Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9820, del 03-04-2024 (2024/2244)

RESOLUCIÓ de 28 de desembre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte d'obres d'urbanització i obres d'edificació de nau sense ús específic en la parcel·la IN-3 en Parc Sagunt II, del terme municipal de Sagunt. Expedient: (3347448) 184/2023/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9820

Data del DOGV
:   03-04-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/2244


Data del document
:   28-12-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 28 de desembre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte d'obres d'urbanització i obres d'edificació de nau sense ús específic en la parcel·la IN-3 en Parc Sagunt II, del terme municipal de Sagunt. Expedient: (3347448) 184/2023/AIA.  
 [2024/2244]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (3347448) 184/2023/AIA.  
Títol: Obres d'urbanització i obres d'edificació de nau sense ús específic en la parcel·la IN-3 en Parc Sagunt II.  
Titular: Power Holdco Spain, SAU.  
Òrgan substantiu: Direcció General d'Urbanisme.  
Localització: Sagunt (València).  
Antecedents  
La mercantil Power Holdco Spain, SAU, promou un projecte d'obres d'urbanització i d'edificació en la parcel·la IN-3 de Parc Sagunt II, al terme municipal de Sagunt (València). Consten antecedents coincidents amb l'àrea d'implantació del projecte, relatius a l'aprovació del Pla especial de l'àrea logística de Sagunt i la posterior emissió de l'informe d'impacte ambiental de la urbanització de l'àrea logística.  
  
Quant a l'aprovació del pla especial esmentat, en dates 17 de febrer de 2022 i 21 de novembre de 2022, es van emetre la declaració ambiental i territorial estratègica (DATE, d'ara en avant) i la DATE complementària, respectivament. Com a conseqüència, la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en data 30 de novembre de 2022, va adoptar l'acord d'informar favorablement el Pla especial de l'àrea logística de Sagunt i elevar la proposta d'aprovar definitivament l'esmentat pla especial a la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, qui, en data 2 de desembre de 2022, va aprovar definitivament el Pla especial de l'àrea logística de Sagunt.  
Amb l'aprovació del pla especial esmentat es reclassifica este sòl no urbanitzable comú com a sòl urbanitzable amb ús industrial i logístic, amb les connexions necessàries amb el seu entorn, tant viàries com ferroviàries i de servicis i infraestructures dotacionals, i s'hi afig la protecció d'una superfície de sòl no urbanitzable situada al sud de l'àmbit inicial, que donarà continuïtat al corredor territorial i biològic Serra Calderona - Riu Palància - Marjal dels Moros. Les ordenances del pla especial aprovat establixen en l'article 18 que el disseny dels vials i els espais lliures de domini públic i dels elements de les xarxes d'infraestructures siga desenvolupat constructivament mitjançant el corresponent projecte d'urbanització.  
En data 21 de febrer de 2023 este òrgan ambiental va emetre l'informe d'impacte ambiental al projecte d'urbanització de l'Àrea Logística de Sagunt Parc Sagunt II (224/4920-NSX), favorable i condicionat a l'adopció d'una sèrie de mesures, el qual és publicat en el DOGV núm. 9590, de data 8 de maig de 2023. El condicionat resultant diu:  
  
«- Les actuacions previstes per al desenvolupament dels mecanismes de compensació derivats de l'estudi de petjada de carboni s'executaran de conformitat i d'acord amb les recomanacions i instruccions de l'òrgan competent en matèria forestal.  
- El marc del Reglament del domini públic hidràulic (RDPH), en l'article 126 ter. 7 establix l'obligatorietat d'utilitzar SUDS en els nous desenvolupaments urbanístics. De la mateixa manera, el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, PATRICOVA, en l'annex I establix les condicions d'adequació de les edificacions i la urbanització, amb esment exprés al foment de SUDS. En relació amb els sistemes de drenatge urbà sostenible (SUDS) proposats en projecte, es recomana augmentar la superfície dedicada a estos, així com la tipologia, per a la qual cosa cal valorar la implementació de paviments permeables o drenants en voreres, zones de pàrquing o vials, de manera que es contribuïsca a un millor control d'escolaments, així com incrementar els sistemes d'emmagatzematge que afavorisquen la filtració al terreny o milloren la qualitat de les aigües de primera llavada de vials prèvia al seu abocament a la xarxa.  
- Abans de l'inici de les obres, s'haurà d'obtindre l'informe de la conselleria competent en matèria de cultura sobre la conformitat de la totalitat del projecte amb la normativa del patrimoni cultural, tal com preveu l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Es farà un seguiment arqueològic de tota l'àrea. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, es posarà el fet en coneixement de la conselleria competent en patrimoni cultural de manera immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Els residus de construcció i demolició (RCD) que es generen durant l'execució del projecte s'hauran de separar adequadament i entregar a una planta de reciclatge autoritzada per al seu tractament, i s'ha de complir, en tot cas, el que establix el Reial decret 105/2008, d'1 de febrer, pel qual es regula la producció i gestió dels residus de construcció i demolició.  
- El manteniment de la maquinària emprada en la fase de construcció s'ha de fer en zones habilitades per a tal fi o en tallers fora de la zona d'obra (canvis d'oli, filtres, etc.), evitant els possibles abocaments accidentals al medi. Els olis usats i residus perillosos que puga generar la maquinària de l'obra es recolliran i emmagatzemaran en recipients adequats per a evacuar-los i que els tracte un gestor autoritzat. En tot cas, s'ha de complir la normativa relativa a residus.  
- En les zones verdes i enjardinades, s'ha d'evitar l'ús d'espècies exòtiques invasores, d'acord amb el que establix el Reial decret 360/2013, de 2 d'agost, pel qual es regula el Catàleg espanyol d'espècies exòtiques invasores.  
- La terra vegetal sobrant que no puga ser reutilitzada en futures actuacions del sector la tractarà un gestor autoritzat.  
- Si de l'informe preliminar de sòls es detectaren enclavaments de sòls contaminats, seran caracteritzats i gestionats d'acord amb la legislació vigent en matèria de sòls contaminats.  
- Llevat que es dispose de la prèvia autorització administrativa (article 100 del text refós de la Llei d'aigües), queda prohibit l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic. Estes autoritzacions d'abocament correspondran a l'administració hidràulica competent, excepte en els casos d'abocaments efectuats en qualsevol punt de la xarxa de clavegueram o de col·lectors gestionats per les administracions autonòmiques o locals o per entitats dependents d'estes, en els quals l'autorització correspondrà a l'òrgan autonòmic o local competent (Rd llei 4/2007, pel qual es modifica el text refós de la Llei d'aigües).  
- D'acord amb l'article 52 del text refós de la Llei d'aigües, el dret a l'ús privatiu de les aigües s'adquirix per disposició legal (art. 54) o per concessió administrativa; per tant, el subministrament d'aigua es realitzarà des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües.»  
  
