Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8873, del 04-08-2020 (2020/6349)

RESOLUCIÓ de 27 de juliol de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'Informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 57/19-EAE Puçol.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8873

Data del DOGV
:   04-08-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/6349


Data del document
:   27-07-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 27 de juliol de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'Informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 57/19-EAE Puçol.  
 [2020/6349]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'Informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'Informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 57/19-EAE Puçol.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: Pla de mobilitat urbana sostenible de Puçol  
Tràmit: Avaluació ambiental estratègica del pla  
Promotor: Ajuntament de Puçol  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Localització: Puçol (València)  
Núm. d'expedient: 57/2019-EnanaAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 31 d'octubre de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Puçol, en els termes següents:  
  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet el pla a avaluació ambiental estratègica  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic, mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'aquests, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental.  
De conformitat amb el que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental haurà de determinar si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits previstos en aquesta i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei; tot això, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49. En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
  
B. Document inicial estratègic  
B.1 Documentació aportada  
En data 24 de maig de 2019 va tindre entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la sol·licitud de l'Ajuntament de Puçol per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica de l'esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Puçol, juntament amb el Document inicial estratègic (DIE).  
La documentació aportada és conforme al que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La documentació queda constituïda pels documents següents:  
1. Document inicial estratègic (DIE)  
2. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible  
La Subdirecció General d'Avaluació Ambiental comunica l'obertura de l'expedient (exp. 57/8193-LWX) en un escrit amb data 26 de juny de 2019.  
  
B.2 Informació territorial  
El municipi de Puçol, situat a la comarca de l'Horta Nord, a la província de València, té una població de 19.531 habitants (segons l'IVE a 01.01.2017). La superfície del terme municipal és de 18,06 km². Se situa a una altitud de 10 msnm i a una distància de 18,0 km de València.  
  
Limita amb la mar Mediterrània a l'est; Sagunt, al nord; Rafelbunyol, a l'oest, i El Puig de Santa Maria, al sud. Situat en el límit nord de la comarca i en contacte amb el Camp de Morvedre, el seu terme municipal té accés a la mar. El clima d'aquesta localitat és el mediterrani.  
S'accedeix a aquesta localitat des de València, per carretera, agafant la V-21. També disposa d'estació de ferrocarril de Rodalia València. Hi accedim des de la circumval·lació per l'eixida de Rafelbunyol i agafant la CV-306 (antiga N-340) en sentit Barcelona. A més, podem accedir-hi des de Sagunt, per l'autopista o bé per la CV-320.  
Puçol té una estructura urbana clarament diferenciada en tres àmbits: el nucli urbà i el nucli de platja, relativament compactes i densos, i les urbanitzacions Alfinach i Monestirs, de baixa densitat. Aproximadament el 25 % del sòl de Puçol es troba en situació urbana o urbanitzable, i tot aquest està envoltat per territori d'horta protegit segons els límits establits pel Pla d'acció territorial de protecció de l'Horta de València (PATHV).  
Els diversos nuclis urbans es troben a distàncies similars, i la zona d'urbanitzacions se situa a 4 km del nucli històric, i l'àrea de platja, a 3 km d'aquest. Per tant, són distàncies dins d'uns límits aptes per a una mobilitat amb transports sostenibles, especialment els no motoritzats.  
  
 Nucli urbà - històric  
 Disposa de la majoria de les dotacions i equipaments importants del municipi. Aquest es caracteritza per una estructura urbana majorment reticular i una edificació de tipus eixample o històrica, amb carrers principals de secció de 12 a 25 m, amb un carril per sentit en la majoria dels casos. Amb comerç tradicional i edificació densa i d'altures que no excedeixen les 5 altures (normalment, 3), presenta unes característiques pròpies de la ciutat mediterrània, favorable a una mobilitat sostenible no motoritzada.  
 Urbanitzacions Monestirs i Alfinach  
 Presenten una estructura urbana dispersa, amb edificació de baixa altura i una presència important d'urbanitzacions privades o «close gates». La falta de comerç de rellevància en l'entorn urbà, així com les distàncies internes i externes amb equipaments i serveis locals, afavoreixen una mobilitat centrada en el vehicle privat, tant per a la realització de les activitats quotidianes en el nucli urbà de Puçol com en els desplaçaments externs a altres municipis de l'entorn. Inversament, la presència d'institucions educatives importants en l'entorn fomenta una mobilitat des del nucli principal, així com des d'altres municipis, cap a l'àrea d'urbanitzacions, de manera que no sols és un focus emissor de mobilitat, sinó també d'una atracció important.  
  
 Nucli urbà - platja  
 Es configura en edificació de característiques similars al nucli urbà central de Puçol, si bé la seua estructura urbana més allargada i paral·lela a la costa potencia la sensació de distància. Conjuntament, per les característiques majorment turístiques que té, presenta un nombre reduït de comerços i establiments del dia a dia; de manera que, amb això, genera la necessitat dels residents de desplaçar-se al nucli principal per a realitzar les gestions diàries.  
L'àmbit d'actuació del PMUS és el terme municipal de Puçol. En aquest àmbit ha de planificar actuacions de caràcter municipal, si bé han de considerar-se influïdes i en funció d'actuacions supramunicipals en matèria de mobilitat que requereix Puçol, que han de considerar-se dins del Pla de mobilitat metropolitana de València (PMoMe València), i les estan sotmetent a avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària amb la tramitació del PMoMe de València.  
El PMUS de Puçol recull, per tant, les actuacions de competència municipal, totes situades en sòl urbà consolidat i sòl urbanitzable (excepte las ampliacions del carril bici i les adequacions dels itineraris no motoritzats, que s'hauran d'incloure en el PMUS sempre que no suposen actuacions que necessiten, per al seu desenvolupament, instruments urbanístics concrets al marge d'aquest pla de mobilitat).  
  
