Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumario DOGV 2302, del 04-07-1994 (1994/831874)

ORDEN de 15 de junio de 1994, de la Conselleria de Educación y Ciencia, por la que se modifica la Orden de 21 de mayo de 1985, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se regula el Plan de Reciclaje en Valenciano del profesorado que ejerce sus funciones en el ámbito de la enseñanza no universitaria de la Comunidad Valenciana.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/1994/06/15/(1)/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   2302

Fecha DOGV
:   04-07-1994

Sección del DOGV
:   DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1994/831874


Fecha del documento
:   15-06-1994

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación y Ciencia

Tipo de documento
:   Orden

Análisis jurídico

ORDEN de 15 de junio de 1994, de la Conselleria de Educación y Ciencia, por la que se modifica la Orden de 21 de mayo de 1985, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se regula el Plan de Reciclaje en Valenciano del profesorado que ejerce sus funciones en el ámbito de la enseÑanza no universitaria de la Comunidad Valenciana. [94/4524]  
La Orden de 21 de mayo de 1985 (DOGV núm 257, de 3 de junio de 1985) establece las materias que integran los diversos niveles de los dos ciclos de los cursos de reciclaje, así como su distribución horaria y los programas son los que figuran en sus anexos I y II.  
La implantación de la LOGSE y la aplicación de los decretos de los currículos de la Comunidad Valenciana incorporen en el marco jurídico autonómico -Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana, Ley de Uso y EnseÑanza del Valenciano y Ley de Consejos Escolares- unas prescripciones en materia de lenguas que obligan a establecer los medios por los que todos los alumnos alcancen un objetivo primordial: el dominio de las dos lenguas oficiales, valenciano y castellano. Lograr este objetivo plantea al conjunto del profesorado de los niveles no universitarios un reto que, aunque no es totalmente nuevo, sí demanda un nuevo Plan de Formación Lingüístico-técnica en Valenciano del profesorado no universitario en general y del profesorado de lenguas en particular.  
Con este nuevo plan, la administración educativa quiere conseguir que todo el profesorado tal como indica el artículo 23 de la Ley de Uso y EnseÑanza del Valenciano, posea el saber (conocimientos orales y escritos) y el saber hacer (la formación técnico-pedagógica) en valenciano, que posibiliten los procedimientos y las estrategias metodológicas de intervención en función del programa de educación bilingüe que cada centro aplica.  
Por todo esto, haciendo uso de las funciones previstas en el artículo 35 de la Ley del Gobierno Valenciano.  
 ORDENO  
Primero  
La estructura del nuevo Plan de Formación Lingüístico-Técnica en Valenciano del profesorado no universitario y el currículo de las diversas materias que lo integran son los que se especifican en los anexos I y II de la presente orden.  
Segundo  
Este nuevo plan de formación lingüístico-técnica consta de dos ciclos. Uno primero que comprende los niveles de capacitación lingüística: dominio oral, elemental y medio; y uno de los módulos de formación técnica siguientes: 1, 2, 3, 4, 5 ó 6. Un segundo ciclo que comprende el nivel superior de capacitación lingüística y uno de los módulos de formación técnica siguientes: 7 o 8.  
DISPOSICIóN DEROGATORIA  
Quedan derogados los artículos 4 y 5, la disposición final y los anexos I y II de la Orden de 21 de mayo de 1985.  
DISPOSICIóN FINAL  
1. La Conselleria de Educación y Ciencia, expedirá el correspondiente Certificado de Capacitación o el Diploma de Maestro en Valenciano, a aquellos profesores que ejerzan sus funciones en los niveles de enseÑanza no universitaria y que acrediten estar en posesión del certificado correspondiente, respectivamente, al nivel medio o al nivel superior de los cursos de «Lingüística Valenciana y su didáctica» expedidos por la Universidad de Alicante, Universidad Jaume I de Castelló de la Plana y la Universidad de Valencia-Estudio General.  
