Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5127, del 03-11-2005 (2005/11293)

RESOLUCIÓ de 10 d'octubre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5127

Data del DOGV
:   03-11-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/11878


Data del document
:   10-10-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Fuenterrobles
    * Olocau del Rey
    * Todolella
    * Forcall
    * Morella
    * Biar
    * Llíria
    * Cinctorres
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 10 d'octubre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/11099]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 280/02.1-AIA Lliria, 180/04-AIA Fuenterrobles, 181/04-AIA Fuenterrobles, 183/04-AIA Fuenterrobles, 024/02-AIA Olocau del Rei, Todolella, Forcal; Cinctorres, Morella (Els Ports), i 206/04-AIA Biar i 207/04-AIA Biar, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 10 d'octubre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 280/2002-1-AIA
  
Títol: Ampliació del Pla general d'ordenació urbana de Llíria. Sector SR28 Vedat del Català
  
Promotor: Ajuntament de Llíria
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Comissió Territorial d'Urbanisme de València
  
Localització: Terme municipal de Llíria
  
1.Antecedents
  
En data 18 de setembre de 2003, el director general de Gestió del Medi Natural va dictar declaració d'impacte ambiental corresponent a la revisió Pla general d'ordenació urbana de Llíria.
  
L'aprovació provisional per l'Ajuntament de Llíria del projecte de revisió del Pla general d'ordenació urbana es produeix mitjançant un acord de 17 de maig de 2002.
  
Posteriorment un nou acord de l'Ajuntament de data de 27 de juny de 2002, aprova una correcció d'errors així com informe municipal sobre les al·legacions presentades al conveni urbanístic per al desenvolupament d'un nou sector de sòl urbanitzable residencial i terciari (camp de golf), i existeix un estudi d'impacte ambiental tramitat i aprovat simultàniament.
  
D'aquesta manera l'Ajuntament comunica a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medio de la Conselleria de Medi Ambient mitjançant escrit de 16 de juliol de 2002, la inclusió del nou sector de sòl urbanitzable en la revisió del Pla general, sol·licitant la declaració d'impacte ambiental favorable, per a la qual cosa adjuntava un exemplar adequadament diligenciat de tots els documents que integren la revisió del Pla general, documentació tècnica i administrativa, inclosos informes, acords del ple, anuncis d'informació pública, sol·licitud d'informes ajuntaments confrontants i de les diverses administracions junt amb els informes rebuts, exemplar cotejat de les al·legacions i informes emesos respecte de cada una d'elles, expedient administratiu sobre el conveni urbanístic per al desenvolupament d'un nou sector urbanitzable residencial i terciari amb camp de golf, i les respectives al·legacions a aquest, informes i acords municipals adoptats respecte d'això. Finalment es requereix que l'estudi d'impacte ambiental d'aquesta actuació concreta forme part de l'annex del document d'estudi d'impacte ambiental que acompanya a la revisió del Pla general.
  
En línies generals la revisió del Pla general d'ordenació urbana de Llíria aprovada en 2002, aborda la important dificultat que suposa l'ordenació de les nombroses urbanitzacions existents en el terme municipal amb creixement no planificat, estimades en 65 nuclis de població en sòl no urbanitzable les quals, que en la seua major part no tenen infraestructures bàsiques com aigua potable, xarxa de sanejament i energia elèctrica, així com de 7.000 habitatges de segona residència disseminats pel terme municipal faltat de xarxa de sanejament, per la qual cosa funcionen per mitjà de pous negres i fosses sèptiques.
  
Un dels aspectes més destacats de la revisió del Pla general d'ordenació urbana és l'esforç que l'Ajuntament de Llíria realitza per a incrementar el sòl no urbanitzable protegit, que evoluciona des del Pla general de 1985 que existien 5.232 hectàrees, (22% de la superfície del terme municipal), fins a les 16.312 hectàrees (69% de la superfície del terme municipal) que es classifiquen en la revisió actual de 2002.
  
Dins del procés de planificació realitzat per a configurar el planejament urbanístic del terme municipal de Llíria, ha destacat per la seua complexitat la introducció del sector SRA-28, Vedat del Català, el qual es projecta sobre una àrea qualificada per l'anterior instrument de planejament com a sòl no urbanitzable de protecció.
  
De fet, l'existència d'una sèrie d'al·legacions i informes que qüestionen la viabilitat ambiental d'aquest sector en la seua configuració original, motiven que la Conselleria de Territori i Habitatge remeta sengles escrits a l'Ajuntament de Llíria en 15 de gener i en 30 de juny de 2003, el primer dels quals és de caràcter general sobre el Pla general i el segon d'ells específic del sector SRA-28. A través d'aquest, s'informa l'Ajuntament de Llíria, que s'estima necessari adequar la localització del sector respecte a la seua inserció territorial, tractant al seu torn una sèrie d'aspectes tècnics que no han sigut adequadament justificats, adjuntant a aquest requeriment un informe elaborat pel Servei Territorial de Medi Ambient a València i al·legació presentada per la pirotècnia Caballer, sítia a Olocau, per entendre que pogueren afectar la documentació que conforma l'ordenació del sector.
  
En contestació a aquest, l'Ajuntament de Llíria remet escrit de 10 de juliol de 2003, adjuntant certificat de l'acord plenari de 8 de juliol, pel qual s'aprova sol·licitar de la Conselleria de Medi Ambient, emeta la declaració d'impacte ambiental favorable a la revisió del Pla general d'ordenació urbana de Llíria, deixant en suspens el sector de sòl urbanitzable residencial i terciari SUD/SRA-28, Vedat del Catalá, més una franja de 200 metres d'amplària en el límit nord-est del sector, a fi d'estudiar i concretar l'àmbit final d'aquest sector i, si és el cas, el seu possible desplaçament cap aqueixa orientació, tal com suggereixen els informes tècnics de la Conselleria, per ser aquest l'únic punt de l'estudi d'impacte ambiental del nou Pla general sobre el qual es formulen inconvenients en aquests informes.
  
Amb aquest escrit s'adjunten còpies de diversos plans, aprovats en l'acord municipal de 8 de juliol, amb la rectificació del traçat dels camins ramaders, còpia d'informe elaborat sobre distància mínima de la pirotècnica Ricardo Caballer, SA i es requereix finalment que siga emesa la declaració d'impacte ambiental amb la major urgència al PGOU, deixant en suspens l'àmbit referit a fi de poder obtenir-se l'aprovació parcial del Pla general de la Comissió Territorial d'Urbanisme en aquest mes, ja que durant el mes de juny havia finalitzat el termini legal de suspensió de l'atorgament de llicències, per la qual cosa l'Ajuntament necessitava amb urgència l'aprovació de la revisió del seu Pla general.
  
Davant d'aquesta situació, com s'ha comentat, la Direcció General de Gestió del Medi Natural emet en data 18 de setembre la declaració d'impacte ambiental favorable al Pla general d'ordenació urbana de Llíria, introduint els condicionants I i II que es transcriuen a continuació, els quals determinen els criteris de viabilitat ambiental que ha d'assumir l'ordenació del sector SRA-28 Vedat del Català, en qüestió.
  
Condició I : Atés que l'Ajuntament de Llíria ha sol·licitat oficialment l'aprovació del Pla general d'ordenació urbana a excepció de l'àrea afectada pel sector SRA-28 Vedat del Català, així com una franja de 200 metres al nord-est d'aquest, per les raons exposades en aquest document, s'accepta la proposta de suspensió parcial entenent que, com a modificació de planejament, que en qualsevol cas requerirà avaluació d'impacte ambiental, sobre l'àrea afectada per la suspensió regirà el planejament general de 1985. En el cas que efectivament, es presente una modificació puntual l'objecte de la qual siga proposar el desenvolupament de l'àmbit que ocupa la proposta del sector SRA-28, es recorda que els sòls naturals han de mantenir excepte xicotetes excepcions de vora, la seua qualificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció, situant-se les àrees d'un suposat camp de golf de manera confrontant amb els sòls protegits a manera de matalaf d'amortiment d'aquests últims, és a dir, es respecten els criteris de conservació reflectits en aquesta declaració d'impacte ambiental, a més de resoldre els aspectes tècnics que queden pendents en relació amb aquest últim ús.
  
Condició II : No obstant això, com a conseqüència i matís de l'anterior, el nucli de població denominat Tos Pelat haurà de considerar-se bé com a sòl urbanitzable, bé com a sòl urbà en sòl no urbanitzable, resultant d'aplicació sobre ell les condicions que en cada cas estableix el Pla general d'ordenació urbana ara en tramitació, especialment en el que al tractament i depuració de les aigües residuals es refereix. Per a la delimitació d'aquest sector podrà utilitzar-se el grafisme que apareix en els plans d'ordenació detallada del sector SRA-28, però ajustant al màxim el perímetre a les edificacions existents tal com s'ha realitzat en altres parts del terme municipal.
  
Per tant, si bé la declaració d'impacte ambiental, admet la suspensió del sector SRA-28, estableix els criteris d'ordenació en què ha de basar-se aquest, bàsicament a través de dues condicions: la redelimitació del sector per a mantenir la classificació de sòl protegit en els sòls naturals i l'amortització dels impactes sobre aquests sòls que s'han de protegir mitjançant la interposició del camp de golf entre les àrees urbanitzades i les àrees protegides. D'aquesta manera l'ordenació del sector SRA-28, en el sentit exposat, faria compatible aquesta amb la declaració d'impacte ambiental de 18 de setembre de 2003.
  
2. Tramitació administrativa del sector sra-28 Vedat del Català i la seua integració en el Pla general d'ordenació urbana de Llíria.
  
Com a conseqüència del tràmit d'exposició pública del Pla general, es va presentar una al·legació constructiva proposant la classificació urbanística del sector Vedat del Catalá, a fi de construir una urbanització residencial de baixa densitat i un camp de golf associat al desenvolupament d'aquesta.
  
L'al·legació estava acompanyada d'una proposta d'ordenació detallada dels terrenys, comprenent una superfície total de l'ordre de, 2.200.000 metres quadrats, amb una edificabilitat de l'ordre també de 328.000 m² d'ús residencial, i una xicoteta proporció usos terciaris compatibles, (bàsicament hoteler i comercial).
  
Els terrenys constituents del futur sector apareixien en l'exposició pública del Pla general classificats com a sòl no urbanitzable i sotmesos a dos graus diferents de protecció: protecció per vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies (SNUP VC), i protecció forestal (SNUP APF?, estenent-se aquesta última qualificació a una superfície aproximada de 670.000 m². No obstant això, una part d'aquesta última zona classificada de protecció forestal la cabuda de la qual s'ha determinat en 103.370 metres quadrats, està ocupada per usos agrícoles consolidats per la qual cosa no presenta les condicions objectives que justificarien la classificació d'aquesta com a sòl de protecció forestal.
  
La presentació de l'al·legació va donar lloc a l'inici d'un procés de negociació entre Ajuntament i promotor que va fructificar en la firma del conveni urbanístic al maig de 2002. Fruit d'aquest conveni l'Ajuntament de Llíria es compromet a incorporar al Pla general en tramitació l'ordenació detallada proposada pel promotor, amb alguna correcció menor, i en definitiva, a classificar com a sòl urbanitzable el sector Vedat del Català d'acord amb els paràmetres expressats.
  
El conveni determina també la partició del sector en dues unitats d'execució. La primera, major, que és la que comprendrà el camp de golf, i la segona que correspon a una zona d'edificació unifamiliar consolidada sense planejament i sense infraestructures de sanejament i depuració d'aigües. L'ordenació detallada del sector Vedat del Català va ser incorporada doncs annexa al conveni formant part inseparable d'aquest.
  
Com a conseqüència del conveni el promotor es compromet, sempre que resultara finalment adjudicatari de la programació urbanística de la unitat d'execució núm. 1, a urbanitzar els terrenys constituents d'aquesta fins i tot un camp de golf de 18 forats, i connectar-los adequadament amb la resta del territori, executar diverses obres públiques d'interés municipal no relacionades amb la programació del sector, (enllaços viaris, estació depuradora d'aigües residuals, urbanització de determinat parc públic, etc.), iniciar el procés de programació de la unitat d'execució núm. 2, (la menor) una vegada aprovada la reparcel·lació en la unitat núm.1 I satisfer a l'Ajuntament una contraprestació econòmica destinada a inversions d'interés general i social.
  
Firmat el conveni i complit el tràmit d'exposició pública d'aquest conforme al que disposa la Llei 4/92, del sòl no urbanitzable, sent publicats els anuncis corresponents a la informació pública, en el DOGV núm. 4.258 de data 28 de maig de 2002 i diari Levante de 22 de maig de 2002, l'Ajuntament va incorporar l'ordenació detallada del sector Vedat del Català al Pla general, (sector SRA-28 en la terminologia d'aquest), formant part d'aquest a tots els efectes.
  
Com s'ha indicat anteriorment, l'Ajuntament incorpora en la revisió del seu Pla general, el sector SRA.28 en l'acord municipal de 27 de juny de 2002, junt amb l'informe d'al·legacions.
  
No obstant la complexitat en l'avaluació ambiental del sector SRA-28, que interfereix com s'ha descrit anteriorment amb l'avaluació de la resta del Pla general i les raons d'urgència exposades fan que aquesta integració d'ambdós elements Pla general i sector SRA-28, no siga efectiva en la tramitació per a la seua aprovació definitiva a partir de l'acord municipal de 8 de juliol de 2003, moment a partir del qual s'obté la viabilitat ambiental del Pla general exclòs aquest sector mitjançant la declaració d'impacte ambiental de 18 de setembre la qual, a més, a través del seu condicionat i incorpora un condicionat ambiental al qual ha d'ajustar-se l'ordenació del sector SRA-28.
  
Paral·lelament l'Ajuntament de Llíria des de l'acord de suspensió de l'esmentat sector SRA-28 formulat al juny, treballa en la definició última de l'ordenació urbanística d'aquest, a partir dels criteris que en els successius informes i reunions de treball s'han anat concretant, aprovant definitivament en un nou acord municipal de data 17 de setembre de 2003, l'ordenació detallada modificada del sector SRA-28, l'estudi d'impacte ambiental modificat, els nous plans d'ordenació estructural del sector, la fitxa de planejament i gestió i memòria justificativa.
  
Una vegada aprovat aquest acord l'Ajuntament sol·licita a la Conselleria de Territori i Habitatge, l'emissió de declaració d'impacte ambiental favorable per al sector SRA 28 € Vedat del Català, les zones forestals confrontants classificades com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i la franja de 200 metres de sòl no urbanitzable de 200 metres d'amplària confrontant amb el sector pel nord i l'oest, i això amb caràcter complementari a la declaració d'impacte ambiental emesa per a la resta de la revisió del Pla general.
  
3. Informació pública
  
Segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Llíria, en el període d'informació pública corresponent a l'ordenació detallada del sector Vedat del Català al Pla general, (sector SRA-28), es van presentar 7 al·legacions a aquest conveni, que van ser desestimades en la seua totalitat per l'Ajuntament. D'aquestes al·legacions, únicament incorporen contingut ambiental, l'al·legació cinquena, que aproxima la problemàtica existent amb la sobreexplotació d'aqüífers i sol·licita al seu torn que no s'afecte la fauna, la flora i al medi ambient. Per la seua banda les al·legacions sisena i setena, que presenten el mateix contingut es basen en la inexistència d'un informe favorable a l'estudi d'impacte ambiental.
  
No obstant això, amb posterioritat són remesos diversos escrits per part de diverses persones i entitats en els quals s'informa de l'Ajuntament de Llíria i la Conselleria de Territori i Habitage l'existència de problemes ambientals en el desenvolupament de l'esmentat sector SR 28.
  
En primer lloc, en escrit registrat amb data 28 de juliol, D. Víctor Navarro, en representació de l'Associació Valenciana per a la Conservació de la Natura Acció Ecologista Agró, al·lega la seua oposició al desenvolupament del sector Llíria golf Vedat del Català, argumentant que el projecte suposa reclassificació d'un sòl no urbanitzable de protecció paisatgística en sòl urbanitzable amb destinació per al seu ús residencial i d'oci, que no està justificada la necessitat de requalificar quan hi ha sòl urbà i urbanitzable sense desenvolupar, que no s'han plantejat alternatives, que no està garantit el proveïment d'aigües, que l'estudi d'impacte ambiental presenta importants deficiències especialment en matèria de patrimoni històric i arqueològic, fauna i flora.
  
Per part de D. José Vicente Edo, actuant en nom propi i representació de l'Agrupació d'interés urbanístic paratge Tos Pelat, en successius escrits que es registren entre el 14 d'octubre de 2002 i 3 de març de 2004, manifesta la seua oposició a la reclassificació projectada en el paratge Vedat del Català, i argumenta bàsicament raons de protecció dels seus valors naturals, proximitat a indústria pirotècnica a Olocau on no es respecten les distàncies mínimes de seguretat de les edificacions, deficiències en l'estudi d'impacte ambiental, existència de diversos informes ambientals, de flora i fauna, que requereixen la protecció per al paratge Vedat del Català, inexistència de recursos hídrics autoritzats per al reg de camp de golf, existència de ruscs d'abelles en el Vedat del Català, il·legalitat de la reclassificació d'especial protecció a sòl urbanitzable del Vedat del Català i altres aspectes.
  
A continuació es resumixen els diversos escrits d'al·legacions que ha presentat el Sr. Edó:
  
- Escrit de 14 d'octubre de 2.002 : En aquest escrit el Sr. Edo, manifesta la seua oposició formal al projecte d'urbanització amb camp de golf argumentant distintes consideracions, entre elles que el nucli de població del Tos Pelat disposa de serveis urbanístics, nul·litat del conveni urbanístic, greuge comparatiu amb altres nuclis del terme municipal, insuficiències de l'estudi d'impacte ambiental, existència de camí ramader en l'àmbit del projecte, insuficient explicació de la depuradora, impossibilitat del proveïment d'aigua amb els pous de reg descrits en l'estudi d'impacte ambiental, discrepàncies entre l'estudi d'impacte ambiental i la realitat existent, insuficiència de l'estudi de flora i fauna, existència d'una reserva de caça i suport social a la protecció del Vedat del Català. Conclou sol·licitant la desestimació de l'estudi d'impacte ambiental i sol·licita còpia de l'estudi d'impacte i de l'avaluació final d'aquest.
  