B.3. Planejament vigent  
El planejament vigent en el municipi és el Pla general amb aprovació definitiva per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València el 28 de juny de 1995 (BOP de 25.10.1995).  
El Pla general de Puçol va ser sotmés a avaluació ambiental (exp. 302/9270-ZKI), i es va emetre en data 24 de febrer de 1995 la Declaració d'impacte ambiental amb condicionants.  
Segons l'esborrany presentat, aquest PGOU va consolidar la realitat territorial de Puçol com un municipi de 3 nuclis, on es presenten tres realitats diferents: el nucli urbà o històric, les urbanitzacions de Monestirs i Alfinach, i el nucli de la platja. Aquesta realitat es veu més accentuada, si fora possible, per la divisió territorial que les infraestructures de transport, com són la A7, la V21 i la línia fèrria, generen sobre el municipi.  
La superfície urbana de Puçol ocupa aproximadament un 23,39 % del total del sòl del terme. El càlcul ha pres en consideració com a urbà el sòl ja desenvolupat o construït, incloent-hi tant l'àrea desenvolupada terciària, que es troba al nord del municipi, com la zona industrial del sud i els nous desenvolupaments residencials ja executats.  
  
Respecte a les àrees urbanitzables, únicament l'1,38 % del terme municipal es troba actualment en situació d'urbanitzable no desenvolupat, de manera que ha consumit la major part del seu sòl de creixement. Els equipaments dotacionals i altres infraestructures ocupen una àrea equivalent al 12,7 % del sòl. Sobre això, s'observa l'alt grau d'ocupació que les infraestructures viàries i les servituds d'aquestes generen sobre el territori de Puçol..  
Pel que fa a la protecció ambiental i paisatgística, el PGOU de Puçol ja estableix l'àrea entre el nucli urbà i les urbanitzacions de Monestirs i Alfinach, així com entre el nucli urbà i la V21 com a espai de protecció de l'Horta (SNPH).  
Igualment, el paratge natural de la Costera disposa de la protecció especial paisatgística (SNUEPP). En la seua àrea territorial al llevant, una xicoteta part de la «Marjal dels Moros» té afecció sobre el territori del terme de Puçol, amb una reserva de sòl protegit en els límits del terme municipal de Puçol amb Sagunt.  
Quant a la resta de sòl, si bé està classificat pel planejament com a sòl no urbanitzable comú, aquest disposa d'una protecció municipal, i s'estableix el mateix planejament al sòl restant com a zona rural protegida municipal o forestal. Aquesta protecció de l'Horta de Puçol es troba doblement potenciada pel Pla d'acció territorial de protecció de l'Horta de València, el qual estableix el seu límit nord en el municipi de Puçol, i el límit interior, en el barranc que travessa el municipi.  
  
B.4. Objecte de la proposta del PMUS  
Diagnòstic previ  
La problemàtica sobre la qual actua el PMUS es pot descriure a partir de tres problemes relacionats amb la mobilitat i el transport:  
1. Problemes econòmics i externalitats negatives  
 Despeses hospitalàries per problemes respiratoris, despesa energètica i despesa excessiva del vehicle privat, que comporta un excés d'ocupació de la via pública i requereix una inversió important en conservació d'infraestructures.  
2. Problemes socials  
 Deficient qualitat de vida dels ciutadans per problemes relacionats amb els embussos, els accidents de trànsit, les barreres arquitectòniques que dificulten l'accés de la població a la mobilitat universal, la baixa permeabilitat dels desplaçaments i la reduïda participació de la ciutadania en la presa de decisions dels seus municipis.  
3. Problemes mediambientals  
 Contaminació acústica i mala qualitat de l'aire (emissions de gasos contaminants) provocada pels vehicles motoritzats.  
D'acord amb la proposta de PMUS, Puçol té el comportament típic d'una ciutat mediterrània. El repartiment modal dels desplaçaments interns és favorable al desplaçament a peu, mentre que els desplaçaments externs són molt favorables al vehicle privat motoritzat.  
  
 Els desplaçaments a peu no es distribueixen homogèniament per les tres àrees urbanes del municipi (platja, nucli urbà i urbanitzacions). Mentre que a la platja i al nucli urbà els desplaçaments a peu són els principals protagonistes de la mobilitat, a la urbanització el vehicle privat guanya la partida, de manera clara, als desplaçaments no motoritzats.  
 El/la vianant, malgrat que és el principal protagonista de la mobilitat interna en el municipi, no disposa de la infraestructura adequada en molts llocs.  
 En el nucli antic les voreres són estretes i moltes vegades estan ocupades per vehicles.  
 L'estació de Renfe no és accessible des del barri antic, i l'itinerari per als vianants pel carrer Felip Sebastià no té les condicions de disseny adequades per a garantir un passeig agradable i segur. El mateix entorn de l'estació, si vens per l'avinguda de la Mancomunitat de l'Horta Nord, tampoc és el millor per als vianants. La rotonda dels carrers Font de Mora amb l'avinguda Collidors no facilita l'accés per als vianants cap a l'estació.  
 A la urbanització Alfinach, encara que la presència de vianants no és elevada, les condicions no són favorables, perquè la gran majoria de les voreres tenen un ample inferior als 90 centímetres.  
 L'espai públic també es reparteix de manera desigual en el municipi. Mentre que a la platja i a les urbanitzacions els m² d'espai públic per habitant estan per damunt dels estàndards internacionals, en el centre urbà aquesta ràtio és manifestament inferior a l'estàndard recomanat: 10 m²/hab. davant dels 16 m²/hab.  
 El nucli antic està aïllat pel ferrocarril (efecte barrera) i pel Caminàs, que es percep com una via ràpida.  
 L'ús de la bicicleta és molt baix a Puçol (1,7 % del repartiment modal).  
 El nucli urbà és relativament xicotet, i molts dels desplaçaments es fan a peu. La connexió amb la platja disposa d'una bona infraestructura ciclista, però la distància (4 km) i les baixes relacions de mobilitat per motiu de treball la converteixen en una connexió més d'oci que de mobilitat quotidiana. D'altra banda, la connexió amb la urbanització Alfinach (4 km) no disposa d'infraestructura ciclista en la totalitat de l'itinerari, la qual cosa dificulta l'ús de la bicicleta.  
 L'estacionament està permés de manera generalitzada en tot el municipi. No hi ha una gestió més enllà de la limitació mensual de costat d'estacionament i l'habilitació d'alguns solars com a estacionament.  
  
 La indisciplina relacionada amb l'estacionament és elevada i generalitzada en diversos punts de la ciutat.  
 El transport públic a Puçol està estructurat a través d'una línia urbana que transporta anualment 50.000 passatgers, i de la línia de Rodalia Renfe, que permet la connexió interurbana amb València i amb Sagunt, principalment.  
 L'entorn de l'estació de Renfe és manifestament millorable des del punt de vista del vianant, però també de l'accés i estacionament en vehicle privat.  
 Actualment, l'estacionament no pot fer funcions de Park&Ride.  
  