Advertit error material, en data 19 de maig de 2023, este òrgan ambiental va emetre una correcció d'errors de l'informe d'impacte ambiental (224/5924-ESS), que es publica en el DOGV núm. 9610, de data 5 de juny de 2023.  
Tramitació administrativa  
D'acord amb l'apartat quart de l'Acord de 16 de desembre de 2022, del Consell, pel qual es declara com a projecte territorial estratègic per a indústries d'alt component tecnològic i innovador la iniciativa presentada per l'empresa Power Holdco Spain, SA, al terme municipal de Sagunt, es declara a la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme com a administració pública encarregada de l'elaboració, la tramitació, l'aprovació i el seguiment dels instruments de gestió urbanística i d'edificació necessaris per a la implantació definitiva del PTE.  
Amb data 16 de novembre de 2023, la Direcció General d'Urbanisme remet una sol·licitud per a l'avaluació d'impacte ambiental del projecte d'obres d'urbanització i d'obres d'edificació de nau sense ús específic en la parcel·la IN-3 en Parc Sagunt II promogut per Power Holdco Spain. Juntament amb la sol·licitud, s'haurà d'adjuntar la documentació següent:  
- Sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental del promotor.  
- Projecte bàsic d'urbanització i naus sense ús específic. Inclou plànols.  
- Document ambiental del projecte bàsic d'urbanització i naus sense ús específic.  
- Documentació complementària: estudi d'integració paisatgística; escriptura de canvi d'administradors; plànols d'urbanització exterior; sol·licitud de connexió elèctrica; compromís de no utilització de l'edificació durant les obres d'urbanització; estadística de construcció d'edificis; garanties per al manteniment de les dotacions públiques confrontants; certificat d'integritat documental, suficiència i idoneïtat de la documentació i acreditació del compliment de les exigències bàsiques de qualitat i certificat de compliment de la legislació urbanística i planejament aplicable.  
S'ha de destacar que, tenint en compte que l'àrea d'urbanització de la totalitat de Parc Sagunt II ja ha sigut avaluada ambientalment per este òrgan ambiental i que, en nom de la seua tramitació, es van efectuar consultes a administracions públiques afectades i a persones interessades, s'han incorporat les consideracions d'informes emesos prèviament en aplicació del principi de simplificació administrativa previst en l'ordenament jurídic estatal i autonòmic.  
Dins del procediment d'avaluació ambiental, amb data de 20 de novembre de 2023, este òrgan ambiental realitza consultes a les administracions següents:  
  
Sol·licitud  Informe  Administració pública consultada / Empresa subministradora / Interessats   
X  DG Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental. Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge  
X  X  Ajuntament de Sagunt   
X  Ecologistes en Acció   
X Acció Ecologista-Agró   
  
  
L'informe de l'Ajuntament de Sagunt, de data 14 de desembre de 2023, fa referència a possibles afeccions ambientals del projecte que considera que no estan justificades adequadament, entre les quals destaca les relatives a l'impacte sobre les aigües subterrànies i superficials derivades de filtracions i abocaments directes dels sistemes de drenatge i per les filtracions indirectes i abocaments incontrolats de les aigües d'escorrentia generades en el parcel·lari, la contaminació lumínica entorn de la parcel·la i l'impacte paisatgístic de les edificacions. De la mateixa manera, l'informe fa referència a la indefinició del projecte en relació amb l'alternativa que s'ha de desenvolupar i a les previsions futures d'instal·lacions que s'han d'implantar en el sector que no s'han definit ni en este ni en anteriors projectes del seu desenvolupament i que presentarien afeccions ambientals no avaluades en estos. La Direcció General de Patrimoni ambiental ha remés, en data 21 de desembre de 2023, informe favorable de data 20 de desembre de 2023. S'hi indica que s'han presentat els alçaments ortofotogramètrics realitzats sobre els elements etnològics emplaçats sobre el traçat dels vials projectats, i que, després de l'aplicació de les mesures correctores i preventives, no existix inconvenient a demolir-los davant de l'inici de les obres.  
Addicionalment, es remeten, en data 26 de desembre de 2023, informes emesos per l'oficina tècnica d'Urbanisme, del Servici d'Inspecció Tècnica d'Activitats i el de Medi Ambient de l'Ajuntament de Sagunt que declaren el següent:  
- La necessitat d'obtindre autorització d'abocament a la xarxa de clavegueram municipal d'acord amb el que s'establix en l'Ordenança de control d'abocaments.  
- La necessitat de complir la normativa vigent quant a contaminació lumínica i acústica.  
- La discrepància quant a la superfície útil, l'orientació i el compliment de la normativa vigent quant a les plaques solars situades en les cobertes de les naus sense ús, així com en tot el relacionat amb l'ancoratge del tancat.  
- L'eliminació i l'adopció de mesures en nom de la no propagació d'espècies exòtiques invasores.  
- La recomanació de tècniques i aplicacions d'arquitectura bioclimàtica en les construccions per a l'estalvi i l'eficiència energètica, així com ampliar els aparcaments destinats a vehicles elèctrics.  
La informació que conté l'expedient i els procediments precedents aporta elements de juí suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
Criteris ambientals  
Per a l'emissió d'este informe d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 47 de la Llei 21/2013, s'han tingut en compte els criteris de l'annex III d'esta.  
Característiques del projecte.  
El projecte objecte d'avaluació comprén la urbanització interior de la parcel·la amb tots els seus elements distribuïts en tres fases i la construcció de totes les naus sense ús específic, classificats en edificis principals i auxiliars amb característiques geomètriques i arquitectòniques diferents.  
Es tracta d'una parcel·la de 129,38 ha, en la qual hi ha destinades 20,47 ha per a vials (calçades i voreres), 50,17 ha per a zones verdes i 0,59 ha de superfícies de grava. Així mateix, d'acord amb el projecte d'urbanització de l'Àrea Logística de Sagunt, les xarxes soterrades de servicis discorreran majoritàriament en subterrani per davall dels vials fins a connectar amb les xarxes exteriors.  
a) Projecte d'urbanització  
La proposta d'urbanització es desenvolupa sobre el sòl requalificat en el pla especial Parc Sagunt II com a àrea logística industrial Parc Sagunt (ZND-IN), que ocupa una superfície de 5.440.941 m².  
El primer moviment de terres realitzat pel promotor de l'àrea logística ha consistit en la realització d'excavacions i farciments per a la configuració d'una plataforma horitzontal a una cota de 13,35 msnm. Els moviments de terra que s'hauran de realitzar són els corresponents per a dotar de la capacitat portant necessària a l'esplanada sobre la qual discorreran els vials, configurar la base de les soleres de les naus, així com les excavacions corresponents a les fonamentacions de les naus i l'excavació de rases destinades a les xarxes soterrades.  
  
