Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2855, del 24-10-1996 (1996/839663)

RESOLUCIÓ de 29 de desembre de 1995, de la directora general de Qualitat Ambiental sobre declaració d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2855

Data del DOGV
:   24-10-1996

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1996/839663


Data del document
:   29-12-1995

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

RESOLUCIó de 29 de desembre de 1995, de la directora general de Qualitat Ambiental sobre declaració d'impacte ambiental.   
Vist l'expedient 306/94-AIA, referent a l'estudi d'impacte ambiental del projecte de gasoducte Paterna-Callosa de Segura al pas per l'entorn de la serra de Mariola (addendes II i IV al projecte d'autorització d'instal·lacions), promogut per l'empresa ENAGAS SA.  
Vist que, amb data de 23 de febrer de 1994, aquesta direcció general va emetre una declaració d'impacte ambiental al projecte «Gasoducte de transport de gas natural entre Paterna i Callosa de Segura i instal·lacions auxiliars», promogut per l'empresa ENAGAS, SA. El punt primer, apartat 2, de l'esmentada declaració determinava la devolució de l'expedient per al tram comprés entre los vèrtexs V-A-17 i V-A-47, corresponent a la serra de Mariola, als termes municipals d'Alfafara, Bocairent i Alcoi. Aquesta resolució es va justificar atesa la consideració de Mariola com a un dels enclavaments més valuosos des del punt de vista ambiental de la Comunitat Valenciana, com també la constatació de l'afecció negativa del projecte de gasoducte sobre la serra de Mariola, en el sentit recollit per la Resolució 140/III, aprovada per la Comissió de Medi Ambient de les Corts Valencianes. En l'esmentada declaració d'impacte ambiental s'establia, així mateix, que per a aquest tram, caldria que el promotor presentara una nova proposta de traçat, amb el corresponent estudi d'impacte ambiental. Aquesta proposta hauria de ser ambientalment acceptable, sense que produïsca afeccions negatives sobre la serra de Mariola.  
Vist que, en la reunió mantinguda el 22 de setembre de 1994, ENAGAS SA. va facilitar a aquesta conselleria un document d'anàlisi preliminar titulat «Gasoducte València-Alacant. Nova proposta de traçat en el tram d'afecció a la serra de Mariola», en el qual es descriuen i valoren diferents alternatives per a aquest tram, corresponents, a més de la de projecte, a les denominades «tècnicament viable» --corresponent a la que, amb igual nom, va ser objecte de declaració d'impacte ambiental, amb la introducció de diferents variants-- i «Ajuntament de Bocairent», consistent en la marrada a la serra per l'oest aprofitant en la mesura del possible el traçat del ferrocarril abandonat. Igualment, s'analitza una nova alternativa al nord de Bocairent, rebutjada per les nombroses dificultats tècniques. En l'esmentat document es considera com a traçat idoni l'alternativa anomenada «tècnicament viable», a pesar de les consideracions que es reflecteixen en la declaració d'impacte ambiental de 23 de febrer de 1994 y que es manté el pas del gasoducte per la serra de Mariola.  
Vist que, amb data de 10 d'octubre de 1994, es va realitzar una visita de camp, amb la finalitat de reconéixer sobre el terreny les característiques de les dues alternatives («tècnicament viable» i «Ajuntament de Bocairent») que es contemplen en l'esmentat document. A aquesta visita van assistir representants de la Conselleria d'Indústria, Conselleria de Medi Ambient, SEPIVA, Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida i alcaldes i representants dels ajuntaments de Bocairent, Banyeres de Mariola i Alfafara. A partir de l'anàlisi de les diferents alternatives, es va acordar comunicar a ENAGAS el major impacte de l'alternativa denominada «tècnicament viable», davant de la possibilitat d'evitar totalment l'afecció sobre la serra de Mariola i a pesar de reconéixer l'esforç realitzat pel promotor en la recerca d'alternatives ambientalment acceptables; per la qual cosa es va proposar a ENAGAS l'estudi d'una alternativa exterior a aquesta serra. Aquests extrems van ser comunicats a ENAGAS per mitjà d'un escrit d'aquesta direcció general amb data de 18 d'octubre de 1994.  
Vist que, amb data de 16 de novembre de 1994, ENAGAS va remetre a aquesta conselleria un plànol a escala 1/50.000, en el qual es reflecteix, d'una banda, els traçats projectats i l'alternativa tècnicament viable i, d'altra banda, l'alternativa exterior a la serra de Mariola. Així mateix, es comunica que estan finalitzant els tràmits d'adjudicació dels treballs d'enginyeria per al desenvolupament de la variant.  