 El 50 % dels desplaçaments externs generats pels residents de Puçol té com a destinació la ciutat de València, i al voltant del 24 %, els municipis de l'Horta Nord i el Camp de Morvedre, principalment Sagunt.  
 El trànsit rodat a Puçol genera, anualment, 8.371,09 tones de CO2 equivalent, 1.988,82 quilograms de NOX i 618 de PM10.  
Objectius del PMUS  
El PMUS tracta de millorar els patrons actuals de mobilitat de Puçol amb l'objectiu de millorar la sostenibilitat social, econòmica i ambiental del sistema de mobilitat municipal. Per a fer-ho, el PMUS de Puçol defineix 10 objectius generals a aconseguir. Els objectius generals del PMUS impacten en l'escenari final del pla i posen l'èmfasi en com volem que siga la mobilitat de Puçol en els pròxims 10 anys. Han de ser transversals per a totes les línies estratègiques de treball, de manera que el desenvolupament de totes les propostes ajude a aconseguir els objectius generals plantejats.  
1. Assegurar i potenciar que el/la vianant siga el principal protagonista de la mobilitat a la ciutat.  
 El 64 % dels desplaçaments interns es fan a peu. Aquesta importància del vianant en els patrons de mobilitat no es correspon ni amb la qualitat ni amb la quantitat d'infraestructura que hi ha per als vianants.  
2. Consolidar i afavorir l'expansió de la bicicleta com el mitjà de transport quotidià. Actualment, la bicicleta té un paper simbòlic en el repartiment modal (1,7 %), encara que no és menyspreable si tenim en compte la infraestructura que hi ha. La connexió, mitjançant infraestructura ciclista, dels tres nuclis urbans de Puçol, juntament amb mesures de calmat de trànsit i la connexió amb la proposta de xarxa metropolitana, ha de suposar un salt qualitatiu i quantitatiu de la mobilitat ciclista de Puçol.  
3. Consolidar el transport públic urbà.  
 Actualment, el transport públic urbà transporta anualment 50.000 persones, la qual cosa suposa un repartiment modal del 4,4 %, una dada més que destacable tenint en compte les característiques demogràfiques i territorials de Puçol. Consolidar i augmentar la demanda en transport públic urbà, millorant la informació i la visibilitat del sistema, ha de ser l'objectiu del pla.  
4. Millorar els serveis de transport interurbà.  
 El 82 % dels desplaçaments interurbans es fan en vehicle privat. Cal reclamar a les administracions supramunicipals competents les actuacions necessàries per a revertir aquests patrons de mobilitat. Millora de l'accessibilitat en les estacions, millors serveis, més fiabilitat, integració tarifària.  
5. Potenciar un canvi de mentalitat cap a un ús més racional del vehicle privat.  
 El PMUS, com a document estratègic, té el paper fonamental de ser transformador. Per a ser-ho, a més de propostes infraestructurals, necessita propostes que promoguen un canvi de mentalitat. Educació, comunicació i promoció de la mobilitat per a potenciar el canvi de mentalitat cap a patrons més sostenibles.  
6. Proposar una jerarquia viària que permeta una millor ordenació i aprofitament dels usos urbans.  
 L'obertura de la ronda sud a través del carrer Mercè Rodoreda i el pont ha de permetre dibuixar una nova jerarquia viària en el municipi que diferencie els carrers de pas dels carrers d'estar-hi.  
7. Organitzar i reequilibrar l'ús de l'espai públic cap a activitats més creatives.  
 Una vegada definida la jerarquia viària de Puçol, cal organitzar l'espai públic segons els usos urbans existents i desitjats en cada barri i carrer.  
8. Fer de Puçol una ciutat accessible i segura.  
 Garantir l'accés al medi urbà de tots els residents de Puçol (des de xiquets fins a ancians, ciutat 8'80) ha de ser una prioritat del PMUS.  
  
 De la mateixa manera, accessibilitat i seguretat viària estan, en certa manera, relacionades. Una ciutat accessible ha de ser una ciutat on grans i menuts puguen gaudir de l'espai públic urbà amb seguretat. Objectiu Visió Zero Accidents.  
9. Millorar els paràmetres ambientals relacionats amb la mobilitat, com en el consum energètic, la contaminació acústica i les emissions.  
  
 El trànsit motoritzat és el principal causant, en àmbits urbans, de la contaminació acústica i de les emissions de CO2, NO2 i PM.  
 La reducció de l'ús del vehicle privat, així com la millora en l'eficiència dels sistemes de transport, descarbonitzant les flotes de vehicles, ha de tindre un impacte positiu en el medi ambient municipal.  
  
10. Garantir la governança del PMUS.  
 Una vegada aprovat el PMUS, cal dur-lo a terme. Per a fer-ho és fonamental preveure com serà la governança d'aquest.  
 D'una banda, la governança tècnica. S'hi ha de definir qui serà el responsable del PMUS dins de l'Administració, qui li donarà seguiment, quins recursos hi ha o quins recursos hi fan falta.  
 D'altra banda, és fonamental la governança ciutadana; per tant, el PMUS ha de definir com s'estructurarà.  
B.5 Estudi d'alternatives  
D'acord amb el DIE proposat, segons l'article 10 de la Llei de mobilitat de la Comunitat Valenciana, Llei 6/2011, d'1 d'abril, «Els plans municipals de mobilitat han d'incloure una anàlisi dels paràmetres essencials que definisquen la mobilitat en el moment en què es formulen respecte al principi d'accessibilitat universal, així com els objectius en relació amb la seua evolució a mitjà i llarg termini, i les determinacions necessàries per a aconseguir aquests objectius».  
Sota aquesta premissa, considerarem escenaris a curt termini els de 2 anys; a mitjà termini, fins a 5 anys, i a llarg termini, fins a 10 anys. Per això, s'establirà que l'abast temporal d'aquest document serà 2030.  
  
El PMUS de Puçol haurà d'integrar en les seues propostes les actuacions que el PMOME propose en l'àmbit metropolità i que impliquen millores en l'esquema de mobilitat de Puçol, i detallarà les actuacions de competència municipal, pròpies del PMUS de Puçol.   
Des d'aquest punt de partida, pel que fa a les alternatives, i a causa de la natura de les actuacions a plantejar en el terme municipal de Puçol, es resumeixen en la no realització del PMUS o la realització d'aquest progressivament al llarg dels 10 anys de vigència del pla.  
  