- Escrit d'11 de desembre de 2002 : el Sr. Edo manifesta la seua oposició formal a la urbanització camp de golf Vedat del Català, a causa de l'alt valor ecològic i paisatgístic del paratge, que ha de conservar-se; existència d'alternatives al camp de golf Vedat del Català no estudiades en l'estudi d'impacte ambiental, concretament en terrenys situats al nord-oest i existència de ruscs d'abelles en el Vedat del Català la finalitat del qual és produir mel de romer molt apreciada que patirien un gran impacte en cas de realitzar aquest projecte. Finalment sol·licita que s'admeta a tràmit l'escrit d'al·legacions i es procedisca a desestimar la sol·licitud d'aprovació de l'estudi d'impacte ambiental, es tinga en compte l'alternativa presentada, se li facilite còpia de l'estudi d'impacte ambiental així com del resultat de l'avaluació final i es trasllade de tots els actes administratius que es produïsquen.
  
- Escrit de 16 de gener de 2003: El Sr. Edo, formula diverses al·legacions relatives al contingut de l'estudi d'impacte ambiental, el qual a judici de l'al·legant presenta diverses irregularitats com la inexistència d'estudi d'alternatives, ignorància d'espècies animals incloses en el catàleg aprovat per Decret 265/1994, de 20 de desembre, del Govern Valencià pel qual s'estableixen categories i normes de protecció d'espècies de fauna, existència de contradiccions entre l'arquitecte i el biòleg respecte a la presència de vertebrats com a renoc llevador, salamandra, colobra viperina, escurçó ibèric, ignorància d'altres espècies com a palput, esquirol, pit-roig, blauet, salamandra, corb, teuladí, llebre, alacrans i caragols, no-apreciació de coves i refugis de rates penades existents en el sector, ignorància de l'existència d'una reserva de caça, ignorància de la presència d'orquídies silvestres, garroferes i pins centenaris, no es fa menció de l'existència de centenars de ruscs d'abelles, no s'ha considerat el Pla forestal espanyol, inexactitud del percentatge de matolls i pinedes afectats pel projecte, no-acreditació dels cabals d'aigua procedents dels sondejos a què es refereix l'estudi. Així mateix refereix l'al·legant respecte d'això de les potestats urbanístiques que l'acceptació de l'Ajuntament de l'al·legació 190 no respon a l'interés públic, sinó a interés particular no responent en haver de conservar els valors ambientals rellevants d'àmbit local. Es qüestiona mitjançant un extracte de legislació urbanística l'assignació correcta d'usos per l'Ajuntament al sòl no urbanitzable. Igualment discrepa sobre la pretensió de regar el camp de golf amb aigües residuals, la carència de recursos hídrics, l'adaptació a l'ambient de les edificacions previstes i la correcta delimitació del sector. Finalment considera que crear àmbits de gestió de 2.000.000 metres quadrats suposa excessiu risc, que la creació d'un nucli urbà a menys de 2.000 metres d'una activitat qualificada és contrària a dret i que no han sigut tingudes en compte les limitacions legals en matèria de vies pecuàries. Per tot això sol·licita desestimar la revisió del Pla general d'ordenació urbana de Llíria.
  
- Escrit de 27 de febrer de 2003: En aquest nou escrit el Sr. Edo, requereix còpia a color dels plans del sector Vedat del Català, per a la qual cosa aporta còpia de les escriptures de constitució de l'Agrupació d'interés urbanístic Tos Pelat.
  
- Escrit de 31 de març de 2003: En aquest escrit el Sr. Edo amplia les consideracions emeses anteriorment respecte a l'estudi d'impacte ambiental, en indicar que l'estudi d'impacte ambiental, segons la legislació d'aplicació ha d'avaluar la compatibilitat de l'activitat pretesa amb les lleis protectores amb la natura, considerant que l'activitat és incompatible amb els valors protegits pel que el projecte ha de ser desestimat sense més. afig noves consideracions legals relatives a la utilització per a reg de les aigües depurades, concloent per allò que s'ha exposat, que s'acorde desestimar la classificació com a sòl urbanitzable de la partida Vedat del Català i les zones forestals de la partida Tos Pelat.
  
- Escrit de 2 d'abril de 2003: l'al·legant Sr. Edo al·lega incompatibilitat de la urbanització amb l'existència de la pirotècnica Caballer, realitzant una sèrie adjuntant una sèrie de consideracions legals i càlculs segons els quals la distància mínima de seguretat de la pirotècnica a les edificacions que es projecten és de 1261 metres. Així mateix informa dels accidents que ha patit l'esmentada pirotècnica. En segon lloc aquest al·legant indica l'existència de contradiccions entre el traçat del camí ramader Cabanera de Bétera, segons els plans de l'Ajuntament de Llíria i els plans de classificació de camins ramaders, informant que el traçat es veuria interromput per les edificacions que es pretén construir a més de no tenir continuïtat. També considera que la Llei de camins ramaders impossibilita la seua destinació urbana encara que siga com a zona verda, fins i tot en el cas que ho autoritze l'administració, afegint que els camins ramaders són béns de domini públic de les comunitats autònomes i en conseqüència, inalienables, imprescriptibles i inembargables i que l'article 319 del Codi penal tipifica com a delicte d'ordenació del territori la urbanització d'un camí ramader. Sobre l'estudi d'impacte ambiental, el Sr. Edo considera que la classificació del sòl del Vedat del Català com a urbanitzable residencial aïllat és incomprensible tant mediambientalment atés el seu valor forestal, paisatgístic i de la seua biodiversitat per la presència d'endemismes exclusius com el Teucrium edetanum o Sideritis juryi, existència d'alternatives al nord-oest, presència de més de quaranta espècies vegetals distintes segons informe del Sr. Vera Chafer, escassetat de dades en l'estudi d'impacte ambiental sobre disponibilitat de recursos hídrics, inexistència de certificat de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, existència de coves on nien rates penades, existència de construccions rurals i nius de metralladores de les últimes guerres, indeterminació de la superfície classificada com a arborada, contradicció en les dades aportades sobre la densitat de la massa boscosa i característiques de l'arbratge aportant un mostratge de 36 arbres resultat del qual l'al·legant entén que hi ha arbres de gran port o monumentals fora de les zones que es protegeixen, que fins i tot aconsegueixen 80 centímetres de diàmetre i 20 metres d'alçària i existeixen, a més, 3 garroferes amb 240, 172 i 168 centímetres. Així mateix en relació amb l'estudi nega l'existència de xiprers i opuntias que aquest refereix així com la presència de l'endemisme Antirrhinum valentinum mentre que no recull l'existència d'altres endemismes exclusius com Sideritis yuryi, Teucrium edetanum, Helianthenum origanifolium, Biscutella stenophylla, Biscutella calduchii, Dizcutella carolipauana, Sideritis tragoriganum i Thymus vulgaris. Finalment destaca la presència d'orquídies silvestres en el Vedat del Català com Ophrys fusca i Ophrys tenthredinifera ambdós protegides pel Conveni Cites, indicant que ha d'evitar-se'n seua recol·lecció i l'alteració dels hàbitats on viuen. També es refereix que aquestes plantes estan adscrites al programa LIFE de la Unió Europea, al programa MAB.UNESCO i al projecte Planta Europa. Una última al·legació fa referència a la classificació d'aqueixos terrenys dins del Pla general d'ordenació forestal que són identificades com a forestals, incorporant a més fotografies aèries de diverses èpoques que demostren que no és una zona degradada, sol·licitant finalment que es desestime la reclassificació com a sòl urbanitzable la superfície protegida des de 1985, (Vedat del Català), junt amb les zones confrontants que figuren en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, per l'alt valor forestal, paisatgístic i ecològic d'aquest i a més abundància quan hi ha una gran extensió de terreny dedicat a cultius al nord-oest (Maimona), que podria albergar el sector golf. Novament requereix que se li traslladen tots els informes que emeten les diverses conselleries i Confederació Hidrogràfica del Xúquer, així com els que emeta el Servei d'Impacte Ambiental. L'al·legant adjunta en 18 annexos, una prolixa documentació legal, relativa a explosius, pla d'instal·lacions de la pirotècnica Ricardo Caballer, SA, fotografies aèries de la pirotècnica, article de premsa sobre els accident patit per aquesta, diversos plans on es comparen el traçat proposat i correcte del camí ramader Cabanera de Bétera, pla cadastral, de delimitació i actes de delimitació, fotos de reforestació a Enguera, pòster de flora amenaçada amb orquídies silvestres, còpies de fotos del Pla general d'ordenació forestal i pla de delimitació de la zona forestal protegida.
  
- Escrit adjuntant informe en 22 d'abril de 2003: El Sr. Edo incorpora noves al·legacions on indica que la zona no està degradada, per la qual cosa aporta un informe del biòleg D. Enrique Murgui, que coincideix amb diversos informes de tècnics de la Conselleria de Medi Ambient, que destaquen els valors naturals de la zona.
  
L'informe que es fa referència es denomina Estudi de les característiques biològiques i ambientals del Vedat del Català (Llíria), i conté una exhaustiva informació relativa a la flora, fauna, paisatge i unitats ambientals de l'àrea concloent que l'ecosistema forestal del Vedat del Català, posseeix un elevat valor per la seua biodiversitat, per la qual cosa no admet cap ús actual o futur del sòl que passe per la urbanització o transformació en cultius. Recomana aquest estudi que es potencie mitjançant la gestió adequada, les funcions mediambientals que, com a formació forestal ja compleix, sense perjudici d'aprofitaments de tipus didàctic cultural o d'investigació que no entren en col·lisió amb els valors ambientals.
  
- Escrit de 22 de setembre de 2003: El Sr. Edo repeteix les 3 primeres al·legacions del seu escrit de 31 de març, afegint a més que la reclassificació projectada és il·legal recolzant-se per a demostrar aquesta qüestió en un detallat extracte legal de la regulació urbanística. També afig una col·lecció d'informes de divers origen i contingut (informe del subsecretari d'Urbanisme i Ordenació Territorial, informe del director general d'Urbanisme i Ordenació Territorial, informe del cap de Secció forestal de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, informe del tècnic d'espais naturals protegides de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, informe del tècnic de microreserves de flora de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, informe del cap de la Unitat de mines del Servei Territorial d'Indústria i Energia de València. Finalment sol·licita que es desestime la sol·licitud d'aprovació del sector golf Vedat del Català, que es comunique per escrit l'admissió o no a tràmit de l'al·legació, la consideració de les alternatives proposades argumentant que el desenvolupament de la zona protegida des de 1985 és contrari a la legislació vigent, que es qualifique com a sòl urbà el nucli de població anomenat Tos Pelat, que correspon ala habitatges consolidats, que se li traslladen tots els actes administratius que es produïsquen durant el procés d'aquest expedient, que s'incorpore aquest document en totes les comissions que realitze la Conselleria respecte al Pla general i sobretot el sector golf, que se li remeta una còpia de cada informe que es produïsca en cada comissió, que se li facilite la identificació i els càrrecs de les persones que intervinguen en el procediment d'avaluació d'impacte ambiental, que se li remeta una còpia de l'informe del Ministeri d'Indústria i Energia respecte a la pirotècnica Ricardo Caballer, que se li remeten còpies dels informes de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer amb les autoritzacions i concessions d'utilització d'aigua, que es contesten totes les al·legacions presentades abans d'emetre la declaració d'impacte ambiental, que se li facilite la necessitat imperativa de transformar zones especialment protegides en camps de golf o habitatges de luxe, que siga tingut en compte l'informe del tècnic de microreserves de flora que no ha sigut remés pel Servei Territorial a la Direcció General de Planificació i Gestió del Madi. S'adjunten a l'escrit set annexos, concretament pla delimitatiu de la zona protegida, massa forestal i zona consolidada, informe de 21 d'abril de 1999 del subsecretari d'Urbanisme i Ordenació Territorial, informe de 22 de maig de 2000 del director general d'Urbanisme i Ordenació Territorial, informe de la Secció forestal del Servei, espais naturals i microreserves de flora del Servei Territorial de Medi Ambient i informe del cap de mines del Servei Territorial d'Indústria, Comerç i Energia.
  
- Escrits de 3 de març de 2004: L'al·legant registra en la dita data tres escrits en els quals refereix amb relació a l'acord plenari de l'Ajuntament de Llíria de 17 de setembre de 2003 que aprova la modificació de l'estudi d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana de Llíria, sol·licita se li facilite còpia de tots i cada un dels informes favorables a la requalificació de sòl en el paratge Vedat del Català i Tos Pelat, argumentant que per part de l'Ajuntament l'únic informe emés per un tècnic, pronunciant-se respecte d'això és desfavorable. En un segon escrit sol·licita que immediatament s'òbriga l'expedient corresponent al sector Vedat del Català, se li comunique el número d'expedient i se li trasllade còpia dels documents, informes, escrits etc., que continga l'expedient. Un tercer escrit requereix novament còpia de l'estudi d'impacte ambiental, estudis de fauna existents i cada un dels informes que emeten cada tècnic que intervinga en l'esmentada avaluació.
  
Per Senyora M. Desamparados Elisa Calber Ródenas, en escrit de 5 de març de 2003, s'exposa que havent tingut notícia de l'existència del procediment d'avaluació d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana de Llíria, ostenta la condició d'interessat en aplicació de l'article 35 de la Llei 30/92, sol·licita que siga presentat aquest escrit i se li facilite accés a la informació continguda en aquest i molt especialment en l'avaluació d'impacte ambiental així com la notificació de qualsevol nou tràmit o modificació que es produïsca.
  
D. Ricardo Caballer, en escrit de catorze de juny de 2003, en qualitat de representant de l'empresa pirotècnica Ricardo Caballer, SA, fa constar l'existència d'un taller de pirotècnia a què representa en el terme municipal d'Olocau, en les proximitats del camp de golf del projecte. Posa de manifest que l'aprovació provisional en acord de 17 de maig de 2002, d'un sòl urbanitzable residencial i terciari amb camp de golf en la partida Vedat del Català, no pot emportar-se a terme tenint en compte que no s'ha comptat amb l'existència de les instal·lacions del taller de pirotècnia Ricardo Caballer, SA, autoritzat en data 16 de març de 1974, data des de la qual funciona ininterrompudament a ple rendiment la qual cosa no s'ha previst en l'estudi d'impacte ambiental. Entén l'al·legant que s'incompleix el que disposa el Reial decret 230/1998, de 16 de febrer, i la instrucció complementària número 11 de Reglament d'explosius, que estableix les distàncies de seguretat. Aquest al·legant assumeix les al·legacions formulades pel representant de l'agrupació d'interés urbanístic paratge Tos Pelat, en tot allò que es refereix al lloc, existència i composició del taller de la pirotècnia. Finalment sol·licita que es realitzen totes les actuacions necessàries a fi de tenir-se en compte l'existència, ubicació i composició del taller de pirotècnica Ricardo Caballer SA, per a sobre la base d'això, realitzar les objeccions necessàries a la modificació del Pla general de Llíria, sobre la base de la intenció de construir un camp de golf amb conjunt residencial, prop d'una zona qualificada com perillosa per l'existència del taller de pirotècnia referit.
  
L'al·legació a la qual fa referència el Sr. Caballer, consisteix en la formulació d'un informe elaborat pel president de l'esmentada agrupació el qual considerant l'existència de 51.020 quilograms emmagatzemats en la instal·lació pirotècnica, conclou que la distància mínima de seguretat ascendeix a 1.261 metres.
  
4. Informes sectorials
  
Dins de l'avaluació del Pla general d'ordenació urbana de Llíria s'han emés diversos informes per diversos departaments administratius relacionats amb el sector SRA-28, Vedat del Català.
  
Es fa constar que aquests informes s'emeten en el procediment d'avaluació d'impacte ambiental de la revisió del Pla general d'ordenació urbana. Per tant es redacten sobre la proposta d'ordenació inicial del sector SR-28 Vedat del Català, no sobre aquella que resulta modificada com a conseqüència de la incorporació del contingut d'aquests informes, de les al·legacions i de les consideracions ambientals traslladades amb anterioritat, que resulta aprovada per l'Ajuntament de Llíria en 17 de setembre.
  
Els informes més destacats són els següents:
  
Per la secció forestal de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, s'informa que es classifica com a sòl urbanitzable una superfície considerable de sòl forestal en el Vedat del Català, àrea coberta de pineda adulta actualment classificada com a sòl no urbanitzable protegit. S'afig que per a una urbanització hi ha nombroses alternatives en sòl agrícola sense disminuir la superfície forestal de la zona. Finalitza aquest informe, concloent que en raó de la requalificació de sòl forestal com a sòl urbanitzable, s'informa negativament l'estudi d'impacte del PGOU de Llíria.
  
Per l'equip tècnic d'espais naturals de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, s'emet un primer informe en 25 d'abril, informant respecte al nou sector de sòl urbanitzable que inclou el Pla general d'ordenació urbana de Llíria, que no afecta cap espai natural protegit, ni afecta cap instrument d'ordenació ambiental dels prevists en la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits.
  
Respecte al medi natural d'aquest paratge i el seu valor per a la seua conservació de la biodiversitat, l'informe inclou una sèrie de consideracions, sobre la geomorfologia de la zona, el seu paisatge, la vegetació, fauna i flora del paratge. D'aquesta manera indica que es tracta d'unes llomes carbonatades d'escassa altitud que constitueix una heterogeneïtat paisatgística entre la plana litoral i els relleus de Serra Calderona, que sustenta una vegetació característica d'àrees termomediterrànies d'ombroclima semiàrid que en aquesta àrea ha patit diversos aprofitaments i processos d'ocupació del territori amb reducció i fragmentació de les zones forestals. No obstant això, malgrat el procés de degradació de l'entorn, aquesta àrea revist interés per a la conservació de la diversitat biològica en àmbit local i alberga comunitats d'espècies protegides tant a nivell florístic com faunístic. Així mateix s'indica que les mesures de protecció de la fauna requereixen evitar l'alteració dels seus hàbitats i la desconnexió entre ells, ja que repercuteixen directament en la composició i quantitat de les seues comunitats, (article 26 de la Llei 4/1989 de 27 de març, de conservació dels espais naturals i de la flora i fauna silvestre.
  
Finalment conclou que la proposta de camp de golf no es considera ambientalment acceptable ja que suposaria la transformació del medi natural d'una àrea amb valors paisatgístics, didàctics i de conservació de la biodiversitat, per la qual cosa el paratge Vedat del Català, ha de mantenir la classificació de sòl no urbanitzable protegit actualment existent, davant les normes urbanístiques determinar la conservació com a únic ús compatible per a l'esmentat àmbit. Aquest informe proposa a més l'eliminació de determinats impactes com la proliferació d'abocadors incontrolats i ordenar l'ús públic i la potencialitat natural i didàctica de l'àrea.
  