Vist que, amb data de 25 de novembre de 1994, l'Institut Ibèric per al Medi Ambient, encarregat de la redacció de l'estudi d'impacte ambiental del projecte, va remetre a aquesta conselleria per a l'anàlisi el document titulat «Preparació a la realització de l'estudi d'impacte ambiental del gasoducte València-Alacant al pas per l'entorn de la serra de Mariola». En aquest document s'exposen les directrius bàsiques per a la realització de l'esmentat estudi, inclusa una valoració preliminar d'alternatives en la qual s'opta, com a més favorable des del punt de vista ambiental, per la variant exterior a la serra, amb petites variacions respecte de la denominada en altres documents «Ajuntament de Bocairent».  
Vist que, amb data de 5 de desembre de 1994, es va comunicar a l'Institut Ibèric per al Medi Ambient i a l'empresa promotora que, sense menyscapte dels tràmits legals que cal acomplir (entre els quals es troba la preceptiva exposició pública), l'alternativa elegida representa la solució més favorable des del punt de vista ambiental al pas del gasoducte per Mariola. Per això, es manifesta la conformitat respecte de l'alternativa proposada, sobre la qual caldrà desenvolupar el corresponent projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental. Així mateix, es considera iniciat el tràmit de consulta del projecte, segons el que s'estableix en l'article 18 del Decret 162/1990, Reglament de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
Vist que, amb data d'1 de febrer de 1995, ENAGAS va remetre a aquesta conselleria dues còpies de l'estudi d'impacte ambiental del projecte.  
Vist que, amb data de 7 de febrer de 1995, es va remetre a ENAGAS un escrit mitjançant el qual es notificava la recepció de l'estudi d'impacte ambiental del projecte. Igualment, es comunica al promotor que, a fi d'agilitzar la tramitació de l'expedient, s'efectua consulta a diferents organismes, amb l'objectiu que facen, si escau, els suggeriments que s'hi consideren oportuns. Finalment, es comunica a ENAGAS la tramesa al moment oportú del resultat d'aquestes consultes, de manera que una vegada que s'haja acomplit el tràmit d'informació pública, puga procedir-se a l'emissió de la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
Vist que, amb data de 13 de febrer de 1995, es va comunicar a la Direcció General d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Indústria la recepció de l'estudi d'impacte ambiental enviat per ENAGAS, com també l'inici de la fase de consultes.  
Vist que, d'acord amb la informació que consta en aquest estudi d'impacte ambiental i amb el que es preveu en l'article 18 del Decret 162/1990, es va realitzar una consulta als següents organismes: Direcció General de Conservació del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambient; Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura; i ajuntaments d'Alfafara, Banyeres de Mariola, Alcoi i Bocairent.   
Vist que els informes rebuts en la fase de consultes es resumeixen en els següents apartats:  
a) Direcció General de Conservació del Medi Natural  
A pesar de considerar-se l'últim traçat proposat com el menys impactant de totes les alternatives, caldrà ajustar-se en detall per minimitzar l'afecció a la vegetació natural existent. Mínimes desviacions del traçat evitaran la destrucció d'exemplars considerables d'om, roure, garrics i altres, sobretot ubicats en barrancs, o de la pineda de l'ermita de Sant Antoni de Bocairent, per exemple.  
Quant a les mesures correctores necessàries, cal remarcar, por la seua importància, les següents:  
- Prohibició d'utilitzar explosius entre els mesos de març i juliol.  
- Tractament adequat d'integració paisatgística de les instal·lacions complementàries.  
- Restauració dels peus d'espècies llenyoses eliminades en els cultius i revegetació de les zones de vegetació natural. Restitució dels murs de pedra seca als bancals afectats.  
- Utilització d'esculleres o murs de pedra seca en comptes de gabions.  
