevol sistema de drenatge, comprovar la seua capacitat de filtre. El geodrén projectat ha de complir les especificacions mínimes de la norma UNE EN ISO 12675.  
Si s'instal·la un geodrén per a evacuar filtracions provinents d'un aqüífer o nivell freàtic, ha d'anar embegut entre dues làmines impermeabilitzants.  
No es poden utilitzar materials provinents de matèria primera reciclada o regenerada. La matèria primera dels geocompostos no podrà ser de polièster. Es posarà especial atenció a les possibles reaccions químiques de degradació del geodrén per la presència d'elements agressius en el material granular.  
  
2.9. Geomembranes  
Es podrà utilitzar qualsevol geomembrana que hi haja a la venda, però sempre supeditada a la garantia d'estanquitat del vas al llarg del temps. Independentment de la formulació emprada, la grossària mínima en geomembranes ha de ser de 2 mil·límetres.  
Entre la capa de suport i la geomembrana, es projectarà almenys un geotèxtil de protecció contra el punxonament que complisca les característiques mínimes indicades en l'apartat 2.7.1 d'aquest annex.  
En la geomembrana projectada, s'ha de poder garantir l'estanquitat de les juntes mitjançant assajos de les soldadures, pel que fa tant a l'estanquitat com al comportament mecànic. Per tant, no podrà emprar-se cap material en el qual no es puguen comprovar les juntes d'unió realitzades en obra i/o en fàbrica, si n'hi ha.  
  
2.10. Control de qualitat de la impermeabilització  
El projecte ha de detallar el pla per a controlar la qualitat de la impermeabilització i, com a mínim, ha d'incloure:  
- Assajos de laboratori per a certificar les característiques del material rebut en l'obra.  
- Control de qualitat del 100 % de les soldadures per termofusió, mitjançant l'assaig d'aire pressió i l'assaig de pelada.  
- Control de qualitat del 100 % de les soldadures per extrusió, mitjançant l'assaig de comprovació d'estanquitat pel mètode de la campana de buit.  
- Assaig de grossària sobre provetes de pelada.  
- Anàlisi de l'equip de detecció de fuites amb mètode geofísic de prospecció elèctrica (sistema VATEN o similar) per tota la superfície de la làmina, una vegada instal·lada.  
  
2.11. Llastos antisucció eòlica  
En basses amb capacitat d'emmagatzematge inferior a cent mil metres cúbics (< 100.000 m³) i una profunditat inferior a deu metres, el fet de projectar llastos antisucció eòlica en talussos i/o en el fons de la bassa quedarà a parer de l'autor.  
En basses amb capacitat superior a cent mil metres cúbics (> 100.000 m³), s'inclouran llastos en els projectes de la manera següent:  
Llastos en el talús  
Es projectaran obligatòriament llastos en el talús.  
En les alineacions rectes, la distància entre llastos serà inferior o igual a la longitud del talús interior. I s'inclourà un llast en cada corba existent en la geometria de la bassa.  
Llastos en el fons  
Es podran instal·lar llastos en el fons per a garantir la no succió de la làmina en situacions de bassa buida, quan les característiques de l'entorn i el sistema d'explotació previst així ho aconsellen.  
Els llastos seran de materials i formes que no creen vores tallants en el contacte amb les geomembranes, i hauran de tindre una grandària que en permeta el desplaçament en les reparacions.  
  
2.12. Ancoratges de la làmina en coronament  
La geomembrana s'ancorarà obligatòriament mitjançant una rasa en el camí de coronament, farcida amb material granular compactat més un pes addicional aportat pel paretó o per la vorada-congrell. La rasa s'executarà a una distància mínima de cinquanta centímetres de la vora interior (més pròxima a l'aigua) del camí de coronament.  
S'evitarà l'ancoratge de la geomembrana mitjançant una rasa en el fons.  
Les dimensions mínimes de la rasa seran:  
  
Profunditat de la bassa  
(m) Pendent  
V/H Ample rasa  
(cm) Altura rasa  
(cm)  
6 Qualsevol 40 60  
8 Qualsevol 40 60  
10 1/2,5 40 60  
10 1/3 40 60  
10 1/3,5 50 60  
15 1/2 40 60  
15 1/2,5 50 60  
15 1/3 60 60  
15 1/3,5 70 70  
20 1/2 50 60  
20 1/2,5 60 70  
20 1/3 60 80  
20 1/3,5 60 80  
  