Aquest departament emet un nou informe al juny de 2003, on bàsicament es reitera el contingut de l'informe anterior. Així es fa referència concreta al punt 4.3 de l'estudi d'impacte, que menciona que la protecció forestal i paisatgística és la més important dins de la qualificació del sòl no urbanitzable del terme i inclou, entre altres àrees naturals d'interés el Vedat del Català. Això contrasta amb la proposta com a SUR d'aquesta zona i el desenvolupament d'una urbanització d'ús global residencial. Aquest informe conclou novament que aquest paratge havia de mantenir la classificació de sòl no urbanitzable protegit i les normes urbanístiques determinar la conservació com a únic ús compatible.
  
Sobre l'empresa de pirotècnia Ricardo Caballer SA, s'emeten al seu torn diversos informes :
  
1. Per l'Ajuntament de Llíria en informe emés en 3 de juliol de 2003, va emetre en relació amb l'al·legació referent a la pirotècnica, consultat l'expedient que obra en l'Ajuntament d'Olocau, s'informa que la pirotècnica Ricardo Caballer SA, totalitza en l'actualitat autorització per a emmagatzemament de 21.160 quilograms havent tramitat al desembre de 2002, una ampliació a través de la qual aconseguiria un total de 34.093 quilograms, quantitat autoritzada per l'Ajuntament d'Olocau, però pendent d'autorització per Conselleria en el moment d'emetre l'informe a què es fa referència.
  
Aplicant les instruccions tècniques complementàries del Reial decret 230/1998, pel que s'aprova el reglament d'explosius, per a una quantitat de 34.093 quilograms d'explosius la distància a nuclis de població o aglomeració de persones és de 1.102 metres, si bé hi ha la possibilitat de reduir-la a la meitat en cas de barreres naturals o artificials com és el cas, i quedaria establida en 551 metres. Amb aquest criteri es realitza una estimació d'acord amb les dades obrants en l'expedient d'activitat determinant-se en un croquis la distància de seguretat exigible, podent observar-se que aquest afecta l'àrea est del sector SR-28.
  
2. Pel director territorial d'Indústria en escrit de 15 de juliol de 2003, s'adjunta informe relatiu a la pirotècnica Ricardo Caballer SA, sítia en la partida l'Arenal del terme municipal d'Olocau. Aquest informe respon a les al·legacions formulades pel representant de l'Agrupació d'interés urbanístic paratge Tos Pelat, en escrit remés a la Direcció Territorial de data 31 de març de 2003, el qual adjunta diversa documentació complementària. En aquest informe es fa constar que l'article 44 del Reglament d'explosius aprovat pel Reial decret 230/1998, de 16 de febrer, fa preceptiu l'informe de l'autoritat competent en la matèria en els expedients administratius d'autorització d'obres i serveis en les distàncies d'emplaçament fixades en la instrucció tècnica complementària núm. 11, i ha de ser favorable quan es pretenga transformar en urbanitzable o edificable el sòl comprés en les indicades distàncies.
  
Així mateix s'informa que la citada pirotècnica va ser autoritzada en 16 de març de 1974, que el pla de l'estudi d'impacte ambiental denominat sector Vedat del Català no preveu el taller de pirotècnia Ricardo Caballer SA ni la seua incidència sobre aquest ni hi ha estudi d'afecció entre el complex residencial camp de golf i l'esmentada pirotècnia, desconeixent-se el nombre màxim de persones que ha de residir en el complex, situació, nombre de residències, tipus etc.
  
3. Un segon informe del Servei Territorial d'Indústria de València emés en 16 de setembre de 2003, completa l'anterior indicant que la ubicació d'un hipotètic nucli de població respecte a una pirotècnica ja instal·lada necessita el preceptiu informe del Ministeri d'Indústria i Energia d'acord amb l'article 44 del vigent Reglament d'explosius. D'acord al càlcul realitzat per aquest departament a través de la Instrucció Tècnica Complementària núm. 11, considerant la capacitat màxima autoritzada de 4.500 quilograms en els locals identificats amb els números 64 i 66, la distància mínima obtinguda seguint el criteri de la referida de la norma és de 562 metres.
  
4. Finalment per la Direcció General de Política Energètica i Mines del Ministeri d'Economia, s'informa que part de les obres que es van a realitzar es troben situades dins del perímetre de les distàncies mínimes Que han d'observar-se en l'emplaçament de fàbriques, tallers i depòsits respecte al seu entorn, concloent que són no viables les edificacions que es projecten construir dins de la zona d'influència del taller de pirotècnica, ja existent, establides en la distància de 562 metres.
  
Es fa constar que en el projecte modificat aprovat mitjançant l'acord de 17 de setembre de 2003, les edificacions més pròximes al perímetre en el projecte modificat es troben situades a una distància superior a la indicada, per la qual cosa no es detecten problemes en aquest sentit.
  
5. Consideracions ambientals
  
Les al·legacions emeses en el procediment d'informació pública corresponent a l'avaluació d'impacte ambiental del sector SRA.28 Vedat del Català, del terme municipal de Llíria, tenen com a denominador comú, l'oposició a disminuir la protecció d'uns terrenys de caràcter forestal que perden aquesta classificació.
  
No obstant això, respecte a aquesta situació, en l'anàlisi ambiental del sector cal considerar diversos aspectes relacionats amb el Pla general com a instrument d'ordenació del terme municipal en el seu conjunt i les mesures compensatòries aprovades per l'Ajuntament en particular per al sector.
  
1. En primer lloc l'evolució del planejament general en el conjunt del terme municipal general que permet passar d'un 22% de sòl protegit en el Pla de 1985 a un 69% de sòl protegit en el Pla de 2002. Aquesta evolució del sòl protegit és excepcional. El Pla general de Llíria té un important component conservacionista tant per la important superfície que protegeix com per l'atenció que presta al problema del sanejament i correcció dels abocaments fecals que en l'actualitat passen directament als aqüífers conseqüència de la dispersió residencial, problema greu per a la solució de la qual, el desenvolupament del sector SR-28 és important ja que aquest permetrà la construcció d'una de les dues depuradores que preveu el Pla general a càrrec del sector i en conseqüència la depuració d'abocaments fecals que en l'actualitat estan produint greus problemes de contaminació de l'aqüífer.
  
2. En segon lloc, l'anàlisi mitjançant fotointerpretació dels usos de sòl en el sector classificat de protecció forestal en el Pla de 1985, ha permés determinar que una part de la superfície classificada com a sòl de protecció forestal és cultiu agrícola. Es constata l'existència de dues àrees agrícoles dins de l'àrea forestal protegida, situades a l'est del sector amb una superfície total de 103.370 metres quadrats.
  
Per tant dels 670.000 metres quadrats que el planejament de 1985 classificava com a sòl protegit pel seu valor ecològic i forestal, únicament 566.630 metres quadrats són verdaderament forestals, sent la resta agrícoles. Com després es detalla, la major part d'aquesta superfície forestal quedarà protegida amb la nova ordenació proposada.
  
3. Respecte a la proposta suscitada en alguna de les al·legacions formulades respecte a traslladar cap al nord-oest el sector golf, com a alternativa més favorable des del punt de vista ambiental, cal tenir en compte que l'esmentada solució, tindria al seu torn dos inconvenients. Per un costat implicaria una major dispersió del procés urbanitzador en el terme municipal, que com s'ha indicat posseeix 65 nuclis de població dispersos, mentre que la solució proposada, en realitat suposa el creixement del nucli denominat Tos Pelat. D'altra banda, l'allunyament del desenvolupament projectat d'aquest nucli de població, complicaria a l'Ajuntament de Llíria la solució del greu problema del sanejament i la contaminació per fecals dels aqüífers que està generant la urbanització Tos Pelat i altres nuclis pròxims situats a l'oest de l'anterior, la depuració de la qual dependrà de l'estació depuradora que es construirà a càrrec del nou sector SRA-28.
  
4. L'ecosistema forestal que conforma el Vedat del Català, posseeix una sèrie de valors ambientals que emanen de les seues característiques eminentment forestals. No obstant això, l'anàlisi ambiental d'aquest ecosistema, no difereix essencialment de l'anàlisi d'altres ecosistemes forestals del Camp del Túria, especialment representats en el terme municipal de Llíria, entre els que destaca la forest la Concòrdia, de propietat municipal i catalogada d'Utilitat Pública. No es detecten singularitats que pogueren establir una protecció superior a què s'estableix en el projecte d'ordenació del sector. De fet no s'ha establit cap figura de protecció concreta de què estableix la legislació sectorial en matèria d'espais naturals protegits, ni s'han Identificat microreserves de flora, ni hàbitats la protecció de la qual haguera requerit la seua declaració com a lloc d'importància comunitària.
  
5. Hi ha una al·legació que informa sobre l'existència de coves en les quals hi ha poblacions de rates penades. Aquests ecosistemes han de ser protegits, tot i que no han sigut identificats en el procés d'avaluació. En tot cas, si aparegueren colònies de rates penades, coves o avencs en el procés d'urbanització del sector, haurà d'informar de la Conselleria de Territori i Habitatge perquè s'establisquen les mesures de protecció que procedisquen per a aquestes formacions, poblacions i hàbitats.
  
6. En la informació existent corresponent al Pla general d'ordenació urbana, sobre el patrimoni històric, arqueològic i etnològic, no s'ha fet referència a béns que s'han de protegir en l'àmbit afectat pel sector. En tot cas, en aquesta declaració s'estableix la necessària reserva sobre el pronunciament que a aquests efectes puga realitzar l'organisme competent en matèria de patrimoni, representat en la comissió Territorial d'Urbanisme, òrgan que ha d'aprovar finalment el projecte.
  
Anàlisi comparativa de l'ordenació inicial del sector SRA-28 sotmés a informació publica i l'ordenació final resultant del procés d'avaluació ambiental.
  
Els paràmetres més significatius de l'ordenació detallada inicial sotmesa a informació pública i aprovada provisionalment per l'Ajuntament a través de l'Acord municipal de 27 de juny de 2002, En la qual cosa al sector SRA-28 es refereix són els següents:
  
Terrenys de titularitat pública:
  
- Zona equipament públic (Q) 67.851,48 m²
  
- Zona jardí públic de la xarxa local (JL) 51.939,97 m²
  
- Zona espai lliure públic de la xarxa estructural (QL) 43.667,20 m²
  
- Zona xarxa viària pública i aparcaments públics (JL) 251.346,94 m²
  
Terrenys de titularitat privada:
  
- Zona A residencial unifamiliar aïllada. (A) 306.259,47 m²
  
- Zona B residencial unifamiliar agrupada (B) 192.303,35 m²
  
- Zona C residencial unifamiliar consolidada (C) 241.243,12 m²
  
- Zona D residencial unifamiliar compacta. (D) 88.411,87 m²
  
- Zona Hotel. 22.628,74 m²
  
- Zona club (Club social + casa Club) 16.522,33 m²
  
- Zona comercial 6.224,29 m²
  
- Zona camp de golf 593.509,53 m²
  
- Zona espai lliure privat 325.295,76 m²
  
El total de terrenys del sector, per tant ascendeix a 2.207.204 m², sent el nombre d'habitatges que s'ha de construir de 2.207.
  
L'ordenació inicial del sector es realitza a través de dues àrees unitats d'execució, les quals posseeixen diferent grau d'afecció sobre el sòl inicialment classificat de protecció forestal:
  
Formalment l'ordenació situa la Unitat d'execució núm. 1, que comprén el camp de golf, en les dues terceres parts, al nord del sector, mentre que la tercera part restant (sud) està ocupada majoritàriament per la Unitat d'execució núm. 2.
  
En el projecte d'ordenació inicialment proposat la part nord, corresponent a la unitat d'actuació núm. 1, fonamentalment ocupada per terrenys forestals arbratges i de matoll que inicialment van ser classificats en el Pla general com a sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNUP APF), resulta afectada de manera considerable tant per la disposició de parcel·les edificables sobre aquesta, com, en menor grau, pel camp de golf. Aquesta zona d'ordenança que en la relació anterior s'identifica com a zona espai lliure privat i la cabuda de la qual ascendia a 325.295,76 m² de superfície, constituïa l'única àrea inicialment protegida, dels 670.000 m² de cabuda que inicialment apareixien en el Pla general classificats de protecció forestal, els quals s'obtenien a partir de la translació gràfica a una escala poc detallada de l'antic Pla general de Llíria i per tant poc rigorosa en la determinació dels límits del sòl amb naturalesa verdaderament forestal.
  
D'altra banda, en l'ordenació Inicialment proposada per al sector SRA-28, el disseny detallat de les illes edificables interposades formen un continu impenetrable, entre les àrees arborades qualificades com a espais lliures privats i el camp de golf.
  
Això suposa dos problemes ambientals de difícil correcció.
  
En primer lloc s'impedeix, o dificulta, el trànsit d'espècies animals entre aquesta única zona que resta en estat natural i la resta del territori. En segon lloc es desaprofita l'oportunitat d'utilitzar el camp de golf com a element d'articulació paisatgística entre zones naturals i zones urbanitzades
  
Per la seua banda la unitat d'execució número 2 només afecta de forma marginal al sòl inicialment classificat de protecció forestal.
  
Resultat dels treballs d'anàlisi ambiental de la proposta inicialment presentada i amb l'objecte d'integrar en la mesura que siga possible el contingut de les al·legacions de caràcter ambiental realitzades tant en el període d'informació pública com a posteriors a aquest, s'ha sol·licitat de l'Ajuntament de Llíria la incorporació de determinades modificacions en el projecte inicial conduents a preservar la massa forestal existent en el sector.
  
D'aquesta manera l'Ajuntament de Llíria ha introduït determinades modificacions en el projecte que són aprovades en l'acord municipal de setembre. Aquestes modificacions són les següents:
  
1. En primer lloc s'han exclòs del sector els terrenys que constitueixen l'espai d'interés natural objectivament protegible, del paratge del Vedat de Català, o com menys, la major part d'aquests.
  
D'aquesta manera el sector del sòl urbanitzable SRA-28 redueix la seua superfície total des dels 2.207.204,05 m² a 1.668.746 m². La diferència entre aquesta quantitat i la cabuda inicial del sector, xifrada en 511.726 m² després d'alguna correcció de vores, correspon a espais forestals de la partida del Vedat de Català, protegits pel Pla general de 1985. Aquests terrenys es classifiquen ara expressament i clarament com a sòl no urbanitzable protegit. Protecció forestal (SNUP PF).
  
2. En segon lloc es determina que aquests mateixos terrenys protegits, deixen de ser privats, com en l'actualitat, i s'incorporen al domini públic municipal mitjançant cessió gratuïta per part del promotor. Amb l'esmentada finalitat es crea una àrea de repartiment que els inclou amb la denominació a aquests efectes de, EDP Vedat del Català, junt amb els constituents del nou sector SRA-28 i altres exteriors a aquest destinats a viari públic i necessaris per a l'articulació del sector amb la resta del territori.
  
El detall de les zones que constitueixen l'Àrea de repartiment en qüestió és el següent:
  
- Total del sector Vedat del Català del sòl urbanitzable: 1.668.746 m².
  
- Sòl destinats a viari estructural 41.731 m²
  
- Sòl no urbanitzable de protecció forestal: 511.726 m²
  
- Total superfície Àrea de repartiment: 2.222.203 m²
  
3. En tercer lloc es preveu un disseny alternatiu de les zones edificables, de manera que no s'impedisca el trànsit d'espaies animals entre el terreny forestal protegit, el camp de golf i la resta del territori.
  
D'aquesta manera s'utilitza el camp de golf com a element físic, d'una banda, de separació de les zones protegides respecte a les zones que s'ha d'urbanitzar, i d'altra banda, d'articulació i connexió de les àrees forestals en què es localitza la vegetació de pins i matoll que justifica la protecció paisatgística d'aquestes.
  
4. Amb la nova ordenació proposada es considera que es millora objectivament i notablement des del punt de vista ambiental la proposta urbanitzadora, especialment en aconseguir-se la protecció definitiva i incorporació al patrimoni públic d'una important massa forestal que ha arribat al moment actual en un estat acceptable de conservació encara trobant-se en un entorn fortament antropitzat, tot això al mateix temps que es mantenen els importants beneficis urbanístics que l'actuació suposa per a l'Ajuntament de Llíria.
  
5. La proposta formulada per l'Ajuntament de Llíria millora quantitativament i qualitativament la protecció de l'àrea forestal del Vedat del Català. Concretament la proposta sotmesa a avaluació ambiental incrementa en 186.431 metres quadrats la zona que s'ha de protegir, passant des dels 325.295 metres quadrats anteriorment protegits com a zona espai lliure privat fins als 511.726 metres quadrats que es classifiquen ara com a sòl no urbanitzable protegit que a més s'incorporen al patrimoni públic municipal. Comparant amb el nivell de protecció existent en el planejament que es revisa, que classificava protegits 670.000 metres quadrats i considerant que no tota la superfície anteriorment protegida era forestal, sinó només 567.000 metres quadrats (existeixen 103.370 metres d'ús agrícola classificats de protecció forestal), resulta que pràcticament el 90% de la massa forestal abans protegida, manté el seu nivell de protecció, però a més és cedida i incorporada al patrimoni municipal, per tant destinada a l'ús i servei públic.
  
6. Per a augmentar el grau de protecció jurídica i evitar possibles alienacions futures, atés que aquesta massa forestal compleix objectivament els criteris que la Llei 3/93, forestal de la Comunitat Valenciana, determina per a la seua inclusió en el catàleg de Forests d'utilitat pública, aquesta declaració d'impacte ambiental introdueix la incorporació de la forest del Vedat del Català al catàleg de Forests de domini i utilitat pública.
  
7. L'ordenació proposada per al desenvolupament del sector Vedat del Català, per part de l'Ajuntament de Llíria mitjançant l'acord de 17 de setembre de 2003, compleix els condicionants ambientals exposats en la declaració d'impacte ambiental de la revisió general del Pla general d'ordenació urbana de Llíria aprovada en 18 de setembre de 2003, referits a l'ordenació detallada del sector SRA-28.
  
8. Si bé les millores ambientals que introdueix el projecte modificat són molt importants, subsisteix un problema relacionat amb l'accessibilitat a la massa forestal, que a més en aquest moment s'incorpora a l'ús I gaudi públic. D'aquesta manera l'Ajuntament de Llíria, determinarà els accessos públics a la massa forestal que es protegeix i és objecte de cessió a l'Ajuntament, de manera que aquesta no quede aïllada, pels terrenys privats que conformen el camp de golf i la urbanització annexa. En qualsevol cas es mantindran les servituds de pas existents en l'actualitat.
  
