Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 1896, del 04-11-1992 (1992/826270)

RESOLUCIÓ del Conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, de 31 de juliol de 1992, per la que aprova definitivament les modificacions puntuals números 4, 5, 6, 8, 9 i 10 i suspen els números 1, 2, 3, 7 i 11 del Pla General d'Ordenació Urbana de Burriana.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   1896

Data del DOGV
:   04-11-1992

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1992/826270


Data del document
:   31-07-1992

Organisme emissor
:   Conselleria d'Obres Públiques,Urbanisme i Transports

Tipus de document
:   Resolució

Resolució del Conseller de Obres Públiques, Urbanisme i Transports, de 31 de juliol de 1992, que aprova definitivament les modificacions puntuals números 4, 5, 6, 8, 9 i 10 i suspensió dels números 1, 2, 3, 7 i 11 del Pla General d'Ordenació Urbana de Burriana.  
Vist l'expedient relatiu a onze modificacions puntuals de les normes urbanístiques del Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Burriana,  
Antecedents de fet  
Primer  
L?Ajuntament de Burriana va aprovar inicialment el projecte el 5 de març de 1992 i, després d'un període d'informació pública d'un mes, en el qual no s'hi van presentar al·legacions, va ser aprovat provisionalment de forma tàcita 11 de maig de 1992.  
Segon  
El projecte consta de memòria i d'un text amb la nova redacció dels preceptes de les normes urbanístiques que es modifiquen.  
Tercer  
Els articles de les normes urbanístiques que es modifiquen són els següents:   
Modificació núm. 1: Article 4. Definicions. Es defineixen els conceptes d?«àtic» i d?«entresolat», que no eren en la redacció original, tal com s'indica a continuació:  
«- Aties: són plantes reculades de la línia de façana que no envaeixen el pla ideal de quaranta-cinc graus que passa per la línia d'intersecció del Pla de façana en l'alineació oficial i del pla del darrer forjat permès al carrer.  
- Entresolats: es defineixen com a entreplantes situades com a elements accessoris i inseparables de les plantes baixes i amb una, ocupació parcial d'aquestes.»  
Modificació núm. 2: Article 40. Zonificació. Tipus d?edificació. Aquesta modificació té un doble contingut. D'una banda, es canvia la tipologia d'edificació permesa a la zona de sòl urbà d?ambdós costats de la carretera de l?Estació i del Port, que passa d?edificació oberta a edificació unifamiliar aïllada o agrupada. La justificació d'aquesta alteració tipològica es basa en el fet que la mateixa memòria del pla general indica que en aquesta zona es procurarà que hi haja «edificació de baixa densitat», i s?entén que la tipologia assignada amb aquesta modificació és l?única permesa pel pla general a les zones residencials de baixa densitat.  
D'altra banda, la modificació exceptua alguna de les condicions del règim legal de fora d?ordenació, per a les instal·lacions industrials existents a la zona que resulten disconformes amb el pla. En concret, es permeten totes les reparacions que exigesca la higiene, l?ornat i la conservació de l?immoble (no sols les petites reparacions, com estableix l'article 137.2 del text refós de la Llei sobre el Règim del Sòl i Ordenació Urbana); s'autoritzen les obres de consolidació i les obres d'augment de volum amb la limitació del 20% d'increment.  
Modificació núm. 3: Article 44. Alçada de pisos. S'estableix que l'alçada màxima lliure de la planta baixa ha de ser de cinc metres. Igualment s'indica que en la planta baixa, i com a element accessori i inseparable, es podran construir entresolats, sempre que quede en ambdós elements una alçada mínima lliure de dos metres i vint centímetres i la superfície en planta no ocupe més del 60% de la superfície de la planta baixa.  
Modificació núm. 4: Article 46. Patis particulars tancats. La modificació consisteix a regular la dimensió mínima d'aquests patis, per a la qual cosa es remet al que estableix l?Ordre de 22 d'abril de 1991, sobre normes d'habitabilitat i disseny d'habitatges en l?àmbit de la Comunitat Valenciana (HD/91).  
Modificació núm. 5: Article 49. Obertures rectes a patis particulars. Les condicions d'aquestes obertures són les especificades en l?esmentada ordre.  
Modificació núm. 6: Article 50. Patis mancomunats. L?objecte de la modificació és adaptar-la a la modificació introduïda en l'article 46.  