Es preveu una cota topogràfica de 13,85 m per a les soleres de les naus i de 13,55 m per als vials. Els materials per als farciments (arena i/o mescla granular lliures de matèria orgànica i substàncies nocives) s'obtindran de la mateixa parcel·la i/o abocador, la qual cosa suposarà un moviment de terres aproximat en la parcel·la d'1.400.000 m³ d'excavació i 800.000 m³ de farciments.  
En relació amb els vials, la classificació de l'esplanada serà de tipus E2 d'acord amb la norma de seccions de ferm de la Comunitat Valenciana, i tant els vials interiors com el perimetral han de tindre una amplària de 7,5 m (2 carrils de 3,75 m) i pendent transversal de 2,5%. Es disposarà d'una via de ferrocarril interna en els extrems de la parcel·la del voltant de 2.500 m.  
Els aparcaments per a vehicles lleugers es pavimentaran amb llambordes que permeten el filtratge d'escorrentia, mentres que els aparcaments per a vehicles pesants seran en formigó, segons la norma sectorial.  
El drenatge de les aigües pluvials es farà mitjançant una xarxa d'aigües netes que arreplegarà l'escorrentia de les cobertes dels edificis i una xarxa d'aigües pluvials grises que arreplegarà les aigües d'escorrentia que caiguen sobre calçades, zones per als vianants i excedents de zones verdes. Les canonades subterrànies de la xarxa seran de PVC reforçat amb formigó i de diàmetre variable. Se situaran pous de registre mitjançant arquetes de formigó armat o prefabricat en els casos de canvis bruscos de direcció de canonada, unió de dos o més o canvis de grandària de canonada.  
La xarxa de pluvials nets tindrà dos punts de desguàs que desemboquen en una bassa de detenció no impermeabilitzada, connectada a la xarxa exterior de l'àrea logística de Sagunt. Esta bassa comptarà amb un equip de bombament que garantisca el buidatge en cas de no aconseguir el nivell d'alleujament.  
La xarxa de pluvials grisos disposarà de tres punts de desguàs que desemboquen igualment en una bassa de detenció amb sobreeixidor, impermeable, i la destinació final del qual serà la depuració.  
Addicionalment, es disposaran les següents xarxes d'aigua:  
- Xarxa subterrània d'aigües residuals procedents de vàters, lavabos i dutxes, fabricada amb PVC corrugat i amb diàmetre nominal mínim de 315 mm.  
- Xarxa d'aigua de mar. L'activitat preveu la dotació d'aigua de mar, la qual serà distribuïda pels diferents edificis i retornada mitjançant equips d'impulsió  
- Xarxa d'aigua bruta o industrial d'impulsió des dels edificis 251, 252 i 253 fins al límit parcel·lari.  
- Xarxa d'aigua potable. Des de la fornícula situada en el límit de la propietat fins als edificis, que disposaran de tancs d'emmagatzematge i grups d'impulsió.  
- Xarxa de reg per a les zones verdes, la qual es desenvoluparà per degoteig o aspersió en funció del tipus d'espècie. Es preveu un consum d'aigua optimitzat a causa de les espècies amb baixos requeriments hídrics que es preveu plantar, l'ús de sistemes de telecontrol intel·ligents i la presència d'àrees d'infiltració i SUDS per a la recàrrega de l'aqüífer.  
  
- Xarxa soterrada d'aigua per a protecció contra incendis necessària per a dotar de servici boques d'incendi, sistemes ruixadors i hidrants instal·lats en l'àmbit.  
S'hi instal·larà una xarxa de mitjana tensió subterrània que conduïsca el cablejat de 20 kV des de la subestació elèctrica de 220 kV fins als edificis principals i una xarxa de baixa tensió i enllumenat per al cablejat de 400/230 V per a l'alimentació de fanals, recàrrega de vehicles elèctrics i xicotetes càrregues o equips que s'hagen d'instal·lar en la planta. Les dos canalitzacions es faran mitjançant tubs corrugats de polietilé de doble paret i alta densitat, sota farciment de formigó.  
Els nivells d'il·luminació de l'enllumenat exterior estan determinats pel Reglament d'eficiència energètica en instal·lacions d'enllumenat exterior, i s'han d'evitar enlluernaments i contaminació lumínica. L'enllumenat del vial perimetral de les zones pròximes a façanes i dels perímetres de les naus es realitzaran a partir de lluminàries amb llum de tipus LED.  
En nom del compliment del pla especial, el projecte arreplega una sèrie de consideracions relatives a la integració paisatgística i ambiental:  
  