2. Esta orden entrará en vigor el mismo día de la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 15 de junio de 1994  
El conseller d'Educació i Ciència,  
JOAN ROMERO I GONZáLEZ  
- Mòdul 2: ensenyament i ús vehicular del valencià   
en el primer cicle d'Educació Primària 50 hores  
- Mòdul 3: ensenyament i ús vehicular del valencià   
en el segon i tercer cicle de Primària 50 hores  
- Mòdul 4: llenguatges específics d'Educació Secundària 50 hores  
- Mòdul 5: llenguatge administratiu 50 hores  
- Mòdul 6: didàctica integrada de llengües 50 hores  
SEGON CICLE  
Capacitació lingüística  
Nivell: Superior  
Llengua, sociolingüística i literatura 85 hores  
Durant aquest segon cicle els alumnes han de cursar obligatòriament 50 hores corresponents a un dels mòduls de formació tècnica següents:  
- Mòdul 7: enfocaments comunicatius en   
l'ensenyament del valencià 50 hores  
- Mòdul 8: teoria i pràctica de l'educació bilingüe 50 hores  
5. Actes comunicatius de resposta a un enunciat, no específic.  
Aquesta reflexió lingüística s'organitza en tres grans blocs:  
- Procediments lingüístics que inscriuen el text en el seu context de situació.  
1. Persona gramatical: morfemes de primera i segona persona.  
2. Deíctics de temps i lloc.  
3. Procediments d'impersonalització.  
4. Modalitat oracional com a manifestació de la intenció comunicativa.  
- Procediments lingüístics relacionats amb la cohesió interna del text.  
5. L'el·lipsi.  
6. Pronominalització.  
7. Sinonímia coreferencial.  
8. Hiperònimia.  
9. Temporalitat verbal.  
10. Els connectors.  
- àmbit de l'oració i de la paraula.  
Fonologia i ortografia:  
11. Els trets diferenciadors respecte del sistema fonològic castellà.  
12. Les vocals.  
13. Les consonants.  
14. Els dígrafs.  
15. Els signes d'entonació.  
Morfosintaxi:  
16. Morfologia del substantiu. Noms de lletres, noms propis.  
17. Article: definit, indefinit i personal; apostrofació i contraccions.  
18. L'adjectiu: demostratius, indefinits, numerals, interrogatius i possessius; flexió de gènere i nombre, graus de comparació.  
19. Quantificadors.  
20. Pronoms: personals, indefinits, demostratius neutres.  
21. El verb: paradigmes regulars, perífrasis verbals.  
22. Adverbis i expressions adverbials.  
23. Interrogatius i relatius.  
24. Conjuncions i locucions conjuntives.   
25. Preposicions i locucions prepositives.  
26. Concordança entre subjecte i atribut.  
27. Comparació més...que/tan...com.  
28. Les frases: declaratives, interrogatives, imperatives, exclamatives, frases abreujades, coordinades, subordinades i juxtaposades.  
Lèxic i semàntica:  
29. La derivació per sufixació.  
30. Gentilicis.  
IV. LA REFLEXIó SOCIOLINGÜíSTICA.  
1. Reconeixement del plurilingüisme com a fet positiu i enriquidor.  
2. Reconeixement dels factors que han generat pluralitat dins els estats i de les relacions existents entre llengua i nació.  
3. Reconeixement de l'existència de diferents varietats en una llengua i identificació de la varietat estàndard com a pròpia de l'ensenyament.  
4. Desenvolupament d'actituds positives envers l'ús de la llengua minoritzada en tots els àmbits.  
5. Reconeixement del fet que el desenvolupament de la competència comunicativa en una llengua sols es pot realitzar mitjançant el seu ús.  
6. Posada en pràctica d'usos intencionals de la llengua que contraresten aquelles normes d'ús que suposen una desigual distribució d'usos i funcions entre les llengües en contacte.  