El PMUS tan sols considera, per tant, únicament les dues alternatives possibles, la vigent i la proposada pròpiament en el PMUS.  
Alternativa 0 - Escenari Do Nothing  
L'escenari tendencial o Do Nothing, que mostra com seria la situació futura si no s'implementara cap mesura de millora de la mobilitat i seguírem amb els mateixos patrons de mobilitat que els registrats actualment.  
Per a l'escenari tendencial es manté el repartiment modal actual, així com la ràtio de mobilitat de 2,48 desplaçaments per persona i dia. D'aquesta manera obtenim el nombre de desplaçaments per a cada tipus de transport en els dos escenaris de projecció de població.  
Tant l'escenari de l'INE com el registrat a Puçol suposen creixement població, la qual cosa comporta l'empitjorament de la situació de partida en incrementar-se el nombre total de desplaçaments, particularment amb l'augment del transport privat (increment de 1.077, i de 1.508 desplaçaments en vehicle privat, respectivament).  
D'aquesta manera, s'incrementarà proporcionalment el nombre de desplaçaments i es mantindrà, en teoria, el repartiment modal.  
Alternativa 1 - Escenari d'implantació del PMUS  
L'objectiu de repartiment modal plantejat per a l'escenari horitzó del pla (10 anys) és un escenari realista. Es planteja d'aquesta manera perquè els objectius han de ser assolibles perquè puguen ser una motivació per a les administracions públiques encarregades d'implementar el pla.  
En el cas de Puçol, el repartiment modal intern ja és clarament favorable als desplaçaments sostenibles; per tant, les propostes aniran encaminades a donar a aquests tipus de desplaçaments les condicions que, pel volum que tenen, es mereixen. Per tant, internament, els canvis en el repartiment modal no s'espera que siguen grans.  
En canvi, en el camp interurbà és on cal modificar de manera clara les pautes de mobilitat. Ací sí que es proposaran canvis significatius en el repartiment modal, encara que les competències que poden ajudar a aconseguir aquests objectius no són de l'Ajuntament. El paper que jugue l'Autoritat del Transport Metropolità de València (ATMV) i la mateixa ciutat de València tindran un impacte rellevant en el repartiment modal dels desplaçaments interurbans de Puçol.  
L'objectiu de repartiment modal proposat per a l'escenari horitzó del pla (2030) planteja un repartiment modal del 42,5 % a peu; 2,1 %, amb bici; 15,7 %, en transport públic, i 39,7 %, en vehicle privat. Evidentment, i com succeeix en l'actualitat, les diferències són importants en funció de com es propose el repartiment modal per als desplaçaments interns o externs.  
D'una banda, per als desplaçaments interns el repartiment modal a peu es proposa que assolisca el 70 %; el 2,5 %, amb bici, i el 6 %, en transport públic urbà. El vehicle privat es proposa reduir-lo fins al 21,5 %.  
D'altra banda, quant als desplaçaments interurbans, el transport públic ha de ser el gran protagonista del canvi. Per a fer-ho es proposa que assolisca una quota de repartiment modal del 30 %. Els desplaçaments interurbans a peu no superaren el 2 %, i els desplaçaments amb bicicleta, l'1,5 %. El vehicle privat motoritzat ha de baixar fins al 66,5 %.  
En la taula següent es mostren les propostes de repartiment modal i els desplaçaments diaris corresponents, així com les propostes de repartiment modal en futur per l'aplicació del PMUS i els percentatges corresponents:  
La proposta planteja, per a l'escenari de creixement poblacional, un increment de 3,5 punts percentuals en els desplaçaments a peu; un 0,8 %, per als desplaçaments amb bicicleta, i un 6,8 % d'increment per al transport públic. El vehicle privat motoritzat es redueix un 11 %. Les taules següents mostren les diferències en valor absolut i percentual per tipus de desplaçament, i diferencien també entre desplaçaments interns i externs.  
B.6. Propostes del PMUS  
D'acord amb el document «Propostes» del PMUS, després d'estudiar i analitzar la situació en la qual es troba la mobilitat urbana de Puçol, es defineix un pla de propostes d'actuació del PMUS segons horitzons temporals diferents, atenent fonamentalment la dificultat tècnica, econòmica i de l'organisme que participa en l'execució de la mesura:  
  
I. Escenari a curt termini: actuacions més urgents en 1 - 2 anys.  
II. Escenari a mitjà termini: actuacions a executar entre 3 - 5 anys.  
III. Escenari a llarg termini: actuacions a executar entre 6 - 10 anys.  
Després de definir els objectius del PMUS i seleccionar l'escenari desitjable per a aconseguir aquests objectius, es plantegen un conjunt de propostes que fomentaran una mobilitat més sostenible i eficient en el municipi de Puçol i que s'agrupen en 6 LÍNIES ESTRATÈGIQUES, amb un total de 47 propostes que ha d'implantar el PMUS.  
1. El vianant i l'espai públic  
2. Bicicleta  
3. Transport públic  
4. Vehicle privat  
5. Descarbonització del sistema del transport  
6. Foment i gestió de la mobilitat  
Per a cada línia estratègica s'elabora una fitxa que inclou la informació següent:  
1. Objectiu general sobre el qual impacta  
2. Objectius de la proposta  
3. Descripció  
4. Agents involucrats  
5. Cost aproximat  
6. Programació  
7. Efectes  
8. Indicadors  
Es relacionen, a continuació, els programes i propostes d'actuació del PMUS.  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
La proposta del PMUS, pel que fa a efectes sobre el medi ambient, determina en l'apartat 5 del Document inicial estratègic «Els potencials impactes ambientals prenent en consideració el canvi climàtic», en el qual es parteix de la definició en el PMUS de la sostenibilitat ambiental a partir de l'impacte de les propostes en el consum energètic, en la reducció de la contaminació acústica i en la reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (GEI).  
Cada un dels efectes mediambientals es consideren pel que fa a la seua afecció en cada una de les propostes presentades per línia estratègica (estalvi energètic, disminució d'emissions GEI, disminució d'emissions contaminants i disminució de soroll).  
Consum energètic  
L'anàlisi de les repercussions del PMUS en el consum energètic associat s'ha d'emmarcar dins de l'objectiu del pla, que és la consecució de la millora de la mobilitat urbana i la reducció progressiva del consum energètic associat.  
Les dues línies de treball que han de definir energèticament les propostes del PMUS són:  
1. Reduir el consum d'energia reduint l'ús dels transports motoritzats i donant més protagonisme als transports no motoritzats. Potenciar la figura del vianant i millorar el disseny urbà dels espais públics.  
  
