Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8700, del 18-12-2019 (2019/11377)

RESOLUCIÓ de 21 de novembre de 2019 de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 5/19-EAE Alcalà de Xivert, 15/19-EAE Vila-real i 23/19-EAE Agullent.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8700

Data del DOGV
:   18-12-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/11840


Data del document
:   21-11-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Agullent
    * Alcalà de Xivert
    * Vila-real
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 21 de novembre de 2019 de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 5/19-EAE Alcalà de Xivert, 15/19-EAE Vila-real i 23/19-EAE Agullent. [2019/11757]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 5/19-EAE Alcalà de Xivert, 15/19-EAE Vila-real i 23/19-EAE Agullent.  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental del Pla de mobilitat urbana sostenible  
  
Promotor: Ajuntament  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Localització: Alcalà de Xivert (Castelló)  
Expedient: 5/4892-MRP  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 26 de setembre de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) d'Alcalà de Xivert, en els termes següents:  
  
Documentació aportada  
En data 8 de gener de 2019 va tindre entrada, al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud de l'Ajuntament d'Alcalà de Xivert per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) d'Alcalà de Xivert, acompanyada del document inicial estratègic (DIE) i de l'esborrany del PMUS.  
Posteriorment, en data 4 de febrer de 2019, l'Ajuntament d'Alcalà de Xivert sol·licita la paralització de la tramitació per haver remés documentació errònia, i la Subdirecció General concedeix la suspensió de la tramitació fins a la remissió de la documentació correcta per l'Ajuntament.  
En data 25 de febrer de 2019 remet la documentació completa del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) d'Alcalà de Xivert, que és conforme al que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), per la qual cosa s'inicia el procediment d'avaluació ambiental estratègica.  
La documentació queda constituïda pels documents següents:  
1. Document inicial estratègic (DIE)  
2. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible  
  
A) Planejament vigent  
El planejament vigent al municipi és el Pla general que ha aprovat definitivament la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló el 8 de juliol de 1998.  
El Pla general d'Alcalà de Xivert de 1998 va ser sotmés a avaluació ambiental, que es va emetre en data 13 de gener de 1998, Declaració d'impacte ambiental amb condicionants.  
B) Pla de mobilitat urbana sostenible: objecte i justificació  
Tal com recull la documentació aportada, el Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) d'Alcalà de Xivert té com a objectiu principal la millora de la mobilitat urbana atenent, per a això, criteris que en garantisquen la sostenibilitat.  
Alcalà de Xivert és un municipi que consta d'una gran extensió territorial (167,56 km²) i que té, a més, dos nuclis urbans clarament diferenciats: el nucli urbà d'Alcalà de Xivert, a l'interior, i el nucli d'Alcossebre, a la costa; situats a una distància de, aproximadament, 10 km entre si.  
El municipi té 6.796 habitants censats (en 2017), però la població d'aquest pot arribar a incrementar-se en més d'un 1.000 % durant els mesos estivals, que arriba a xifres d'aproximadament 70.000 persones com a conseqüència de la importància del municipi com a pol d'atracció turística.  
La mobilitat al municipi d'Alcalà de Xivert depén de l'estacionalitat i, per tant, presenta dos diagnòstics diferenciats. En època estival s'hi observa que la gran afluència de turisme i les seues necessitats de desplaçaments creen situacions que requereixen actuacions per a millorar el benestar dels ciutadans.  
En la resta de l'any, a causa de la disminució de persones que resideixen al municipi, els problemes detectats en el període estival es redueixen, i el principal problema detectat és la mala freqüència de pas del transport públic.  
Davant d'aquest escenari, es justifica la necessitat de redactar el Pla de mobilitat urbana sostenible del municipi.  
Segons el document aportat, les situacions detectades i que es mostren especialment a l'estiu són:  
- Alts fluxos de vehicles a la zona d'Alcossebre i especialment als carrers del centre històric.  
- Circulació de bicicletes sense seguir les normes de trànsit.  
- Nombre elevat de desplaçaments a peu.  
- Transport públic utilitzat per molt pocs usuaris.  
- Estacionament regulat a la zona del nucli urbà d'Alcossebre i a la zona del passeig marítim.  
- Distribució urbana de mercaderies lliure d'horaris.  
  
A partir de les dades del diagnòstic s'han determinat les manques del municipi i, al mateix temps, s'han identificat les noves oportunitats per a millorar la mobilitat. Els objectius principals del PMUS són:  
  
- Objectiu 1. Impulsar els modes blans i millorar les condicions de mobilitat (vies per a vianants i ciclistes). Es considera imprescindible dotar d'infraestructura els vianants i els ciclistes al municipi per a potenciar els desplaçaments de curta distància mitjançant modes blans.  
  