- Emmagatzematge de combustibles i lubricants per a la maquinària en sòls impermeabilitzats, i eliminació de possibles fuites a la maquinària.  
b) Direcció General de Patrimoni  
La Unitat d'Inspecció de Patrimoni Històric Moble de la Direcció Territorial de Cultura de València estima favorable l'alternativa proposada (D), i proposa que, d'acord amb l'article 68 de la Llei 16/1985, es reserve la partida equivalent a l'1 per cent del pressupost, la qual podria destinar-se a la restauració de les ermites de Sant Jaume i Sant Crist (les dues a Bocairent) o a la tanca de protecció d'un jaciment arqueològic especificat per la Unitat d'Arqueologia. La Unitat d'Etnologia indica que no es compta amb un inventari exhaustiu de tots els possibles béns, i que l'estudi d'impacte ambiental no esmenta el patrimoni etnològic. Es proposa que l'arqueòleg que, segons l'estudi d'impacte, estarà present a l'obra, comprove l'existència de béns etnològics que puguen ser afectats pel projecte, i que en cas d'existir-ne algun es comunique al servei competent. Per la seua part, la Unitat d'Arqueologia informa que sobre l'alternativa proposada no es posseeix documentació per a determinar l'impacte sobre el patrimoni arqueològic, ja que és una variació important del traçat proposat originàriament; per això considera que cal realitzar una prospecció del traçat. En conseqüència, es proposa que es notifique a aquesta direcció general la necessitat de realitzar una prospecció arqueològica sistemàtica i meticulosa del traçat proposat, com també el compliment de les mesures preventives que es recullen en l'estudi arqueològic del gasoducte.  
c) Ajuntament d'Alcoi  
Vist l'informe de l'enginyer municipal, i d'acord amb el dictamen de la Comissió Informativa d'Urbanisme, Obres i Serveis, el ple de l'Ajuntament, en la sessió del 19 de maig de 1995, acorda comunicar a aquesta conselleria que, tenint en compte que la carretera N-340 serà millorada i ampliada, es considera que la solució més adequada seria aquella que transite paral·lela a l'esmentada carretera, de manera que s'unirien els impactes ambientals de les dues infraestructures a una única zona que seria la mateixa N-340, i seria convenient utilitzar aquesta plataforma perquè suposa tant un menor impacte ambiental com un significatiu abaratiment de costos. Igualment, es comunica que, exposat durant trenta dies en el tauler d'anuncis de l'ajuntament un anunci relatiu a la informació pública de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental enviat a l'ajuntament, no s'ha formulat cap reclamació, segons se certifica.  
Vist que, amb data de 8 de setembre de 1995, la Direcció Provincial de València del Ministeri d'Indústria i Energia va remetre a aquesta conselleria les al·legacions rebudes durant el període d'exposició pública en l'esmentada direcció provincial del projecte d'instal·lacions del gasoducte València-Alacant (addenda IV), amb la indicació que les respostes d'ENAGAS a aquestes al·legacions es remetran quan es disposea d'elles.  
Vist que, amb data de 28 de novembre de 1995, la Direcció Provincial de València del Ministeri d'Indústria i Energia va remetre a aquesta conselleria la resposta d'ENAGAS a les al·legacions presentades en aquesta direcció provincial.  
Vist que, amb data de 30 de novembre de 1995, la Direcció Provincial d'Alacant del Ministeri d'Indústria i Energia va remetre a aquesta conselleria la següent documentació: projecte d'autorització d'instal·lacions del gasoducte València-Alacant, addenda II, en el qual s'inclou l'estudi d'impacte ambiental; informació pública, edictes, BOE, BOP i premsa provincial; oficis de remissin de separates a organismes; al·legacions presentades i contestació d'ENAGAS a les al·legacions.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental del projecte, inclòs com a annex en els projectes d'autorització d'instal·lacions, addendes II i IV, ha estat exposat al públic mitjançant anuncis de les direccions provincials d'Alacant i València del Ministeri d'Indústria i Energia publicats en el Boletín Oficial del Estado, núm. 176, de 25 de juliol de 1995, i núm. 188, de 8 d'agost de 1995; Butlletí Oficial de la Província d'Alacant, de 8 de juliol de 1995; Butlletí Oficial de la Província de València, de 27 de juliol de 1995; diari Información de 30 de juny de 1995; diari La Verdad de 30 de juny de 1995; i diari Levante de 13 de juliol de 1995.  
Vist que, segons la informació disponible, durant el tràmit d'exposició pública del projecte s'han presentat un total de 66 al·legacions, de las quals 46 (43 d'elles amb idèntic contingut) van ser presentades a la Delegació Provincial de València del Ministeri d'Indústria i Energia i municipis corresponents, i 20 (una d'elles acompanyada de 253 firmes) a la Delegació Provincial d'Alacant d'aquest ministeri i municipis corresponents.  