Modificació núm. 7: Article 64. Usos. S'afegeix un apartat en virtut del qual en el sòl urbà dels dos costats de la carretera de l?Estació i del Port, abans de la substitució d'edificacions i usos, s'estableix com a ús transitori l?ús industrial existent. Després d'efectuada la substitució d'edificacions i usos, s'estableixen com a usos els indicats en l'apartat anterior de l'article (habitatge i usos compatibles amb el residencial).  
Modificació núm. 8: Article 70. Condicions higièniques dels habitatges. La modificació consisteix a efectuar una remissió genèrica a l?ordre ja esmentada.  
Modificació núm. 9: Article 81. Condicions d'edificabilitat per a les illes de classe C (platja). S?estableix l'alçada mínima edificable, amb la qual cosa es completa l'article, que només regulava l'alçada màxima.  
Modificació núm. 10: Article 84. Condicions higièniques i sanitàries. Es fa una remissió genèrica a l?esmentada ordre.  
Modificació núm. 11: Annex II. Index de carrers amb indicació de les alçades màximes aplicables. El pla general regula el nombre màxim de plantes de les edificacions mitjançant una llista de carrers amb el nombre de plantes corresponent. Aquesta llista, la conté l'annex II i es plasma en els plànols d'alçades de les edificacions. Atés que, segons s?afirma en la memòria de la modificació, hi ha carrers no previstos ni en l'annex ni en els plànols d'alçades, es planteja introduir, amb caràcter supletori, una regulació genèrica del nombre màxim de plantes segons l'amplària del carrer. A més, amb caràcter general per a tots els casos, es fixa l'alçada màxima de l?edificació segons el nombre de plantes, regulació que no hi era al pla general vigent.  
Quart  
La Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, en la reunió de 14 de juliol de 1992, va emetre un informe sobre l'expedient, al qual ens remetem per a la claredat i concisió d'aquesta resolució.  
Fonaments de dret  
Primer  
La tramitació ha estat correcta i compleix el que s'estableix en l'article 128.1 per remissió a l'article 114 del text refós de la Llei sobre el Règim del Sòl i Ordenació Urbana, de 26 de juny de 1992. La documentació es considera adequada i suficient, tenint en compte l'objecte de les modificacions plantejades, i s'ajusta a les determinacions establertes en l'article 128.1 per remissió a l'article 72.4 del text refós.  
Segon  
L?aprovació provisional es produeix de forma tàcita, sense necessitat d'acord del ple de l'ajuntament, ja que en l'acord d'aprovació inicial s'indica expressament que si durant el termini d'informació pública no es presenten al·legacions, com és el cas, l'acord es considerarà provisionalment aprovat sense necessitat que el ple., de forma expressa, adopte un nou acord.  
Tercer  
Hi ha diverses modificacions ( 4a, 5a, 6a, 8a, i 10a) que tenen com a objecte la remissió a la regulació establerta per les Normes d'Habitabilitat i Disseny d'Habitatges en l?àmbit de la Comunitat Valenciana, aprovades per l?Ordre de 22 d'abril de 1991 (HD/91).  
En principi, es considera que el plantejament d'aquest grup de modificacions és innecessari, ja que les esmentades HD/91 són unes normes de compliment obligat per a tota la Comunitat Valencianai que, per tant, prevalen sobre el que regula respecte d'això la normativa urbanística dels plans municipals. A més, el contingut de les modificacions proposades es limita a fer remissió a les esmentades normes, però tampoc en transcriu les determinacions que resulten aplicables en cada cas.  
No obstant això, encara que no és necessari que expressament es faça una remissió a les esmentades HD/91, i a fi que en les normes urbanístiques no continuen apareixent disposicions contràries a les normes d'habitabilitat que puguen induir a confusions, es considera procedent l'aprovació definitiva de les esmentades modificacions.  
Quart  
Respecte de la modificació número 9, relativa a la fixació d'alçades mínimes, encara que la necessitat d'introduir aquesta regulació no apareix justificada en el document, cal considerar-la ajustada a les determinacions establertes en el text refós de la Llei sobre el Règim del Sòl i Ordenació Urbana i en els reglaments que la despleguen.  