7. Anàlisi de la importància d'un ús normalitzat de la llengua en l'àmbit escolar per garantir la consecució dels objectius lingüístics prescrits al currículum obligatori en primària i secundària.  
NIVELL ELEMENTAL  
OBJECTIUS   
1. Comprendre discursos orals en la varietat estàndard o en la varietat diatòpica de la zona.  
2. Comprendre discursos escrits en la varietat estàndard, pertanyents a l'àmbit de la comunicació interpersonal i amb les institucions, a l'àmbit acadèmic, a l'àmbit periodístic i a l'àmbit literari.  
7. La sinonímia textual com a procediment per mantenir la referència.  
8. ús d'hiperònims per reprendre hipònims apareguts anteriorment.  
9. El joc de temps verbals: alternança plusquamperfet/perfet/condicional; alternança pretèrit indefinit/present/futur; imperfet com a expressió de la simultaneïtat o per expressar el segon pla d'un relat; enumeració de perfets per indicar successió de fets.  
10. ús dels connectors temporals, d'ordenació, de reformulació, d'exemplificació, d'addició i de contrast.  
- àmbit de l'oració i de la paraula  
Fonologia i ortografia:  
11. Sons i grafies: concepte de fonema.  
12. Vocalisme: síl·laba, aplecs vocàlics, diftongs, apostrofació, accentuació.  
13. Consonantisme: classificació i ortografia.  
14. Els signes de puntuació.  
Morfosintaxi:  
15. La modalitat oracional. Interpretació de la modalitat segons la finalitat i el context.  
16. Aspectes rellevants de l'estructura de l'oració: el sintagma nominal i el sintagma verbal.  
17. Sintagma nominal: estructura i components.  
18. Sintagma verbal: estructura i components.  
Lèxic:  
19. La formació del lèxic: la derivació i la composició.  
20. Polisèmia, sinonímia i antonímia.  
21. Les locucions i les frases fetes.  
22. Interferències fonètiques, lèxiques i sintàctiques que afecten el vocabulari bàsic.  
IV. LA REFLEXIó SOCIOLINGÜíSTICA.  
1. Reconeixement de la variació lingüística.  
2. Valoració de la importància de la varietat estàndard.  
3. Reconeixement del plurilingüisme.  
4. Coneixement de les principals característiques de la situació sociolingüística en la nostra comunitat i dels seus antecedents històrics.  
5. Desenvolupament d'actituds positives envers la normalització de la llengua en tots els àmbits d'ús.  
6. Reconeixement del paper de l'escola en un procés de normalització lingüística.  
7. Anàlisi de la importància d'un ús normalitzat de la llengua en l'àmbit escolar.  
NIVELL MITJà  
OBJECTIUS  
1. Comprendre i analitzar discursos orals i escrits en la varietat estàndard i en les diferents varietats diatòpiques de la llengua.  
2. Producció de discursos orals i escrits amb adequació, coherència, cohesió i correcció gramatical.  
3. Identificar i eradicar de les pròpies produccions els usos lingüístics que manifesten discriminació envers les persones o els grups socials.  
4. Utilitzar el llenguatge per a l'obtenció i reelaboració de la informació.  
5. Interpretar i valorar obres literàries rellevants del s. XX.  
6. Reflexionar sobre els mecanismes de la llengua en els plans fonològic, morfosintàctic, lèxico-semàntic i textual, aplicant aquestes reflexions a la regulació de les pròpies produccions.  
7. Conèixer i valorar les característiques de la situació sociolingüística actual a partir de l'anàlisi històrica del procés de substitució lingüística i del coneixement dels fenòmens relacionats amb la diversitat lingüística i el contacte de llengües.  
8. Valorar els diferents elements que intervenen en un procés de normalització.  
CONTINGUTS PER NUCLIS.  