Vist que el contingut de les al·legacions enviades a aquesta conselleria pot resumir-se en els següents punts:  
1. Aspectes de la tramitació i notificacions de la concessió administrativa i/o avaluació d'impacte ambiental de l'expedient, i se sol·licita en alguns casos la nul·litat del tràmit i l'ampliació del termini per a informació i al·legació.  
2. Consideracions sobre el contingut i determinacions de l'estudi d'impacte ambiental del projecte; aspectes relacionats amb l'incendi patit per la serra de Mariola el mes de juliol de 1994 i variacions introduïdes per aquest incendi en la valoració de l'impacte, i afecció sobre la població i propietats.  
3. Improcedència del traçat proposat i proposta d'alternatives, entre elles el pas per la serra de Mariola, l'ús de l'antiga via fèrria o el pas per la zona del Sant Crist, al nord de Bocairent.  
4. Confusió de titularitat de la parcel·la o de la superfície afectada.  
5. Al·legacions que argumenten el perjudici econòmic, la perillositat i/o l'impacte ambiental derivat de la partició de la parcel·la sobre el cultiu implantat, i que proposen traçats alternatius, generalment per camins limítrofs, límits de la propietat de les parcel·les o zones forestals, o que accepten el traçat proposat amb una sèrie de condicionants de tipus econòmic o de reposició de serveis afectats.  
Igualment, i dins del termini d'exposició pública, l'Ajuntament de Banyeres de Mariola, per mitjà de la Comissió de Govern, va acordar adherir-se a les al·legacions presentades pels afectats d'aquesta localitat.  
Vist que durant la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental del projecte s'han rebut en aquesta conselleria escrits enviats pel Sr. Agustín Silvestre Belda, en els quals, amb dates de 8 de setembre i 20 de novembre de 1995, se sol·licita informació sobre la tramitació de l'expedient de referència i estat d'aquesta. Aquests escrits van ser contestats amb data de 25 de setembre i 29 de novembre. Finalment, amb data de 19 de desembre es va comunicar a l'interessat la recepció de la documentació completa de l'expedient i, per tant, la iniciació de la seua tramitació.  
Atés que el projecte examinat consisteix en l'establiment d'una variant de traçat del gasoducte de transport entre Paterna i Callosa de Segura al pas per la serra de Mariola, entre els vèrtexs V-A-17 i V-A-49 del projecte inicial. Les característiques tècniques del projecte per a aquest tram són idèntiques a les que s'estableixen en el projecte inicial que, como ja s'ha dit, va ser objecte de declaració d'impacte ambiental amb data de 23 de febrer de 1994. Entre els aspectes més rellevants d'aquestes característiques, cal assenyalar l'ocupació temporal d'una franja de terreny de 18 m (per a un diàmetre de canonada de 20'' previst per a aquest tram), en la qual se situarà el traçat del gasoducte i la pista de treball per a la instal·lació d'aquest. L'ocupació temporal implica estassada i aclarida del terreny, esplanació de la pista de treball, obertura de la rasa, col·locació i soldat de la canonada, rebliment de la rasa i restitució del terreny a l'estat original. Una vegada acabada la contrucció, s'imposen unes servituds permanents, distribuïdes com s'indica tot seguit:  
- un corredor de dos metres a cada costat de la canonada, que es pot dedicar al cultiu d'espècies no arbustives ni arbòries, i sempre que la profunditat de llaurada no supere els 50 cm;  
- dues bandes de tres metres externes a l'esmentat corredor, en les quals es prohibeix l'edificació sense autorització de l'organisme competent;  
A més del traçat del gasoducte, es projecta la construcció al tram d'una posició (15-21A), la qual s'instal·larà en una parcel·la vora el riu Marjal, al terme municipal de Banyeres de Mariola, i que inclourà una vàlvula de seccionamient i una estació de regulació i mesura.  
Atés que en el document denominat «Gasoducte València-Alacant. Nova proposta de traçat al tram d'afecció a la serra de Mariola» s'inclou la valoració d'una alternativa de traçat per la zona del Sant Crist, al nord-oest de Bocairent, sensiblement semblant a la proposada en diferents al·legacions al projecte. En l'esmentat document, es justifica que «l'enorme densitat de xalets, amb parcel·la perfectament tancada i enjardinada, amb el consegüent altíssim índex poblacional, que arriben fins la mateixa falda de la muntanya, l'escarpat dels vessants en roca viva i la impossibilitat de dur-lo en paral·lel a la carretera C-3316, van fer que els tècnics d'ENAGAS, després d'una intensa i laboriosa recerca, desestimaren aquesta nova alternativa per considerar-la irrealitzable tècnicament i socialment, i addicionalment d'un major cost».  