  
2.13. Sobreeixidor  
Les basses disposaran d'un sobreeixidor amb capacitat suficient per a evacuar amb folgança els cabals d'alimentació més els que origine la pluja directa, calculada amb un període de retorn de 500 anys. Segons el parer del projectista, es podrà considerar l'efecte de laminació de la bassa per a determinar el cabal derivat, tenint en compte que aquest fenomen és més marcat en les basses en les quals la superfície en la cota del sobreeixidor supera els deu mil metres quadrats (> 10.000 m²).  
No s'admetran sobreeixidors de tub. L'estructura estarà sempre protegida per un dren envolupant.  
El sobreeixidor es projectarà en les transicions de desmunt a terraplé per a evitar assentaments diferencials. En basses el dic de tancament de les quals siga tot de terraplé, es projectaran preferentment en la zona de menys altura del dic, excepte casos justificats.  
No s'instal·laran conduccions o canals que evacuen les aigües provinents del sobreeixidor pels terraplens del dic, excepte quan tot el dic siga terraplé. L'aigua s'evacuarà exteriorment, degudament canalitzada, al peu del talús.  
Les càrregues que cal considerar per al dimensionament estructural del sobreeixidor seran les degudes al pes d'un vehicle de 40 tones i es garantirà el pas dels vehicles durant la construcció o l'explotació. Queden exempts de l'aplicació d'aquesta hipòtesi de càrrega els sobreeixidors de basses de menys de cent mil metres cúbics (< 100.000 m³) i quedaran a parer del projectista les accions que calga considerar.  
  
  
2.14. Resguards  
El resguard d'abocament en totes les basses serà, almenys, de mig metre.  
El resguard d'onatge serà igual o superior que l'altura màxima d'ona obtinguda per l'expressió següent:  
  
Altura d'ona (metres) = F0,25  
  
F = fetch (quilòmetres) = corda més llarga de la bassa  
  
2.15. Paretons  
En basses amb capacitat d'emmagatzematge superior a dos-cents cinquanta mil metres cúbics (> 250.000 m³), serà obligatòria la instal·lació d'un paretó en coronament que evite que es vesse aigua en el camí de coronament i aporte més pes sobre la rasa en què s'ha ancorat la làmina.  
El paretó tindrà una altura mínima que done com a resultat el resguard calculat, serà de formigó armat, bé in situ o prefabricat, i presentarà una morfologia variable, que permeta en qualsevol cas realitzar les operacions de vigilància i manteniment.  
En basses amb capacitat inferior a dos-cents cinquanta mil metres cúbics (< 250.000 m³) i una vegada determinada l'altura teòrica d'ona generada pel vent, es podran adoptar solucions més senzilles a manera de vorada o congrell en coronament.  
  
2.16. Tancaments i cartelleria  
Per a garantir l'accés exclusiu a la bassa del personal encarregat de l'explotació, es projectarà, com a mínim, una tanca perimetral d'1,80 metres d'altura.  
Per a evitar l'entrada dels animals, es disposarà d'un congrell perimetral de formigó de profunditat suficient.  
Es posarà especial atenció als buits en portes, sobreeixidors o altres estructures de fàcil accés per a persones i/o animals. El buit creat per l'estructura del sobreeixidor quedarà protegit mitjançant una reixa.  
  
S'ha de preveure instal·lar cartells suficients en les tanques per a informar de la prohibició d'accés a la instal·lació i del bany. Com a mínim, es projectaran en totes les portes d'accés.  
  
2.17. Mesures de salvament  
Es dissenyaran elements de salvament que permeten l'eixida de persones o d'animals en cas de caiguda accidental; no es podran utilitzar només maromes per a aquest fi.  
Com a mínim, es projectaran dues eixides del vas, situades de manera oposada, que han de ser distingides visualment amb facilitat.  
Es podran considerar, com a elements d'eixida, els llastos disposats en el talús, sempre que el seu disseny i el material permeta l'eixida de la bassa.  
Els elements de salvament no han de presentar vores tallants que puguen danyar la làmina.  
  
  
ANNEX II  
Mètode de control de l'ajuda  
  
1. Controls administratius  
1.1. Abast  
Per a cada convocatòria, es revisarà el 100 % de les sol·licituds d'ajudes, així com el 100 % dels expedients amb ajuda concedida.  
1.2. Manera d'execució  
Es realitzarà un control administratiu ple i es revisarà la totalitat de documents que componguen tant les sol·licituds d'ajudes com els expedients amb ajuda concedida.  
1.3. Termini d'execució dels controls administratius  
El termini d'execució dels controls administratius de les sol·licituds d'ajudes serà de 3 mesos, comptats a partir de la publicació de la convocatòria. Finalitzarà amb l'ompliment per a cada sol·licitud d'una llista de control (checklist). Mentre que el termini d'execució dels controls administratius dels expedients amb concessió d'ajuda serà d'1 mes, comptat des de la presentació per part dels beneficiaris de les certificacions d'obra, amb les seues factures originals i els justificants de pagament d'aquestes, llevat que l'òrgan gestor sol·licite esmena de defectes corregibles en la documentació aportada, cas en què el termini començarà a comptar quan el beneficiari haja presentat les esmenes. Finalitzarà amb la signatura de la certificació expedida per l'òrgan gestor de comprovació.  
1.4. Documentació acreditativa de l'execució del control  
Per al control administratiu de la sol·licitud d'ajuda s'ha d'omplir per a cada sol·licitud una llista de control (checklist) signada per l'òrgan gestor de l'ajuda. Mentre que per al control administratiu dels expedients de l'ajuda, s'haurà d'omplir el certificat de comprovació i aprovació de la justificació documental aportada pel beneficiari.  
  