- La delimitació d'espais lliures oberts, de caràcter verd, lliures d'edificacions i sense segellament del sòl.  
- La instal·lació de fonts renovables d'energia.  
- La implantació de tancats de 2,4 m permeables a la vista o per tanques de jardineria.  
- La implantació de SUDS amb basses de laminació i zones verdes filtrants que tracten l'escorrentia i la infiltració d'aigua.  
- Aparcaments per a vehicles lleugers amb vegetació i llambordes filtrants.  
- La integració visual de les construccions i el tractament de façanes i cobertes amb tonalitats blanques, ocres o verdoses. S'evitarà col·locar anuncis, cartells i tanques publicitàries, excepte les de caràcter institucional.  
- El compliment de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, segons la qual s'ha de destinar una superfície de 1.188,85 m² per a aparcament de bicicletes i un mínim de 13 places per a vehicles elèctrics.  
Quant a les zones verdes, ocuparan un 38,78% de la superfície (valor molt superior al requerit en el pla especial) i es localitzaran distribuïdes al llarg del perímetre, entre els vials i les façanes dels edificis i en aparcaments. Així mateix, també es consideren com a zones verdes les àrees de reserva situades entre els edificis 111, 112 i 113, i el perímetre exterior cap a l'estació intermodal. S'hi implantaran espècies autòctones arbòries, arbustives i herbàcies, així com al·lòctones no invasores, cosa que afavorirà la integració de la infraestructura verda i el paisatge.  
  
b) Naus sense ús específic  
Les naus sense ús específic es preveuen amb dotació bàsica d'electricitat, aigua potable i sanejament, així com plaques fotovoltaiques per a autoproveïment en les cobertes dels edificis 111 i 141.  
Les fonamentacions de les edificacions es col·locaran sobre una capa de formigó de grossària mínima de 100 mm. S'executarà amb una solera de formigó armat sobre una làmina de polietilé per a evitar contaminacions, així com una subbase de saorres compactades.  
L'estructura s'ha dissenyat per combinació d'elements de formigó prefabricat per als pilars i les entreplantes, i una estructura metàl·lica en la coberta. En els elements on es preveu assegurar l'estabilitat del conjunt es col·locaran traves en forma de creu i entramats horitzontals que garantisquen la transmissió de càrregues horitzontals.  
  
La instal·lació elèctrica s'executarà optimitzant l'eficiència elèctrica mantenint els requeriments funcionals de cada edificació segons les seues necessitats i reglamentació. Inclou el muntatge de cel·les de mitjana tensió, transformadors, quadres elèctrics, sistemes de canalitzacions, il·luminat d'emergència, força general i de climatització, sistemes de control i cablejats cap a cada receptor. Disposen d'equips d'alimentació ininterrompuda per als sistemes de seguretat i control i un equipament de compensació d'energia reactiva per a augmentar l'eficiència.  
  
Des del punt de subministrament fora de la planta, s'alimentaran les subestacions principals on es transformarà la tensió de 20 kV a 400 V. S'executaran línies subterrànies de mitjana tensió mitjançant canalització enterrada des del punt de subministrament a les subestacions, les quals comptaran amb transformadors. La instal·lació elèctrica de baixa tensió en els transformadors es connectarà amb interruptors automàtics de protecció tetrapolar a través dels quadres generals de baixa tensió. S'ha dissenyat un sistema de protecció contra raigs, així com una xarxa de connexió a terra que protegix les estructures i les persones.  
Es disposarà de mòduls fotovoltaics sobres estructures de suport inclinades i ancorats a les cobertes dels edificis 111 i 141, de manera que s'aconseguirà una potència aproximada de 3.069 kWp. La instal·lació disposarà dels elements necessaris per a garantir el subministrament a la xarxa.  
El projecte d'enllumenat de les instal·lacions disposa d'un sistema de control i regulació de la il·luminació. L'enllumenat interior consta de lluminàries LED en carril electrificat i campanes industrials i el d'emergència s'executarà mitjançant un sistema centralitzat de lluminàries sense bateria de tipus permanent.  
En relació amb la fontaneria, l'escomesa es realitzarà en el punt de connexió disponible en el límit de la propietat sobre la canonada d'aigua potable del polígon. S'executarà en rasa amb canonada plàstica de polietilé i la presa a la xarxa general de distribució es realitzarà segons la companyia subministradora. La distribució de l'aigua potable es realitzarà en subterrani fins als edificis 111, 141 i 251, i des de l'edifici 251 es farà la distribució fins als edificis 121, 122, 313 i 132 de manera aèria. En els edificis on arriba la distribució soterrada s'instal·laran tancs d'aigua potable que alimentaran l'aspiració de bombaments situats en sales tècniques.  
El projecte preveu l'execució de la xarxa de sanejament interna per a la recollida de les aigües pluvials, sanitàries i de lavabos. A més, s'instal·laran arquetes de polietilé d'alta densitat en els trams de canonada soterrada per al registre de la xarxa i canvis de direcció i desguassos per a arreplegar possibles aigües de descàrrega dels aparcaments. Prèviament a la connexió amb la xarxa subterrània final, s'hi instal·larà un separador de greixos.  
El sistema de recollida d'aigües residuals interna s'executarà per baixants de polipropilé disposats en eixos o seccions amb osques que discorren verticalment i amb ventilació primària mitjançant vàlvules de ventilació. La xarxa d'aigua de pluja recorrerà trajectòries independents dins de l'àmbit parcel·lari fins a connectar diferents pous de la xarxa de pluvials del polígon. El sistema de pluvials es compondrà de canonades de PVC amb característiques variables segons les necessitats i longituds.  
Pel que fa a la protecció contra incendis, s'hi instal·laran extintors portàtils de pols química o de diòxid de carboni, així com sistemes d'alarma dissenyats reglamentàriament. Es preveu la instal·lació de sistemes de detecció automàtica d'incendis (detecció puntual analògica, per aspiració i/o per barrera lineal d'infrarojos) en sectors que els siga aplicable i sistemes de ruixadors automàtics d'aigua. Els sistemes de boques d'incendi estaran formats per un o diversos proveïments d'aigua i una xarxa de canonada per a l'alimentació de les boques d'incendi equipades (BIE). S'hi instal·larà un sistema de climatització i ventilació amb característiques reglamentàries.  
Ubicació del projecte  
El projecte s'ubica en l'àmbit territorial del Pla especial de l'àrea logística de Parc Sagunt II, al sud del nucli de població del Port de Sagunt, en una àrea delimitada al nord pel polígon industrial Camí de la Mar, al sud i a l'est amb la carretera CV-309 (que delimita interiorment el parc empresarial Sagunt I), i a l'oest amb el ferrocarril València-Barcelona. Es tracta d'un entorn on, després de la tramitació del pla especial i el projecte d'urbanització de Parc Sagunt II, ja s'han desenvolupat les demolicions, l'eliminació de la cobertura vegetal i els moviments de terra necessaris de la parcel·la objecte del projecte. Així mateix, en l'entorn pròxim al projecte es troben activitats industrials i agrícoles i, contiguament, es preveu una intensa antropització en l'àrea logística.  
La parcel·la se situa en una plana costanera amb pendents suaus i absència de barrancs i, de conformitat amb la cartografia del PATRICOVA, no es troba afectada per perillositat d'inundació. En relació amb el paisatge, segons la seua classificació, es tracta d'una plana litoral peninsular que, en este cas, es caracteritza per l'absència de cursos fluvials i per la presència d'infraestructures de proveïment d'aigua.  
  