2. Incorporar fonts d'energia més sostenibles mitjançant la introducció progressiva d'energies renovables, i desplaçar els combustibles fòssils augmentant-hi la participació dels vehicles elèctrics. Descarbonització dels sistemes de transport.  
Contaminació acústica  
La millora de l'espai urbà ha d'anar associada a una reducció de la contaminació acústica, produïda principalment pels sistemes de transport motoritzats.  
El trànsit motoritzat en àmbits urbans és la principal font de contaminació acústica. De manera generalitzada, en un ambient urbà exterior, el 80 % del soroll està generat pels vehicles a motor; un 10 %, per la indústria; un 6 %, pel ferrocarril, i un 4 %, per activitats urbanes com el comerç, bars, restauració, etc.  
El soroll generat pel trànsit motoritzat depén de 7 factors:  
1. Volum de trànsit  
2. Velocitat de circulació  
3. Composició de trànsit - Percentatge de vehicles pesats  
4. Pendents de la carretera  
5. Tipus de paviment i textura de la superfície  
6. Condicions de conducció  
7. Soroll individualitzat de cada vehicle per:  
 Motor de combustió  
 Aerodinàmica del vehicle (perceptible per damunt de 100 km/h)  
 Rodament (perceptible per damunt de 50 km/h)  
Així doncs, per a millorar la qualitat acústica de Puçol caldrà centrar-se en dues línies d'actuació:  
1. Reducció de les intensitats de trànsit. Reduir la presència dels vehicles motoritzats als carrers és la manera més efectiva de disminuir la contaminació acústica. En aquest sentit, el PMUS ha de potenciar els transports no motoritzats per a intentar disminuir els desplaçaments motoritzats. Ampliacions de vorera, millores en el disseny urbà i implementació de zones 30 són actuacions que se solen dur a terme per a potenciar els desplaçaments per als vianants i, al seu torn, disminuir la capacitat del vehicle privat motoritzat, la qual cosa comporta una reducció de les velocitats de circulació i de les intensitats de trànsit. Teòricament, la reducció d'un 50 % del trànsit redueix el soroll en 3 Db.  
  
2. Introducció del vehicle elèctric. El vehicle elèctric no solucionarà els problemes de congestió de les ciutats, però sí que és un element important per a diversificar energèticament els tipus de transport i reduir la contaminació acústica.  
Contaminació atmosfèrica  
Emissions de CO2  
S'ha estimat, per al càlcul d'emissions de CO2, el nombre de vehicles que diàriament circulen per Puçol, tant els que venen de fora (externs) com els desplaçaments interns. Si es considera que la tipologia de vehicles de Puçol és 59,1 %, dièsel, i 39,5 %, gasolina (dades IVE), i que aquests tenen un consum mitjà de 6.5 l/100 km i 9 l/100 km, respectivament, en àmbit urbà, i que els camions (100 %) són dièsel i tenen un consum mitjà de 45 l/100 km, es poden calcular les emissions de GEI (Kg de CO2 equivalent), amb unes emissions de CO2 per litre consumit de 2,520 Kg/l per als dièsel, i 2.180 Kg/l, per als gasolina.  
  
Per a passar de quilòmetres diaris a quilòmetres anuals s'ha multiplicat per 315 els quilòmetres diaris recorreguts pels vehicles lleugers, i per 260, els dels pesats.  
Amb aquesta metodologia s'estima que a Puçol, anualment, s'emeten, a causa del trànsit, 8.371,09 tones de CO2 equivalent.  
  
Emissions de contaminants atmosfèrics  
A partir de les dades de quilòmetres recorreguts anualment pels vehicles dièsel i pels vehicles gasolina es calcula, amb la «Calculadora d'emissions de contaminants atmosfèrics» del Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya, les emissions de NOx i PM10 generades pel trànsit a Puçol.  
En la situació actual es generen anualment 21.988,82 quilograms de NOx, i 618, de PM10.  
Addicionalment, quant a espais naturals protegits, hauria d'estudiar-se i confirmar la no afecció del PMUS de Puçol a l'únic catalogat en el terme municipal, corresponent al Paratge Natural de la Costera, aprovat mitjançant l'Acord del Consell de la Generalitat de data 25 de setembre de 2005, i publicat en el DOGV de data 27 de setembre de 2005.  
  
D. Consultes realitzades  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les següents administracions públiques afectades.  
  
Consulta Informe Administració consultada  
27/6/2019 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Direcció Territorial de València. Servei d'Urbanisme  
27/6/2019 01.10.2019 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Sub. Gral. Ord. Territori, Urbanisme i Paisatge. S. Infr. Verda i Paisatge  
27/6/2019 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Sub. Gral. Ord. Territori, Urbanisme i Paisatge. Serv. Ord. Territori  
27/6/2019 27/9/2019 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Sub. Gral. Ord. Mobilitat. Serv. Mobilitat Urbana  
27/6/2019 15/7/2019 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Sub. Gral. Ord. Mobilitat. Serv. Planificació  
27/6/2019 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Clim. i Desenv. Rural  
Sub. Gral. Medi Natural. Servei Ordenació i Gestió Forestal  
27/6/2019 17/7/2019 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Clim. i Desenv. Rural  
Sub. Gral. Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental  
  
  
Els informes rebuts es publicaran en la pàgina web següent, juntament amb el pronunciament ambiental corresponent:  
http://www.agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients  
  
E. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Segons el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial ha de determinar, tenint en compte els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, serveis i llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme actuant, fonamentalment, sobre dos àmbits:  
· Un nou equilibri de les formes de transport que aposta, fonamentalment, per les que tenen més eficàcia ambiental i social: transport públic davant del privat i formes de transport no motoritzat. Aconseguir aquest objectiu requereix tant mesures d'estímul cap a les noves formes de transport com mesures dissuasives. Per a fer-ho s'ha d'actuar tant sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) com de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards d'aparcaments per a diverses formes de transport...).  
  