9. El desenvolupament del sector inclou la construcció d'una estació depuradora de nova construcció, en l'interior del sector, la qual donarà servei a aquest i a diverses urbanitzacions pròximes, la major part de les quals en l'actualitat aboquen a fosses sèptiques i pous cecs. La xarxa de sanejament projectada per al sector és de caràcter separatiu. Aquesta depuradora forma part del sistema de gestió d'aigües residuals dissenyat en el marc de la revisió del Pla general de Llíria. Aquest sistema compta en l'actualitat amb una conducció directa a la depuradora del Camp de Túria situada en el terme municipal de la Pobla de Vallbona, una sèrie de connexions a aquest col·lector principal procedents de les urbanitzacions del centre i nord de l'entorn de San Vicente i urbanitzacions de la zona est, una depuradora en el polígon del Pla de Carrases i en la urbanització Vall de Llíria. En projecte es troben altres dues depuradores, una en la rambla primera i una altra en el Vedat del Català que es construirà a càrrec del desenvolupament d'aquest sector.
  
Per tant aquesta estació depuradora forma part del sistema general projectat de gestió d'aigües residuals, que no donarà només servei al sector Vedat del Català, sinó també a la urbanització Tos Pelat, que no té clavegueram i d'altres urbanitzacions pròximes, alliberant de cabal a l'EDAR del Camp de Túria i evitant el greu problema de contaminació de l'aqüífer, al mateix temps que aprofiten les aigües depurades per al reg de les instal·lacions esportives i zones verdes del sector..
  
El dimensionament de la depuradora assumeix les necessitats de depuració de 1.650 metres cúbics corresponents al propi sector, més altres 1.500 metres cúbics diaris corresponents als 2.000 habitatges exteriors del sector, que a partir de l'esmentada construcció podran utilitzar aquesta infraestructura per a la depuració de les seues aigües residuals.
  
La depuradora projectada incorporarà sistemes de tractament terciari, mitjançant tractament ultravioleta, per la qual cosa no necessitarà la utilització de reactives per a obtenir aigües desinfectades utilitzables per al reg del camp de golf. Així mateix incorporara cobertes de fibres de vidre i equips de desodorització amb filtres de carboni actiu, amortint les olors que es pogueren generar.
  
Les aigües una vegada depurades junt amb aquelles que procedisquen dels col·lectors de pluvials seran reexpedides als sistemes de llacunatge existents en el camp de golf, si bé en cas d'excedents es projecta la seua incorporació a les séquies existents o l'abocament d'aquestes al barranc del Carraixet, la qual cosa no generarà problemes ambientals en tractar-se d'aigües sotmeses a una depuració terciària.
  
En qualsevol cas haurà d'obtenir-se de l'organisme de conca l'autorització d'abocament corresponent
  
10. El sector està travessat per la Cabanera de Bétera, la qual està classificada amb 20 metres d'ample legal. El projecte respecta el traçat, d'acord amb la cartografia existent i la classifica com a sòl no urbanitzable. A pesar d'això, aquest camí ramader ha de ser objecte de replantejament amb caràcter previ a la reparcel·lació, de manera que el projecte de reparcel·lació delimite correctament el seu traçat amb l'ample legal que determina el projecte de classificació.
  
L'estudi d'impacte ambiental conclou garantint la suficiència dels recursos hídrics per al proveïment d'aigua potable, capacitat de gestió de residus sòlids urbans i la no-afecció a elements del patrimoni cultural.
  
Com a conseqüència, de tot allò que s'ha exposat, es considera que el projecte modificat aprovat en l'acord de 17 de setembre de 2003, sotmés a avaluació ambiental junt amb el condicionat que en la resolució s'incorpore garanteix la protecció i conservació dels elements naturals més destacats de l'àrea afectada i a més posseeix una gran importància per que permet la creació d'una infraestructura de depuració d'aigües que contribuïsca a millorar un dels majors problemes ambientals, que actualment té el terme municipal de Llíria, com és l'abocament a l'aqüífer de fecals no depurades a través de pous cecs i fosses sèptiques.
  
6. Consideracions jurídiques
  
El projecte avaluat constitueix segons el que preveu l'annex 1 de l'apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
L'article13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de Juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable als efectes ambientals el desenvolupament complementari de la revisió del Pla general d'ordenació urbana de Llíria, corresponent al sector SRA-28, segons l'ordenació detallada aprovada per l'Ajuntament de Llíria en l'Acord de 17 de setembre de 2003, conseqüència de les consideracions ambientals establides per la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Segon
  
S'estableixen les següents condicions per a l'aprovació definitiva del Pla general:
  
1. L'aprovació definitiva del projecte comportarà la incorporació al patrimoni públic municipal de 51,17 hectàrees de la forest del Vedat del Català, en terrenys forestals arbratges, anteriorment classificats de protecció forestal d'acord al Pla general de 1985. Aquest sòl quedarà classificat com a sòl no urbanitzable protegit, tot això d'acord amb la cartografia i condicions aprovades en l'Acord municipal de 17 de setembre de 2003.
  
2. L'ajuntament de Llíria ha de garantir accessos suficients a l'àrea pública del Vedat del Català així com la connexió entre les diverses zones de la forest. Aquests accessos podran transcórrer per terrenys privats, si això fóra necessari per a evitar l'existència de zones públiques aïllades o incomunicades. En qualsevol cas es mantindran les servituds de pas actuals.
  
3. Atesa l'entitat de la massa forestal que s'incorpora al patrimoni públic establit en 511.726 metres quadrats i a efectes de garantir la seua titularitat pública municipal definitiva sense que puga ser en el futur objecte d'alienació patrimonial, l'Ajuntament de Llíria proposarà en un termini no superior a un any la incorporació del paratge Vedat del Català, al catàleg de Forests d'utilitat pública de la província de València.
  
4. L'Ajuntament de Llíria en col·laboració amb els Serveis Forestals de la Conselleria de Territori i Habitatge, elaborarà en el termini màxim d'un any, un Pla de gestió i millora forestal per al Vedat del Català, en els termes que estableix la Llei 3/93, forestal de la Comunitat Valenciana i el desplegament reglamentari d'aquesta, el qual atendrà especialment les mesures de protecció i gestió de la massa forestal que constitueix el Vedat del Català, atenent exclusivament a criteris de conservació i protecció enfront dels possibles riscs que pogueren existir, (incendis, ordenació d'accessos i ús públic, plagues forestals, dificultats en la regeneració natural de l'arbratge, acumulació de biomassa llenyosa procedent de matolls, brancatge I arbres secs, envelliment dels individus arboris, etc).
  
5. Així mateix l'Ajuntament de Llíria facilitarà i si és el cas recolzarà la potencialitat didàctica, cultural i d'investigació de l'espai protegit en l'ecosistema forestal de la forest del Vedat del Catalá, ara de caràcter públic i de propietat municipal, en línia amb allò que s'ha exposat en l'informe del biòleg D. Enrique Murgui, aportat entre les al·legacions formulades per l'Agrupació d'interés urbanístic Tos Pelat.
  
6. No podrà autoritzar-se l'inici de les obres corresponents al camp de golf sense l'existència de concessió o autorització de l'organisme de conca, dels recursos hídrics necessaris per al reg d'aquest. A aquest efecte, una vegada s'obtinga l'esmentat dret, s'informarà de la Direcció General de Gestió del Medi natural, la qual comprovada l'existència d'un cabal suficient autoritzat, emetrà una resolució vinculant i complementària a la declaració d'impacte ambiental, que permeta l'autorització de les obres.
  
7. En el cas que els Serveis Tècnics de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, detectaren la presència d'amfibis o espècies aquàtiques de flora o fauna protegida en els llacs habilitats en el camp de golf, podran establir-se prescripcions d'ús dels propis llacs relacionades amb el règim de cabals d'entrada-eixida en aquests, manteniment de nivells estables, renovació de les aigües per a mantenir-ne la qualitat, accions per a la naturalització d'ells, etc. En qualsevol cas les canonades d'eixida d'aigües estaran dotades de reixetes i tancaments de malla, de manera que s'evite l'absorció a través d'elles de la fauna aquàtica que es desenvolupe en aquests llacs. Aquests llacs a més es dissenyaran amb marges de pendent reduïda i inclouran elements flotadors dissenyats per a facilitar l'eixida d'aus o altres animals que puguen caure a l'aigua en intentar beure en ells.
  
8. En cas que es necessite l'existència de línies elèctriques, conduccions d'aigua i sanejament a través de l'espai forestal protegit, aquests hauran de ser soterrats I necessitaran al seu torn ser sotmesos al procediment d'estimació d'impacte ambiental, en els termes que estableix la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental i el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per al seu desenvolupament..
  
9. El camí ramader denominat Cabanera de Bétera, haurà de ser identificat com a domini públic de titularitat de la Generalitat. El traçat d'aquest haurà de ser replantejat en el terreny d'acord al projecte de classificació i les indicacions que a aquests efectes realitze de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, amb anterioritat a l'aprovació del projecte de reparcel·lació.
  
10. Prèviament a les obres de construcció del camp de golf, l'Ajuntament de Llíria, realitzarà un estudi particularitzat dels individus d'espècies de flora dotades d'algun estatut de protecció legal, afectats per les obres, a fi de determinar si procedeix el seu manteniment o si és el cas el transinsubordinació, tot això d'acord al criteri que a aquests efectes establisca el Servei de Biodiversitat de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.
  
11. El projecte de construcció de l'estació depuradora d'aigües residuals, no ha sigut avaluat per qual cosa haurà de ser sotmés a avaluació d'impacte ambiental en els termes que determina la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental i el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per al seu desenvolupament.
  
Tercer
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 8 de novembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 180/04-AIA
  
Títol: Legalització d'explotació avícola de posta
  
Promotor: Hermanos Gil Iglesias, CB
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat avícola de posta
  
Localització: Paratge Hoya Quemada, polígon 4, parcel·les 29, 30, 31, 32, 39, 40, 41, 42 i 43, del terme municipal de Fuenterrobles (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per tres naus de planta rectangular i una única altura, destinades a albergar les gallines ponedores amb un total de 1154,20 m², com també una edificació auxiliar destinada a centre de classificació i envasament d'ous en què se situen a més les instal·lacions sanitàries, i ocupen una superfície de 125,80 m² de superfície. La capacitat total de l'explotació és de 24.000 gallines ponedores en règim intensiu. Les gallines entren en la granja amb 20 setmanes de vida, que és quan comença el cicle productiu, fins a la setmana 70, que és quan les gallines són retirades de l'explotació.
  
Es calcula que la gallinassa que es genera anualment ascendeix a 700 t, (encara que en el nou estudi d'impacte ambiental presentat s'indica que la gallinassa generada ascendeix a 840 m³), i es disposa per a l'emmagatzemament d'aquesta de tres zones impermeabilitzades, amb capacitat cadascuna d'aquestes d'aproximadament 150 m³, suficient segons l'estudi d'impacte ambiental per a acumular la producció de quatre mesos.
  
La gallinassa s'extrau cada dia a través de cintes sense fi situades sota de les gàbies, que disposen d'accionament mecànic. Després de cada cicle productiu, es procedeix a la desinfecció i desinsectació integral de les naus.
  
La gallinassa serà depositada en un femer impermeable disponible per a aquest fi, del qual periòdicament s'extrau pels concessionaris amb què es té firmat contracte en vigor.
  
En les àrees de la parcel·la no ocupades per les edificacions es conserva la vegetació preexistent que contribueix a aconseguir una major integració en el medi paisatgístic.
  
La gallinassa serà retirada per Antonio Gil Pérez (NIF 10898203-Q), el qual retirarà 400 tones/any, i també per Jacinto Murciano Berlanga (NIF 71.528.247-M), el qual retirarà 300 t/any. Els contractes subscrits tenen vigència indefinida.
  
Entre les mesures higienicosanitàries establides en l'explotació, està la dotació de tanca perimetral; entre les mesures a adoptar, s'inclou la instal·lació de tela antiocells en les finestres de la nau, com també un gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació de manera que permeta la desinfecció dels vehicles que accedeixen a aquesta.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte (el contracte subscrit és per a un total de 24.000 animals).
  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal.
  
L'explotació es localitza a 0,70 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1.Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 3 de març de 2003, amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 206, de 30 d'agost de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.
  
2.Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 24 d'abril de 2003 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació d'un nou estudi d'impacte ambiental, ja que el presentat inicialment no compleix amb els requisits mínims establerts en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març d'impacte ambiental.
  
El nou estudi d'impacte ambiental es rep el 15 de juliol de 2004.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Autorització prèvia de la COPUT.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable agrícola (zona VIII), segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits, de la Comunitat Valenciana.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: sòl, aigua, flora, fauna i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, on s'insereix a més explotacions ramaderes.
  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals destacables, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la utilització d'aquests per empresa externa a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics I presència d'animals principalment.
  
Segons la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl amb una elevada vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, per la qual cosa hauran d'extremar-se les mesures que eviten la contaminació de l'aigua per vessament superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat, identificat en l'estudi d'impacte ambiental és sobre l'aire, per l'emissió d'olors, associats a la descomposició de la gallinassa. Ja que no hi ha emmagatzemament exterior de la gallinassa, l'impacte es considera poc rellevant.
  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, proposant una sèrie de mesures correctores sobre els impactes produïts sobre l'aire, sòl i aigua.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han proposat, com a mesures correctores, les següents:
  
- Es millorarà la integració paisatgística de l'explotació en l'entorn, mitjançant la creació de barreres vegetals en forma de plantació d'arbres ornamentals.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, o sistema de desinfecció equivalent.
  
- L'emmagatzemament de gallinassa s'efectuarà sobre un femer de superfície impermeable amb pendent cap a fossa de recollida de lixiviats, també impermeable. El femer tindrà una superfície de 200 m² i la bassa de lixiviats una capacitat de 4 m³ i en cas d'omplir-se es bombarà l'efluent amb bomba de fangs novament sobre la gallinassa.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb les recollides a continuació:
  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica la gallinassa, per a no provocar problemes per contaminació per excés d'adob orgànic o mineral.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de la granja avícola, situada en el terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per Hermanos Gil Iglesias, CB, sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- L'emmagatzemament de gallinassa s'efectuarà sobre un femer de superfície impermeable amb pendent cap a una fossa de recollida de lixiviats, també impermeable. El femer tindrà una superfície de 200 m² i la bassa de lixiviats una capacitat de 4 m³ i en cas d'omplir-se es bombarà l'efluent amb bomba de fangs novament sobre la gallinassa.
  
- S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica la gallinassa, per a no provocar problemes per contaminació per excés d'adobat orgànic o mineral.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 5 d'agost de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 181/04-AIA
  
Títol: Legalització d'explotació avícola de broilers
  
Promotor: Manuel Viana Martínez
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat avícola de broilers
  
Localització: Paratge Vallejo Monteros, polígon 8, parcel·les 61 i 62, del terme municipal de Fuenterrobles (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per una única nau de 1.042 m² de superfície, d'una sola planta i un magatzem de 200 m², amb una capacitat total per a 24.000 broilers. S'hi realitzen 6 cicles/any.
  
Després de cada cicle d'engreixament, es retira la gallinassa de les naus per una empresa aliena a l'explotació (RECIMAN Sociedad Cooperativa, NIF: 71274225-T). S'aporta contracte de retirada de gallinassa subscrit en data 18 de desembre de 2000 amb vigència per a dos anys. Una vegada retirada la gallinassa, es procedirà al buit sanitari. No es disposa de femer en l'explotació.
  
Es generen un total de 380 t. de gallinassa l'any.
  
Entre les mesures higienicosanitàries establides en l'explotació, està la dotació de tanca perimetral; entre les mesures a adoptar, s'inclou la instal·lació de tela de galliner en les finestres de la nau, com també gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació de manera que permeta la desinfecció dels vehicles que accedeixen a aquesta.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte (el contracte subscrit és per a un total de 24.000 animals).
  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal.
  
L'explotació es localitza a 1,200 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 3 de març de 2003, amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 206, de 30 d'agost de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.
  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 24 d'abril de 2003 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació d'un nou estudi d'impacte ambiental, ja que el presentat inicialment no compleix amb els requisits mínims establerts en el Decret 162/1990,de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
El nou estudi d'impacte ambiental es rep el 15 de juliol de 2004.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Autorització prèvia de la COPUT.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable agrícola (zona VIII), segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, aigua, flora, fauna i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, amb predomini de vinya, cereals, oliveres i ametlers i explotacions ramaderes.
  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals destacables, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la utilització d'aquests per empresa externa a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.
  
Segons la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl amb una elevada vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, per la qual cosa hauran d'extremar-se les mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat, identificat en l'estudi d'impacte ambiental és sobre l'aire, per l'emissió d'olors, associats a la descomposició de la gallinassa. Ja que no s'hi ha emmagatzemament exterior de la gallinassa, l'impacte es considera poc rellevant.
  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, proposant una sèrie de mesures correctores sobre els impactes produïts sobre l'aire, sòl i aigua.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han proposat, com a mesures correctores, les següents:
  
- Es millorarà la integració paisatgística de l'explotació en l'entorn, mitjançant la creació de barreres vegetals en forma de plantació d'arbres ornamentals.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, o sistema de desinfecció equivalent.
  
- Haurà de dotar-se l'explotació de femer i fossa de lixiviats, amb capacitat per a emmagatzemar la producció d'excretes d'un cicle productiu complet (58 t.), en previsió de possibles demores de l'empresa encarregada de retirar la gallinassa.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb les recollides a continuació:
  
- El contracte de retirada de gallinassa té vigència fins a final de 2002. Haurà de disposar-se de contracte actualitzat de manera que s'assegure la retirada periòdica de l'explotació de la gallinassa generada després de cada cicle d'engreixament.
  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica la gallinassa, per a no provocar problemes per contaminació per excés d'adobat orgànic o mineral.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de la granja avícola, situada al terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per Manuel Viana Martínez, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establerts a continuació:
  
- Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un cicle d'engreixament. El femer serà de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida de lixiviats.
  
- S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant.
  
- S'haurà de disposar de tanca perimetral de l'explotació.
  
- S'haurà de disposar de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- El contracte de retirada de gallinassa té vigència fins a final de 2002. Haurà de disposar-se de contracte actualitzat de manera que s'assegure la retirada periòdica de l'explotació de la gallinassa generada després de cada cicle d'engreixament.
  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica la gallinassa, per a no provocar problemes per contaminació per excés d'adobat orgànic o mineral.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 5 d'agost de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 183/04-AIA
  
Títol: Legalització d'explotació avícola de broilers
  
Promotor: Maria Nieves Martínez García
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat avícola de broilers
  
Localització: Paratge El Calvario, polígon 2, parcel·la 40, del terme municipal de Fuenterrobles (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per una única nau de 1.033 m² de superfície, d'una sola planta rectangular i alçària a dues aigües, amb una capacitat total per a 20.000 broilers. Es realitzen 6 cicles/any.
  