- Objectiu 2. Augmentar la participació del transport públic en la mobilitat motoritzada. Millorar la cobertura i, especialment, la qualitat del servei mitjançant l'augment de freqüències de pas té per objectiu convertir-se en una alternativa real al vehicle privat en els desplaçaments de més distància.  
- Objectiu 3. Protegir i augmentar la qualitat urbana, en particular de les àrees més sensibles, com el centre històric (millora de l'accessibilitat, dotacions, etc.). Recuperar l'espai de la via pública per a modes blans.  
- Objectiu 4. Millorar la seguretat dels desplaçaments. Implantar més zones 30 i carrers de convivència per a aconseguir una reducció de la velocitat de circulació. Implantar un model ordenat de circulació mitjançant la jerarquització viària.  
- Objectiu 5. Regular la distribució urbana de mercaderies perquè permeta realitzar les seues funcions amb el menor perjudici a la resta de l'espai públic.   
- Objectiu 6. Millorar l'accessibilitat mitjançant la implantació d'itineraris per als vianants en què se suprimisquen les barreres a les persones de mobilitat reduïda.  
- Objectiu 7. Reduir emissions contaminants, soroll i consum energètic mitjançant la potenciació de desplaçaments en modes blans.  
  
C) Característiques del Pla de mobilitat urbana sostenible  
C.1. Àmbit de la proposta  
L'àmbit d'actuació del PMUS és el terme municipal d'Alcalà de Xivert.  
C.2. Estudi d'alternatives  
El DIE presenta tres alternatives:  
- Alternativa 0. Situació actual. Absència de planificació  
Amb l'impuls turístic experimentat en els últims anys es pot esperar un increment en el volum de turistes, la qual cosa comporta un augment poblacional durant els mesos estivals que, unit al fet que no s'han desenvolupat les infraestructures viàries proposades en el Pla general, és previsible un empitjorament gradual de la mobilitat per la limitació de la capacitat d'aquestes infraestructures viàries.  
A més, l'absència d'un pla que delimite el marc d'actuació entorn de la mobilitat limita el desenvolupament d'una infraestructura per a revaloritzar la mobilitat per mitjà dels modes blans en un nucli urbà amb una orografia privilegiada. Això limita la revaloració del patrimoni cultural, turístic, paisatgístic o ambiental del municipi, que redunda en el benefici global de tots els habitants d'aquest.  
- Alternativa 1. Desenvolupament del PMUS  
La redacció del PMUS d'Alcalà de Xivert-Alcossebre suposa la possibilitat de concretar les necessitats per al desenvolupament sostenible de la mobilitat al municipi i dotar-lo de totes les infraestructures que donen resposta a les seues necessitats presents i futures.  
- El PMUS promou:  
- La via del litoral proposada pel PATIVEL al llarg del terme municipal, que millora la connectivitat longitudinal a la zona de costa i provoca la revaloració dels espais d'ús públic d'elevat valor paisatgístic, social o cultural.  
- La connectivitat entre els dos nuclis urbans per mitjà d'una infraestructura de transport públic que done resposta a les necessitats de la població quant a freqüències de pas, durada dels recorreguts, accessibilitat i informació.  
C.3. Característiques de la proposta  
Després d'estudiar i analitzar la situació en què es troba la mobilitat d'Alcalà de Xivert, es defineix un programa d'actuació del PMUS basat en huit línies estratègiques d'actuació:  
1. JRV: Jerarquització i reordenació viària. Pla de circulació i xarxa viària.  
2. NM: Fomentar la mobilitat no motoritzada. Pla de foment dels modes blans.  
3. TPU: Millorar i potenciar el transport públic. Pla de transport col·lectiu.  
4. INT: Pla del foment de la intermodalitat.  
5. MELU: Reestructuració del sistema d'estacionaments i millora del sistema logístic en l'entramat urbà. Pla d'estacionament i carrega-descàrrega.  
6. EE: Eficiència energètica, mobilitat sostenible i medi ambient. Pla d'implantació del vehicle elèctric.  
7. SV: Seguretat viària.  
8. PAR: Participació i coneixement en l'àmbit de la mobilitat.  
En l'anàlisi de les propostes s'han definit dos escenaris, un a curt termini que inclou actuacions que són bàsiques per a completar la connectivitat entre els diferents mitjans de transport, i un a llarg termini, que inclou les actuacions que permeten ampliar aquestes infraestructures i que requereixen el desenvolupament urbanístic del pla general.  
  
Per a cada línia d'actuació s'elabora una fitxa resum que inclou la informació següent:  
1. Propostes d'actuació  
2. Objectius específics de la mesura  
3. Actuacions que cal realitzar  
4. Grau d'eficàcia i termini  
5. Agents implicats  
6. Indicadors de seguiment  
7. Cost de l'actuació  
8. Calendari de la implantació (en anys)  
  
S'indiquen, a continuació, les línies i les propostes d'actuació del PMUS.  
  