El sòl de l'àrea es caracteritza per tindre una capacitat d'ús agrícola molt elevada i està ocupat, majoritàriament, per cultius cítrics, una permeabilitat alta i una vulnerabilitat mitjana sobre la massa d'aigua subterrània existent (080-128 Plana de Sagunt), la qual presenta un estat global roí segons les dades de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Segons la cartografia de referència, la instal·lació es troba fora del perímetre de protecció de la zona humida de la Marjal dels Moros, inclosa en l'àmbit de la Xarxa Natura 2000 (ZEC i ZEPA) i a una distància al voltant de 2 km del parc natural de la Serra Calderona i del paratge natural protegit la Costera, per la qual cosa afectarà la connexió territorial d'estes figures de protecció. No se situa, per tant, en l'àmbit territorial d'espais naturals protegits recollits en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, ni en espai Xarxa Natura 2000, ni es preveu una afecció directa sobre estos elements.  
No està situat en sòl forestal, de conformitat amb la cartografia del PATFOR, i es troba sobre terrenys amb el risc d'erosió molt baix.  
  
Segons les dades del Banc de dades de la biodiversitat de la Comunitat Valenciana, no es localitzen espècies prioritàries de fauna o flora en la zona. No obstant això, donada la seua proximitat amb zones ZEPA, és rellevant la presència d'aus migratòries i sedentàries que utilitzen la zona com a àrea de cria i alimentació (xatracs, corriols, garses, ànecs i rapinyaires, entre altres). No es considera rellevant per a la reproducció de cap espècie d'amfibi, encara que, donada la proximitat de zones humides, és d'esperar la presència d'estes, així com d'exemplars de rèptils i ofidis. Quant als mamífers, s'espera la presència de rosegadors com ara eriçons o musaranyes.  
Paisatgísticament, el sector es troba confinat per les infraestructures de transport primàries i els polígons industrials desenvolupats. L'àrea està configurada amb un parcel·lari d'horta tradicional irrigat a través de séquies. Les infraestructures de transport, les torres elèctriques i la concentració del sòl industrial més consolidat cap al front litoral i el límit amb la població del Port de Sagunt generen una distorsió escènica i una desconnexió d'esta àrea respecte a altres espais similars pròxims, com és l'Horta de València.  
L'àrea s'emmarca en una zona amb un elevat nombre de jaciments arqueològics i etnològics tradicionals relacionats amb l'agricultura, encara que no afecten directament elements inventariats. Així mateix, tampoc es preveu ocupació i afectació sobre vies pecuàries.  
Característiques de l'impacte potencial  
El desenvolupament del projecte d'urbanització i naus sense ús específic porta implícita la implantació d'usos i activitats que produïxen impactes ambientals negatius i positius, els quals han sigut informats per diversos òrgans durant la tramitació del pla especial i l'informe d'impacte ambiental del Projecte d'urbanització de l'Àrea Logística de Parc Sagunt II, i les mesures correctores del qual han sigut incorporades per a mitigar els efectes perjudicials que el projecte genera.  
Les actuacions projectades per a la urbanització en fase I preveuen el moviment de terres en la parcel·la d'1.400.000 m³ d'excavació i 800.000 m³ de farciments, i ocuparan un territori la utilitat prèvia del qual era fonamentalment l'agrícola. En canvi, els edificis sense ús específic, amb una superfície construïda total superior a 650.000 m², fins i tot sense incorporar l'activitat futura que la mercantil pretén desenvolupar, tindrà un impacte significatiu sobre el medi ambient en matèries relacionades fonamentalment amb afeccions sobre el paisatge, l'avifauna o la producció de residus, entre altres.  
Per tant, és necessari analitzar les accions negatives i positives que la urbanització de la parcel·la i la construcció de les naus produïxen sobre els elements del medi natural a fi de reduir la incidència ambiental. A continuació, s'exposen els impactes potencials entre els factors ambientals associats i les accions pròpies del projecte, així com les mesures preventives, correctores i compensatòries previstes.  
  
• Qualitat de l'aire i soroll  
El desenvolupament del projecte suposarà una alteració de la qualitat de l'aire, afectada per motius intrínsecs de l'obra mateixa a causa del tràfec de la maquinària a l'interior i a l'exterior de l'obra (moviments de terra, farciments, estés de saorres, càrrega i descàrrega de materials, etc.), la qual cosa suposarà l'emissió de pols, partícules en suspensió i emissions contaminants de combustió que superaran els límits territorials del projecte.  
A causa d'això, la maquinària haurà de complir la legislació vigent quant a emissions, s'haurà de prestar més atenció a l'emissió de pols en suspensió i s'haurà de sotmetre a revisions periòdiques i a actuacions de manteniment. Dins de l'obra, en els camins de més trànsit es col·locarà una capa de saorra de 30 cm aproximadament, es limitarà la velocitat de circulació a 10 km/h i els camions disposaran de tendals ajustables per a evitar la pèrdua de material en cas de ser tècnicament possible. En cas de no ser-ho, es regaran els materials susceptibles de dispersar-se.  
  