Després de cada cicle d'engreixament, es procedeix a retirar la gallinassa de les naus per una empresa aliena a l'explotació (RECIMAN Societat Cooperativa, NIF: 15120060-T). S'aporta contracte de retirada de gallinassa subscrit en data 26 de gener de 2001 amb vigència per a dos anys. Una vegada retirada la gallinassa, es procedirà al buit sanitari. No es disposa de femer en l'explotació.
  
Es genera un total de 468 t de gallinassa a l'any.
  
Entre les mesures higienicosanitàries establides en l'explotació, està la dotació de tanca perimetral; entre les mesures a adoptar, s'inclou la instal·lació de tela de galliner en les finestres de la nau, com també gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació de manera que permeta la desinfecció dels vehicles que hi accedeixen.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte (el contracte subscrit és per a un total de 20.000 animals).
  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal.
  
L'explotació es localitza a 0,450 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 3 de març de 2003, amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 206, de 30 d'agost de 2002, com també els veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.
  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 24 d'abril de 2003 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació d'un nou estudi d'impacte ambiental, ja que el presentat inicialment no compleix amb els requisits mínims establits en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
El nou estudi d'impacte ambiental es rep el 15 de juliol de 2004.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Autorització prèvia de la COPUT.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable agrícola (zona VIII), segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, aigua, flora, fauna i medi socioeconòmic
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, amb predomini de vinya, cereals, oliveres i ametlers i explotacions ramaderes.
  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals destacables, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la utilització d'aquests per empresa externa a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.
  
Segons la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl amb una elevada vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, per la qual cosa hauran d'extremar-se les mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat, identificat en l'estudi d'impacte ambiental és sobre l'aire, per l'emissió d'olors, associats a la descomposició de la gallinassa. Ja que no hi ha emmagatzemament exterior de la gallinassa, l'impacte es considera poc rellevant.
  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, i es proposen una sèrie de mesures correctores sobre els impactes produïts sobre l'aire, sòl i aigua.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha proposat, com a mesures correctores, les següents:
  
- Es millorarà la integració paisatgística de l'explotació en l'entorn, mitjançant la creació de barreres vegetals en forma de plantació d'arbres ornamentals.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, o sistema de desinfecció equivalent.
  
- Haurà de dotar-se a l'explotació de femer i fossa de lixiviats, amb capacitat per a emmagatzemar la producció d'excretes d'un cicle productiu complet (58 t), en previsió de possibles demores de l'empresa encarregada de retirar-ne la gallinassa.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb les recollides a continuació:
  
- El contracte de retirada de gallinassa té vigència fins a final de 2002. Haurà de disposar-se de contracte actualitzat de manera que s'assegure la retirada periòdica de l'explotació de la gallinassa generada després de cada cicle d'engreixament.
  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica la gallinassa, per a no provocar problemes per contaminació per excés d'adobat orgànic o mineral.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de la granja avícola, situada al terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per María Nieves Martínez García, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un cicle d'engreixament. El femer serà de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida de lixiviats.
  
- Tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, els establiments diferents de les explotacions ramaderes que realitzen activitats de recollida, concentració i tractament de fems i purins, hauran d'efectuar la comunicació de les activitats d'aquests a la Conselleria competent, en un termini màxim de tres mesos des de l'entrada en vigor de la Llei, comunicació que haurà de realitzar l'empresa RECIMAN Societat Cooperativa.
  
- S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- El contracte de retirada de gallinassa té vigència fins a final de 2002. Haurà de disposar-se de contracte actualitzat de manera que s'assegure la retirada periòdica de l'explotació de la gallinassa generada després de cada cicle d'engreixament.
  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica la gallinassa, per a no provocar problemes per contaminació per excés d'adobament orgànic o mineral.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 5 d'agost del 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 24/02-AIA
  
Promotor: RENOMAR
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports
  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques, zona 2
  
Localització: Termes municipals d'Olocau del Rey, Todolella, Forcall, Cinctorres i Morella (els Ports)
  
Descripció del projecte
  
D'acord amb la documentació exposada a informació pública, les instal·lacions projectades per a la zona eòlica 2 tenen les característiques següents:
  
- Es projecta la instal·lació de 3 parcs eòlics que produiran una potència total de 124,5 Mw.: Manzanera, mola de Todolella i Refoyas. L'energia produïda s'evacua en 20 KV subterràniament a dues subestacions: una que recull l'energia produïda en el parc de Manzanera (50 Mw) i la segona que concentra l'energia produïda pels parcs de mola de Todolella i Refoyas (100 MW).
  
Els 83 aerogeneradors que s'han d'instal·lar tenen una potència unitària d'1,5 Mw del tipus EW 77 1,5-sal i es distribueixen de la manera següent:
  
- Parc eòlic Manzanera amb un total de 17 aerogeneradors dividits en una única alineació
  
- Parc eòlic mola de Todolella amb un total de 33 aerogeneradors distribuïts en tres alineacions:
  
- A1, 20 aerogeneradors
  
- A2, 6 aerogeneradors
  
- A3, 7 aerogeneradors
  
- Parc eòlic Refoyas amb un total de 33 aerogeneradors dividits en 3 alienacions:
  
- A1, 9 aerogeneradors
  
- A2, 12 aerogeneradors
  
- A3, 12 aerogeneradors
  
L'evacuació de l'energia produïda és conduïda a la subestació transformadora (ST) de 400/132 kV situada en el paratge Mas del Flare al terme municipal de Morella.
  
Amb aquest fi s'ha plantejat la construcció d'un línia elèctrica comuna per a la zona 2, que s'iniciarà en la ST del parc del mola de Todolella i acabarà en la ST de Morella.
  
Des de la subestació de Manzanera parteix una línia elèctrica de 132 KV (ST Manzanera-ST Todolella) de simple circuit i 7,560 km de longitud fins a la subestació del mola de Todolella de la qual parteix una línia elèctrica de 132 KV en simple circuit de 9,8 km (ST Todolella-Ap. 32 ST Embalagué-ST Morella) que connecta al nord-oest de Cinctorres en el suport 32 de la línia ST Embalagué-ST Morella del sistema d'evacuació de la zona 3. Des d'aquest punt l'evacuació s'unifica amb la línia elèctrica de la zona 3 (triple circuit) fins a la subestació de Morella 400/132KV.
  
Les característiques de la línia elèctrica són bàsicament les següents:
  
Tram ST Manzanera-st Todolella): simple circuit amb un conductor per fase LA-280 (Hawk), cable de terra OPGW. Es projecten 31 suports del tipus 11T120 11T150 d'alçària variable entre 18 i 24 metres.
  
Tram ST. Todolella Ap.32 ST Embalagué - ST Morella: simple circuit amb un conductor per fase tipus LA-280 (Hawk), cable de terra OPGW. S'instal·laran 32 suports de la sèrie 11T i 2 suports (el 17 i 18) de la sèrie 12E d'alçària variable entre 26 i 28 metres.
  
La subestació de Manzanera estarà formada per un parc d'intempèrie de 132KV, amb una posició de línia, un transformador de potència 132/20 i un edifici annex destinat als equips de control, proteccions, cel·les de mitjana tensió, etc.
  
L'àrea que s'ha d'ocupar és de 660 m². L'edifici té unes dimensions de 204 m² en planta i 5,40 metres d'alçària.
  
L'alçària de les instal·lacions elèctriques del recinte intempèrie són per al pòrtic 11 metres i aparellatges de 6,20 m.
  
L'edifici de control i cel·les serà d'una sola planta, construïda amb plafons prefabricats de formigó, que tindrà dues sales principals (control i sala de cel·les) a més d'un vestidor i lavabo, sala de descans, un despatx, i una cambra magatzem a què es podrà accedir des de l'exterior amb un vehicle.
  
El tancament exterior estarà constituït per pals metàl·lics galvanitzats.
  
La subestació de Todolella estarà formada per un parc d'intempèrie de 132 kV amb tres transformadors de potència 20/132 kV, dues posicions de línia i un edifici annex destinat als equips de control, proteccions, cel·les de mitjana tensió, etc.
  
La superfície a ocupar és de 2.199,5 m². Les dimensions de l'edifici seran de 352,75 m² i una alçària de 5,40 metres.
  
L'alçària de les instal·lacions elèctriques del recinte intempèrie serà de 6,20 m per a aparellatges i 11 m per al pòrtic.
  
L'edifici, a dues aigües, constarà d'una sola planta i es distribuirà en diverses sales principals.
  
Es projecta també el tancament del parc d'intempèrie.
  
Alternatives
  
En relació amb les alineacions per a la ubicació dels aerogeneradors, es presenten 14 emplaçaments, part d'aquests no viables d'entrada per pertànyer a zones no aptes, segons el que estableix el Pla eòlic valencià o bé que no tenen recurs eòlic suficient. Es defineixen finalment 3 parcs eòlics amb un total de 83 aerogeneradors
  
S'indiquen les possibles alternatives en la selecció del tipus d'aerogenerador, com també la solució adoptada finalment (aerogenerador model EW-1,5-sl) que exigeix la ubicació del transformador en una caseta externa a l'aerogenerador, i adjuntar informe tècnic que avale els avantatges tècnics d'aquest model.
  
S'apunten els accessos triats per a l'aproximació als parcs d'entre els existents en l'actualitat
  
També s'han plantejat alternatives en la posició i el nombre de subestacions dels parcs eòlics de la zona 2 com també distints corredors per a l'evacuació de l'energia cap a la ST Morella.
  
Inicialment es va plantejar la construcció de tres subestacions de 132/20 kV, una per a cada parc eòlic. Aquesta opció implicava la necessitat construir tres línies elèctriques que presumiblement s'haurien d'unir en un tronc comú per a la connexió final a la subestació de Morella.
  
Aquesta proposta s'ha desestimat atés que des del punt de vista econòmic i de pèrdua d'energia en el transport subterrani de 20 KV, és admissible una posició més o menys central d'una subestació comuna per a cada grup de parcs, projectant finalment dues subestacions: una per al parc de Manzanera i una altra per als parcs de Refoyas i mola de Todolella
  
Respecte a l'evacuació de l'energia elèctrica es plantegen dues alternatives (A i B) entre la subestació de Manzanera i la subestació de Todolella i tres alternatives per a la línia elèctrica (alternatives 1, 2 i 3) de connexió de les subestacions de Todolella132/20 i Morella 400/132.
  
Les alternatives A i B difereixen en el primer tram segons discórreguen respectivament pel nord (en zona forestal) o pel sud (zona majoritàriament agrícola) del nucli urbà d'Olocau del Rey.
  
De les tres alternatives que parteixen de la subestació de Todolella, la 2 i la 3, es plantegen per la possibilitat d'entroncar amb el sistema d'evacuació de la zona 1, són molt semblants i es diferencien només en la baixada fins a la vall del riu Cantavieja. Es descarten, això no obstant, per la impossibilitat d'encreuament de la línia de 400KV i s'opta, encara que ambientalment és la menys adequada, per l'alternativa 1 que, ix de la subestació paral·lela al barranc del Rey, en direcció sud-est travessa el barranc de la Mola, discorre per l'ombria del Curro, després paral·lel al barranc del Pastor, travessa el riu Cantavieja i amb la mateixa direcció discorre pròxim al mas de Costa, mas de Sorribes, Cantalobos, mas Roig i ermita de la Mare de Déu de Gràcia on entronca amb la línia de la zona 3.
  
La longitud total de les línies és de 17,360 metres.
  
Respecte a l'afecció a la vegetació, en l'estudi d'impacte s'indica que l'alternativa A afecta zones de muntanya amb vegetació natural principalment de romerars en etapa de regeneració postincendi. I la B discorre principalment per camps de cultius excepte els primers metres, que travessa un romerar.
  
Pel que fa a les 1, 2 i 3, la primera discorre en un primer tram per zona de muntanya aclarida amb vegetació natural, principalment matoll esclarissat amb savines i alzines disperses i en un segon tram per camps de cultiu i terrasses abandonades encara que en la serra de Castellar serà necessari sobrevolar un carrascar i una repoblació de pinassa. Les alternatives 2 i 3 són molt semblants
  
Respecte a l'impacte visual l'alternativa A es considera més adequada que la B. Les alternatives 2 i 3 es consideren més visibles des dels nuclis de Todolella i Forcall i per tant menys adequades en aquest aspecte que l'1 que s'allunya dels nuclis urbans.
  
Respecte a la fauna, l'impacte de les alternatives A i B es considera semblant i entre les alternatives 1, 2 i 3 es consideren més aconsellables la 2 i 3 enfront de l'1 que afectaria espècies principalment forestals.
  
L'alternativa seleccionada en l'estudi d'impacte ambiental és l'alternativa B per al tram entre la ST de Manzanera ?Todolella i l'alternativa 1 per a la línia elèctrica des de la ST de Todolella al suport 32 de la línia ST Embalagué - ST Morella.
  
Documentació complementària
  
El 17 de març de 2004, sobre la documentació exposada a informació pública, es va remetre sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental referits a aspectes específics del projecte presentat.
  
En primer terme s'indicaven la necessitat estudiar alternatives per a la minimització de l'impacte derivat de la utilització de nous accessos, el millor aprofitament dels existents, de la unificació de les rases amb els camins d'accés, de la reubicació dels aerogeneradors que afectaven formacions vegetals que responien al criteri d'exclusió encara que no estigueren incloses com a zones no aptes, dels possibles impactes residuals a causa de l'estretor dels careners en alguns trams de les alineacions, adjuntant la documentació gràfica i escrita de les alternatives suggerides per a cada una de les alineacions dels diferents parcs.
  
S'apuntava així mateix les possibles afeccions a camins ramaders classificats de quasi la totalitat de les alineacions.
  
No obstant l'anterior, la revisió i ampliació de l'estudi d'impacte ambiental se centrava en el plantejament del sistema d'evacuació de la zona 2 considerat no sols individualment sinó en relació amb les zones confrontants (1 i 3). En aquest sentit es van realitzar les consideracions següents:
  
- Eliminació de l'emplaçament triat per a la subestació transformadora Mola de Todolella, en proposar una ubicació alternativa en una posició centrada respecte de l'alineació A1. La connexió de la línia de 132 KV del parc de Manzanera es podria realitzar a l'altura del suport 20-21.
  
- Construcció d'un nova subestació transformadora en les proximitats de l'alineació a3 del parc eòlic de Refoyas, evacuant l'energia produïda mitjançant una línia de 132 KV el recorregut de la qual serà en direcció sud-est fins a la vessant nord del Pilón de San Marcos on s'unirà la línia de 132 KV de la zona 1.
  
- Després de la unificació continuaria cap al sud pel vessant oest del Pilón de San Marcos fins a la carretera de Todolella on es connectaria a la línia provinent de la ST Manzanera-Todolella i per l'oest de Forcall es dirigiria a la ST de Morella.
  
També se sol·licitava com a imprescindible per a completar l'estudi d'impacte ambiental, la realització d'un estudi específic de la fauna (concretament sobre l'avifauna) de la zona, que definira la situació preoperacional i permetera adoptar com a solució definitiva l'alternativa d'emplaçament i disseny dels parcs de menor impacte sobre l'avifauna i els quiròpters.
  
Finalment es feien observacions sobre alguns articles de la normativa proposada i més concretament sobre la delimitació de l'àmbit del Pla especial i la compatibilitat d'aquest amb les determinacions del Pla eòlic i sobre les limitacions a les activitats preexistents en el perímetres de 1.000 metres.
  
El dia 7 d'abril de 2004 l'empresa promotora va presentar documentació complementària, el contingut de la qual es resumeix en els punts següents:
  
1r) Modificació del disseny o tipus d'aerogenerador, la qual cosa permet eliminar els centres de transformació externs a l'aerogenerador.
  
2n) Canvis en la disposició dels aerogeneradors.
  
S'efectuen xicotetes modificacions en els parcs de Manzanera i Refoyas i s'introdueixen canvis més significatius en el parc de Mola de Todolella.
  
Al parc de Manzanera es reubiquen lleugerament alguns aerogeneradors a fi de minimitzar l'impacte sobre els bosquets de carrascar i al punt geodèsic de 4t ordre al costat de l'aerogenerador núm. 5.
  
En el parc de Refoyas s'indiquen els canvis a efectuar: reculada en 40 metres dels aerogeneradors que se situen en el límit provincial amb Terol i per a evitar algunes afeccions paisatgístiques i patrimonials, encara que es posposa la concreció cartogràfica.
  
En el parc Mola de Todolella es reubiquen aquells aerogeneradors que se situaven sobre formacions de carrascar i es desplacen a les àrees agrícoles situades més a l'est en la mola de Todolella (aerogeneradors 1 a 6 de l'alineació A2) circumscrivint igualment el traçat de les infraestructures associades (camins, rases, plataformes, etc.) a les esmentades zones sense que es vegen afectades àrees de carrascar. Així mateix es resituen lleugerament els últims aerogeneradors de l'alineació 1 (aerogeneradors 16 a 20) a zones de vegetació natural més dispersa.
  
Es proposa la mateixa modificació per als aerogeneradors de l'alineació 3 que en Refoyas afectats pel límit provincial amb Terol.
  
3r) En relació amb els camins ramaders es proposa el replantejament sobre el terreny, de la localització proposada per a la formulació de la declaració d'impacte ambiental a fi de determinar la delimitació teòrica conjuntament amb el tècnic competent de la Conselleria de Territori i Habitatge, situant els elements propis de les instal·lacions sense afectar els camins ramaders classificats. En el cas que no hi haja alternativa es promouria una modificació de traçat, segons el que preveu la llei sectorial.
  
4t) Respecte al patrimoni s'indica la intenció de realitzar les prospeccions indicades per la Conselleria de Cultura i es detalla la forma d'actuació en obra sobre el replantejament per a evitar l'afecció a jaciments.
  
Pel que fa a la resta d'aspectes indicats en l'informe d'ampliació (variació del nombre i situació de les subestacions i sistema d'evacuació, accessos, etc) el promotor no es pronuncia i indica simplement que s'accepta l'estudi de les esmentades alternatives. Es presenta com a annex la metodologia del Pla de seguiment de la incidència de parcs eòlics i línia elèctrica en la fauna (aus i quiròpters)
  
El dia 2 de juny de 2004, ateses les reticències manifestades per l'empresa promotora, tant per escrit com verbalment, a l'alternativa de sistema d'evacuació de la zona 2 i parcialment conjunta amb la zona 1 es va remetre a l'empresa promotora informe sobre les tres possibles alternatives (A, B i C) del sistema d'evacuació, mantenint en qualsevol d'elles la unificació e l'evacuació de la zona 1 i 2. En aquest escrit es rebutja d'entrada l'alternativa C que des del punt de vista ambiental no presenta cap avantatge respecte de les alternatives A i B.
  