  
  
  
C.4. Efectes previsibles del PMUS en el medi ambient  
L'apartat 4 del document inicial estratègic en relació amb els potencials impactes ambientals i territorials del pla indica que l'impacte ambiental derivat de l'aplicació del PMUS serà, per pròpia vocació, positiu.   
  
En aquest sentit, el PMUS té els valors positius següents:  
- Suposa la conversió en zona de vianants d'àrees urbanes d'especial interés turístic o cultural als nuclis urbans de costa i d'interior.  
- Suposa la connectivitat i la revaloració de la infraestructura verda del territori.  
- Suposa la dotació d'una jerarquia viària adequada al nucli urbà d'Alcossebre, cosa que ajuda a pal·liar els efectes del trànsit durant els mesos estivals.  
  
Tot això implica, com a conseqüència directa, una reducció de la demanda energètica del sistema de transport en l'entorn urbà acompanyada de les reduccions corresponents de les emissions atmosfèriques i sonores.  
D'una altra banda, les noves infraestructures proposades com a conseqüència del PMUS han de tractar de minimitzar els possibles impactes sobre el marc territorial. Igualment, ha de fer aportacions positives de manera que el patrimoni ambiental, paisatgístic i cultural del territori es veja enriquit amb l'execució del PMUS.  
  
D) Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les administracions públiques afectades següents.  
  
ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA CONSULTA INFORME  
C. HABITATGE - SDG MOBILITAT - Servei de Mobilitat Urbana 1/3/2019 18/4/2019  
24/9/2019  
C. HABITATGE - SDG MOBILITAT - Servei de Planificació 1/3/2019 10/4/2019  
C. AGRICULTURA, MA, CC i DR - SDG CANVI CLIMÀTIC I QUALITAT AMBIENTAL - Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera  
 1/3/2019 2/4/2019  
DIPUTACIÓ DE CASTELLÓ - Àrea de Carreteres 1/3/2019   
SERVEI TERRITORIAL URBANISME - CASTELLÓ 1/3/2019 5/3/2019  
C. HABITATGE - SDG ORDENACIÓ DEL TERRITORI I PAISATGE - Servei d'Ordenació del Territori - PATRICOVA 1/3/2019   
C. HABITATGE - SDG ORDENACIÓ DEL TERRITORI I PAISATGE - Servei d'Ordenació del Territori - PATIVEL 1/3/2019 21/6/2019  
C. HABITATGE - SDG ORDENACIÓ DEL TERRITORI I PAISATGE - Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge 1/3/2019 13/6/2019  
C. EDUCACIÓ, INVESTIGACIÓ, CULTURA I ESPORT - SDG Infraestructures Educatives 1/3/2019   
  
  
Els informes rebuts es publiquen en el web www.agroambient.gva.es/eae junt amb l'Informe ambiental i territorial estratègic.  
  
E) Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
Conforme al que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determina, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certitud en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, als serveis i als llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme actuant, fonamentalment, sobre dos àmbits:   
- Un nou equilibri dels modes de transport, apostant, fonamentalment, pels que tenen més eficàcia ambiental i social: transport públic enfront del privat i modes de transport no motoritzat. Aconseguir aquest objectiu requereix tant mesures d'estímul cap als nous modes de transport com mesures dissuasives. Per a això, ha d'actuar-se sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) i de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards d'aparcaments per a diferents tipus de transport).  
  
- La planificació urbana i model de ciutat, que disminueix la necessitat de mobilitat urbana tant en necessitat com en longitud de desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, al canvi modal, prioritzant les maneres més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) que contribuïsca, alhora, a la disminució de les emissions originades pel sector transport, com són les referides a emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
  
En aquest sentit, s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'acompanyarà dels indicadors que s'estimen pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, que particularitzen les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva d'acord amb els ritmes i els límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
Atesos els anteriors criteris es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS d'Alcalà de Xivert en funció de les propostes realitzades, partint de la consideració que, a la vista de la descripció i contingut d'aquelles que es recullen en l'esborrany del PMUS, la majoria de les propostes es plantegen en sòl urbà i urbanitzable del municipi a excepció de les relacionades amb itineraris per als vianants i ciclistes que, amb el nivell de detall de l'esborrany, semblen situar-se en sòl rural sobre itineraris ja existents.  
El PMUS d'Alcalà de Xivert atén el que, pel que fa a competències administratives, estableix l'article 3.2, de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica del PMUS d'Alcalà de Xivert s'ha de dur a terme sobre les propostes que siguen de competència municipal.  
Cal destacar que a l'extrem nord-est del terme municipal d'Alcalà de Xivert es localitza part de la serra d'Irta, declarada parc natural (Decret 108/2002, de 16 de juliol), que té un pla rector d'ús i gestió (PRUG) aprovat pel Decret 4/2007, de 12 de gener, del Consell. A més, coincideix aquest àmbit amb el lloc d'interés comunitari (LIC) i zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA). En aquest àmbit, el PMUS proposa connectar nous itineraris ciclistes de la costa amb els itineraris existents als espais esmentats.  
  