Atés que l'alternativa consistent a circumdar la serra de Mariola per l'est en paral·lel al nou traçat previst per a la N-340, a la qual es refereix l'informe emés per l'Ajuntament d'Alcoi en la fase de consultes, va ser rebutjada per ENAGAS durant la tramitació d'expedient del projecte de gasoducte Paterna-Callosa (exp. 200/93-AIA), com s'indica en la declaració d'impacte ambiental emesa sobre això el 23 de febrer de 1993. En qualsevol cas, i com s'ha justificat repetidament al llarg d'aquesta tramitació, resulta tècnicament inviable el traçat d'un gasoducte de transport en paral·lel a l'esmentada carretera, especialment si se'n pretén utilitzar la plataforma.  
Atés que, sense menyscapte dels estudis preliminars d'alternatives realitzats durant la fase de tramitació d'aquest expedient, l'estudi d'impacte ambiental incorpora una valoració d'alternatives sota diversos criteris de selecció. D'aquesta valoració es desprén que, des del punt de vista ambiental, l'alternativa menys impactant és la D (alternativa escollida finalment), ja que tot i que els valors obtinguts pel que fa a la C (alternativa «tècnicament viable») són semblants quant a vegetació, sòls i paisatge, l'impacte sobre el medi socioeconòmic i els jaciments arqueològics és considerablement superior en aquesta última.  
Atés que la serra de Mariola, juntament amb altres zones pròximes, va sofrir els dies 6 i 7 de juliol de 1994 un incendi forestal que va arrasar al voltant de 3.000 ha dins del perímetre de Mariola. Segons l'informe emés pel Centre d'Estudis Ambientals de la Mediterrània (CEAM), es va tractar d'un incendi ràpid, en el qual el matollar va ser totalment arrasat, mentre que l'arbratge va ser afectat de forma desigual segons zones. L'esmentat informe preveu una regeneració natural ràpida en la major part de l'àrea incendiada, tant per rebrot de les espècies amb aquesta capacitat com per la gran dispersió de pinyons. Aquestes previsions, trancorreguts 18 mesos des de l'incendi, s'han vist en general confirmades, segons s'ha pogut comprovar.  
Atés que el fet de sofrir un incendi forestal no s'ha d'interpretar en cap cas com un detriment de la necessitat de protecció de la serra de Mariola. En aquest sentit, diverses legislacions sectorials esmenten aquest criteri quan estableixen limitacions d'ús en sòls que hagen patit els efectes d'un incendi forestal, com la Llei 4/1992, de Sòl No Urbanitzable de la Comunitat Valenciana (en la qual s'estableix taxativament la prohibició de classificar o reclassificar, com a urbà, urbanitzable o apte per a la urbanització, sòl no urbanitzable que haja patit els efectes d'un incendi forestal) o la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana (en la qual s'indica que els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi forestal no es podran destinar al pasturatge en els cinc anys següents; tampoc no podran dedicar-se o transformar-se en sòls agrícoles fins que no transcórreguen, com a mínim, vint anys, ni a activitats extractives fins que no transcórreguen deu anys, excepte autorització expressa i motivada de l'administració forestal). En conclusió, cal interpretar que tot i que l'incendi forestal tinga com a conseqüència evident una alteració de les característiques ambientals de la zona afectada, aquesta alteració no pot utilitzar-se en cap cas com una justificació per fer compatibles usos que no ho eren anteriorment; i que, per tant, les causes que van motivar al seu dia la no acceptació, únicament a l'efecte ambiental, del traçat per Mariola, mantenen la plena vigència actualment, amb independència de la intensa regeneració natural que es produeix a la zona.  
Atés que el document ja esmentat «Gasoducte València-Alacant. Nova proposta de traçat al tram d'afecció a la serra de Mariola», al qual s'al·ludeix en aquesta declaració, es va incloure un estudi arqueològic de les diferents alternatives analitzades, subscrit pel doctor en Història Sr. Rafael Ramos Fernández. Tot i que aquest estudi no inclou la valoració específica de l'alternativa proposada, de l'anàlisi de la informació recollida en l'estudi per a les alternatives denominades «tècnicament viable» i «Ajuntament de Bocairent» es desprén la no afecció d'aquella sobre jaciments inventariats, ja que les troballes en principi més pròximes al traçat (l'Alqueria, Vinalopó 9 o Ull de Canals i Serrella), han estat evitades en el traçat finalment proposat. En els mateixos termes s'expressa l'estudi d'impacte ambiental del projecte en l'apartat 4.12 (Patrimoni Històric i Artístic).  