També es va sol·licitar l'esmena de deficiències de l'estudi d'impacte ambiental i es va remetre informe sobre el mode concret d'actuació per al soterrament del tram de línia elèctrica per la moleta dels Frares, que evitaria l'afecció al patrimoni (necròpolis associada a la ciutat iberoromana de Lesera) com també el retard en l'execució de l'obra.
  
El dia 9 de juny de 2004 es va presentar la documentació següent:
  
- Metodologia per a la realització de l'estudi d'avifauna en situació preoperacional de parcs eòlics i línies elèctriques de la Comunitat Valenciana amb els apartats següents:
  
- Treballs de camp
  
- Tractament de la informació
  
- Perfil professional
  
- Pla de seguiment de la incidència de parcs eòlics i línies elèctriques en la fauna (aus i quiròpters) que introdueix xicotetes modificacions en la periodicitat de les eixides de camp respecte del presentat el dia 7 d'abril de 2004
  
El dia 24 de juny es va presentar documentació complementària el contingut de la qual es resumeix a continuació:
  
1r) Canvis en el sistema d'evacuació consistents en:
  
- El desdoblament de la subestació de Todolella en dues subestacions transformadores 20/132 KV: la primera que recollirà l'energia produïda pel PE de Mola de Todolella que se situarà desplaçada, respecte de la posició inicial, cap al sud-oest en la denominada Lloma del Pitaladero i la segona recollirà l'energia generada pel parc eòlic de Refoyas i se situarà al sud-est de l'ermita de San Joaquín.
  
- Lleuger desplaçament de la subestació del parc eòlic de Manzanera uns 70 m. a l'est a fi de minimitzar l'impacte visual, el moviment de terra, menor longitud i facilitat de traçat de la línia d'evacuació i menor afecció a la vegetació.
  
- Unificació de l'evacuació de la zona 2 amb l'evacuació de la zona 1 d'acord amb l'alternativa B indicada en l'informe d'aquesta Conselleria el dia 2 de juny de 2004, encara que en els trams que discorren per la vall del riu Cantavieja i el punt d'entroncament amb l'evacuació de la zona eòlica 1 es grafia un corredor, definint el traçat concret en el projecte constructiu, tenint en compte els condicionants existents el corredor.
  
2n) Es reitera la documentació sobre els canvis introduïts per a evitar la instal·lació de centres externs de transformació en els aerogeneradors
  
3r) Es reiteren els canvis introduïts en la ubicació dels aerogenerador de cada parc i es detallen els canvis en l'obra civil (rases, camins, etc), destaca en aquest sentit la impossibilitat de pas aeri de la línia d'evacuació per la vessant est de la moleta dels Frares i la inconveniència d'obertura d'un camí per la mola de Todolella per a connectar les alineacions A2 i A3.
  
No obstant l'anterior s'aprecia un error en la documentació gràfica corresponent a la ubicació dels aerogeneradors 4 i 5 de l'alineació a3 del parc de Refoyas ja que no es veu reflectida la modificació de reculada de 250 metres per a evitar l'afecció al Humilladero de San Joaquin.
  
4t) Respecte a l'afecció al patrimoni s'indica que es realitzaran els estudis determinats per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
5a) Es detalla les possibles afeccions als camins ramaders classificats de cada un dels elements dels parcs, tenint en compte que aquestes no es troben ni delimitades ni fitades.
  
6a) Es reiteren el compromís de realització dels estudis d'avifauna.
  
El dia 16 de juliol es va completar la documentació sol·licitada amb la presentació de la planimetria a escala 1:10.000 dels Parcs de Refoyas i mola de Todolella i la grafia correcta del límit provincial amb Terol i la cartografia a escala 1:10.000 de l'alternativa de la línia elèctrica compresa entre la nova ubicació de la subestació de Manzanera i el pal núm. 10 de la línia d'evacuació del parc eòlic de Manzanera.
  
Tramitació administrativa
  
L'expedient va ser incoat el 21 de gener de 2002 amb la remissió des de la Direcció General d'Indústria i Energia de l'estudi d'impacte ambiental presentat per l'empresa preadjudicatària, sobre la qual es van emetre sengles informes d'esmena de deficiències els dies 14 de juny i 11 de juliol de 2002. L'11 de novembre de 2002 es va remetre una nova documentació indicant que aquesta contenia canvis en els parcs de la zones, com també l'esmena i millores sol·licitades.
  
El dia 2 de juliol de 2003 es va rebre la documentació exposada a informació pública corresponent a la cartografia de l'estudi d'impacte ambiental del sistema d'evacuació de la zona 2 fins al seu entroncament amb la línia de la zona 3 i el dia 19 de novembre de 2003 l'estudi d'impacte ambiental corresponent al Pla especial de la zona 2.
  
El dia 18 i 19 de febrer de 2004 es van rebre els certificats d'informació pública de la línia elèctrica d'evacuació i del Pla especial respectivament, com també el certificat d'aprovació provisional del Pla especial
  
El Pla especial es va remetre el dia 24 de febrer de 2004 i el pla energètic (avantprojectes dels 3 parcs) es va remetre el dia 2 de març de 2004.
  
El 17 de març de 2004 es va remetre informe i sol·licitud d'esmena de deficiències al promotor.
  
El dia 2 de juny de 2004 es va reiterar al promotor la presentació de documentació complementària relativa als estudis de fauna, com també informe sobre el sistema d'evacuació.
  
Com a contestació a la sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental el promotor va presentar documentació complementària els dies 7 d'abril, 9 i 24 de juny i 16 de juliol de 2004.
  
Informació pública
  
El Pla especial, els avantprojectes dels parcs eòlics i l'estudi d'impacte ambiental de la zona 2 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana van ser sotmesos a informació pública mitjançant una Resolució de 12 de juny de 2003 del Servei Territorial d'Indústria de Castelló que va ser publicat en:
  
- El Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4535, de 2 de juliol de 2003.
  
- El Botlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 82, de 5 de juliol de 2003.
  
- El periòdic Mediterráneo, de 7 de juliol de 2003.
  
El Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló ha procedit al tràmit d'informació pública de l'evacuació de l'energia elèctrica de la zona 2 dividida en dos trams:
  
- Línia elèctrica de 132 KV (ATLINE/2003/73) simple circuit en ST Todolella, suport 32 a ST Embalagué a ST Morella ha sigut sotmesa al tràmit d'informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la província de Castelló amb data, 10 de juliol de 2003; en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de data, 18 de juliol de 2003; en el periòdic Mediterráneo de Castelló, de 7 de juliol de 2003, i en el tauler d'edictes dels ajuntaments de Cinctorres i Todolella.
  
Segons certifica el cap del Servei Territorial d'Indústria durant el període d'informació pública no s'hi han presentat al·legacions.
  
- La línia elèctrica de 132 KV (ATLINE/2003/74) de simple circuit, en ST Manzanera a ST Todolella, ha sigut sotmesa a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la província de Castelló de data, 10 de juliol de 2003; Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de 18 de juliol de 2003; en el periòdic Mediterráneo, de 7 de juliol de 2003, i tauler d'edictes dels ajuntaments de Todolella i Olocau.
  
Segons certifica el cap del Servei Territorial d'Indústria durant el període d'informa pública s'hi han presentat 5 al·legacions.
  
L'aprovació provisional es va produir mitjançant una resolució, d'11 de febrer de 2004, del conseller d'Infraestructures i Transport incloent l'estimació o desestimació de les al·legacions, d'acord amb l'informe annex a aquesta i introduint una sèrie de rectificacions relatives a la normativa d'alguns articles del Pla especial.
  
Al·legacions
  
En el període d'informació pública s'han presentat 5 al·legacions al Pla especial que fan referència entre altres aspectes no ambientals a l'afecció dels camins ramaders i al desacord en l'atorgament de les instal·lacions eòliques de l'interés social-utilitat pública i necessitat d'ocupació urgent en tant no s'hagen esgotat les vies de negociació de l'empresa promotora amb els propietaris dels terrenys.
  
Respecte de les infraestructures d'evacuació d'energia, Només s'han registrat al·legacions a la línia de St Manzanera - St Todolella, totes elles de propietaris afectats que sol·liciten la modificació en el tram de la seua propietat, i en algun cas presentant alternatives de traçat.
  
Relació de consultes
  
- Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge
  
- DG de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià
  
- Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló
  
- Ajuntament d'Olocau del Rey
  
- Ajuntament de Cinctorres
  
- Ajuntament de Villores
  
- Ajuntament de Forcall
  
- Govern d'Aragó
  
Informes sectorials
  
- Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló
  
S'efectua una descripció general dels terrenys travessats pel sistema d'evacuació i s'enumeren les àrees que poden veure's afectades en cada un dels possibles impactes derivats sobre els diversos factors del medi, apuntant algunes de les possibles mesures correctores o protectores que seria convenient aplicar a les línies elèctriques per a evitar l'impacte sobre la fauna. S'indica a més els diferents encreuaments de les línies amb els camins ramaders classificats i la necessitat de sol·licitar les corresponents ocupacions temporals:
  
- Ajuntament de Todolella
  
S'han rebut dos informes:
  
En primer terme es remet un informe de l'arquitecte municipal que adverteix que els terrenys per què discorre el traçat del sistema d'evacuació, estan qualificats segons el Pla general com a sòl no urbanitzable protegit d'interés mediambiental, encara que atés l'especial interés de les instal·lacions per a la generació d'energia elèctrica no contaminant caldrà ajustar-se a allò que s'ha disposat per l'Ajuntament i les conselleries competents en la matèria.
  
El segon informe es correspon amb l'Acord del ple de l'Ajuntament, de 29 de gener del 2004, sobre el Pla especial de la zona eòlica 2. Aquest acord se centra en l'anàlisi i propostes alternatives de les mesures econòmiques compensatòries proposades per l'empresa promotora per entendre que aquestes són competència o obligació d'institucions o de les empreses responsables.
  
- Es proposa la utilització del total del pressupost de la zona 2 en els apartats 1 a 6 a la recuperació d'hàbitats naturals mitjançant la creació d'una brigada de 4 persones i 1 capatàs per a un període de 4 anys, encarregats de realitzar diverses actuacions com la neteja de part de la zona cremada en l'incendi de 1994, neteja i condicionament d'assagadors, camins i zones recreatives entre altres.
  
- El pressupost dels apartats 7, 8, 12 i 14 es destinarà al subministrament de material i formació de brigades de protecció civil o proteccions locals.
  
- El pressupost consignat per als apartats 16, 18 i 20 es destinarà a la millora de camins rurals i a la recuperació de parets de pedra en sec.
  
- Consideren molt interessant les mesures encaminades a l'educació ambiental o difusió social de les energies eòliques renovables, encara que entenen que la inversió està massa concentrada i es proposa un repartiment més equitatiu mitjançant l'habilitació d'un aula d'interpretació en l'ermitori de Sant Cristòfol situat entre els termes de Todolella, Forcall, Cinctorres i la Mata per a la impartició de jornades ambientals a escolars, agricultors, ramaders i gent interessada i a més de dues taules amb relleu en què s'explicaria i detallaria la ubicació dels parcs de les zones 1, 2 i 3.
  
- Ajuntament de Cinctorres
  
Consideren que no tenen suficients dades per a emetre l'informe.
  
- Ajuntament de Forcall
  
Es trasllada l'informe de l'arquitecte municipal en què s'indica l'existència del principal jaciment de la zona situat al sud del parc de Refoyas, espai identificat com de valor paisatgístic i arqueològic en el PDS el qual haurà de ser tingut en compte en la valoració de les alternatives d'evacuació que puguen afectar-lo.
  
- Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat
  
L'informe és conjunt per a les zones 1, 2 i 3 i l'objecte principal d'aquest és la incidència sobre l'avifauna i indica que, tant pels parcs com per les línies elèctriques d'evacuació, són de les zones més problemàtics de les planejades en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana ja que hi ha colònies de voltor en l'entorn pròxim d'alguns parcs i un continu trasbals d'exemplars d'aquesta espècie per tota la zona,. Així mateix s'indica l'interés de la vegetació de l'àrea corresponent a quatre hàbitats d'interés comunitari, dos d'ells prioritaris d'acord amb la Directiva 92/43 /CEE, encara que pel fet que aquest aspecte es va tenir en compte per a establir l'aptitud de les zones l'informe únicament mencionarà si és el cas l'existència de microreserves o altres xicotetes àrees d'interés botànic que podrien veure's afectades per les infraestructures.
  
En relació amb els parcs de la zona 2 s'indica que no pareixen previsibles més problemes que els derivats de la situació inicial descrita.
  
També s'apunta la necessitat efectuar un seguiment exhaustiu durant els primers anys de funcionament dels aerogeneradors que permeta conéixer el seu impacte i prendre mesures per a reduir-lo si és el cas. Es considera necessari realitzar un estudi detallat de les aus residents i d'un mapatge de les rutes migratòries abans d'iniciar-se el funcionament del parc a fi d'estudiar, a més, detalls com ara la taxa de desaparició de restes en el camp freqüències, alçàries i tipus de vol de les diferents espècies d'aus en les proximitat de cada aerogenerador en diferents situacions climatològiques (principalment velocitat del vent) a fi d'establir-hi models predictius. Posteriorment, almenys durant cinc anys, haurien de contrastar-se aquests models amb les dades de mortalitat obtingudes en camp, i considerar aquest període suficient per a la determinació de les mesures correctores més adequades i el disseny del seguiment a llarg termini.
  
- Direcció General de Política Lingüística i patrimoni Cultural Valencià
  
Remeten tres informes vinculants, un per cada parc en els quals es ressalta l'escàs coneixement de l'àrea on s'implantaran els parcs de Todolella, Refoyas i Manzanera però sobre els quals es posseeixen extraordinaris exemples d'art rupestre, abrics amb ocupacions paleolítiques i fins i tot una ciutat romana com Lesera.
  
Les obres necessàries per a executar les instal·lacions conduiran inevitablement a la remoció del sòl per la qual cosa resulta imprescindible la prospecció arqueològica de tot l'àmbit del parc eòlic
  
Així mateix s'apunta la possible afecció a elements inventariats (ermita de San Joaquín, la ciutat romana de Lesera situada en la Moleta dels Frares, el castell d'Olocau del Rey, l'ermita de la Virgen de la Naranja, abric paleolític en la mola de Todolella) i la necessitat de tenir en compte el concepte de paisatge cultural, com també els impactes sobre el patrimoni etnològic, immaterial i industrial.
  
Afeccions legals
  
Xarxa Natura. El límit est de la zona 2 està constituït per la zona central de l'àrea denominada Riu Bergantes proposada entre els llocs d'interés comunitari per Acord del Consell de la Generalitat Valenciana, de 10 de juliol de 2001. És una àrea conformada pel llit alt del riu Bergantes i les elevacions que l'emmarquen, cobertes de boscs de ginebres, roures i pins negres. Es tracta en conjunt d'una zona de gran interés faunístic lligada bàsicament a ecosistemes fluvials i en les quals també apareixen importants endemismes vegetals
  
El límit sud de la zona 2 és l'àrea denominada l'Alt Maestrat i en ella s'endinsa part del sistema d'evacuació proposat. Aquesta àrea es troba igualment proposada entre els llocs d'interés comunitari per Acord del Consell de la Generalitat Valenciana, de 10 de juliol de 2001. Els hàbitats i espècies destacables són els alzinars i rouredes, bruguerars oromediterranis endèmics amb argilagues, matolls arborescents amb Juniperus, boscs endèmics de Juniperus, prats alpins i subalpins calcaris i els pendents rocosos calcícols. Han de mencionar-se també diversos hàbitats fluvials d'interés, i les espècies d'avifauna que abunden en la zona com Circaetus gallicus, Hieraaetus pennatus, Gyps fulvus, Aquila chrysaetos, Falco peregrinus, etc.
  
Existeixen coves en la zona amb presència de quiròpters com Miniopterus schreibersii, Myotis myotis, etc.
  
Domini públic hidràulic. L'àrea 2 està limitada a l'est pel riu Bergantes i al sud pel riu Cantavieja. Al seu torn cada un d'aquests cursos principals presenten una abundant xarxa de barrancs tributaris que conformen la geomorfologia de la zona.
  
Camins ramaders. L'àrea presenta una xarxa molt extensa de camins ramaders com també altres llocs associats al trànsit ramader, com ara abeuradors, descansadors, pletes, etc. Classificats en les corresponents ordres dels 5 termes municipals.
  
Patrimoni cultural. La Conselleria de Cultura té inventariats en la zona Un nombre important d'elements patrimonials, entre els que destaquen la ciutat romana de Lesera (situada a la Moleta dels Frares) les manifestacions rupestres en les proximitats de la mola de Todolella, el castell d'Olocau un elevat nombre de jaciments arqueològics relacionats amb els conjunts pintats i un entorn cultural tradicional basat en l'aprofitament agropecuari del medi en què destaquen una sèrie de construccions en pedra seca lligades a aquests aprofitaments.
  
Classificació i qualificació urbanística. Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que té caràcter de Pla d'acció territorial sectorial aprovat mitjançant un Acord, de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià.
  
Consideracions ambientals
  
Hi ha tres aspectes fonamentals en què l'estudi d'impacte ambiental i el Pla especial presenten deficiències importants i de les que poden derivar-se afeccions notables:
  
1) La no-incorporació d'un estudi de l'avifauna real que permetera definir la situació preoperacional i per tant el disseny de les instal·lacions eòliques de menor impacte ambiental. D'aquesta manera el projecte proposat avalua la incidència sobre l'avifauna sobre un teòric coneixement d'aquesta. Amb aquest fi es va sol·licitar a l'empresa promotora la realització d'estudis previs d'avifauna i quiròpters que esmenaren l'esmentada deficiència, i ha presentat una metodologia que en principi es considera correcta, encara que no s'ha comunicat, tal com es va sol·licitar, el compromís per a l'inici d'aquests estudis.
  
2) La no-valoració de la incidència que el conjunt de les instal·lacions eòliques tindrà sobre la població dels municipis afectats i més concretament sobre la població dispersa en les masies i les activitats que en aquestes es desenvolupen
  
Hi ha diversos aspectes de la normativa proposada en el Pla especial que no són acceptables des del punt de vista ambiental per la incidència negativa que sobre la població rural i les activitats que aquesta desenvolupa té sobre el desenvolupament i perspectives de la població rural. La normativa del Pla eòlic (article 25) va establir limitacions a les construccions aïllades de caràcter no industrial futures en un radi de 1.000 de qualsevol aerogenerador, norma que d'altra banda sembla excessiva ja que d'acord amb la característiques del medi i amb els criteris urbanístics el sòl no urbanitzable és la ubicació més adequada per a aquest tipus de construccions. No obstant això, (a diferència dels sòls classificats en el planejament vigent com a urbans o urbanitzable) no fixa cap distància per a les construccions existents (generalment masies), ni en el disseny de les instal·lacions eòliques s'han tingut en compte la localització de les masies, com a aspecte confrontant, per a l'elecció d'alternatives.
  