Analitzem, a continuació, les 8 línies estratègiques que es proposen en el PMUS d'Alcalà de Xivert:  
1. JRV Jerarquització i reordenació viària  
Es proposa una nova jerarquització viària basada en agrupació de superilles. Aquesta proposta, junt amb mesures de calmat de trànsit, permet una ordenació i una millora de la mobilitat. El trànsit de pas ha d'utilitzar la xarxa primària i la xarxa secundària distribuïdora, mentre que el trànsit d'accés ha d'utilitzar el viari local.  
2. NM Fomentar la mobilitat no motoritzada  
Són mesures tendents a reorganitzar l'espai públic del viari en sòl urbà i urbanitzable dels nuclis d'Alcalà de Xivert i Alcossebre a fi de recuperar espai per al vianant i el ciclista en condicions de seguretat i comoditat, la qual cosa comporta actuacions de reurbanització, en fases programades, de les vies públiques afectades per la proposta de jerarquització de vials: creació de zones 30, carrers per als vianants, itineraris segurs, zones d'aparcament i préstec de bicicletes, connexió itineraris de vianants i bicicletes amb els existents a la serra d'Irta, etc. Es proposen actuacions per a millorar la mobilitat i la seguretat en el desplaçament vianants.  
Aquesta mesura, junt amb l'impuls de la interconnexió dels eixos per als vianants existents, permet vertebrar el municipi i fomentar els viatges en modes no motoritzats.  
La reurbanització gradual dels vials que es proposa contribueix efectivament a diversos dels objectius ambientals: calmat de trànsit, emissió de gasos més baixa, reducció de la contaminació acústica, disminució de zones d'aparcament amb la conseqüència de disminució del trànsit d'agitació.  
3. TPU Millorar i potenciar el transport públic. Pla de transport col·lectiu  
Les accions proposades redueixen la freqüència de pas dels autobusos i incrementar la cobertura de les línies, la qual cosa permet augmentar l'ús del transport públic incrementant l'eficiència de la xarxa i millorant paràmetres com el de nombre de viatgers per autobús.  
Les propostes realitzades en el PMUS contribueixen a l'augment d'oferta del transport públic amb autobús mitjançant la incorporació de nous vehicles, la implantació d'un sistema d'ajuda a l'explotació (SAE), l'adequació i la millora tecnològica i d'accessibilitat en les parades d'autobusos i les millores en el sistema tarifari.  
Són, per tant, propostes que promouen l'ús del transport públic, en detriment del privat, amb els beneficis ambientals consegüents per la reducció de contaminants, i la millora de la qualitat dels ciutadans.  
  
4. INT Pla de foment d'intermodalitat  
La creació de 3 nodes d'intercanvi pretén fomentar l'ús dels tipus de transport alternatius al vehicle privat. Aquests punts d'intercanvi modal disposen d'aparcament pròxim per a vehicle privat que tenen punts de recàrrega del vehicle elèctric, connexió amb la xarxa de transport urbà i interurbà, connexió amb el sistema de préstec de bicicletes i amb itineraris per als vianants accessibles fins als principals punts d'interés del municipi. A més, per al foment de l'intercanvi modal, es proposa la implantació d'una targeta única que permeta el transbord gratuït entre els diferents modes de transport dins d'un període de temps determinat.  
  
Aquestes actuacions contribueixen al foment i l'ús del transport públic, propicien l'accessibilitat dels usuaris als béns i als llocs d'activitat quotidiana.  
5. MELU Reestructuració del sistema d'estacionaments i millora del sistema logístic en l'entramat urbà. Pla d'estacionament i càrrega-descàrrega  
La jerarquització de la xarxa viària i l'adequació d'aquesta estan encaminades a permetre una nova redistribució de l'espai públic entre els tipus de transport (i el seu objecte fonamental és la mobilitat per als vianants i ciclistes). La pèrdua d'estacionament en vial públic es compensa amb una millora en la regulació de l'estacionament de rotació (ORA), que inclou una nova regulació per a vehicles de càrrega i descàrrega, i la disposició d'espais en zona urbana o urbanitzable (solars sense edificar), com ara aparcaments públics.  
6. EE Eficiència energètica, mobilitat sostenible i medi ambient. Pla d'implantació del vehicle elèctric  
Es proposa dotar el municipi d'una xarxa de punts de recàrrega per a incentivar l'ús del vehicle elèctric. Es proposa que aquests punts de recàrrega estiguen situats a les estacions intermodals. D'altra banda, per al control de la contaminació acústica i ambiental es proposa la implantació d'algun sistema de control per a monitorar els nivells de qualitat.  
El canvi de tecnologia en els vehicles públics contribueix de manera efectiva a la disminució de les emissions CO2, així com també de les emissions acústiques.  
7. SV Seguretat viària  
Les accions proposades, basades en les línies d'actuació del pla, com són les accions d'educació, formació i informació viària, tenen per objectiu mantindre els baixos índexs de sinistralitat detectats.  
El conjunt d'actuacions del PMUS contribueixen no només a la seguretat dels usuaris de modes motoritzats, sinó, fonamentalment, a la dels usuaris no motoritzats que resulten els més vulnerables. Amb l'objectiu de recuperar l'espai perdut per als usuaris de modes no motoritzats, el conjunt de mesures proposades pel PMUS contribueix a la millora de la seguretat en els seus desplaçaments i a una millora de la seua qualitat de vida.  
8. PAR Participació i coneixement en l'àmbit de la mobilitat  
Resulta fonamental que els canvis que puga introduir el PMUS els interioritzen els ciutadans. Per això, les propostes tendents a sensibilitzar, augmentar el coneixement de la mobilitat sostenible i el foment d'hàbits saludables en el desplaçament contribueixen positivament a la consecució dels objectius generals i específics del PMUS.  
  