Cinquè  
Amb caràcter general respecte de la resta de modificacions, cal assenyalar que no s'entén la necessitat en el moment actual, després de quasi deu anys de vigència del pla general, d'introduir modificacions que es refereixen a aspectes fonamentals d'aquest, com són la regulació de les alçades, del nombre de plantes, els canvis de tipologies de l'edificació, el plantejament d'usos transitoris o la introducció d'entresolats. Tots aquests són aspectes substancials de l?ordenació urbanística que s'haurien de tenir en compte en el marc d'una revisió del pla general, revisió, d'altra banda, necessària, atès el temps transcorregut des de l'aprovació definitiva i les insuficiències detectades en aquest que determinen l?esgotament de la capacitat del pla.  
Sisè  
Respecte de la modificació número 1, en la definició del concepte d'àtic, es fa referència al «pla del darrer forjat» sense concretar si se n'ha de prendre la cara inferior o la superior. En vista d'aquesta indeterminació, caldria acudir a la definició de l'alçada de l?edificació, continguda en l'apartat 14 del mateix article que es modifica, on es concreta que la cara inferior del forjat de la darrera planta és el pla de referència per a amidar l'airada. En conseqüència, caldria aclarir en el mateix text de la modificació que, per a la regulació dels àtics, es prendrà la cara inferior del forjat com a element de referència per a traçar el pla a quaranta-cinc graus.  
L?aprovació d'aquesta modificació està directament relacionada amb la de la modificació número 3, ja que en la primera hi ha la definició del concepte d?entresolat i en l?esmentada en darrer lloc és on expressament s'autoritza la introducció d?entresolats a les plantes baixes. Atés que en aquest mateix acord es proposa la suspensió de l'aprovació definitiva de la modificació número 3, la mateixa proposta cal fer respecte de la modificació número 1, ja que no tindria cap sentit aprovar la definició del concepte d'àtic i entresolat si posteriorment no s'aprova la modificació que autoritza la introducció dels esmentats elements.  
Setè  
La modificació número 2, relativa a la zona de sòl urbà situada als dos costats de la carretera de l?Estació i del Port, i pel que fa a l'aspecte del canvi de tipologia de l?edificació, es basa en un raonament erroni ja que sosté que hi ha una contradicció entre la memòria i les normes urbanístiques del pla general en l'assignació de la tipologia de l?edificació a l?àrea esmentada. No és així, ja que el mateix pla general, després d'indicar en la memòria la conveniència de destinar la zona a edificació de baixa densitat, assigna conseqüentment en les seues normes urbanístiques la tipologia d'edificació oberta. No hi ha en aquest plantejament cap contradicció, ja que la tipologia d'edificació oberta no és incompatible amb una ordenació de baixa densitat.  
Des d'un altre punt de vista, un canvi de tipologia de l?edificació en una zona, després de deu anys de vigència del pia, podria comportar la coexistència de diferents tipologies en la mateixa àrea, amb un evident deteriorament per a la imatge urbana que resultaria d'aquest plantejament.  
Pel que fa a l'alteració del règim legal de fora d?ordenació, d?aplicació a les instal·lacions industrials existents, cal considerar que les excepcions que s'introdueixen respecte del règim que s?estableix en l'article 137 del text refós de la Llei sobre el Règim del Sòl i Ordenació Urbana, excedeixen pel mateix contingut del caràcter de toleràncies respecte del règim general que admet el mateix article. En conseqüència, atés que es modifica substancialment el règim de fora d?ordenació, en alçar-se les tres limitacions que l?integren, no és procedent tampoc l'aprovació d'aquest segon aspecte de la modificació número 2, en els termes que es planteja.  
En definitiva, caldria justificar per què la tipologia d'edificació unifamiliar aïllada o agrupada és més adequada per a la zona que la d'edificació oberta, i també garantir que la coexistència de diferents tipologies no incideix negativament en l'ordenació urbanística de la zona i, d'altra banda, plantejar, si escau, un altre règim diferent del règim legal de fora d'ordenació que no implique l'alçament de les tres limitacions constitutives d'aquest, sinó que es tracte de toleràncies admissibles respecte del règim establert legalment.  