I. LA COMPRENSIó I LA PRODUCCIó DELS DISCURSOS.  
1. Anàlisi i producció de gèneres de textos pertanyents als diferents àmbits d'ús.  
2. Anàlisi i producció de discursos amb finalitats diferents: informatius, prescriptius, predictius, lúdics i argumentatius.  
15. Consonantisme: fenòmens de neutralització; revisió de l'ortografia.  
Morfosintaxi:  
16. Signes de puntuació.  
17. Modalitat oracional. Context i finalitat.  
18. Classes d'oracions: simples i compostes: coordinades, subordinades i juxtaposades.  
19. Morfologia del substantiu i adjectiu.  
20. Determinant: article neutre, demostratiu, possessiu, numeral i indefinit.  
21. Formes i funcions del relatiu.   
22. Verb: paradigma irregular, formes no personals i perífrasis verbals.  
23. Sintagma verbal: ser i estar, doble negació, concordança del participi.  
24. Canvi i caiguda de preposicions.  
25. Pronoms febles: combinacions binàries.  
26. Conjunció: coordinació i subordinació.  
Lèxic:  
27. Origen i evolució del llatí.  
28. La formació del lèxic: derivació i composició.  
29. Interferències lèxiques. Barbarismes.  
30. Relacions lèxico-semàntiques. El sentit figurat. Polisèmia, sinonímia i antonímia:  
31. La variació lexical en funció del registre lingüístic.  
32. La variació lexical en funció del dialecte: geosinònims.  
33. L'adequació lexical.  
34. Reculls lèxics. Diccionaris i vocabularis.  
IV. LA REFLEXIó SOCIOLINGÜíSTICA.  
1. Diferenciació entre llengua minoritària i llengua minoritzada.  
2. Sistematització de nocions bàsiques per al coneixement de la diversitat lingüística i dels fenòmens de contacte de llengües (bilingüisme, diglòssia, substitució lingüística) i aplicació a l'anàlisi de la situació sociolingüística que envolta els aprenents.  
3. Anàlisi de les causes i etapes del procés de castellanització de la societat valenciana, i aplicació a l'anàlisi de la situació actual.  
4. Reconeixement dels prejudicis lingüístics que atempten contra la igualtat entre llengües.  
5. Reconeixement del fenomen de l'autoodi i de la seua incidència en l'abandó de la llengua.  
6. Identificació de les principals varietats diatòpiques de la llengua i de la seua extensió geogràfica, i anàlisi de les principals manifestacions dels prejudicis intralingüístics.  
7. Reconeixement i valoració de les diferents funcions de l'estàndard, sobretot pel que fa al seu ús en l'àmbit escolar i com a instrument de normalització.  
8. Anàlisi de la importància dels diferents factors que intervenen en un procés de normalització lingüística.  
9. Coneixement de les mesures que es poden prendre en un centre educatiu per elaborar un pla de normalització que permeta un millor aprenentatge lingüístic i una millora de les actituds envers la llengua per part de l'alumnat.  
NIVELL SUPERIOR  
OBJECTIUS  
1. Comprendre i analitzar textos orals i escrits, en la varietat estàndard i en les diferents varietats diatòpiques i històriques de la llengua, pertanyents a diferents àmbits d'ús, amb especial incidència en l'àmbit acadèmic, l'àmbit dels discursos reguladors de l'opinió i de la conducta, i l'àmbit literari.  
2. Producció de textos orals i escrits adequats a la situació de comunicació, coherents, cohesionats i correctes gramaticalment, propis del discurs acadèmic i dels discursos reguladors de l'opinió i de la conducta.  
3. Utilitzar el llenguatge per a l'obtenció i tractament de la informació i per a la transmissió de coneixements.  
4. Interpretar i valorar les obres literàries a partir del coneixement de les transformacions sofertes pels gèneres al llarg de la història de la literatura, i a partir de la informació sobre el context històrico-cultural de les diferents èpoques.  