Atés que en l'Ordre de 30 de març de 1995, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'acorda iniciar el procediment d'elaboració i aprovació del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) de la Serra de Mariola, s'estableix en l'article segon que, mentrestant no s'aprove el pla esmentat no podran realitzar-se actes que suposen una transformació sensible de la realitat física o biològica que puguen arribar a fer impossible o dificultar de forma important la consecució dels objectius del pla. Així mateix, tampoc no podrà atorgar-se cap autorització, llicència o concessió que habilite per a la realització d'actes de transformació de la realitat física o biològica sense l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
Atés que, d'acord amb l'anterior, es va sol·licitar a la Direcció General de Conservació del Medi Antural d'aquesta conselleria un nou informe respecte de l'adaptació del projecte al que es preveu en l'esmentada ordre de març de 1995. Aquest informe es resumeix en els següents punts: el traçat proposat del gasoducte discorre íntegrament per les denominades, en l'esborrany del PORN de la serra de Mariola, àrees d'amortiment, on prioritàriament s'hauria d'ubicar qualsevol nova infraestructura que s'instal·lara en l'àmbit del PORN. Per tant, i des del punt de vista de la protecció de Mariola, no hi ha inconvenient per a l'execució del projecte en les condicions que s'estableixen en l'informe emés anteriorment per la Direcció General.  
A l'efecte del que s'estableix en l'Ordre de 30 de març de 1995, es considera que les obres del gasoducte en l'alternativa proposada no suposen una transformació sensible de la realitat física o biològica que puga arribar a fer impossible o dificultar de forma important la consecució dels objectius del pla. Finalment, s'assenyala l'escrit enviat com l'informe favorable requerit en l'article segon de l'esmentada ordre.  
Atés que la serra de Fontanella, afectada en una petita extensió pel traçat proposat per al gasoducte, presenta en conjunt unes característiques ambientals destacables, molt semblants en general a les que es presenten en la immediata serra de Mariola. Malgrat això, el traçat proposat discorre pels estreps orientals de la serra, sense que se'n produïsca afecció sobre el nucli; l'afecció sobre vegetació natural -majoritàriament pineda- és relativament reduïda (no superior a 5 ha en les condicions de projecte), i l'efecte paisatgístic del traçat, tot i que no és menyspreable, es considera compatible amb l'adopció de diferents mesures correctores. En qualsevol cas, resulta indiscutible que el projecte discorre per un àrea d'excepcional interés ambiental entre les serres del Carrascar de la Font Roja, la Fontanella i Mariola, cosa que exigeix l'adopció de mesures correctores específiques per limitar al màxim els efectes negatius del projecte.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament que la desenvolupa.  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en d'altres disposicions que hi són aplicables.  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan mediambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar acceptable, únicament a l'efecte ambiental, el projecte de gasoducte Paterna-Callosa de Segura al pas per l'entorn de la serra de Mariola (addendes II i IV al projecte d'autorització d'instal·lacions), promogut per l'empresa ENAGAS SA.  
La declaració d'impacte ambiental favorable s'entén referent a l'alternativa de traçat denominada D en l'estudi d'impacte ambiental, sobre la qual s'ha desenvolupat el corresponent projecte tècnic, i que es grafia en el plànol annex a aquesta declaració. Igualment, implica el compliment de les mesures correctores incloses en aquesta declaració, com també les que conté l'estudi d'impacte ambiental, mentre que no entren en contradicció amb aquelles:  
1. Mesures protectores d'espècies de flora  
1.1. De manera prèvia a l'inici de les obres es realitzarà un inventari exhaustiu de les espècies vegetals presents en els trams de vegetació natural afectats pel projecte, amb l'objectiu de constatar la presència o absència d'espècies recollides en l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, com també les recollides en l'annex I del Reial Decret 439/1990, de 30 de març, pel qual es regula el Catàleg Nacional d'Espècies Amenaçades.  
1.2. En cas que la prospecció oferira un resultat positiu, i d'acord amb la categoria on s'emmarquen les espècies trobades, es procedirà segons el que s'especifica en les normes legals esmentades.   
1.3. L'esmentat inventari incorporarà, així mateix, la presència d'exemplars arboris de port excepcional que puguen veure's afectats per les obres del gasoducte al llarg de tot el traçat, i inclourà les mesures necessàries per a la preservació d'aquests exemplars.  