Vegem, a continuació, altres consideracions que contenen les consultes realitzades:  
El Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat remet informe en data 18 d'abril de 2019, que, entre altres aspectes, indica que l'àmbit i el contingut del PMUS s'estimen adequats en relació amb les determinacions de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana. Indica que el document ha de completar-se amb la consideració de la connexió entre el nucli urbà central i Alcossebre i la liberalització de l'AP-7 (prevista per a 2020). Amb posterioritat, es rep informe complementari del Servei de Mobilitat Urbana, de data 24 de setembre de 2019, en què, en relació amb la consideració anterior (connexió entre els dos nuclis de població ?interior i costa- i la liberalització de l'AP-7), exposa que s'han realitzat contactes amb els redactors del Pla de mobilitat d'Alcalà de Xivert per a establir els efectes que aquesta mesura tindrà en el trànsit de l'N-340 i que aquests efectes permetran establir que l'actual N-340 constituirà una connexió adequada entre el nucli urbà principal i Alcossebre. S'informa que, en la situació actual, sembla que la liberalització té un horitzó administratiu cert amb data 1 de gener de 2020. Sobre aquest tema, el Servei de Mobilitat Urbana requereix que el Pla de mobilitat reculla com a proposta per a aquesta connexió la liberalització de l'AP-7, i estableix els seus objectius i indicadors.  
  
El Pla de mobilitat, completat amb el que s'ha indicat anteriorment, s'ha de remetre al Servei de Mobilitat de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació del Pla per l'Ajuntament de Vila-real, segons el que preveu l'article 10 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana.  
L'informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat, rebut en data 10 d'abril de 2019, indica:  
- La documentació aportada en el PMUS és compatible amb la legislació sectorial de carreteres vigent.  
- Cal considerar que ha d'estudiar-se la connexió entre els nuclis residencials d'Alcalà de Xivert i Alcossebre tenint en compte la liberalització de l'AP-7 prevista per a 2020 (en el mateix sentit que l'informe complementari del Servei de Mobilitat Urbana de data 24 de setembre de 2019).  
- Cal considerar la Xarxa d'Itineraris no Motoritzats de la Comunitat Valenciana (XINM) que promou la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
- Cal considerar, igualment, la Xarxa EuroVelo, projecte gestionat per la Federació Europea de Ciclistes. L'itinerari que afecta la Comunitat Valenciana és la ruta «EV8Ruta del Mediterrani», que creua el terme d'Alcalà de Xivert per la costa, de nord a sud, sobre vies existents. Ha de preveure's aquesta ruta en el Pla de mobilitat, tenintne en compte el traçat i la senyalització. L'itinerari proposat per a EuroVelo el poden sol·licitar a aquest servei de planificació.  
Conclou el Servei de Planificació, en relació amb el PMUS d'Alcalà de Xivert, que s'han identificat els estudis necessaris en el corresponent a les competències d'aquest servei (afecció a infraestructures de titularitat autonòmica i xarxa estructural viària) per a considerarse en la redacció d'aquest.  
El Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló remet informe, rebut en data 5/3/19, que indica que no té cap observació a efectuar dins del tràmit previst en l'article 51 de la LOTUP. Informa que, com que no es tracta d'un instrument de planejament urbanístic, l'aprovació definitiva del pla no correspon a aquest servei territorial d'urbanisme.  
  