5. Valorar la importància de l'acostament a la nostra literatura per accedir al patrimoni cultural propi i per afavorir actituds positives envers la llengua i cultura pròpies.  
1. Títols i fórmules de tractament pròpies del llenguatge administratiu.  
2. L'ús d'abreviatures en les fórmules de tractament.  
3. Procediments per transmetre informació de manera implícita. Les pressuposicions lingüístiques: les oracions de relatiu, l'adjectivació, els sintagmes nominals definits, les nominalitzacions, les construccions clivellades, les interrogatives parcials, les oracions completives dependents de verbs factius i contrafactius, els verbs o els marcadors aspectuals.  
- Procediments lingüístics relacionats amb la cohesió interna del text.  
4. Procediments per fer progressar la informació: progressió temàtica de tema constant, progressió lineal, progressió de temes derivats.  
5. Procediments de cohesió lligats als diferents tipus de progressió temàtica: el·lipsi; demostratiu i/o substitució sinonímica, repetició total o parcial; hiperònims i hipònims.  
- àmbit de l'oració i de la paraula  
Fonologia i ortografia  
6. Fonema i so. Aprofundiment dels conceptes teòrics.  
7. Alfabet fonètic: l'AFI.  
8. Fonètica sintàctica: elisions, sinalefes, emmudiments, neutralitzacions, sonoritzacions.  
9. Vocalisme: descripció dels vocalismes dels blocs oriental i occidental, punts de discrepància entre l'escriptura i la fonètica.  
10. Consonantisme: principals diferències dialectals, ortografia, revisió de les regles generals, particulars i excepcions.  
11. Signes de puntuació.  
Morfosintaxi:  
12. L'oració composta. Juxtaposició, coordinació i subordinació.  
13. El sintagma nominal: oracions inserides amb funció substantiva i adjectiva; oracions de relatiu.  
14. Verb: irregulars amb radical velaritzat; morfologia de les formes no personals.  
15. El sintagma verbal: oració inserida amb funció adverbial, oracions de gerundi i participi.  
16. Combinacions de pronoms.  
17. Revisió de preposicions i conjuncions.  
Lèxic:  
18. Els procediments de formació dels mots: habilitació, derivació i composició.  
19. Aprofundiment en la variació lexical segons el registre, l'adequació i el dialecte.  
20. L'origen dels mots. Arcaismes, cultismes, neologismes.  
21. Modismes i frases fetes. El sentit figurat. Polisèmia, sinonímia i antonímia.  
22. Els llenguatges d'especialitat.  
IV. LA REFLEXIó SOCIOLINGÜíSTICA.  
1. Coneixement de les principals mesures legislatives que afecten l'ús de la llengua i el seu ensenyament.  
2. Reconeixement de la importància d'una legislació que permeta i potencie la recuperació de tots els àmbits d'ús mitjançant mesures de discriminació positiva.  
3. Coneixement de les mesures que es poden prendre en un centre educatiu per aconseguir una millora en l'aprenentatge lingüístic i en el canvi d'actituds envers la llengua: en l'àmbit acadèmic, docent, administratiu i de relació amb l'entorn.  
4. Coneixement de la realitat plurilingüe del món contemporani: situacions de contacte de llengües i mesures legislatives o d'altre tipus que les acompanyen.  
5. Coneixement de la situació de la llengua en les diferents èpoques històriques i aplicació a l'anàlisi de la situació actual.  
6. Reconeixement de les característiques i de la importància del procés de normativització.   
7. Anàlisi de la problemàtica que planteja el procés d'estandardització.   
8. Coneixement dels trets més destacats de les principals varietats diatòpiques de la llengua.  
9. Coneixement de les principals característiques dels subdialectes valencians i de la seua incidència en l'aprenentatge de l'estàndard (oral o escrit) per part de l'alumnat en edat escolar.  
coneixement reflexiu del codi lingüístic; formació d'actituds positives envers d'una comunicació fluïda i gratificant.  