Vuité  
Pel que fa a la modificació número 3, relativa a l'autorització d?entresolats a les plantes baixes, no es justifica la necessitat d'introduir entresolats, principalment en el moment actual, quan el pla general porta pràcticament deu anys de vigència. En tot cas, si es justificàs suficientment l?oportunitat d'introduir aquesta modificació, caldria garantir que aqueix increment generalitzat del volum edificable que comporta la introducció d?entresolats a los plantes baixes, no implica un augment de la densitat de població o, en cas contrari, caldrà preveure els majors espais lliures que corresponguen, d'acord amb el que s?estableix en l'article 128.2 del text refós de la Llei sobre el Règim del Sòl i Ordenació Urbana. En qualsevol cas, caldria quantificar l?increment de superfície construïda que representa aquesta modificació, per a poder valorar, tenint en compte també els usos permesos en els entresolats, la incidència d'aquesta mesura en l?ordenació general del municipi que, en cas de comportar una alteració substancial d?aquesta, implicaria una revisió del pla general.  
Nové  
La modificació número 7 planteja introduir la regulació d'un ús transitori a la zona afectada per la número 2. Cal assenyalar que, en els deu anys de vigència que pràcticament ha tingut el pla general, sembla fora de lloc el plantejament de mesures transitòries. D'altra banda, i en el marc de la revisió del pla general, caldrà decidir si es pretén mantenir les instal·lacions industrials existents, i en aquest cas caldrà qualificar-les amb l?esmentat ús en el pla, o es pretén substituir-les per edificacions d'ús residencial, supòsit en el qual hauran de quedar subjectes al règim legal de fora d?ordenació, però la solució intermèdia de l?ús transitori, deixant de banda la inoportunitat de la seua formulació en el moment actual, no està prevista en la legislació urbanística vigent.  
Per tot això, la modificació número 7 s'hauria de replantejar segons la solució que, a la vista de les observacions formulades en el punt 3, finalment s'adopte respecte de la modificació número 2, i els usos industrials han de quedar, no ja com a usos transitoris, sinó subjectes al règim especial que es definesca en la modificació.  
Deu  
En relació amb la modificació número 11, relativa a la regulació d'alçades en el sòl urbà residencial del nucli urbà, cal assenyalar, en primer lloc, que en el supòsit que hi haja carrers no inclosos en l'annex II, i respecte dels quals res no s'indicava en els plànols d'alçades, no comportava que aqueixos carrers haguessen de quedar sense cap mena de regulació en aquest punt. L?omissió se salvava fàcilment acudint a l'analogia: el nombre màxim de plantes havia de ser el permès per l'annex II de les normes urbanístiques per a carrers amb la mateixa amplària.  
Si, a pesar d'això, es pretén introduir la regulació del nombre de plantes, de forma genèrica i amb caràcter supletori, caldrà seguir, en tot cas, el mateix criteri emprat tant en l'annex II com en els plànols d'alçades per a la fixació del nombre de plantes segons l'amplària del carrer. El fet cert és que la regulació plantejada en la modificació no segueix els mateixos criteris de relació entre el nombre de plantes i l'amplària del carrer, ja que en tots els carrers de menys de deu metres autoritza fins a quatre plantes, quan en la regulació fixada en el pla general hi ha nombrosos carrers inferiors a deu metres d?amplària que tenen un màxim de tres plantes. Això, a més, podria comportar un increment generalitzat del volum edificable, que implicaria un augment de la densitat de població i, per tant, requeriria la previsió dels espais lliures corresponents, segons el que exigeix l'article 128.2 del text refós de la Llei sobre el Règim del Sòl i Ordenació Urbana.  
D'altra banda, s'introdueix la regulació de l'alçada màxima de l?edificació segons el nombre de plantes permès. El criteri seguit consisteix a assignar a la planta baixa una alçada de cinc metres i cada planta de pis representa una elevació de 2,80 metres. L?acceptació d'aquest criteri està en relació directa amb la possibilitat d'introduir entresolats a les plantes baixes que, tal com s?ha indicat en la modificació número 3, necessita una justificació i una anàlisi més grans.  
En conseqüència, caldria suspendre l'aprovació definitiva de la modificació número ll, a fi que el criteri de regulació del nombre de plantes s'ajustàs a l?existent per a la majoria dels carrers i s'acceptàs la regulació d'alçada màxima proposada segons la possibilitat o no d'introduir entresolats a les plantes baixes.  
Onze  
El municipi de Burriana té un Pla General d'Ordenació Urbana aprovat definitivament per acord de la Comissió Provincial d'Urbanisme de 30 de novembre de 1982.  