· La planificació urbana i model de ciutat, disminuint la necessitat de mobilitat urbana, tant en necessitat com en longitud de desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat al canvi modal prioritzant les formes més sostenibles, a la reducció de la necessitat de desplaçaments, tant en nombre com en distància, que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) que contribuïsca, al seu torn, a la disminució de les emissions originades pel sector del transport, com són les que es refereixen a emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
En aquest sentit s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'ha d'acompanyar dels indicadors que es consideren pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el repartiment modal d'aquests, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, i s'han de particularitzar les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva d'acord amb els ritmes i límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
El PMUS de Puçol atén el que, quant a competències administratives, estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica d'aquest s'ha de dur a terme sobre les propostes que siguen de competència municipal.  
Dit açò, dels informes rebuts s'observen les consideracions següents, tant de tipus legal com ambiental, que les descrivim a continuació:  
Infraestructura verda i paisatge  
L'Informe de 13 de setembre de 2019, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge conclou que és necessària la incorporació al PMUS d'un capítol destinat a la Infraestructura Verda (IV) que incloga:  
  
 Anàlisi de la IV que permeta analitzar i valorar els efectes de les propostes i que estudie les implicacions sobre aquesta.  
 Indicació explícita de quins espais i recorreguts d'actuació es consideren adequats, tant pel valor actual com pel valor potencial que tenen, per a la seua incorporació a la IV.  
 Establiment de mesures efectives per a corregir els possibles efectes negatius generats per les propostes plantejades.  
 Compliment de l'ETCV per part de les propostes d'alternativa de traçat i disseny de creació, ampliació o modificació d'infraestructures.  
  
 Compliment del títol VI del PAT de l'Horta, en les directrius que té d'integració paisatgística de les infraestructures, segons el que s'estableix en l'article 64 quant a camins rurals, sendes i vies pecuàries.  
  
 Indicació de determinacions a adoptar per al control dels elements amb incidència en la qualitat del paisatge urbà, que garantisquen amb el disseny dels espais públics i el viari la funcionalitat de la infraestructura verda i el manteniment de les principals vistes i perspectives que el caracteritzen.  
D'altra banda, en relació amb altres plans d'ordenació a tindre en compte i instruments de paisatge, es recorda:  
 Qualsevol actuació que puga estar en relació directa amb la Via del Litoral proposada des del PATIVEL, ha de preveure que en l'article 17 d'aquest PAT s'indica que la planificació territorial i urbanística ha d'integrar en la seua ordenació i gestió la Via del Litoral, que podrà proposar alternatives al seu traçat i establir connexions amb eixos verds de característiques semblants, i tot això, d'acord amb la Directriu 137 de l'ETCV.  
 Igualment, s'hi indica la necessitat de redactar un programa de paisatge com a instrument necessari a acompanyar amb els projectes per a l'execució d'actuacions en aquest àmbit.  
  
Mobilitat  
 L'Informe de 28 de agost de 2019, del Servei de Mobilitat de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat, estableix que l'àmbit i el contingut del PMUS es consideren adequats en relació amb les determinacions de la llei, si bé es marquen les observacions següents:  
 Part 1, pàgina 37  
 S'hauria de comprovar si la majoria dels desplaçaments duts a terme per habitants de les urbanitzacions es fan al nucli urbà de Puçol o a altres municipis (cal indicar-n'hi quins). Això podria indicar si les urbanitzacions i l'assentament a la platja estan vinculats a Puçol o no.  
  
 Part 1, pàgines 99 i 100  
 En aquestes pàgines no s'analitza realment la mobilitat sota la perspectiva de gènere, mentre que sí que es fa en la resta de l'epígraf (pàgines 101 a 111). A més, entre les pàgines 101 i 103 convé comprovar si les diferències obtingudes estan presents en els grups d'edat més joves.  
 Part 2, pàgina 4  
 En cap dels objectius s'inclou la paraula «estacionament».  
  
 Part 2, pàgina 10  
 En el grup dels desplaçaments interns (29,6 %) convindria distingir els que es fan a urbanitzacions i a la platja dels que corresponen al nucli principal de Puçol. En aquests últims el percentatge de desplaçaments amb vehicle privat hauria de reduir-se al màxim. D'altra banda, no és convenient indicar que «internament, no s'aprecia que els canvis en el repartiment modal siguen grans».  
 Part 2, pàgina 11  
 El percentatge modal previst de viatges amb bicicleta hauria de ser més alt perquè les mesures del PMUS en aquest sentit tingueren una justificació més gran.  
 Part 3, pàgina 76  
 Convé aclarir si la zona 30 del centre històric amb voreres de 0,9 m d'ample exigeix obres addicionals per a crear una plataforma comuna a tots els tipus de transport o si, per contra, els vianants han de continuar movent-se per voreres tan estretes.  
 Part 3, pàgina 82  
 Convé comprovar en l'ordenació detallada del Pla parcial si caldria usar com a borsa d'estacionament el gran solar que hi ha.  
  
 Part 3, pàgina 89  
 Es desconeix la flota municipal de vehicles, que no apareix ni en l'anàlisi ni el diagnòstic.  
 En la fitxa de proposta tampoc es pot conéixer amb exactitud el nombre d'unitats de les quals s'està parlant.  
 Part 3, pàgina 90  
 Es desconeix si els punts de recàrrega proposats estan situats en supermercats, pàrquings públics o gasolineres, ja que en el pla no s'observa amb suficient precisió, així com el criteri utilitzat per a situar-los. També seria interessant esbrinar si en la zona de l'estació Renfe (proposta 3.1) es podrien incloure punts de recàrrega.  
 Part 3, pàgina 119  
 Convindria reflexionar, en estreta col·laboració amb l'Ajuntament, si l'horitzó temporal del PMUS (10 anys) convindria ser ampliat a 12 o 15 anys per a garantir-ne la viabilitat econòmica i tècnica.  
  
 D'acord amb l'Informe, el pla de mobilitat completat amb els aspectes indicats més amunt s'haurà de remetre al Servei de Mobilitat de la Conselleria de Política Territorial, Transport i Mobilitat, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat, per a l'emissió de l'Informe prèviament a l'aprovació del pla per l'Ajuntament de Puçol, segons el que es preveu en l'article 10 de la Llei de mobilitat de la Comunitat Valenciana.  
  