3. La diversitat de l'ús lingüístic (del discurs). Classificacions del discurs i del text. La seua utilitat en el desenvolupament del currículum.  
4. Els àmbits d'ús apropiats al primer cicle. Gèneres de text que es consideren adequats. Conseqüències didàctiques.  
5. Problemes que planteja la situació de contacte de llengües.  
6. Llengua oral / llengua escrita. Els usos formals i els usos escrits com a objecte d'aprenentatge escolar. El col·loquial com a recurs i com a punt de partida.  
7. L'ensenyament de la lectura i de l'escriptura. La llengua escrita i la seua representació alfabètica. Les activitats de llegir i escriure.  
8. Caracterització de l'alumnat del primer cicle des del punt de vista de l'aprenentatge lingüístic. Coneixements gramaticals implícits. Coneixements discursius. Coneixement divers de les dues llengües escolars.  
9. Els programes d'educació bilingüe: ensenyament en valencià, immersió lingüística, incorporació progressiva.  
10. Condicionants per a la seqüenciació dels continguts (objecte, alumnat, decisions pedagògiques).  
11. La programació didàctica: globalització, relació de l'aprenentatge lingüístic amb altres àrees del coneixement, necessitat de contextualització dels continguts.  
12. La programació didàctica: vinculació de l'ús lingüístic a la gestió de l'aula en general, els usos lúdics i literaris en el primer cicle.  
13. La reflexió sobre la llengua possible en el primer cicle: l'ensenyament del codi escrit, la sintaxi, l'ortografia i la cal·ligrafia.  
MòDUL 3. ENSENYAMENT I úS VEHICULAR DEL VALENCIà EN EL SEGON I TERCER CICLE DE PRIMàRIA.  
I. OBJECTIUS  
1. Actualitzar els coneixement sobre la didàctica de les llengües primeres i segones.  
2. Conèixer la caracterització de l'àrea de valencià/castellà: llengua i literatura, en el nou marc legal prescriptiu.  
3. Analitzar la problemàtica que suposa el contacte de llengües en la determinació dels continguts de l'àrea i en la intervenció pedagògica.  
4. Analitzar les conseqüències de la introducció d'una tercera llengua, des del punt de vista de la didàctica de les llengües en general.  
5. Actualitzar els coneixements sobre la didàctica dels processos de composició i de comprensió escrita.  
6. Descriure els coneixements previs previsibles sobre les llengües de l'alumnat d'aquests cicles de l'etapa primària.  
7. Desenvolupar criteris per a seleccionar els continguts idonis per a cada cicle i per a seqüenciar-los.  
8. Conèixer maneres diverses de presentar els continguts de manera contextualitzada.  
9. Actualitzar els coneixements sobre la didàctica de la reflexió sobre l'ús de la llengua, com a mitjà: per a millorar el propi ús, aproximar-se als coneixements explícits gramaticals -a l'àmbit del text i l'oració- i accedir al domini ortogràfic.  
II. CONTINGUTS  
1. Text com a producte/text com a activitat discursiva. Una oposició fonamental per a situar la didàctica de les llengües.  
2. La triple vessant de l'educació lingüística: apropiació dels paràmetres de la situació comunicativa (físics i sòcio-institucionals); coneixement reflexiu del codi lingüístic; formació d'actituds positives envers d'una comunicació fluïda i gratificant.  
3. La diversitat de l'ús lingüístic (del discurs). Classificacions del discurs i del text. La seua utilitat en el desenvolupament del currículum.  
4. Els àmbits d'ús apropiats en l'ensenyament. Gèneres de text que es consideren adequats. Conseqüències didàctiques.  
5. Problemes que planteja la situació de contacte de llengües.  
6. Llengua oral/llengua escrita. Els usos formals i els usos escrits com a objecte d'aprenentatge escolar. El col·loquial com a recurs.  