Per tant, es considera que no hi ha cap justificació per a declarar les masies existents fora d'ordenació ja que aquesta situació, d'acord amb allò que s'ha expressat en l'article 58.6 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística es fixarà quan existisca manifesta incompatibilitat amb la determinació dels plans. No obstant l'anterior, l'execució de les instal·lacions eòliques produiran efectes negatius sobre les activitats preexistents que serà necessari corregir a càrrec de l'empresa promotora.
  
Com a conseqüència de tot l'anterior s'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació les edificacions aïllades de caràcter no industrial com a règim aplicable a les edificacions existents (article 15 de la documentació amb eficàcia normativa) per l'impacte crític que genera sobre la població rural dels nuclis en què tradicionalment s'ha exercit l'activitat agrària i ramadera (masies) i perquè, d'acord amb allò que s'ha expressat en el mateix estudi i impacte ambiental i el projecte de parcs, no hi ha manifesta incompatibilitat dels usos actuals amb les instal·lacions eòliques,
  
3) La solució adoptada en el sistema d'evacuació.
  
L'anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental de les possibles alternatives descarta d'entrada les 2 alternatives que permetrien una evacuació conjunta amb la zona, en argüir la impossibilitat d'encreuament amb la línia elèctrica de 400 KV que discorre pel riu Bergantes, i decantar-se per l'alternativa que es considera menys adequada des del punt de vista ambiental.
  
Per això es va sol·licitar a l'empresa promotora el replantejament del sistema d'evacuació de manera que les línies elèctriques es concentren per les zones més antropitzades apuntant (en l'informe de 2 de juny de 2004) dos possibles alternatives:
  
Alternativa A) Mantenir en la zona 2 les dos subestacions en la localització proposada inicialment: Manzanera i mola de Todolella
  
Això suposaria:
  
- La variació de l'entroncament de la línia provinent de la subestació de Manzanera d'acord a l'esquema adjunt, el soterrament de la línia d'evacuació de la subestació mola de Todolella fins al barranc de Todolella pel camí existent (encara que seria necessària una avaluació detallada de la superfície confrontant que es veuria afectada tant per aquesta línia d'evacuació com de la superfície afectada per la connexió de les diverses alineacions a la subestació mitjançant la línia subterrània interior de 20 KV)
  
- I el soterrament de les línia de 132 KV d'evacuació de la zona 1 després de travessar la línia de 400 KV pel peu de muntanya est i sud del Pilón de San Marcos fins a l'entroncament amb la línia d'evacuació de la zona 2 que des del barranc del Pastor discorreria per la vall del riu Cantavieja.
  
El tram que discorre per la vall per ser comú a ambdues alternatives l'analitzarem posteriorment i per una sola vegada.
  
Alternativa B) Que consisteix a desplegar la subestació de la mola de Todolella en 2 subestacions, d'acord amb allò que s'ha exposat en l'escrit d'ampliació del dia 17 de març amb el qual la zona 2 disposaria en total de tres subestacions.
  
En aquest cas es mantindria l'esquema proposat en aquest escrit però amb l'excepció que el tram que discorre per la vessant est de la moleta dels Frares haurà de ser soterrat prèvia prospecció, excavació i la resta de requisits que establisca la Conselleria de Cultura, en variar lleugerament el traçat entroncament amb la línia provinent de la zona oest de la zona 2.
  
Pel que fa a la connexió de la línia d'evacuació de la zona 2 (total en el cas de la primera alternativa) o parcial en el cas de la segona, pensem que les dificultats tècniques de cabuda de la línia en la vall del riu Cantavieja es poden solucionar de la manera següent:
  
- La línia es manté pel marge dret del barranc del Pastor, i coincideix amb la incialment proposada, fins a les proximitats de la masia el Pastor en què creuaria el barranc per a accedir a la vall recolzant-se en les zones agrícoles situades en el marge esquerre d'aquest (ja que en el marge dret es troba la planta de tractament de purins).
  
- Des d'aquest punt del traçat fins a la desembocadura del barranc de Todolella en el riu Cantavieja hi ha diverses possibilitats:
  
- Traçat pel marge esquerre del riu Cantavieja per la zona agrícola sobreelevada sobre les terrasses al·luvials o bé per les terrasses al·luvials i unificar amb la línia de 20 KV si fóra necessari.
  
- L'encreuament al marge dret s'haurà de realitzar en qualsevol cas a la zona agrícola al·luvial situada entre el riu Cantavieja i el camí que dóna accés a l'ermita de Sarañaña (que es correspon amb el camí ramader classificat sendera del Tossal Gross a Mirambel) i pot discórrer en aeri fins a les proximitats de l'entroncament amb la CV-8421 ja que només hi ha una construcció agropecuària, encara que es podria soterrar pel camí ramader si fóra necessari.
  
- Des de l'esmentada zona agrícola, depenent en tot cas de les limitacions de distància del suport que patrimoni puga establir per l'existència del pont gòtic, es procedirà al soterrat de la línia elèctrica pel camí ramader abans citat que continua a més pel tram que es veurà abandonat després de la conclusió de la variant de la carretera que es troba en execució. El soterrament es realitzarà fins a la distància legalment exigible a la variant nova, des d'on en aeri es pot portar per la vall ja que s'eixampla notablement i existeixen menys problemes de cabuda, preveient en tot moment l'alternativa tècnica d'unificar amb la línia de 20 KV en el cas que aquesta constituïsca una dificultat per a la cabuda de la línia de 132.KV. D'altra banda des del punt de vista ambiental l'esmentada unificació seria totalment recomanable.
  
- En qualsevol cas la línia ha de discórrer per les cotes el més baixes possible de la vall, i seguir aquest mateix criteri per a l'encreuament del riu a l'oest de Forcall.
  
L'empresa promotora va presentar el dia 24 de juny l'alternativa B com a solució definitiva del sistema d'evacuació encara que la documentació gràfica (plànol a escala 1:30.000, amb excepció el tram inicial de la LE de ST Manzanera'Todolella) és poc detallada i existeixen alguns trams en què resulta convenient realitzar una sèrie de matisacions o modificacions:
  
1r) El tram de LE entre la ST Refoyas i la moleta els Frares s'ajustarà al màxim a les vessants del barranc de Torre Selló i es recolzarà en les àrees agrícoles
  
2n) L'entroncament de la LE de la ST Manzanera i mola de Todolella quedarà fixat pel tram soterrat que finalment determine la Conselleria de Cultura, encara que des del punt de vista visual serà convenient que aquest es realitze en les cotes més baixes de la vall del riu Cantavieja.
  
També s'ha presentat una modificació del tram inicial de la línia Manzanera-Todolella que minimitzen tant l'impacte visual sobre el nucli urbà d'Olocau del Rey com sobre la masia de la Tejería.
  
La resta d'aspectes ha sigut en major o menor grau prevists i proposada una sèrie de mesures preventives i correctores que en general es consideren adequades encara que és necessari en alguns casos matisar-les o complementar-les:
  
- Ateses les característiques de l'entorn pel qual discorre la línia elèctrica, les mesures anticol·lisió han d'estendre's a tota la longitud de la línia, senyalitzant amb instal·lació de tires en X de neopré de 35 cm x 5 cm, subjectes per mordassa d'elastòmer amb cinta luminiscent, els cables de terra tant els normals com els que porten incorporada fibra òptica. La senyalització es realitzarà a portell de manera que la distància entre els elements siga visualment de 5 metres.
  
- La limitació d'execució de les obres en l'època reproductiva de l'avifauna no està inclosa en el capítol de mesures correctores (capítol 13), només es menciona en l'anàlisi de l'impacte residual (capítol 14) per la qual cosa haurà de ser esmenada l'esmentada deficiència per entendre que constitueix la principal mesura preventiva per a evitar l'impacte sobre la fauna.:
  
- La comarca dels Ports és rica en jaciments paleontològics, especialment en els estrats corresponents a les denominades capes roges de Morella, en les quals la densitat de restes és molt elevada i per tant és molt probable que aquestes hi apareguen si es produeix remoció de terres.
  
Condicions jurídiques
  
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8g del decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.
  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració o estimació d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable des del punt de vista ambiental el projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 2, inclòs el sistema d'evacuació elèctrica fins a la subestació de Morella 400/132 KV, sense perjudici de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, promogut per RENOMAR sempre que s'ajuste a allò que s'ha proposat en la documentació o, si és el cas, en el punt segon d'aquesta resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
  
1) Emplaçament de les instal·lacions eòliques
  
- La ubicació dels aerogeneradors, el traçat de les rases, de les subestacions i dels vials d'accés tant interiors com exteriors seran, en principi, els descrits o grafiats en la documentació complementària presentada el dia 7 d'abril d'abril, 24 de juny i 16 de juliol de 2004, amb les matisacions que es detallen en el paràgraf següent i queda en qualsevol cas supeditat el replantejament definitiu en els casos en què puga afectar-se la superfície pertanyent als camins ramaders, a jaciments arqueològics inventariats o que es puguen detectar en les prospeccions prèvies, flora endèmica, amenaçada o d'interés o als resultats dels estudis previs de fauna.
  
- En relació amb la solució definitiva d'ubicació d'aerogeneradors, rases, etc cal fer les matisacions següents:
  
- La reubicació consignada en el text de la documentació complementària presentada el dia 24 de juny de 2004 dels aerogeneradors 4 i 5 de l'alineació A3 de Refoyas (en els plànols aerogeneradors 24 i 25) per a evitar l'afecció a l'Humilladero de San Joaquín no ha sigut reflectida en els plànols corresponents per la qual cosa s'adverteix l'error puntual en els esmentats plànols
  
- La rasa de connexió entre l'alineació a2 i a3 del Parc eòlic de la mola de Todolella es realitzarà aprofitant el traçat de la senda de petit recorregut que travessa la mola.
  
- En la reubicació dels aerogeneradors se seguiran els criteris següents:
  
- La reubicació dels aerogeneradors i de les subestacions s'haurà de realitzar, en tot cas, dins de l'àmbit del Pla especial, d'acord amb el criteris de delimitació que es marquen en l'apartat 4 del punt segon d'aquesta resolució
  
- Els aerogeneradors que no puguen ser reubicats hauran de ser eliminats
  
- El sistema d'evacuació de la zona 2 es correspondrà bàsicament amb el grafiat en el pla a escala 1:30.000 presentat el dia 24 de juny de 2004, excepte el tram modificat de la LE de ST Manzanera que serà el corresponent al pla a escala 1:10.000 presentat el dia 16 de juliol de 2004.
  
En un termini no superior a 6 mesos des de la notificació d'aquesta resolució i en tot cas abans del replantejament definitiu, es presentarà la cartografia del traçat de la línia elèctrica a escala més detallada (1:10.000) del traçat definitiu tenint en compte:
  
1r) El tram de LE entre la ST Refoyas i la Moleta dels Frares s'haurà d'ajustar al màxim a les vessants del barranc de Torre Selló i es recolzarà en les àrees agrícoles.
  
2n) L'entroncament de la LE de la ST Manzanera i mola de Todolella quedarà fixat pel tram soterrat que finalment determine la Conselleria de Cultura, tot i que des del punt de vista visual serà convenient que aquest es realitze en les cotes més baixes de la vall del riu Cantavieja.
  
- La reubicació dels aerogeneradors, o de la subestació transformadores, com també el replantejament definitiu d'aquestes infraestructures, de les línies elèctriques d'evacuació. Dels camins, rases de cablejat i totes les instal·lacions auxiliars de la zona 2 es realitzaran en coordinació amb la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
2) La metodologia de l'Estudi d'avifauna en situació preoperacional de parcs eòlics i línies elèctriques, serà la presentada oficialment el dia 9 de juny de 2004.
  
L'inici d'aquest estudi es realitzarà en un mes des de la recepció de la notificació d'aquesta resolució.
  
3) L'inici de les obres quedarà supeditat a la presentació de la documentació següent:
  
- A la presentació, supervisió i vistiplau de la memòria final de l'Estudi d'avifauna en situació preoperacional de parc eòlics i esbosses elèctriques.
  
- A l'informe de la Conselleria de Cultura emés sobre les prospeccions prèvies.
  
4) En la documentació amb eficàcia normativa hauran d'efectuar-se les modificacions següents:
  
4.1) La franja o amplària que delimita l'àmbit del Pla especial per als aerogeneradors i subestacions (àrea en què es declaren compatibles les instal·lacions eòliques) independentment de l'extensió que arbitràriament es fixe, exclourà en tot cas:
  
- Les àrees declarades no aptes en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.
  
- Qualsevol superfície que es trobe a menys de 1.000 m de sòl classificat com a urbà o urbanitzable en el planejament vigent del municipi en qüestió, i podrà ser exigible, motivada i excepcionalment, una major distància per a aquells municipis que, per condicions topogràfiques o de confrontació amb sòl d'especial protecció tinguen com a única alternativa possible el creixement del nucli urbà en la direcció del parc eòlic.
  
- Els camins ramaders classificats confrontants a les alineacions.
  
- La superfície inclosa en el perímetre de protecció de jaciments arqueològics o determinada per l'òrgan competent després de la corresponent prospecció arqueològica.
  
4.2) S'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació a les edificacions aïllades de caràcter no industrial com a règim aplicable a les edificacions existents (article 15 de la documentació amb eficàcia normativa) per l'impacte crític que genera sobre la població rural dels nuclis en què tradicionalment s'ha exercit l'activitat agrària i ramadera (masies) i perquè, d'acord amb allò que s'ha expressat en el mateix estudi d'impacte ambiental i el projecte de parcs, no hi ha manifesta incompatibilitat dels usos actuals amb les instal·lacions eòliques,
  
4.3) S'inclourà una norma en la documentació amb eficàcia normativa sobre l'obligació de sol·licitar la declaració de zones de seguretat, tant per a la fase de construcció (impacte temporal) com per a la fase de funcionament (impacte permanent), per a aquelles en què l'ús d'aprofitament eòlic se superposa amb l'ús cinegètic preexistent, d'acord amb el que preveu la Llei 1/1970, de 12 d'abril, sobre caça i la Resolució de 26 d'abril de 1988 de la Direcció General de la Producció Agrària, per la qual es donen normes per a la senyalització dels terrenys sotmesos a règim especial de caça i pesca continental i camins ramaders.
  
5) Les mesures preventives i correctores proposades en el capítol 13 de l'estudi d'impacte ambiental es complementaran amb les següents:
  
5.1) Mesures de protecció de qualitat de l'aire i prevenció de soroll durant la construcció
  
- Mesures per a minimitzar la contaminació en la fase de construcció.
  
- S'efectuaran regs periòdics dels camins que suporten trànsit rodat i els abassegaments de material. La freqüència s'adaptarà a l'estació l'any i a les condicions meteorològiques de cada moment i sempre que es faça perceptible l'emissió de partícules.
  
- Els vehicles de transport de material circularan amb les caixes cobertes amb lona.
  
- Mesures per a la prevenció de la contaminació acústica
  
- S'efectuarà un manteniment periòdic dels silenciosos de les fugues, rodaments, engranatges i mecanismes en general de tota maquinària que intervinga en l'obra.
  
- Les voladures com a mètode d'excavació s'utilitzaran puntualment i només en els supòsits en què no hi haja tècniques alternatives.
  
5.2) Protecció del sistema hidrològic i hidrogeològic durant la fase de construcció
  
El promotor haurà de presentar, previament a l'inici de les obres, la inscripció en el registre de xicotets productors de la Comunitat Valenciana, com també el document d'acceptació del gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos, que es vaja a fer càrrec de qualsevol residu d'aquesta naturalesa que es genere, tant en la fase de construcció com en la de funcionament.
  
5.3) Protecció a la fauna
  
- S'inclourà com a mesura preventiva prioritària (en el capítol 13.8) per a evitar impactes sobre la fauna durant la fase de construcció, la programació de les obres fora del període reproductiu de les espècies més sensibles és a dir des de finals de l'estiu al començament de la primavera (entre els mesos d'agost a febrer), adaptarà el calendari d'actuacions de l'execució de les instal·lacions eòliques de la zona 3 a l'esmentada mesura preventiva.
  
- La senyalització dels cables de terra i fibra òptica comprendrà tot el recorregut de la línia elèctrica d'evacuació. Els elements antiocells s'instal·laran a portell de manera que queden a una separació de 5 metres.
  
- La reubicació dels abocadors o de les àrees d'aportació d'animals esporàdic es posposarà al resultat de l'estudi d'avifauna de parcs eòlics i línies elèctriques.
  
5.4) Protecció del sòl i la vegetació
  
- Durant la fase de construcció, el condicionament dels camins no podrà sobrepassar els 4 metres d'amplada, exceptuant les cunetes, els sobreamples de les revoltes i els eixamplaments per a l'encreuament de maquinària que distaran almenys 500 m. entre ells i es faran coincidir amb alguna de les plataformes habilitades per a la instal·lació dels aerogeneradors o per a la instal·lació de la subestació.
  
Finalitzada la fase d'obres l'amplada dels camins que s'hagen preparat es reduiran a 3,5 metres, i es procedirà a la restauració de tota superfície alterada que sobrepasse l'esmentada amplada.
  
- La forma d'accés per a la instal·lació del línia elèctrica respondrà als criteris següents:
  
- No es permet, com a norma general, l'obertura de nous camins.
  
- S'utilitzaran camins existents o els camins ramaders per a accedir al punt més pròxim a la ubicació del suport, des d'on s'efectuarà un rodament superficial amb maquinària apropiada, sense afectar exemplars arboris.
  
- Si el rodament superficial es realitza sobre una zona abancalada, cada bancal s'utilitzarà com a plataforma de camí, i es practicaran en els extrems dels bancals rampes d'unió entre ells per a permetre l'accés.
  
- En la delimitació de l'àmbit del Pla especial, a més de les exclusions generals que s'apunten en el punt quart s'exclouran les zones que presenten una major densitat de carrascar, concretament en els trams següents:
  
- Entre els aerogeneradors 5 a 16 del parc eòlic de Manzanera.
  
- Entre els aerogeneradors 17 a 33 del parc eòlic del Mola de Todolella (segons numeració de la documentació presentada el dia 24 de juny i 16 de juliol del 2004).
  
- Entre els aerogeneradors 1 a 5 del parc eòlic de Refoyas (segons numeració consignada en la documentació complementària presentada el dia 24 de juny i 16 de juliol de 2004).
  