Així mateix, amb la finalitat de controlar els nivells de contaminació atmosfèrica durant l'explotació i tal com es va reflectir durant la tramitació de l'IIA del Projecte d'urbanització de l'Àrea Logística de Sagunt Parc Sagunt II, s'integrarà una estació de mesura de la contaminació atmosfèrica en la Xarxa de Vigilància i Control de la Contaminació Atmosfèrica, representativa de la realitat industrial de la nova àrea industrial.  
Es produirà un augment de la contaminació acústica durant la fase de construcció que, d'acord amb l'estudi acústic aportat durant la tramitació del pla especial, no superaran els nivells establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica per a sòls de tipus terciari i industrial. A més del manteniment correcte de la maquinària, s'hauran de planificar les rutes de trànsit, les operacions de càrrega i descàrrega de material es faran en període diürn i s'evitaran els treballs nocturns pròxims a punts habitats.  
• Espais naturals protegits  
L'actuació es troba en l'entorn pròxim de la Marjal dels Moros, espai inclòs en la Xarxa Natura 2000 com ZEPA (ES0000470) i LIC/ZEC (ES0000148), així com en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana. Es tracta d'un aiguamoll costaner d'alt valor ecològic i patrimonial on habiten nombroses espècies d'avifauna, algunes d'estes protegides per instruments nacionals i internacionals com, entre altres, corriol camanegre (Chraradrius alexandrinus), fumarell carablanc (Chlidonias hydrida), agró comú (Egretta garzetta) o fotja moruna (Fulica cristata). També és freqüent la presència d'espècies d'ànecs capblancs, flamencs, picaports, grues i xarxets.  
  
A, aproximadament, 3 km a l'oest de l'actuació es troba el Parc Natural de Serra Calderona, inclòs en la Xarxa Natura 2000 com ZEPA (ES5232002) i LIC/ZEC (ES5232002). Es tracta d'una formació muntanyenca amb una extensió aproximada de 18.000 ha amb una àmplia i variable representativitat d'espècies de flora i fauna valenciana.  
Com ja s'ha esmentat anteriorment, el projecte no se situa en l'àmbit territorial d'estos espais, no obstant això, a causa de l'envergadura del projecte i de la possible afecció sobre la connectivitat d'estos espais, es mantindran les mesures d'aplicació descrites en l'IIA del Projecte d'urbanització de l'Àrea Logística de Sagunt Parc Sagunt II relacionades amb la protecció i seguiment de les espècies afectades, així com la continuïtat de les aigües superficials i subterrànies amb la finalitat de mantindre un estat de conservació favorable.  
• Flora i fauna  
Després dels treballs d'anivellament de l'àmbit parcel·lari, s'han eliminat les espècies de vegetació ruderal i arbustives, les quals eren d'escàs valor per a la conservació com, entre altres, Stipa parviflora, Euphorbia serrata o Ulex Parviflorus. En l'àmbit agrícola, l'espècie que abundava era el taronger i, puntualment, uns altres fruiters i hortícoles. No s'ha detectat presència d'espècies catalogades en instruments de protecció ni exemplars d'arbres monumentals.  
El document ambiental preveu una sèrie de mesures de protecció de la vegetació circumdant relacionades amb les emissions de la maquinària durant el tràfec de materials: protecció d'apilaments de terra, cobriment de transports de terra, manteniment o limitació de les velocitats durant l'obra. Així mateix, es realitzaran inspeccions visuals i, en cas necessari, es prendran mesures addicionals, com l'acotament de determinades àrees. En cas de produir-se afeccions, es restauraran els terrenys i els elements vegetals preexistents.  
De la mateixa manera, quant a espècies de fauna, més enllà de les presents en l'entorn pròxim de la Marjal del Moros, les principals afeccions dins de la parcel·la ja s'han realitzat després dels treballs d'anivellament, per la qual cosa únicament destaca la presència de fauna generalista, com espècies de rosegadors, falciots, oronetes, teuladins, insectes, rèptils i alguns amfibis en les zones amb acumulacions d'aigua. Com a mesures preventives i correctores, el promotor planteja la selecció de procediments constructius que minimitzen el soroll, la utilització del terreny únicament necessari o la comunicació amb l'òrgan competent en vigilància ambiental en cas d'identificar-se espècies de fauna atrapada en rases, tancats, etc.  
• Paisatge  
Conforme a l'estudi d'integració paisatgístic elaborat d'acord amb l'estudi de paisatge del Pla especial de l'àrea logística de Sagunt, l'àmbit del projecte se situa en la Unitat Paisatgística 5, ZH Coscollar - Vinya Bulda, corresponent amb un entorn de cultius de regadiu pròxims al capdavant litoral, que es consideren rellevants pel seu valor paisatgístic, pel seu estat de conservació i per la seua representativitat d'acord amb el PAT d'Infraestructura Verda i Paisatge de la Comunitat Valenciana.  
Es tracta d'una àrea amb una fragilitat visual mitjana i una qualitat visual mitjana-baixa, on confluïx la necessitat de gestionar, restaurar i modificar la UP, i l'objectiu principal és mantindre el corredor de connectivitat.  
El major impacte previst del projecte tracta de la presència permanent de noves edificacions en l'entorn que alteren totalment el paisatge agrícola i modifiquen la qualitat visual i els recursos paisatgístics, així com efectes intrínsecs propis de l'obra durant la fase de construcció (tràfec i apilament de materials, producció de residus, etc.). Les mesures proposades en l'estudi d'integració paisatgística es resumixen en:  
  
- El manteniment de les condicions de neteja de l'entorn, evitant l'acumulació de fems i enderrocs, i la designació d'una zona d'apilament de materials fora de zones naturalitzades o d'horta.  
- La delimitació d'espais oberts, verds, lliures d'edificació i que garantisca la conformació d'un sistema continu d'espais oberts. En total, les zones verdes ocuparan més de 50 ha i es plantaran espècies autòctones d'arbratge en estes zones i, preferentment, en el límit de la parcel·la.  
  
- La integració de les construccions (façanes i cobertes) dins de les tonalitats indicades en les normes generals i d'ordenació detallada del pla especial. Les naus no disposaran de cobertes vegetals, els tancaments tindran un aspecte neutre i no es col·locaran anuncis, cartells i tanques publicitàries.  
- La integració arquitectònica dels panells fotovoltaics i el compliment de la normativa vigent quant a contaminació lumínica.  
  