7. L'ensenyament de la composició. La descripció del procés de composició escrita segons diverses escoles. Conseqüències didàctiques.  
II. CONTINGUTS  
1. La variació lingüística. L'estandardització.   
2. El text com a objecte d'estudi de la lingüística i mitjà d'expressió mínim.  
3. Les característiques dels textos de l'àmbit acadèmic. La producció dels discursos.  
4. L'evolució de les llengües. La formació de les paraules. El contacte de llengües.  
5. La paraula, classificacions. Terminologia, lexicografia i semàntica.  
6. Les obres lexicogràfiques. Els conceptes de diccionari i vocabulari. Els tipus de reculls lexicogràfics.  
7. L'autoritat dels lèxics i diccionaris i la seua aportació a la terminologia.  
8. L'estandarització terminològica. La terminologia com a tasca dels docents i dels investigadors.  
9. El vocabulari de les tecnologies.  
10. El vocabulari de la ciència.  
11. El vocabulari de les disciplines humanístiques i artístiques.  
12. La coherència i la cohesió del discurs acadèmic.  
13. La construcció del sentit: els signes de puntuació i la distribució tipogràfica.  
14. Característiques dels textos tècnics i científics.  
15. Els textos instructius. La instrucció (ordres i prohibicions), la indicació, el consell.  
16. Descriure objectes tècnics i científics.  
17. L'explicació i la definició al discurs acadèmic.  
18. L'argumentació acadèmica. El discurs d'opinió i la hipòtesi com a mètode de treball a l'aula.  
MòDUL 5. LLENGUATGE ADMINISTRATIU.  
I. OBJECTIUS  
1. Conèixer de manera general el procediment administratiu i, en particular, el de l'administració educativa.  
2. Descriure els principals documents administratius de l'administrat a l'administració, de l'administració a l'administrat i els de règim intern.  
3. Dominar les qüestions generals referides al registre del tecnolecte administratiu en els nivells ortogràfic, morfosintàctic i terminològic.  
4. Analitzar les parts dels documents administratius més usuals tant de l'administració general com de l'educativa.  
5. Confeccionar i redactar tots els documents de l'administració educativa.  
6. Emprar el registre correcte en els usos orals dins l'administració educativa.  
II. CONTINGUTS  
Perspectiva històrica  
1. Història del llenguatge administratiu.  
Fonaments teòrics:  
2. La variació lingüística.  
3. El llenguatge administratiu: concepte, estil, el marc legal.  
Matèria puntual:  
4. Qüestions generals: tractaments, antroponímia, toponímia.  
5. Qüestions d'ortografia.  
6. Qüestions de morfosintaxi.  
7. Qüestions de terminologia.  
Tipologia documental general:  
8. Disseny de documents: de l'administrat a l'administració, de l'administració a l'administrat i d'ús intern.  
Tipologia documental específica:  
9. Comunicacions orals dins l'administració educativa.  
10. Comunicacions escrites dins l'administració educativa.  
11. Imatge de l'administració educativa.  
MòDUL 6. DIDàCTICA INTEGRADA DE LLENGÜES  
I. OBJECTIUS  
1. Reconèixer els mecanismes psicològics comuns que actuen en l'aprenentatge de les llengües.  
2. Valorar la contribució del constructivisme en el desenvolupament dels enfocaments comunicatius d'ensenyament de llengües.  
9. Afavorir la producció de textos amb intenció literària i la interpretació de les obres literàries tot relacionant-les amb la tradició cultural a què pertanyen.  
10. Desenvolupar criteris d'avaluació dins d'un enfocament comunicatiu de l'ensenyament-aprenentatge de la llengua.  
II. CONTINGUTS  
1. Panoràmica dels principals corrents metodològics per l'ensenyament de llengües.  
2. L'enfocament comunicatiu com a marc de la intervenció didàctica.  
3. Les tipologies de textos com a intents de tipificació de l'ús lingüístic.  
4. La comprensió i producció de textos escrits.  
5. La comprensió i producció de textos orals.  
6. Paper de la reflexió en l'ensenyament-aprenentatge de la llengua.  
7. Les actituds lingüístiques.  
8. La literatura com a comunicació.  
9. L'avaluació de l'aprenentatge lingüístic.  
MòDUL 8. TEORIA I PRàCTICA DE L'EDUCACIó BILINGÜE  
I. OBJECTIUS  
1. Conèixer els conceptes i la terminologia bàsica pel que fa a les situacions de llengües en contacte.  
2. Documentar-se sobre l'adquisició del llenguatge en una situació de contacte de llengües.  
3. Analitzar la situació sociolingüística valenciana i el marc legal autonòmic en matèria lingüística i educativa.  
4. Estudiar els fonaments sociolingüístics, sòcio-psicològics, psicolingüístics i didàctics en què es basa l'educació bilingüe.  
5. Conèixer els criteris bàsics per a l'elaboració del projecte educatiu -incloent-hi el disseny particular del programa d'educació bilingüe que el centre aplica-, el projecte curricular i les programacions d'aula a partir de les prescripcions oficials i de les possibilitats, aspiracions i necessitats de la comunitat educativa del centre.  
6. Familiaritzar-se amb la programació, elaboració i aplicació d'unitats d'intervenció didàctica des de la perspectiva de l'educació bilingüe.  
7. Conèixer els enfocaments i les tècniques adients per a avaluar les aspiracions i exigències de l'entorn, les necessitats, dificultats i rendiment dels alumnes i les alumnes, i la planificació i actuació educatives.  
II. CONTINGUTS  
1. La llengua: estructura i ús. Varietats i registres de la llengua. L'estàndard.  
2. Llengua i societat. Contacte de llengües i conflicte lingüístic.  
3. Aspectes psicosocials del contacte de llengües: cultura i identitat, prejudicis i estereotips, complexos i autoodi, actituds i motivacions...  
4. La competència comunicativa. La competència comunicativa en més d'una llengua.  
5. L'adquisició del llenguatge en una situació de contacte de llengües. La'adquisició de dues llengües de manera simultània o consecutiva, tant en contextos informals com formals.  
6. La comunicació intercultural: normes d'ús, canvi de codi, barreja de codis...  
7. Situació sociolingüística valenciana.  
8. L'ordenament jurídic en matèria de llengua. La planificació lingüística. El sistema educatiu com a àmbit i com a eina de recuperació lingüística.  
9. Bases psicolingüístiques i didàctiques de l'educació bilingüe.  
10. Un model d'enriquiment d'educació bilingüe al sistema educatiu valencià: els programes d'educació bilingüe.  
11. L'adequació al centre d'un programa d'educació bilingüe: el disseny particular del programa.  
12. La planificació educativa en el model d'enriquiment d'educació bilingüe valencià (I): el projecte educatiu de centre.  
13. El currículum prescriptiu de la Comunitat Valenciana. L'adaptació del currículum prescriptiu als diferents programes d'educació bilingüe.  
llengua nacional progressivament elaborada, rica i precisa, valorant l'ús correcte dels recursos tècnics, naturals i socials des d'una perspectiva territorial autòctona.  
19. La intervenció educativa a l'aula: les unitats d'intervenció (tasques, projectes de treball...), organització de l'espai i el temps, la gestió de la classe...  
20. Els materials curriculars: anàlisi, valoració, programació, elaboració i utilització des d'una perspectiva d'educació bilingüe.  
21. El tractament de la diversitat en l'educació bilingüe: els alumnes i les alumnes amb necessitats educatives especials.  
22. Atenció a les minories ètniques immigrades. Tractament dins el disseny particular del programa. Atenció dins l'aula.  
23. La formació inicial i permanent del professorat.  
24. L'avaluació en un programa d'educació bilingüe


Copia Permalink ELI