El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, de la Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, remet informe, rebut en data 2 d'abril de 2019, que indica:  
  
- El PMUS d'Alcalà de Xivert ha de ser coherent amb l'Estratègia valenciana contra el canvi climàtic 2013-2020, aprovada pel Consell de la Generalitat el 22 de febrer de 2013, i la seua revisió (pendent d'aprovació);   
- Els municipis de menys de 20.000 habitants (com és el cas d'Alcalà de Xivert, amb 6.796 habitants censats en 2007), no tenen l'obligació de realitzar un pla acústic municipal, però sí que han de fer estudis acústics associats als instruments de planejament.   
- El municipi d'Alcalà de Xivert queda inclòs en el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona ES1001 Cérvol-els Ports (àrea costanera). S'informa que, en relació als registres dels paràmetres de qualitat de l'aire en els últims anys, no s'han registrat superacions dels valors normatius establits en el Reial decret 102/2001. No obstant això, el valor d'ozó és elevat en l'àmbit estatal i des de l'any 2010 fins al 2017 s'han registrat superacions del valor objectiu d'ozó a l'estació de la Torre d'en Doménec.  
Pel que indica l'informe esmentat del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, en relació amb les propostes realitzades pel PMUS d'Alcalà de Xivert, cal deduir que hi ha coherència amb els objectius de l'Estratègia valenciana contra el canvi climàtic 2013-2020 i amb el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona ES1001.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge remet informe rebut de data 13 de juny de 2019, en què, entre altres consideracions, es fa referència a la infraestructura verda afectada per l'àmbit del PMUS i, en particular, a la necessitat d'integrar en aquesta planificació la via del litoral. Per aquest servei, se sol·licita la incorporació al PMUS d'un capítol dedicat a la infraestructura verda amb el contingut que aquest informe especifica. D'altra banda, s'indica que, tal com indica l'article 17 del PATIVEL, els instruments de planejament urbanístic i territorial integraran en l'ordenació i gestió la via del litoral, i es podran proposar alternatives al seu traçat i establir connexions amb eixos verds de característiques semblants, tot això d'acord amb la Directriu 137 de l'ETCV. L'informe estableix que en el document del PMUS haurà de fer-se referència a les circumstàncies anteriors, que incloga com a condició la necessitat de redactar un programa de paisatge com a instrument necessari a acompanyar els projectes per a execució d'actuacions en aquest àmbit.  
L'informe del Servei d'Ordenació del Territori, rebut en data 21 de juny de 2019, en matèria d'adaptació al Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral de la Comunitat Valenciana (PATIVEL), indica que el PMUS preveu impulsar la via litoral que proposa el PATIVEL, quan passa pel terme. Amb aquesta finalitat, planteja una sèrie de propostes amb diferents nivells de concreció i limitacions que es consideraran en fases posteriors del pla, i són susceptibles de variar i adaptar-se. És per això que el Servei d'Ordenació del Territori posa de manifest que el PMUS, en allò que es referisca a la mobilitat no motoritzada, haurà de tindre en consideració la definició de la via litoral regulada en l'article 17 de la normativa del PATIVAL, com a eix estructural dels nuclis costaners i element de la infraestructura verda del litoral, en què el traçat haurà de fer-se seguint els criteris fixats en la Directriu 137 de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), el compliment de la qual el verificarà la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge mitjançant l'informe corresponent.  
  
Valoració  
Tenint en compte l'anterior, i analitzades les propostes del PMUS d'Alcalà de Xivert, s'entenen que, en conjunt, aquestes mesures:  
1. Col·laboren a un millor ús racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap als modes de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la reducció corresponent de consum energètic.  
3. Desincentiva l'ús del vehicle privat en favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats als modes motoritzats: emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
5. Promou la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
  
El DIE i l'esborrany del PMUS han considerat la infraestructura verda del municipi, en particular, el Parc Natural de la Serra d'Irta i les seues rutes, que es correspon, també amb espai de l'RN 2000 del LIC i ZEPA «Serra d'Irta». No obstant això, cal indicar l'existència de la zona humida de la desembocadura del riu de les Coves, al sud del terme, i de la Reserva Natural Marina d'Irta. No és previsible que les propostes previstes en l'esborrany del PMUS puguen suposar afecció significativa a aquests espais protegits, ja que se centren en actuacions en àmbit urbà o urbanitzable, encara que sí que té en consideració el PMUS la continuïtat d'itineraris de bicicletes i vianants amb els existents al parc natural (proposa la connexió amb els existents).  
En aquest sentit, cal indicar que les actuacions d'execució d'itineraris ciclistes o per als vianants en vies existents no pressuposa afecció ambiental significativa, fins i tot quan es desenvolupen fora d'àmbit urbà o urbanitzable. No obstant això, i com que el nivell de concreció de les actuacions proposades no ho permeten, si els itineraris requereixen realitzar actuacions d'ampliació o recorreguts de nova creació, hauran de ser objecte d'avaluació ambiental de projecte si queden dins dels pressupostos previstos en la legislació d'avaluació ambiental vigent (Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental; Llei 2/89, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, i Decret 162/90, de desenvolupament de la Llei 2/89 en el que no s'opose a la legislació bàsica).  
En el cas concret que el PMUS determine l'itinerari de la via litoral quan passe pel seu terme, a més d'atendre el que s'ha dit anteriorment, ha de considerar els criteris establits en la Directriu 137 de l'ETCV i comptar amb informe de la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge.  
En relació amb l'estudi de la connexió entre el nucli urbà central i Alcossebre, considerant la liberalització de l'AP-7, cal deduir que, vistos els informes de la Subdirecció General de Mobilitat, amb la liberalització de l'autopista AP-7, l'N-340 afavorirà la connexió viària entre els dos nuclis i millorarà notablement la seguretat a l'entorn d'Alcalà de Xivert. En tot cas, la proposta d'estudi de la connexió, que cal incorporar en el PMUS, no comporta cap actuació sobre la carretera N-340 ni sobre la CV-1423 d'accés a Alcossebre.  
  