1.4. En qualsevol cas, l'inventari al qual es refereixen els punts 1.1 i 1.3, com també les eventuals mesures de protecció que cal prendre, hauran de presentar-se davant aquesta conselleria per a l'aprovació i supervisió.  
2. Mesures protectores d'espècies de fauna  
2.1. Per a la protecció de les espècies d'avifauna nidificant durant la fase de construcció, seran d'aplicació les mesures recollides en l'apartat 6.4.5 de l'estudi d'impacte ambiental del projecte:  
\* Inspecció detallada de tots els arbres i àrees de probable nidificació en una franja de 100 m d'amplària, almenys cinc mesos abans de l'inici de les obres, amb la finalitat de detectar la presència de nius d'espècies catalogades en el Decret 265/94, pel qual es crea i es regula el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades de Fauna.  
\* Prohibició d'utilitzar explosius a les zones considerades d'especial interés per a la nidificació entre els mesos de març i juliol. En cas que l'inventari al qual es refereix el punt anterior donara resultat positiu, s'evitarà la realització de qualsevol tipus d'obra entre els mesos esmentats.  
\* Seguiment, durant i després d'acabades les obres, dels individus sobre els quals s'haguera actuat.  
2.2. Per a la resta d'espècies de fauna afectades per les obres seran d'aplicació les mesures correctores incloses en l'estudi d'impacte, sense menyscapte del compliment de les determinacions de l'esmentat Decret 265/94.  
3. Préstec de materials  
3.1. En cas que el material extret de la rasa no és de la qualitat adequada, com preveu el projecte tècnic, els materials de rebliment que foren necessaris per a l'execució de les obres s'obtindran de pedreres existents i legalment autoritzades.  
3.2. En cap cas es permetrà l'obtenció de materials de préstec en altres àrees, siga quin siga el volum necessari, si aquestes no tenen la consideració de pedreres legals en explotació.  
3.3. Si per qualsevol causa resultara imprescindible l'obertura de noves pedreres o l'explotació de pedreres actualment abandonades, aquestes hauran de comptar amb els preceptius permisos legals per a l'explotació i restauració, inclosa la declaració d'impacte ambiental favorable emesa per aquesta conselleria.   
4. Platges de provisió, dipòsits de materials i parcs de maquinària  
4.1. Les platges de provisió de materials que calga establir per executar les obres, com també els parcs de maquinària, se situaran en tots els casos en terrenys de cultiu o desprovistos de vegetació natural, com indica l'estudi d'impacte ambiental.  
4.2. Els dipòsits i abocadors temporals se situaran així mateix en àrees cultivades i en qualsevol cas en terrenys adjacents a vies de comunicació. En cas que l'impacte paisatgístic és alt, es prendran les mesures necessàries per a aillar visualment les zones esmentades per mitjà de la tanca temporal d'aquestes.  
4.3. Una vegada acabada l'activitat a les instal·lacions auxiliars esmentades, es procedirà a la restauració d'acord amb les mesures contemplades per a la restauració del traçat principal del gasoducte.  
5. Zones d'abocadors   
5.1. Els materials inerts derivats de les obres d'obertura de la rasa, i que per les seues característiques siguen rebutjats per a ser reutilitzats en el rebliment d'aquesta, hauran de ser dipositats en abocadors de residus inerts degudament identificats i legalitzats.  
5.2. Altres materials residuals de l'obra, com ara cables, restes de tancadors, etc., el caràcter dels quals els faça assimilables a residus sòlids urbans, seran retirats i dipositats en abocadors autoritzats i aptes per a aquesta finalitat.  
5.3. Finalment, els materials vegetals produïts per l'obertura de la pista de treball seran tractats segons el que es preveu en el punt 7.3 d'aquesta declaració.  
6. Patrimoni Històric i Artístic   
6.1. Amb caràcter general per a tot el traçat proposat, s'aplicaran les mesures preventives contemplades en l'estudi arqueològic, i que consisteixen en:  
- la presència en l'obra, de forma permanent, d'un arqueòleg, d'acord al que es preveu en l'estudi d'impacte ambiental.  
- la realització de prospeccions abans de l'inici de les obres, amb la finalitat de posar de manifest l'existència de restes o estructures al subsòl.  
- l'especial vigilància als trams on el traçat proposat transcorre per les proximitats de jaciments coneguts.  