• Hidrologia i qualitat de les aigües  
Es preveuen mesures anàlogues a les exposades en el projecte d'urbanització de l'àrea logística de Sagunt, atés que les possibles afeccions ambientals són comunes als dos projectes.  
Respecte de les afeccions per compactació del terreny derivades del moviment de la maquinària i possibles abocaments accidentals, es plantegen mesures addicionals comunes relacionades amb l'apilament de materials i residus, ubicació de zones per a la neteja de maquinària i la descompactació de terrenys mitjançant ripatge per a afavorir la infiltració d'aigua.  
Conforme a la cartografia de l'IDEV, la parcel·la no es veu afectada per perillositat d'inundació. No obstant això, la zona rural protegida agrícola (ZRP-AG) inclosa en l'àmbit del pla especial es troba afectada per perillositat d'inundació geomorfològica. En esta zona es disposarà un canal per a la captació d'escorrentia superficial i una bassa d'infiltració amb la finalitat de retindre les aigües portades pel canal, recarregar l'aqüífer i evacuar les aigües excedentàries cap a la séquia de l'Arrif, la qual cosa garantirà l'aportació de les aigües cap a la Marjal dels Moros.  
  
L'òrgan competent en matèria de gestió territorial va informar favorablement la xarxa de drenatge projectada en l'àrea logística en relació amb el risc d'inundació i les determinacions normatives que preveu el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del PATRICOVA i la resta de normativa aplicable, quant a la infraestructura de drenatge, es distingixen tres xarxes: xarxa d'aigües grises, xarxa de pluvials i sistemes urbans de drenatge sostenible (SUDS).  
  
Quant a l'abocament d'aigua residual, les xarxes de sanejament s'han dissenyat de conformitat amb els paràmetres tècnics normatius i cabals d'abocament estimats de les instal·lacions que es localitzaran en l'àrea. En tot cas, el disseny definitiu de les instal·lacions haurà de respondre a les característiques de l'efluent de les activitats que s'implanten i es comptarà amb autorització d'abocament a la nova EDAR que es desenvoluparà.  
• Sòl  
Conforme a la cartografia temàtica, la capacitat d'ús agrícola del sòl en l'àmbit és molt elevada (classe A), com correspon amb sòls al·luvials litorals de pendent suau, disponibilitat hídrica i bon drenatge. La màxima afecció es dona pel moviment de terres i la mateixa transformació del sòl agrícola a un ús industrial conformat fonamentalment per vials, naus i una nova plataforma ferroviària. Es consideren en el document ambiental afeccions ja descrites relacionades amb la vegetació i la hidrologia, com l'apilament de materials, abocaments accidentals o reducció de la capacitat d'infiltració, entre altres.  
No es preveu afecció sobre afloraments geològics i, com que es tracta d'un relleu pla, es considera compatible l'afecció sobre la geomorfologia després de l'aplicació de mesures correctores. Els àrids necessaris en l'explotació procediran d'explotacions pròximes i els residus inerts seran usats en la mateixa obra com a farciments o bases per a paviment en la mesura que siga possible.  
Quant a les afeccions sobre l'edafologia, es planificaran temporalment els moviments de la maquinària d'obra i els temps existents entre la desforestació i la finalització de les obres, amb la finalitat de minimitzar els processos erosius en el terreny.  
• Patrimoni cultural  
En la parcel·la ja s'han realitzat les demolicions i els moviments de terra i ja s'havien avaluat les seues afeccions durant la tramitació del pla especial i el projecte d'urbanització de Parc Sagunt II. A més, en l'àrea d'implantació no convergixen vies pecuàries ni es preveu ocupació temporal d'estes.  
S'han dut a terme actuacions de prospecció arqueològica que han evidenciat gran quantitat d'elements d'interés historicocultural de tipus arqueològic i etnològic. Així mateix, en nom del projecte de transformació agronòmica en sòl no urbanitzable de la zona 3, la Direcció General de Cultura i Patrimoni ha emés un informe favorable condicionat a l'execució de mesures correctores als efectes patrimonials que preveu l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Es preveuen mesures anàlogues a les exposades en el projecte d'urbanització de l'àrea logística de Sagunt, pel fet que les possibles afeccions ambientals són comunes als dos projectes, les quals consistixen fonamentalment en el seguiment arqueològic intensiu i extensiu de les obres.  
• Medi socioeconòmic  
El projecte suposarà un impacte positiu per a la socioeconomia a causa de la necessitat de mà d'obra, en la mesura que siga possible, local. Durant la fase d'obra, s'afectarà de manera provisional els propietaris dels camps de cultiu confrontants a causa de la molèstia (soroll, alçament de pols, etc.) que generarà el moviment de terres, el tràfec de maquinària i el muntatge d'instal·lacions.  
Es preveu la millora de les comunicacions i la creació de zones verdes i equipaments, connectats a la xarxa de camins municipals. Es realitzarà una correcta planificació del trànsit de vehicles d'obra per a minimitzar les molèsties (prioritzant treballs diürns), en particular amb la connexió amb la carretera CV-309 i se'n comptabilitzarà l'impacte després de l'aplicació de mesures exposades en el document ambiental.  
• Consum de recursos i producció de residus  
El principal consum de recursos són terres, pedres i recursos hídrics per a diferents processos productius associats a l'obra, i es requerixen, entre altres, saorres, formigons, mescles bituminoses o aigües de reg. Els requeriments energètics procediran principalment de l'ús de combustibles fòssils per a la maquinària pesant. S'hauran d'aplicar els preceptes de sostenibilitat arreplegats en el document ambiental, així com els previstos en l'IIA del projecte d'urbanització de l'àrea logística, com el foment del reciclatge dels residus d'obra, l'ús de fonts renovables i les bones pràctiques ambientals. El sistema de gestió ambiental en obra realitzarà un control mensual del consum d'electricitat, gasoil i aigua.  
  