Dotze  
El Conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports és l'autoritat competent per a resoldre l'aprovació definitiva dels plans generals, i de les seues modificacions, de municipis costaners la població estacional resident de fet dels quals supere els 50.000 habitants o els puga superar en el seu desenvolupament, segons les estimacions i previsions demogràfiques contingudes en el mateix planejament, amb l?informe previ de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'acord amb el que s'estableix en l'article 3.2 i 15.2 del Decret 137/1990, de 30 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament dels Organs Urbanístics de la Generalitat Valenciana.  
Vistos els preceptes legals esmentats i la resta de legislació aplicable, a proposta de l'Ajuntament de Burriana, d?acord amb el dictamen emès per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, resolc:  
1. Aprovar definitivament les modificacions puntuals de les normes urbanístiques del Pla General d'Ordenació Urbana de Burriana denominades número 4 (art. 46 NU: Patis particulars tancats), número 5 (art. 49 NU: Llums rectes a patis particulars), número 6 (art. 50 NU: Patis mancomunats), número 8 (art. 70 NU: Condicions higièniques dels habitatges), número 9 (art. 81 NU: Alçades mínimes) i número 10 (art. 84 NU: Condicions higièniques i sanitàries).  
2. Suspendre l'aprovació definitiva de les modificacions puntuals de les normes urbanístiques del Pla General d'Ordenació Urbana de Burriana denominades número 1 (art. 4 NU: Definicions), número 2 (art. 40 NU: Canvi de tipologia i règim de fora d?ordenació), número 3 (art. 44 NU: Regulació d?entresolats), número 7 (art. 64 NU: Us transitori) i número 11 (annex II NU: Regulació del nombre de plantes i alçades màximes) a causa de les deficiències observades que, fonamentalment, consisteixen en el fet que la modificació número 1 està condicionada a l'aprovació definitiva de la modificació número 3; la modificació número 2 hauria de justificar el canvi de tipologia proposat, garantir que no incideix negativament en l?ordenació urbanística de la zona i plantejar, si cal, un règim alternatiu al règim legal de fora d'ordenació; en la modificació número 3 s'ha de justificar la seua oportunitat en el moment actual, que no comporta l?increment de la densitat de població i s'ha de quantificar l'augment de superfície construïda que representa, valorant-ne la incidència en l?ordenació general; la modificació número 7 s'ha de replantejar d?acord amb la solució que es propose en la modificació número 2, i en la modificació número 11 s'ha d'ajustar el criteri de regulació del nombre de plantes al que hi ha actualment i, si escau, que s?accepte la introducció d?entresolats proposada en la modificació número 3.  
3. Instar l'Ajuntament de Burriana a fi que formule la revisió del Pla General d'Ordenació Urbana, a la vista del temps transcorregut des de l'aprovació definitiva i les insuficiències detectades en aquest, que determinen l?esgotament de la capacitat del pla i, al mateix temps, perquè realitze la necessària adaptació del pla general, tant al text refós de la Llei sobre el Règim del Sòl i Ordenació Urbana, de 26 de juny de 1992, com a la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana, de 5 de juny, sobre sòl no urbanitzable.  
L?Ajuntament de Burriana haurà de publicar íntegrament al Butlletí Oficial de la Província de Castelló les normes urbanístiques aprovades, a l?efecte de la seua vigència, conformement al que s'estableix en l'article 70.2 de la Llei Reguladora de les Bases del Règim Local en relació amb l'article 124.3 del text refós de la Llei sobre el Règim del Sòl i Ordenació Urbana, de 26 de juny de 1992, i notificar el contingut de la resolució a tots els interessats que apareguen en l?expedient.  
Contra aquesta resolució, que no esgota la via administrativa, es pot interposar un recurs de reposició davant aquest conseller en el termini d'un mes, comptador des de l?endemà de la publicació de la resolució, abans del contenciós administratiu davant la sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana. Aquest últim recurs s'haurà d'interposar en el termini de dos mesos des de la publicació de la resolució del recurs de reposició, si aquesta fos expressa, o en el termini d'un any des de la data d'interposició de l?esmentat recurs de reposició, si no fos motiu de resolució; tot això sense perjudici de la interposició de qualsevol altre recurs que es considere procedent.  
València, 31 de juliol de 1992. - El Conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports: Eugenio Burriel de Orueta.