El PMUS proposa, per al seguiment del PMUS, dos tipus d'indicadors per al seguiment del pla: els indicadors de demanda i els indicadors de l'oferta. Aquests últims es concreten i es particularitzen amb més grau de detall per a cada línia actuació.  
En relació amb la línia d'actuació EE02 avaluació ambiental i energètica del pla, es proposen els indicadors següents en el PMUS:  
- EE02.a: Nombre de punts de control de la contaminació ambiental  
  
- EE01.b: Nombre de punts de control de la contaminació acústica  
Cal tindre en compte, no obstant això, les consideracions següents:  
1. S'ha de concretar el valor inicial dels indicadors i quantificar l'objectiu que cal aconseguir.  
2. Es troben a faltar indicadors de caràcter més ambiental, entre els quals caldria incloure:  
- Els que permetien calcular la petjada de carboni de la mobilitat al municipi d'Alcalà de Xivert (sobre la base de les emissions CO2), i aquest aspecte que requeriria l'adopció d'una metodologia determinada de càlcul de la petjada de carboni en la mobilitat urbana als dos nuclis de població (Alcalà de Xivert i Alcossebre) i periodicitat en què s'han de calcular els indicadors.  
- Indicadors de seguiment de l'evolució d'emissions de contaminants atmosfèrics (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM).  
- Nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diferents localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat.   
- L'eficiència energètica en el model de mobilitat, fent ús d'indicadors que permeten conéixer el consum energètic total derivat de la mobilitat motoritzada i distingint entre consum d'energia per vehicle privat o per transport públic.  
3. Especificar les metodologies de càlcul proposades per a l'avaluació dels indicadors ambientals.  
  
F) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'aquests, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental. En concordança, l'article 46 de la LOTUP especifica els plans i els programes que seran objecte de l'avaluació ambiental i territorial estratègica. En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica es pot aplicar als plans de mobilitat.  
  
G) Proposta d'acord  
Analitzada la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alcalà de Xivert, cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del planejament.  
Per això, segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alcalà de Xivert no té incidència significativa negativa en el model territorial del municipi d'Alcalà de Xivert, no afecta espais protegits ni forestals, les seues propostes se circumscriuen al sòl urbà i urbanitzable i, havent tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alcalà de Xivert no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica el Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alcalà de Xivert, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius negatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació del programa conforme a la seua normativa sectorial, amb el compliment de les determinacions següents:  
1. El PMUS atendrà la consideració realitzada en els informes del Servei de Mobilitat Urbana, rebuts en data 18/4/2019 i 24/9/2019, que incorpora en el Pla de mobilitat com a proposta per a la connexió entre els nuclis urbans, la liberalització de l'AP-7, que estableix els seus objectius i indicadors. El PMUS s'ha de remetre al Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat, per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació definitiva del pla per l'Ajuntament, que incorpora, si escau, les determinacions que aquest indica.  
  
2. El PMUS ha d'atendre les consideracions realitzades per l'informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat rebut en data 10/4/2019.  
3. Atendre els requeriments que recull l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de data 13 de juny de 2019, que incorpora:   
  
1. Un capítol dedicat a la infraestructura verda amb el contingut que indica aquest informe.  
2. Fer referència a la normativa del PATIVEL en relació amb la via del litoral i incloure en la redacció del PMUS com a condició la necessitat de redactar un programa de paisatge com a instrument necessari a acompanyar als projectes per a execució d'actuacions en l'àmbit de la via del litoral.  
4. La redacció definitiva del PMUS d'Alcalà de Xivert ha de concretar els aspectes següents:  
1. Incorporar metodologia i càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que s'estimen adequats, en concret, emissions CO2 equivalent, emissions contaminants i consum d'energia (Tep).  
  