- El tram aeri de la línia elèctrica d'evacuació del parc eòlic de Refoyas des de la subestació del mateix nom i l'entroncament d'aquest amb la línia de la zona 1 es recolzarà sobre l'aèries agrícoles dels marges del barranc de la Torre de Selló, de manera que l'afecció a la vegetació natural es veja minimitzada al màxim.
  
- El condicionament dels camins serà especialment cuidadós i es reduirà a l'amplada absolutament imprescindible que els casos en què es puguen veure afectades formacions vegetals d'elevat valor o a terrenys amb pendents acusats. A continuació s'apunten alguns dels trams més sensibles sense perjudici d'altres que puguen detectar-se en el replantejament definitiu:
  
- En l'accés general a l'alineació A3 del parc eòlic de Todolella des del parc eòlic de Refoyas, el tram comprés entre la masia de la Mola i l'aerogenerador núm. 1 de l'alineació A3 del parc de la mola de Todolella (núm. 27 en la documentació presentada el 24 de juny i 16 de juliol de 2004.)
  
- Camí de connexió entre l'aerogenerador 7 de l'alineació A3 del Parc eòlic de la mola de Todolella i l'aerogenerador 1 de l'alineació A1 del parc eòlic de Refoyas.
  
- La connexió entre l'alineació A2 i A3 del parc eòlic de Refoyas es realitzarà pel camí existent que té part del recorregut en territori de la Comunitat Autònoma d'Aragó, i s'haurà de justificar adequadament la impossibilitat d'utilització d'aquest.
  
- Tot i que els criteris per al tractament de carrers de la línia elèctrica es consideren adequats, es presentarà a aquesta Direcció General una memòria concreta de l'actuació, a mesura que es vaja desenvolupant, per a la seua aprovació abans de l'execució d'aquest.
  
5.5) Si fóra necessària la utilització de materials (tant àrids com terra vegetal) no provinents de la mateixa excavació de les obres (sabates, plataformes, rases, etc,) s'obtindran de pedreres autoritzades i l'eliminació de materials sobrants s'efectuarà en un abocador inert legalitzat. Si no existiren pedreres o abocadors legals als voltants de l'obra es tramitarà el corresponent estudi d'impacte ambiental d'acord amb el que preveu el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell del Govern Valencià pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, considerats adequats els criteris ambientals d'ubicació i restauració, proposats en l'apartat 13.4 de l'estudi d'impacte ambiental del Pla especial.
  
5.6) Protecció al patrimoni
  
Durant la fase de moviment de terres en aquelles àrees en què l'excavació puga afectar les formacions denominades capes roges de Morella la vigilància arqueològica serà exhaustiva ja que la probabilitat de troballes paleontològiques és molt elevada, i es procedirà, si hi aparegueren restes, segons el que preveu la Llei de patrimoni.
  
En aquest sentit s'apunten com a àrees més sensibles l'àrea més oriental del parc eòlic de Refoyas, i els trams de línia d'evacuació entre la subestació de Manzanera fins al seu entroncament amb al línia d'evacuació de la subestació de la mola de Todolella, i des d'aquest entroncament fins a la vall del riu Cantavieja.
  
5.7) Abans de l'entrada en funcionament, es presentarà a aquesta Direcció General, el Pla d'emergència per a cas d'incendi.
  
5.8) La restauració ambiental es realitzarà d'acord amb allò que s'ha proposat en el punt 13.3 de l'estudi d'impacte ambiental, incloent i pressupostant entre elles les mesures proposades per a la integració paisatgística de les subestacions en l'entorn.
  
5.9) Si del desenvolupament de les obres o del funcionament de les actuacions previstes s'observen danys a tercers no prevists, es procedirà a l'estudi i correcció d'aquestes.
  
6) En relació amb el Pla de vigilància ambiental
  
6.1) En relació amb el Pla de seguiment de la incidència de parcs eòlics i línies elèctriques en la fauna (aus i quiròpters), es considera adequada la metodologia presentada en la documentació complementària de data 23 d'abril de 2004 amb les matisacions que a continuació s'hi detallen:
  
- La banda de quantificació d'exemplars morts a cada costat de la línia elèctrica serà la mateixa que per als aerogeneradors, és a dir 50 metres.
  
- La informació de l'informe anual es complementarà amb l'avís escrit immediat (fax, correu electrònic...) de les dades de mortalitat o de qualsevol incidència ressenyable corresponents a aus rapaços i d'aquelles espècies incloses com catalogades en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana).
  
- Els cadàvers trobats seran recollits i mantinguts en condicions de refrigeració adequades, i es traslladaran una vegada al mes a un centre de recuperació oficial, dependent de la Conselleria de Territori i habitatge, a fi de realitzar proves forenses que aclarisquen o complementen les dades registrades en camp.
  
- El període establit de cinc anys per al Pla de seguiment es considera, en principi suficient. El Pla de seguiment es reiniciarà per a aquells aerogeneradors o trams de línia que, transcorreguts sis mesos des de la posada en marxa de les instal·lacions eòliques, i per qualsevol causa s'hagen reubicat o modificat.
  
6.2) Es realitzarà un estudi sobre el grau d'acceptació de les instal·lacions eòliques per part de la població, tant dels nuclis pròxims com de les masies, com també de la incidència sobre l'activitat econòmica de la zona.
  
6.3) Durant el primer any del funcionament del parc eòlic a més de l'estudi d'afeccions sonores, proposat en l'apartat 15.6, es realitzarà un estudi de l'afecció per ombres que inclourà inexcusablement mesures en totes les masies, habitades o no en què hi ha activitat agrícola i ramadera. S'inclourà una anàlisi dels resultats i es proposaran les mesures protectores o correctores a realitzar sobre els nuclis agropecuaris preexistents. L'empresa promotora finançarà les mesures necessàries per a corregir els possibles impactes ambientals.
  
7) Mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural
  
- S'eliminarà d'aquest apartat, destinant el pressupost assignat a altres mesures, aquelles que es consideren mesures correctores o del programa de vigilància ambiental i que són d'obligat compliment. Aquestes mesures són la creació d'abocadors, integració de les subestacions i el finançament d'un estudi comparat de les afeccions dels aerogeneradors a les aus i l'eficàcia de les mesures correctores.
  
- Respecte a la mesura recuperació d'hàbitats naturals de significat ecològic per a la zona, es considera adequada però és motiu d'un estudi detallat que atenga les necessitats ambientals de la zona 2, seguint les directrius d'aquesta conselleria i entitats locals. Ací es podrà incloure algun pla de recuperació de fauna. Per tant, aquesta proposta es matisarà i desenvoluparà per part d'aquesta Direcció General en el termini d'un any després de la notificació d'aquesta resolució.
  
- Respecte a línies elèctriques (mesures 2, 3 i 4), la realització d'un estudi de la problemàtica de les línies elèctriques aèries de la zona es considera adequat, però ha de fer-se per al conjunt de la zona 2, amb la identificació i quantificació de trams i suports perillosos i aplicació de mesures protectores i correctores (senyalització, modificació de suports, etc.).
  
Per tant les propostes de les mesures 2 i 3 han d'incloure's en la 4.
  
Respecte a la quantia econòmica el pressupost haurà d'ajustar-se al resultat de l'estudi.
  
- Per a la resta de les mesures compensatòries proposades i en un termini no superior a un any comptador després de la notificació d'aquesta resolució, s'ha de presentar per part de l'empresa el calendari d'aplicació d'aquestes mesures amb un desenvolupament exhaustiu de les propostes, localitzacions, abast, pressupost actualitzat, etc.
  
8) Pla de desmantellament
  
Els criteris exposats en el capítol 16 de mesures a adoptar per al cessament de l'activitat que es corresponen al pla de desmantellament sol·licitat en la normativa del Pla eòlic es consideren correctes, havent de ser presentat, per a la seua aprovació el projecte específic de restauració ambiental a partir de l'estat dels terrenys en el moment de cessament de l'activitat.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.
  
València, 11 d'agost de 2004. EL director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 206/04-AIA
  
Promotor: Domingo Martos Alonso
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme
  
Objecte del projecte: Explotació de graves i arenes. Secció A) Áridos Domingo
  
Localització: Parcel·la núm. 194 del polígon núm. 13. Partida El Derramador
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una extracció de graves i arenes denominada Áridos Domingo, tramitada com a recurs de la secció A) de la Llei de mines.
  
Per a accedir a la parcel·la objecte d'explotació, es pren la carretera de Biar a Cañada. Del marge dret d'aquesta carretera surt un camí que condueix a la parcel·la, que coincideix amb l'antiga via del ferrocarril.
  
La superfície de la parcel·la a explotar és de 5,381 ha i se situa sobre una superfície pràcticament plana.
  
En els voltants de la parcel·la hi ha diverses explotacions de graves i arenes explotades al llarg dels anys que han deixat buits miners sense restaurar adequadament, i han configurat un paisatge caòtic i deteriorat amb parcel·les excavades a diverses cotes topogràfiques unes d'altres i talussos subverticals i inestables entre parcel·les.
  
En algun dels buits miners s'han plantat oliveres i vinyes.
  
L'explotació proposada pretén explotar les graves i arenes fins a una profunditat mitjana de 5 m el que implica un ritme d'extracció de 20.000 m³/any, una vida de pedrera d'aproximadament 12 anys.
  
La proposta de restauració tramitada consisteix únicament a aportar terra vegetal al buit miner i revegetar mitjançant cultius de secà deixant la parcel·la uns 4.5 m per sota de la cota natural del terreny.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El juliol de 2004, el Servei Territorial d'Indústria, va traslladar l'expedient d'explotació de la secció A) denominada Áridos Domingo al terme municipal de Biar (Alacant).
  
S'aporta a més, el resultat d'informació pública de l'expedient on s'indica que publicada la documentació corresponent en el DOGV núm. 4756, de 19.05.04, no s'hi han presentat al·legacions al projecte.
  
L'estudi d'impacte ambiental no conté l'informe vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com s'estableix en l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià, del Consell de la Generalitat Valenciana, i és necessari aquest informe per a continuar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
La zona on s'ubica la parcel·la se situa al nord-oest del municipi de Biar en una zona on al llarg dels anys s'han anat explotant les graves i arenes que constitueixen la plana plioquaternària que rodeja el municipi de Biar. La parcel·la objecte d'explotació es troba entre dues d'aquestes explotacions, molt pròxima al barranc del Derramador.
  
El paisatge que a priori era una plana agrícola de secà, es troba a hores d'ara molt deteriorat per les nombroses extraccions de graves que han sigut explotades al llarg dels anys i que han deixat buits d'extracció sense restaurar i en els que únicament i en alguns d'ells s'han plantat vinyes i oliveres. En els últims anys s'han dut a terme actuacions de regeneració d'espais degradats per activitats mineres per part de la Conselleria d'Indústria i Comerç.
  
Els materials que s'han d'explotar estan constituïts per conglomerats plioquaternaris de cudols embolicats en una matriu arenosa o argilosa. Aquests conglomerats arenosos, es troben en disposició horitzontal i presenta una potència mitjana de 5 m, per sotal dels quals apareix un substrat argilós que no és aprofitable per a l'explotació.
  
La zona està representada fonamentalment i en tota l'extensió d'aquesta per cultius agrícoles, la majoria de secà. Tan sols es troba algun illot de matoll termòfil i pi blanc. La parcel·la que s'ha d'explotar es troba actualment plantada d'oliveres.
  
Hi ha nombrosos camins veïnals que porten a les finques veïnes i explotacions mineres.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han obviat determinats aspectes sobre la situació actual de la zona com és l'existència de tota aquesta activitat minera que caracteritza la zona, la degradació d'algunes zones i les actuacions de regeneració realitzades.
  
Tampoc es fa referència en l'estudi a les vies d'accés a l'explotació, les rampes d'accés, la distribució d'abassegaments de material, ubicació dels abassegaments de terra fèrtil, etc. En general amb la descripció duta a terme es desconeixen les característiques reals de la zona i les de l'activitat que es pretén realitzar.
  
2.Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores
  
Els impactes que es deriven del projecte d'explotació tramitat són a més dels propis impactes d'una activitat extractiva d'aquest tipus, l'acumulació d'activitats extractives en una mateixa zona i la falta d'un pla de restauració ambientalment compatible amb les esmentades activitats.
  
La restauració proposada no es considera adequada des del punt de vista ambiental ja que únicament pretén revegetar el buit miner creat amb la plantació d'oliveres deixant la parcel·la excavada a 5 m per davall de la cota natural del terreny sense integrar la parcel·la amb l'entorn més immediat d'aquesta.
  
L'admissió d'aquest tipus d'explotacions - restauracions implicaria incrementar els impactes actualment existents en la zona derivats per les nombroses explotacions que han tingut lloc en els últims 30 anys i que han generat un paisatge caòtic caracteritzat per un mosaic de parcel·les a diferents cotes unes d'altres.
  
Recentment la Conselleria d'Indústria i comerç. Àrea mines. Han dut a terme actuacions de regeneració per a minimitzar els impactes generats per les esmentades extraccions.
  
D'altra banda, cal indicar que tal com s'indica en l'apartat de tramitació de l'expedient, aquest es troba incomplet en no incorporar en l'estudi d'impacte ambiental l'informe vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com s'estableix en l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià, del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule aquesta
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental el projecte d'obertura de l'extracció de graves i arenes tramitada com a secció A) per la Llei de mines, sítia a la parcel·la 194 del polígon 13 del terme municipal de Biar (Alacant), promogut per Domingo Martos Alonso per no garantir la correcta restauració de l'àrea afectada per l'explotació i integrar la parcel·la en l'entorn immediat d'aquesta.
  
Segon
  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 30 d'agost de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 207/04-AIA
  
Promotor: Valero Baño, AL, Áridos López, SL, Arenas y Excavaciones, SL
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme
  
Objecte del projecte: Explotació de graves i arenes. Secció A)
  
Localització: Diverses parcel·les dels polígons núm. 10,11,12,13 i 14.
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és l'ampliació d'una zona extractiva que ha estat explotada al llarg dels anys pels tres promotors que tramiten el projecte.
  
La superfície on es pretén l'ampliació de l'activitat extractiva se situa en el marc geogràfic comprés per la carretera de Villena, carretera de Beneixama, el riu Vinalopó i l'antiga traça del ferrocarril de via estreta.
  
Els referits terrenys ocupen una extensió aproximada de 1.100 ha i poden ser aprofitats puntualment i temporalment per a idèntic fi al qual actualment s'aprofita d'acord amb la mateixa dinàmica d'explotació. Tenint en compte l'estudi, la superfície explotable s'estima en un 25% de la superfície total, la qual cosa suposa una superfície de 275 ha.
  
Les característiques morfològiques del jaciment es redueixen a una gran capa horitzontal de conglomerats de cantells calcaris embolicats en una matriu arenosa amb una potència de 4 a 5 m i sobre un mantell d'argiles que serveixen de base a les extraccions. La capa de terrenys aprofitables es troba recoberta per un mantell de terra vegetal amb una grossària quelcom menor de 0,5 m.
  
L'explotació del jaciment implica la creació de buits miners de 5 m de profunditat, que sumen un total de material extraïble d'uns 94.896.942 m³ aproximadament.
  
La restauració proposada consisteix segons l'apartat de restauració de l'estudi d'impacte a desmantellar les instal·lacions existents, farciment dels buits miners amb materials adequats fins a restituir la cota del relleu original i revegetar la zona amb oliveres.
  
No obstant això, aquesta proposta es contradiu amb el pressupost de restauració i amb la documentació gràfica aportada. A més en alguns apartats del projecte s'indica que una vegada explotades les parcel·les aquestes seran revegetades i no s'indica res al voltant de la restitució d'aquestes.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
Al juny de 2004, la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge remet els expedients d'activitat tramitats per l'Ajuntament de Biar referents a les ampliacions de pedreres de grava i arena els promotors de les quals són Valero Baño, SL, Arenas y Excavaciones del Valle, SL i Áridos López, SL.
  
L'estudi d'impacte ambiental no conté l'informe vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com s'estableix en l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià, del Consell de la Generalitat Valenciana, i és necessari aquest informe per a continuar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
  
Consideracions ambientals
  
- Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.
  
La descripció del medi duta a terme en l'estudi no descriu realment les característiques naturals de l'àrea a explotar ja que resulta massa general i faltat de detall. No es menciona en l'estudi l'existència de carreteres que travessen l'àrea, camins ramaders, camins veïnals, cases rurals aïllades, sòl dotacional d'acord al PGOU de Biar, línies elèctriques, etc.
  
Hi ha a més falta d'informació al voltant de les característiques generals de l'activitat que es tramita, per exemple es desconeix la ubicació de les instal·lacions, les parcel·les a explotar i restaurar, remodelat de talussos, els camins d'accés, ubicació d'abassegaments de material, trànsit de camions, instal·lacions elèctriques, instal·lacions de reg, etc.
  
El pla de restauració aportat es contradiu, ja que en determinats apartats de l'estudi s'indica que la restauració consisteix en la restitució del buit miner i en altres apartats únicament proposa deixar un buit miner a 5 m de profunditat, aportar terra vegetal i revegetar mitjançant la plantació d'ametlers i oliveres.
  
Quant a la documentació gràfica aportada, aquesta resulta insuficient ja que no s'hi indiquen la totalitat de les parcel·les que seran explotades, la distribució espacial d'aquestes, les característiques tècniques de l'explotació, la restauració proposada, els camins d'accés, els abassegaments de material, abassegaments de sòl edàfic. Únicament s'aporta planta i perfil d'una de les parcel·les que s'han d'explotar dins de les 275 ha tramitades.
  
Les mesures correctores proposades resulten ineficaces ja que no minimitzen els impactes derivats de l'activitat proposada i únicament l'admissió d'aquest tipus de projecte comportaria incrementar els impactes actualment existents en la zona derivats de les nombroses explotacions de graves i arenes que han sigut explotades al llarg dels anys sense un pla de restauració ambientalment acceptable.
  
Recentment la Conselleria d'Indústria i Comerç. Àrea mines ha dut a terme actuacions de regeneració per a minimitzar els impactes generats per les esmentades extraccions.
  
D'altra banda, cal indicar que tal com s'indica en l'apartat de tramitació de l'expedient aquest es troba incomplet en no incorporar en l'estudi d'impacte ambiental l'informe vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com s'estableix en l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià, del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule aquesta
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental el projecte d'ampliació de l'extracció de graves i arenes tramitada com a secció A) per la Llei de mines, sítia en diverses parcel·les dels polígons núm. 10,11,12,13 i 14 del terme municipal de Biar (Alacant), promogut per Valero Baño, SL, Áridos López,SL i Arenas i Excavaciones, SL.
  
Segon
  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.