Planificació viària  
L'informe de 9 de juliol de 2019, del Servei de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat, determina que, segons la documentació presentada, el PMUS de Puçol és compatible amb la legislació sectorial vigent de carreteres, ja que en el municipi de Puçol no hi ha infraestructures de titularitat autonòmica. I conclou, sobre l'abast de l'avaluació ambiental en el «Pla de mobilitat urbana sostenible de Puçol», que s'han identificat els estudis necessaris, pel que fa a les competències d'aquest servei (afecció a infraestructures de titularitat autonòmica i xarxa estructural viària), per a la seua consideració en la redacció d'aquest.  
No obstant això, quant a les propostes del PMUS, s'haurà de tindre en compte el que segueix:  
 Quant al trànsit motoritzat:  
 Es considera positiva la proposta d'una nova ronda que reduïsca el trànsit vehicular per l'interior del nucli principal de Puçol.  
 Aquesta ronda es troba parcialment executada i en servei des de la rotonda en el camí de la Mar i Caminàs, vorejant pel sud el nucli urbà, fins al barranc del Vallet. Per a completar la ronda s'ha de projectar i executar un pas sobre el barranc i ampliar la secció del carrer Professor Tierno Galván, que actualment no permet la disposició de dos carrils.  
  
 En la jerarquització viària es proposen vies de primer ordre i de segon.  
 S'ha de revisar aquesta jerarquització, ja que en les vies de primer ordre han de figurar les que donen accés als diversos nuclis de Puçol (camí Magraners, camí de Llíria, camí del Cementeri).  
 En el PMUS es proposa la prohibició de la circulació de camions per la CV-306, per a evitar-ne el pas per la CV-3007 (municipal), que creua Puçol de manera paral·lela al barranc i genera una barrera entre la part vella i la resta del nucli urbà.  
 S'informa que la CV-306 és una carretera de titularitat autonòmica, que passa a ser CV-3007, de titularitat municipal, en entrar al terme municipal de Puçol.  
 No es pot prohibir la circulació de trànsit pesat per la CV-306, ni per la CV-3007 fins a la rotonda d'accés al polígon industrial Campo Aníbal, ja que és necessari l'accés al polígon mateix.  
  
 Per a evitar l'efecte barrera que suposa el trànsit que circula per la CV-3007, l'Ajuntament pot regular, si vol, l'obligació de circulació de vehicles pesats per la ronda que hi ha: avinguda de les Corts Valencianes-carrer Ronda-avinguda Catalunya.  
 Quant a les propostes de xarxa ciclista:  
 Es planteja la connexió amb les urbanitzacions per dues vies:  
 Pel camí Magraners, en via segregada. Aquest camí té un elevat trànsit d'accés a les urbanitzacions, a més de trànsit d'autobusos escolars que arriben fins als col·legis de la zona.  
1) La intensitat de vehicles aforada en dia laborable en el tram entre Puçol i el col·legi Alfinach és de 8.978, amb un 6,1 % de pesats. En el tram entre el col·legi Alfinach i l'av. Retor Emilio Bayarri és de 7.180 vehicles, amb un 9 % de pesats.  
2) La solució de carril segregat no ha d'afectar la secció actual. Per a la implantació del carril bici segregat serà necessària l'ampliació del pas superior sobre la A7.  
 Pel camí del Cementeri, compartint calçada amb el trànsit vehicular, amb pintat i senyalització en la calçada. Aquest camí suposa l'accés a la part nord de les urbanitzacions, a més d'unir aquesta zona amb l'autovia A7 a través del camí de Llíria, que, al seu torn, és via pecuària.  
  
1) D'aquesta via no s'han fet aforaments en el PMUS, però l'ordre de magnitud del nombre de vehicles que hi circulen diàriament serà similar a la del camí Magraners.  
2) Per a garantir la seguretat viària s'hauria d'aforar aquest camí i, en funció dels resultats, comprovar si és compatible compartir calçada o si és necessari construir un carril bici segregat.  
3) De la mateixa manera, s'haurà d'estudiar la millor solució per als transports no motoritzats en el camí de Llíria.  
 S'hauria de plantejar la connexió ciclista amb l'estació de RENFE.  
 Quant a les propostes relacionades amb transport públic:  
 S'hi adjunta una proposta d'ADIF per a reordenar l'aparcament al costat de l'estació de RENFE.  
 S'haurà de garantir l'existència d'aparcaments segurs per a mitjans no motoritzats.  
 Hi ha tres línies de transport interurbà de passatgers amb autobús, el projecte de servei públic dels quals (CV-102) ha sigut aprovat recentment, que tenen parada a Puçol:  
 L2: València - Sagunt - Port de Sagunt  
 L4: Alboraia - Sagunt - Port de Sagunt (Mini Fe)  
 L5N: València - Puçol  
Aquest projecte estableix les parades en els diversos municipis i la freqüència de pas. Qualsevol proposta que afecte aquest servei s'haurà de comunicar al Servei de Gestió de Transport de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat, per a procedir a la seua consideració.  
 Puçol es troba dins de l'àmbit d'actuacions del Pla de mobilitat metropolitana de València (PMoMe), que determinarà les actuacions necessàries en matèria de transport i mobilitat d'àmbit interurbà.  
  
  
Canvi climàtic i qualitat de l'aire  
 El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera emet l'Informe de 3 de juliol de 2019, en el qual detalla aspectes normatius a tindre en compte quant a:  
 Canvi climàtic  
 Les mesures han d'ajustar-se a les propostes establides en l'Estratègia valenciana davant del canvi climàtic 2013-2020 (aprovada en 2013) i l'Estratègia valenciana d'energia i canvi climàtic 2030 (pendent d'aprovació): fomentar usos mixtos de transport, promoure la densitat mínima en els plans generals, fomentar la instal·lació de taquilles per a la recollida de compres en línia o proposar la restricció dels vehicles més contaminants en els centres urbans.  
 Unes altres que, segons l'Informe, estan recollides en el PMUS de Puçol i que, amb coherència amb l'Estratègia, són:  
1) Caracterització d'infraestructura verda tenint en compte els àmbits d'actuació de l'Horta de València i les vies pecuàries.  
2) Minimitzar els riscos d'inundació i fomentar l'ús racional del territori, deixant lliures les zones necessàries per a permetre els escolaments naturals i la recàrrega d'aqüífers i depòsits en planes litorals.  
 Contaminació acústica  
 Com que es tracta d'un municipi de menys de 20.000 habitants, Puçol no té l'obligació d'elaborar un pla acústic municipal, per la qual cosa els estudis acústics que corresponguen s'hauran d'associar a l'instrument de planejament corresponent que ho necessite, amb el contingut mínim detallat en el Decret 104/2006, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica.  
 Qualitat de l'aire  
 El municipi de Puçol s'inclou en la zona ES1007: Túria.  
 D'acord amb l'avaluació de la qualitat de l'aire duta a terme per la Direcció General, segons dades dels últims anys, es registren superacions dels valors normatius establits en el Reial decret 102/2001, del valor de l'ozó per al període 2013-2017.  
1) Per tant, quant als òxids de nitrogen, la disminució del trànsit terrestre de la zona contribuirà a la disminució d'aquest contaminant atmosfèric.  
Atesos els anteriors criteris establits al principi d'aquest apartat, i en vista dels informes anteriors, es du a terme l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Puçol en funció de les propostes realitzades, partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que la pràctica totalitat de totes les propostes es plantegen en sòl urbà i urbanitzable del municipi (amb l'única afecció a sòl no urbanitzable en l'adequació de vials existents per a vianants i bicicletes), i sense perjudici de la incardinació ulterior del PMUS de Puçol amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal, com puga ser el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València, el Pla de mobilitat metropolitana de València, les previsions i les actuacions del qual no són objecte del PMUS (encara que s'hi descriuen), l'avaluació ambiental d'aquestes propostes, així com la de les actuacions que se'n deriven, quedaran sotmeses, d'acord amb la legislació vigent, al procediment d'avaluació ambiental corresponent.  
  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius  
Segons estableix l'article 46 de la LOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la modificació d'aquest ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, en el seu cas, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a les quals es refereix l'article 51 de la LOTUP.  
En vista de la documentació presentada, de conformitat amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), considera: que el Pla de mobilitat urbana sostenible de Puçol no afecta espais protegits ni forestals i que les seues propostes se circumscriuen al sòl urbà urbanitzable, i en cas d'afectar el sòl no urbanitzable, no suposen actuacions que determinen modificacions del planejament que necessiten avaluació ambiental dins de l'abast d'aquest PMUS.  
Tenint en compte tot el que s'ha dit amb anterioritat, i analitzades les propostes del PMUS de Puçol, s'entén que, en conjunt, aquestes propostes:  
1. Col·laboren a un ús més racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap als tipus de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la consegüent reducció de consum energètic.  
3. Desincentiva l'ús del vehicle privat en favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats als transports motoritzats: emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
5. Promou la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
El PMUS proposa indicadors per al seguiment del pla: indicadors de repartiment global i indicadors d'avaluació - indicadors específics, dividits en categories.  
Associada a aquesta categorització no es reflecteix, entre els indicadors, CAP indicador de tipus mediambiental, tal com expressa l'article 10.2 de la Llei de mobilitat, que indica que als plans s'hauran d'incorporar no sols els indicadors en relació amb el volum total de desplaçaments, el repartiment modal d'aquests o l'ocupació de l'espai públic, sinó també els nivells associats a consum energètic, soroll i emissions atmosfèriques (en particular, les d'efecte d'hivernacle), amb els ritmes i límits que s'establisquen reglamentàriament en el desenvolupament de polítiques energètiques i ambientals.  
Per tant, atés que consta l'estudi d'alguns d'aquests en el DIE, es concretaran com a indicadors per al seguiment, amb el seu valor inicial, el valor objectiu a aconseguir, així com la metodologia de càlcul proposada, com a mínim per als indicadors mediambientals següents:  
 Ús de vehicles menys contaminants (avaluant les tm de GEI CO2/any)  
 Emissions de GEI del sector dels transports (vinculat a l'anterior).  
 Consum total d'energia per part del sector dels transports (avalua les tones equivalents de petroli).  
 Estacionament de pesats als afores (s'avalua el nombre de vehicles pesats/any).  
 Disminució del nivell acústic aconseguit en dB (que avalue el nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diverses localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat).  
 Qualsevol altre indicador que, per a cada proposta, avalue un valor adequat per al compliment efectiu del fet que no se supera el llindar sobre la base de l'estalvi energètic, la disminució d'emissions de GEI, la disminució de contaminants o la disminució del soroll.  
En general, per a tots els indicadors, tant els ja definits com els de caràcter mediambiental, s'haurà de concretar (de manera quantitativa, no merament qualitativa) el valor inicial i quantificar l'objectiu a aconseguir.  
Així doncs, analitzada la documentació presentada i l'objecte d'aquesta, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia que hi ha en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, es pot determinar, respecte del Pla de mobilitat urbana sostenible de Puçol, que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
G) Proposta d'acord  
Atenent el que s'estableix en l'article 51.2 b de la LOTUP, d'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Puçol, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta modificació de conformitat a la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que s'ha descrit en la documentació presentada, així com al que s'estableix en la legislació vigent i els informes emesos, respecte als quals es tindrà en compte la consideració següent:  
1. La redacció definitiva del PMUS de Puçol haurà de concretar els aspectes següents:  
1) Coordinar i incorporar les determinacions dels plans d'acció territorial, la resta de planejament d'àmbit supramunicipal, tant en àmbit sectorial de la mobilitat (Pla de mobilitat metropolitana de València) com els d'ordenació del territori (Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València, i Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral).  
2) Incorporar la metodologia i el càlcul de l'empremta de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que es consideren adequats, en concret, emissions CO2 equivalent, emissions contaminants i consum d'energia (Tep).  
3) Incorporar el procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
4) Incorporar, així mateix, qualsevol altre indicador que, per a cada proposta, avalue un valor adequat per a valorar l'estalvi energètic, la disminució d'emissions de GEI, la disminució de contaminants o la disminució del soroll.  
5) Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius que cal aconseguir.  
2. El PMUS haurà d'atendre les consideracions realitzades per l'Informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat, rebut en data 27 de setembre de 2019, i obtindre l'informe favorable, com a òrgan competent en matèria de mobilitat, abans de l'aprovació definitiva de l'Ajuntament.  
3. El PMUS s'haurà de completar amb el que ha indicat el Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat en el seu Informe rebut en data 15 de juliol de 2019.  
4. El PMUS ha de contindre un capítol relatiu a la infraestructura verda, amb els continguts assenyalats en l'Informe emés pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible de Puçol en el termini màxim de quatre anys des de la publicació d'aquest. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
  
En vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Puçol, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que, en el seu dret, consideren pertinents.  
Informació que notifique perquè se'n tinga coneixement i als efectes oportuns.  
  
Informació que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, de conformitat amb el que autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 11 de novembre de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas»  
  
València, 27 de juliol de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamín Pérez Rocher.