  
2. Controls materials  
2.1. Abast  
El control material es farà només a una mostra dels expedients amb concessió d'ajuda. Per a la selecció de la mostra, es prendrà almenys el 5 % del total dels expedients amb concessió d'ajuda, sempre que l'import total d'ajuda a pagar arribe a un 10 %, si no arriba a aquest percentatge de despesa, caldrà augmentar el 5 % dels expedients fins que hi arribe.  
Entre un 70 % i un 60 % del 5 % anterior, se seleccionaran pels criteris de risc següents amb l'ordre que s'estableix a continuació:  
  
1) L'expedient amb més import de l'ajuda per a pagar (OK).  
2) Els expedients en els quals s'hagen justificat despeses inusuals que requerisquen una anàlisi més profunda.  
3) Els expedients que van ser objecte de minoracions per irregularitats detectades en el control administratiu, en aquest tercer criteri es computaran els expedients amb més quantia de minoració per irregularitats fins a arribar a entre el 70 % i el 60 % del 5 %.  
En el cas que aplicant els dos últims criteris de risc 2 i 3 no s'aconseguisca entre el 70 % i el 60 % del 5 % de la població total, s'augmentarà el nombre d'expedients de més import de subvenció que cal pagar de les dues inicials fins als necessaris per a aconseguir el percentatge de selecció per criteri de risc.  
Entre un 30 % i un 40 % del 5 % anterior, se seleccionaran mitjançant criteri aleatori amb la mateixa probabilitat.  
Si després d'aplicar els criteris anteriors no s'aconsegueix el 10 % de l'import total de subvencions que cal pagar, se seleccionarà el nombre d'expedients addicionals necessari per a arribar a aquest 10 %, la selecció es farà per ordre de més import per a pagar.  
En el pla anual de control material que s'aprove per a cada convocatòria, es precisaran els anteriors percentatges, i, si fa el cas, després d'analitzar el nombre d'expedients i/o els resultats dels controls administratius, podran canviar-se motivadament els percentatges i criteris de selecció que preveuen aquestes bases reguladores.  
Una vegada seleccionada la mostra d'expedients que cal controlar materialment, si com a resultat dels controls es detecten irregularitats que afecten diversos expedients i que potencialment poden estar produint-se en altres expedients d'altres beneficiaris no seleccionats en la mostra, l'òrgan gestor ampliarà l'abast dels controls materials a la resta d'expedients no mostrejats i sol·licitarà a tots els beneficiaris la informació i documentació que considere oportuna per a descartar les irregularitats advertides en la mostra.  
2.2. Manera d'execució  
Una vegada comptabilitzats els documents comptables OK, se seleccionarà la mostra d'expedients per a controlar, es notificarà als beneficiaris seleccionats en la mostra l'abast del control, les qüestions que cal tractar en la visita, i la data en la qual es personarà el funcionari en la seu del beneficiari. Del resultat de la visita s'estendrà una acta que serà subscrita pel funcionari controlador i pel beneficiari o el seu representant.  
2.3. Termini d'execució dels controls materials  
El termini d'execució dels controls materials serà de 6 mesos des que es comptabilitzen els documents comptables OK, finalitza amb l'arxivament en els expedients de les actes de visita subscrites.  
2.4. Documentació acreditativa de l'execució del control  
El control material s'acreditarà amb les actes de visita subscrites pel funcionari controlador i el beneficiari o el seu representant.  
  
3. Avaluació dels controls de gestió  
Una vegada finalitzats tant els controls administratius com els materials per a cada línia d'ajuda anual, s'elaborarà un informe per part de l'òrgan gestor en el qual, sobre la base de les constatacions dels controls, es resumisquen les principals incidències i irregularitats advertides en l'execució anual de la línia, de tal manera que servisca com a instrument de diagnòstic per a millorar, si fa el cas, el sistema de gestió i control de la línia (canvis normatius en les bases, modificacions llindars i criteris de risc en el mostreig, etc.).