Com a mesures d'optimització de materials emprats, entre altres, es prioritzarà la contractació de materials reutilitzables i fàcilment reciclables o amb certificats ambientals; es minimitzarà l'adquisició de materials (especialment els que continguen materials perillosos) per a evitar sobrants; es protegiran els subministraments de la pluja, del vent o de possibles trencaments o deterioracions; es planificarà el lliurament de formigó per a evitar-ne l'enduriment, o es minimitzarà l'ús d'elements de fusta.  
Els residus generats seran gestionats fins al moment del seu lliurament segons la normativa vigent en matèria de residus, amb la finalitat d'evitar molèsties a la població i evitar la contaminació de sòls i aigües. Els residus assimilables a urbans i els perillosos s'arreplegaran periòdicament en els punts de generació per a traslladar-los a zones d'emmagatzematge condicionades (planta de transferència interna) per a evitar mescles, abocaments i altres incidències, i per a afavorir la reutilització, el reciclatge i la minimització. El personal d'obra haurà de tindre coneixement suficient sobre la gestió de residus i complir les directrius del Pla de gestió de residus.  
Abans de l'inici de les obres es definirà la localització de les instal·lacions auxiliars i del parc de maquinària, els quals seran dotats de superfícies condicionades per a l'execució d'activitats susceptibles de produir lixiviats contaminants del sòl i d'aigües subterrànies, així com punts nets per a la classificació prèvia d'enderrocs, estris, restes de poda, metalls/ferralles per a lliurar-los a un gestor autoritzat. En el cas dels olis, les operacions de manteniment que siguen susceptibles de produir abocaments es faran preferiblement en tallers autoritzats o, en defecte d'això, en les àrees impermeabilitzades.  
• Vulnerabilitat del projecte  
El document ambiental conté una anàlisi de riscos i vulnerabilitat del projecte enfront del canvi climàtic, inundacions, risc sísmic, riscos d'accidents greus, tsunamis i erosió i vulnerabilitat d'aqüífers. Després de l'aplicació de mesures de caràcter ambiental i bones pràctiques d'obra, es considera, de manera general, un risc i una vulnerabilitat baixos.  
L'augment del trànsit i la maquinària també podria generar un augment en els riscos de contaminació d'aqüífers a causa de possibles abocaments accidentals. No es preveu un augment del risc d'inundabilitat de l'àrea i, després de l'aplicació de mesures afavoridores de la recàrrega de l'aqüífer (SUDS, zones verdes, etc.), l'estat químic i quantitatiu es mantindrà. Es preveu l'elaboració d'un pla de seguretat en funció de les activitats instal·lades en el sector i la seua distribució espacial.  
• Pla de vigilància ambiental  
El pla de vigilància ambiental proposa la implantació d'un pla de seguiment, en el qual es comprove que les obres es realitzen d'acord amb el projecte i que s'assegure el compliment de la normativa ambiental, així com les mesures preventives, correctores i els requisits establits en l'IIA i en resolucions complementàries. Addicionalment, la informació recollida en el programa es plasmarà en informes periòdics (informes d'estat, de control de residus, afecció sobre elements patrimonials, etc.) i extraordinaris puntuals en cas de successos excepcionals tant en la fase d'implantació com la de funcionament.  
  
Conclusió  
Considerant la magnitud dels impactes previsibles, les característiques i la destinació dels terrenys afectats i les mesures preventives i correctores plantejades, s'estima que el projecte no generarà efectes significatius sobre el medi ambient.  
Consideracions jurídiques  
El Projecte d'obres d'urbanització i obres d'edificació de nau sense ús específic constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'epígraf grup 7. Projectes d'infraestructures: a) Projectes d'urbanitzacions de polígons industrials, del seu annex II.  
  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, que preveu la secció 2a, capítol 2, del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribuïx a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que s'ha esmentat anteriorment, a proposta del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental i en ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Considere que el Projecte d'obres d'urbanització i obres d'edificació de nau sense ús específic en la parcel·la IN-3 en Parc Sagunt II, sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requerix una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte, del document ambiental i als termes del present informe i condicionat.  
(1). Es farà un seguiment arqueològic de tota l'àrea. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, es posarà el fet en coneixement de la conselleria competent en patrimoni cultural de manera immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
(2). Els residus de construcció i demolició (RCD) que es generen durant l'execució del projecte s'hauran de separar adequadament i entregar a una planta de reciclatge autoritzada per al seu tractament, i s'ha de complir, en tot cas, el que establix el Reial decret 105/2008, d'1 de febrer, pel qual es regula la producció i gestió dels residus de construcció i demolició.  
(3). El manteniment de la maquinària emprada en la fase de construcció s'ha de fer en zones habilitades per a tal fi o en tallers fora de la zona d'obra (canvis d'oli, filtres, etc.) per a evitar abocaments accidentals al medi. Els olis usats i els residus perillosos que puga generar la maquinària de l'obra es recolliran i s'emmagatzemaran en recipients adequats per a evacuar-los i que els tracte un gestor autoritzat. En tot cas, s'ha de complir la normativa relativa a residus.  
(4). En les zones verdes i enjardinades, s'ha d'evitar l'ús d'espècies exòtiques invasores, d'acord amb el que establix el Reial decret 360/2013, de 2 d'agost, pel qual es regula el Catàleg espanyol d'espècies exòtiques invasores.  
(5). La terra vegetal sobrant que no puga ser reutilitzada en futures actuacions del sector la tractarà un gestor autoritzat.  
(6). Si de l'informe preliminar de sòls es detectaren enclavaments de sòls contaminats, seran caracteritzats i gestionats d'acord amb la legislació vigent en matèria de sòls contaminats.  
(7). Llevat que es dispose de la prèvia autorització administrativa (article 100 del text refós de la Llei d'aigües), queda prohibit l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic. Estes autoritzacions d'abocament correspondran a l'administració hidràulica competent, excepte en els casos d'abocaments efectuats en qualsevol punt de la xarxa de clavegueram o de col·lectors gestionats per les administracions autonòmiques o locals o per entitats dependents d'estes, en els quals l'autorització correspondrà a l'òrgan autonòmic o local competent (Rd llei 4/2007, pel qual es modifica el text refós de la Llei d'aigües).  
(8). D'acord amb l'article 52 del text refós de la Llei d'aigües, el dret a l'ús privatiu de les aigües s'adquirix per disposició legal (art. 54) o per concessió administrativa; per tant, el subministrament d'aigua es realitzarà des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües.  
  
Segon  
De conformitat amb el que preveu l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjuí de publicar-lo en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a autoritzar el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació d'este, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes que preveu l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
  
València, 28 de desembre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa ».