Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5567, del 31-07-2007 (2007/10539)

DECRET 134/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es declara Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Monument, l'edifici del Mercat de Colom, de València.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2007/07/27/134/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   5567

Data del DOGV
:   31-07-2007

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2007/10116


Data del document
:   27-07-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Presidència

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * València
    * legislació
    * ben cultural
    * protecció del patrimoni
    * monument

DECRET 134/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es declara Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Monument, l'edifici del Mercat de Colom, de València. [2007/10517]
L'article 49.1.5 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana establix la competència exclusiva de la Generalitat en matèria de patrimoni històric, artístic, monumental, arqueològic i científic. Així mateix, l'article 26.2 de Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, disposa que la declaració d'un Bé d'Interés Cultural es farà mitjançant un Decret del Consell, a proposta de la conselleria competent en matèria de cultura. Tot això sense perjudici de les competències que l'article 6 de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del Patrimoni Històric Espanyol, reserva a l'administració General de l'Estat.
Mitjançant una Resolució de 16 de novembre de 2006, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, es va acordar tindre per incoat expedient de declaració de Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Monument, a favor de l'edifici del Mercat de Colom, de València.
La dita Resolució, amb els seus annexos, va ser comunicada als interessats en l'expedient i a l'Ajuntament de València, als quals se'ls va concedir tràmit d'audiència.
En compliment del que disposa l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, consten en l'expedient els informes favorables de la Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles i del Consell Valencià de Cultura.
L'expedient va ser sotmés a informació pública pel termini d'un mes i s'han demanat els informes exigits per l'article 43 de la Llei del Consell.
En virtut d'això i d'acord amb el que establix la normativa referenciada, a proposta de la consellera de Cultura i Esport, i amb la deliberació prèvia del Consell, en la seua reunió del dia 27 de juliol de 2007,
DECRETE
Article 1
Es declara Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de monument, l'edifici del Mercat de Colom, de València.
Article 2
L'entorn de protecció afectat per la declaració de Bé d'Interés Cultural, així com el règim de protecció, queda definit en els annexos adjunts que formen part del present decret. La documentació complementària obra en l'expedient corresponent.
DISPOSICIÓ ADDICIONAL
Única
La present declaració s'inscriurà en la Secció Primera de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià.
DISPOSICIÓ FINAL
Única
El present decret es publicarà en el Boletín Oficial del Estado i entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
València, 27 de juliol de 2007
El president de la Generalitat,
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
La consellera de Cultura i Esport,
TRINIDAD MARÍA MIRÓ MIRA
ANNEX I
Dades sobre el bé objecte de la declaració
1. Denominació
Principal: Mercat de Colom
2. Descripció
a) Immoble objecte de la declaració
El Mercat de Colom és un edifici emblemàtic i del màxim interés arquitectònic dins de l'arquitectura modernista de la ciutat. Es va destinar a cobrir les creixents necessitats de l'Eixample de València, dominat per la classe burgesa. Va ser projectat en 1913 per l'arquitecte municipal Francesc Mora, qui va elaborar un disseny modernista de marcada influència gaudiana, i va ser construït entre 1914-1916.
El mercat consta de dos parts: un gran espai rectangular cobert per marquesines de ferro que albergaven les parades de venda, tancat per dos monumentals fatxades d'obra en què es concentra tot el tractament decoratiu de l'arquitecte, i una zona al voltant tancada per reixes de ferro de disseny molt acurat.
Com és característic en totes les obres de Mora i del modernisme en general, l'obra es va projectar tenint en compte tots els detalls, tant en el traçat com en el disseny, utilitzant per als complements els més reputats industrials del moment.
Ressenya històrica
El mercat de Colom es troba a l'Eixample de la ciutat, entre el carrer de Colom i la Gran Via Marqués del Túria (c/ Comte de Salvatierra, c/ Jordi Juan, c/ Ciril Amorós, c/ Martínez Ferrando), ubicat on antigament es trobava la fàbrica de gas del marqués de Campo.
Va ser projectat en 1914 per Francesc Mora Berenguer (1875-1961), qui va estudiar a l'Escola Superior d'Arquitectura de Barcelona i va tindre un contacte molt directe amb el modernisme català, especialment amb l'obra de Gaudí, la de Puig i Cadafalch, la de Doménech i Montaner i amb la concepció de l'arquitectura dels seus professors Antoni M. Gallissá i Soque i Joan Torràs i Guardiola com una obra d'art total, fruit del compendi de totes les arts i oficis.
En 1901 va guanyar per oposició el lloc d'arquitecte municipal de l'Eixample de València, que va ocupar fins a 1951, i que va combinar amb la professió lliure d'arquitecte amb el disseny i construcció d'un bon nombre d'edificis en la ciutat de València (casa Manuel Gómez al carrer de la Pau; església parroquial de Natzaret; Hospital Asil de Sant Joan de Déu per a xiquets escrofulosos a la platja de la Malva-rosa; fatxada de l'Ajuntament de València en 1909, amb la col·laboració de Carles Carbonell; Palau Municipal de l'Exposició Regional Valenciana de 1909; casa i capella per a Jan Uhr; Casa Ordeig; casa Suay Bonora en 1909; Palau Baró de Quadras en 1904-1906; casa Noguera en 1909).
A més del Mercat de Colom, Mora va construir posteriorment al voltant de l'Eixample altres edificis de vivenda amb un discret pressupost per a l'ornamentació de la fatxada, on es va debatre entre els calius fitomòrfics modernistes i les formes més depurades del classicisme. Es tracta de casos com l'edifici del carrer Blanqueries número 31 (1918-1920), les cases bessones al carrer del Mestre Gozalbo (1924-26), les cases al carrer de Vivons (1927-28) i l'edifici a la Gran Via Marqués del Túria número 42 (1928-30).
Les obres de Mora no van ser considerades modernistes en la seua època. El terme modernisme era llavors un terme pejoratiu que s'utilitzava per a qualificar exclusivament aquelles arquitectures importades de Brussel·les o Viena, amb formes o decoracions banals. Tant el modernisme de Mora com el de Doménech i Montaner i Puig i Cadafalch era considerat com una arquitectura moderna sorgida a partir de l'arquitectura tradicional, ornamentada i adaptada a les necessitats de la seua època amb el concurs dels nous materials.
Els antecedents administratius del Mercat de Colom es troben en les contínues peticions de propietaris i veïns a l'Ajuntament cap a 1890, que sol·licitaven la implantació de mercats provisionals o definitius a la zona de l'Eixample per a evitar la venda ambulant que es generava amb la necessitat d'obtindre mercaderies i articles de primera necessitat sense la incomoditat d'arribar als allunyats mercats Central o de Russafa.
La gestació del projecte per al mercat de Colom no va començar amb l'encàrrec que va rebre Mora com a arquitecte municipal en 1913, sinó tres anys abans, amb la seua proposta a concurs per al mercat central finalment adjudicada a Alexandre Soler i a Francesc Guàrdia, en esta suggeria moltes de les formes que posteriorment empraria en el projecte del Mercat de l'Eixample.
Demetri Ribes va ser nomenat arquitecte director de les obres, donada la seua experiència en el maneig d'estructures metàl·liques per a estacions de tren. Va ser ell qui va executar el disseny de l'estructura metàl·lica de la coberta a base de marquesines laterals obertes en forma de Y que dotaven l'edifici d'una millor ventilació.
El projecte original del mercat presentat per Mora el 17 d'abril de 1913 va ser modificat davant dels suggeriments de la Comissió d'Eixample en diverses ocasions. Les modificacions van afectar la configuració i decoració de les fatxades que donen als carrers Filipines i Ciscar, van comportar també la incorporació de les volades en les fatxades laterals i la distribució final de les parades de venda. Els plans definitius van ser entregats el 8 d'agost de 1913.
La construcció del mercat va estar esguitada de dubtes sobre si se'l dotava d'un o més soterranis en el subsòl. Davant d'una sol·licitud del president de la comissió municipal de l'eixample de 14 de juliol de 1915, Mora va elaborar un parell de projectes per a la seua construcció, que van ser finalment rebutjats per la mateixa Comissió.
El Mercat de Colom, com qualsevol obra modernista, participa d'una vasta visió de l'arquitectura com a obra d'art total, en la qual el disseny s'estén des de la concepció de l'edifici fins a cada un dels elements que el formen, fent especial insistència en les arts aplicades. D'esta manera, Mora va posar especial interés en el disseny de les columnes de fosa de ferro, en la rajola, en la ceràmica policromada: utilitzada com a element estètic i ornamental en mosaics i revestiments de fatxades, el vidre, el carreu de pedra, la pedra artificial, utilitzada per al programa iconogràfic del Mercat i la fusteria. Segons tot el que s'ha exposat, queda patent el gust de Francesc Mora pel detall i l'estima que este arquitecte sentia per artesans i artistes.
El 24 de desembre de 1916, vespra de Nadal, s'inaugurava el Mercat de Colom, i segons un diari local, va ser un esdeveniment espectacular: de la Plaça de Bous va eixir una cavalcada formada per la Guàrdia Municipal Muntada, amb els tabals i clarins de la ciutat, la Roca de la Fama, els venedors del mercat, els grups «La pesca», «Aus i carns» i «Flors, fruites i hortalisses», una carrossa ocupada per la reina de la festa acompanyada per la seua cort d'honor. La Banda Municipal i una secció de la Guàrdia Civil van tancar el festeig.
A poc a poc el mercat va anar decaient fins a final del segle xx. Els comerciants que tenien arrendades parades a l'Ajuntament van anar jubilant-se, retirant-se o simplement tancant pel fet que el deteriorament i la falta de manteniment del mercat espantava els seus clients. A pesar de tot, la Tinença d'Alcaldia va tindre allí la seua seu fins a l'any 2000.
En l'actualitat, després de la restauració que va culminar en 2003, l'antic Mercat de Colom s'ha transformat en una galeria comercial de luxe, amb botigues de disseny en la primera planta, una cafeteria, una luxosa pernileria, que conviuen amb els dos únics establiments originals que han perdurat: una botiga de vins delicatessen i una pescateria; un primer soterrani que alberga una zona d'aparcament i una altra gran zona cedida-llogada a un centre comercial El Corte Inglés, que ha instal·lat una botiga de llibres i discos, i ha deixat la part central lliure per a esdeveniments culturals.
- Descripció arquitectònica
(Descripció i anàlisi de l'edifici basada en la realitzada per l'arquitecte Francisco Taberner, inclosa en la Memòria del projecte de restauració del Mercat de Colom.)
El Mercat de Colom té una superfície total de 3.500 m². Presenta una planta basilical de tres naus, una central de 18,60 metres d'altura i dos laterals menors de 9,70 metres de llum amb volades de 6 metres a cada costat, organitzada en 9 crugies de 7 metres de separació.
L'estructura està formada per cintres i arcs de gelosia metàl·lica realitzades per mitjà de perfils composts per unions reblades, i caragols en els enllaços amb els pilars de fosa que suporten la coberta, amb altures de 8 i 5 metres, amb capitell i base ornamentada.
La cobertura està realitzada per mitjà de plaques de fibrociment quadrades, de model eternit, subjectes amb fil d'aram segons els seus diagonals. Les diferents altures dels panys de coberta faciliten obertures longitudinals per a il·luminació i ventilació de l'espai. Al llarg del carener s'obri un lucernari que proporciona la il·luminació natural de la nau.
Sobre la planta baixa diàfana, jalonada per les alineacions de pilars, es disposen les parades de mercat que no corresponen als dissenys inicialment previstos, com va succeir també amb la reixa perimetral. L'accés al recinte es produïx per huit grans portes que proporcionen una gran permeabilitat i connecten funcionalment amb l'entorn en tot el seu perímetre. Estan realitzades amb perfils i xapes d'acer, amb elements ornamentals de fosa i forja. Les portes estan situades en els xamfrans i en els centres de cada fatxada.
En la fatxada que dóna a l'actual carrer Jordi Juan s'ubica un pavelló destinat a usos municipals, de 31 x 7,5 metres de base, que s'eleva en un arc ogival de 16 metres d'altura de clau i 13 metres de llum entre suports, amb la profunditat d'una crugia. Arranca de sengles cossos de base rectangular, en un dels quals es troba l'escala d'accés a la galeria superior. En l'altre es troben diverses galeries municipals distribuïdes en tres plantes. Entre ambdós elements creua una galeria destinada a oficines, construïda com un pont entre els suports de l'arc. La seua execució, realitzada a base de fàbrica de rajola amb arcs, llindes, cantons i cairats de pedra artificial i basaments de pedra natural, presenta un revestiment policromat de mosaic venecià en l'arc i mosaic venecià en les voltes interiors, de la mateixa manera que els pinacles, que estan coronats amb peces ceràmiques vitrificades en colors vius. Sobre la coberta del pavelló s'alcen dos ximeneres rematades amb formes corbes revestides amb fragments ceràmics. Esta fatxada presenta un programa iconogràfic i simbòlic completíssim, en el qual estan presents des de la volateria (titots, ànecs, gallines, faisans, oques, galls) fins a la carnisseria (carns, porcs, vaques, conills), passant per la pescateria (crancs, cigales, anguiles, peixos, mol·luscos), les hortalisses (carabasses, dacsa, pimentons, cogombres, tomaques), caragols, flors de diferents tipus i, per descomptat, la fruita (figues, llimes, albercocs, pinyes pinyoneres, raïm, plàtans, melons, magranes, pomes, taronges, peres). Este plantejament del programa decoratiu era comú en altres arquitectes de l'època com Doménech i Montaner, Puig i Cadafalch o Gaudí, però el seu desenvolupament tan complet i exhaustiu recorda necessàriament la portada del Naixement de la Sagrada Família de Barcelona de Gaudí, de l'erecció de la qual va ser testimoni directe Francesc Mora durant els seus anys d'estudiant, en les seues visites al taller de Gaudí.
A diferència de la fatxada del carrer Jordi Juan, la que dóna al del Comte Salvatierra, consta d'un sol pla sense volumetria, executada així mateix en fàbrica de rajola i combinació de pedra natural i artificial. El pla d'esta fatxada està limitat lateralment per sengles columnes troncocòniques acabades en pinacles, al centre s'obri un gran arc parabòlic de fàbrica de rajola de dimensions semblants a l'altre i el timpà del qual és tancat per una colossal vidriera. La part inferior d'esta es remata a uns 4 metres d'altura per mitjà de marquesina de vidre sobre tancaments metàl·lics. En la base dels dos grans pinacles laterals s'ubiquen les parades de flors, de gran lleugeresa i coberta ondulada revestida també amb fragments ceràmics. Esta fatxada, al contrari, apareix desornamentada, a excepció d'alguns detalls aïllats i imperceptibles en el conjunt com els moltons, els caragols, les peres i els rests d'alls.
El conjunt està delimitat per una reixa perimetral de disseny molt acurat, realitzada en ferro i pedra natural, en els xamfrans de la qual s'alcen quatre xicotets edicles d'una sola planta, un destinat a lavabos de públic i venedors i la resta utilitzats com a magatzem.
b) Parts integrants
- Mercat amb cada una de les seues dependències.
- Tancament.
3. Delimitació de l'entorn afectat
Origen: intersecció entre l'eix del carrer Jordi Juan amb la prolongació de la mitgera entre les parcel·les 16 i 17 de l'illa cadastral núm. 64924. Punt A.
Sentit: horari.
Línia delimitadora: des de l'origen, la línia recorre les parts posteriors de les parcel·les 16, 15, 14, 13, 25, 12 i 11, que donen al carrer Martínez Ferrando de l'illa 64131. Creua el carrer del Comte de Salvatierra, s'introduïx en l'illa 65827 i incorpora les parcel·les cadastrals 17, 16, 15 i 14. Creua el carrer de Ciril Amorós i incorpora la parcel·la 01 de l'illa 66942. Creua el carrer del Comte Salvatierra i recorre les parts posteriors de les parcel·les 03, 02, 01 i 18 de l'illa 65912, que donen al carrer Ciril Amorós.
Creua el carrer de Jordi Juan i prosseguix incorporant la parcel·la 03 de l'illa 64136, creua el carrer de Ciril Amorós i incorpora també les parcel·les 14, 13, 12, 11 de l'illa 63762, fins al punt d'origen.
4. Normativa de protecció del monument i el seu entorn
Monument
Article 1
S'atindrà al que disposa la secció segona, Règim dels béns immobles d'interés cultural, del capítol III, títol II de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, aplicable a la categoria de monument.
Article 2
Els usos permesos seran tots aquells que siguen compatibles amb la posada en valor i gaudi patrimonial del bé i contribuïsquen a la consecució dels dits fins. L'autorització particularitzada d'ús es regirà segons el que disposa l'article 18 d'esmentada llei.
Entorn de protecció
Article 3
De conformitat amb el que disposa l'article 35 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, qualsevol intervenció que pretenga abordar-se en l'entorn de protecció del monument, requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura. Esta autorització s'emetrà d'acord amb els criteris establits en la present normativa i, en el que esta no preveu, per mitjà de l'aplicació directa dels criteris establits en l'article 39 de l'esmentada llei.
Totes les intervencions requeriran, per a la seua autorització, la definició precisa del seu abast, amb la documentació tècnica que, per la seua especificitat, els corresponga, i amb la ubicació parcel·lària i el suport fotogràfic que permeta constatar la situació de partida i la seua transcendència patrimonial.
Article 4
Sense perjuí del que disposa l'article anterior, per mitjà de sospesat informe tècnic municipal, es podrà derivar la no-necessitat de tràmit d'autorització previ en actuacions que se situen fora del present marc normatiu per falta de transcendència patrimonial, com seria el cas de les obres i instal·lacions dirigides a la mera conservació, reparació i decoració interior dels immobles configurats de l'entorn afectat.
En estos casos, l'ajuntament comunicarà a esta administració en el termini de deu dies la concessió de llicència municipal, adjuntant com a mínim l'informe tècnic que es menciona en el paràgraf anterior, un pla d'ubicació i el suport fotogràfic que permeta constatar la situació de partida i la seua falta de transcendència patrimonial.
Article 5. Criteris d'intervenció
1. Seran mantingudes les alineacions del Pla General d'Ordenació Urbana de València.
2. Els edificis anteriors a 1955, enquadrats en estes alineacions, mantindran les seues fatxades originals que donen a via pública. Les obres de restauració de fatxada hauran de repristinar la morfologia exterior, d'acord amb els seus valors arquitectònics específics i definició primigènia. Les intervencions en plantes baixes comportaran el respecte ?i recuperació si és el cas- de la part corresponent de la fatxada de l'immoble.
3. En la resta d'immobles i en el que no regula esta normativa s'atindrà al que disposa el Pla Especial de Protecció de l'Eixample de València, aprovat definitivament per Resolució del conseller de Territori i Habitatge de 26 de gener de 2005.
Article 6
La contravenció del que preveuen els articles anteriors, determinarà responsabilitat en els termes establits en l'article 37 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià.


Còpia Permalink ELI