7. Obertura de la pista de treball  
7.1. A les àrees naturals o cultivades en les quals apareguen sòls amb una profunditat efectiva superior als 50 cm, i en pendents inferiors al 25 per cent, l'obertura de la pista es realitzarà segons el que s'especifica en l'estudi d'impacte ambiental.  
7.2. En la resta de les àrees afectades pel proyecte, en les quals es presenten sòls limitats en profunditat per roca mare consolidada, es procedirà d'acord amb els següents criteris:  
- L'aclarida i estassada de l'àrea corresponent a la pista de treball es realitzarà eliminant únicament i exclusivament la part aèria de la planta, per mitjà del mètode d'esbrossada. En aquelles zones del traçat on el sòl tinga un gruix inferior a 10 cm o siga inexistent, i l'estructura de la vegetació ho permeta, no es procedirà a cap estassada, i es permetrà el pas de la maquinària sobre les restes vegetals existents.   
- En qualsevol cas, el condicionament de la pista es realitzarà sense retirada de la capa superficial (10-20 cm proposats en el projecte) del perfil del sòl, i s'aportarà material procedent de la pròpia obra únicament en cas que resulte imprescindible per a l'accessibilitat de la maquinària.  
7.3. Les restes vegetals que s'hagueren eliminat per a l'obertura de la pista de treball seran triturats, emmagatzemats i degudament tractats per a l'ús posterior en la fase de restauració.  
7.4. Quan les obres afecten àrees amb un alt risc d'incendis forestals i, en general, en totes les zones de vegetació natural, s'extremaran les mesures de precaució especificades en l'estudi d'impacte ambiental, i es compliran les recomanacions de caràcter general emeses sobre això per la Conselleria de Medi Ambient, les quals seran aplicables tant als treballs pròpiament dits com al personal de l'obra. Aquestes mesures poden incloure, en el cas de condicions climàtiques excepcionals i per a àrees especialment sensibles, la paralització temporal de determinats treballs, com ara l'ús d'explosius. En qualsevol cas, queden expressament prohibits:  
- la crema de materials residuals o de rebuig;  
- L'emmagatzematge o transport de materials combustibles en parcel·les adjacents a zones de vegetació natural.  
8. Preparació del terreny per a la restauració  
8.1. A les àrees especificades en el punt 7.2, i sempre que l'aportació de terra per a l'obertura de la pista no siga significativa, el tractament de descompactació serà manual i es limitarà als punts en els quals es procedirà a l'obertura de clots per a la plantació posterior.  
8.2. Acabada la descompactació a la qual s'al·ludeix en el punt anterior, i segons el que s'especifica en l'estudi d'impacte ambiental i en el punt 8.3, les restes vegetals prèviament eliminades es desplegaran sobre el terreny afectat per les obres.  
8.3. Durant el període transcorregut entre l'acabament de les obres del gasoducte i l'inici de la replantació, es garantirà la permanència del sòl amb les condicions culturals adequades i la mínima pèrdua de sòl vegetal.  
9. Revegetació  
9.1. Per a l'elecció de les dates en les quals es durà a terme la restitució de la vegetació, es tindrà en compte el període òptim per a realitzar les plantacions amb les màximes garanties de viabilitat. En cap cas aquestes plantacions es duran a terme abans del mes d'octubre ni després del mes de febrer.  
9.2. Els grups i percentatges d'espècies que cal utilitzar en la restitució de la vegetació es determinaran en un projecte de revegetació específic per al tram, el qual haurà de ser informat per aquesta conselleria amb caràcter previ a l'execució. En qualsevol cas, i amb caràcter orientatiu, se suggereixen les següents espècies:  
Pinus halepensis 25 %  
Quercus rotundifolia 15 % (\*)  
Rhamnus alaternus 15 %  
Phillyrea angustifolia 15 %  
Fraxinus ornus 5 %  
Arbutus unedo 5 %  
Juniperus oxycedrus 5 %  
Juniperus phoenicea 5 %  
Rhamnus lycioides 5 %  
Lonicera implexa 5 %  
(\*) incloses sembra i plantació.  
9.3. La densitat de plantació serà en tots els casos de 0.50 ud/m2 (1 m x 1 m), llevat que el projecte de revegetació que es redacte propose justificadament densitats diferents.   
9.4. En el cas de les zones de ribera, la revegetació es realitzarà amb les espècies pròpies de l'ecosistema del qual es tracte. Entre aquestes espècies figuraran com a mínim les següents: Ulmus campestris, Celtis australis, Populus alba, Populus nigra, Fraxinus angustifolia, Salix eleagnos