2. Incorporar procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
3. Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius que cal assolir.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, no s'hauria procedit a l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alcalà de Xivert en el termini màxim de quatre anys des que s'ha publicat. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alcalà de Xivert, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que inclou l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
La qual cosa es comunica perquè en tingueu coneixement i tinga els efectes oportuns.  
El que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent, i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 7 d'octubre de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental del Pla de mobilitat urbana sostenible  
  
Promotor: Ajuntament  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Localització: Vila-real (Castelló)  
Expedient: 15/1322-FNK  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 26 de setembre de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Vila-real, en els termes següents:  
A) Documentació aportada  
En data 7 de gener de 2019 va tindre entrada, al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud de l'Ajuntament de Vila-real per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Vila-real, acompanyada del document inicial estratègic (DIE) i de l'esborrany del PMUS.  
Posteriorment, l'Ajuntament de Vila-real remet notificació, de data 3 de juny de 2019, en què se sol·licita que no es tinga en compte per a l'avaluació ambiental estratègica l'actuació núm. 32 «Xarxa de rondes de circumval·lació», que es descriu en l'esborrany del PMUS aportat, ja que les actuacions que s'hi descriuen no són objecte del PMUS i, per tant, no s'inclouran en la redacció definitiva del pla de mobilitat.  
  
La documentació aportada és conforme al que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La documentació queda constituïda pels documents següents:  
1. Document inicial estratègic (DIE)  
2. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible  
3. Notificació de l'Ajuntament de Vila-real sobre actuació núm. 32 «Xarxa de rondes de circumval·lació».  
  
B) Planejament vigent  
El planejament vigent al municipi és el Pla general que ha aprovat definitivament la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló el 23 de febrer de 1993 (BOP núm. 36, de 25 de març de 1993). Posteriorment, amb data 25 de juliol de 1994, es va aprovar un text refós en què es recullen diverses correccions d'errors i modificacions puntuals realitzades sobre la base de les observacions que conté l'acord d'aprovació del pla.  
El Pla general de Vila-real de 1993 va ser sotmés a avaluació ambiental, i es va emetre en data 5 de maig de 1994 declaració d'impacte ambiental amb condicionants.  
  
C) Pla de mobilitat urbana sostenible: objecte i justificació  
Tal com recull la documentació aportada, el Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Vila-real es concep, conforme amb la definició de mobilitat urbana europea, com «un pla estratègic dissenyat per a satisfer les necessitats de mobilitat de les persones i l'economia a les ciutats i les seues àrees circumdants, amb l'objectiu d'aconseguir una millor qualitat de vida».  
Els problemes detectats quant a mobilitat urbana són els següents:  
  
- Respecte a les infraestructures i les reserves de sòl per a albergar modes de transport:  
1. Mala planificació urbanística respecte a la reserva de xarxa viària estructural i col·lectora.  
2. Problemes d'accessibilitat i mobilitat en zona residencial extensiva Madrigal, amb ordenació viària inadequada basada en camins agrícoles d'amplària insuficient.  
3. Falta d'espais lliures per a implementar infraestructures necessàries en PMUS: estació d'autobusos, aparcaments de residents en nucli urbà, ronda nord-oest, ampliació aparcament estació FC, carrils bici,-  
  
4. Inadequada accessibilitat i deficient reserva d'espai a l'estació de ferrocarril, la qual cosa impossibilita l'execució de l'estació intermodal, i s'ha de buscar una altra ubicació.  
- Respecte a la interacció en bici:  
1. Escassa oferta de carrils bici i punts de préstec.  
2. Zones industrials i equipaments dotacions perifèrics manquen d'itineraris ciclistes adequats.  
3. Escàs hàbit dels ciutadans a usar la bici.  
- Respecte a la mobilitat en transport públic:  
1. Inadequat servei de transport públic urbà de bus per a fomentar-ne l'ús.  
2. Zones industrials i equipaments dotacionals perifèrics manquen de servei de transport públic.  
3. Escàs hàbit dels ciutadans a usar el transport públic.  
- Respecte a la mobilitat per als vianants:  
1. Escassa conversió en zona de vianants del nucli urbà.  
2. Itineraris per als vianants no accessibles a zones industrials i equipaments dotacionals perifèrics que manquen d'itineraris per als vianants adequats.  
3. Falta d'aparcaments alternatius en cas de convertir en zona de vianants/ampliar voreres dels vials cèntrics.  
- Respecte a l'aparcament:  
1. Escàs aparcament públic.  
2. No hi ha aparcaments dissuasius.  
  
Atesa la problemàtica que es diagnostica a Vila-real, el PMUS estableix 12 objectius generals desenvolupats en 14 objectius específics que considera que podrà aconseguir amb la implantació de les mesures proposades (actuacions), que s'estructuren en 10 programes.  
  
Els objectius generals que persegueix el PMUS són els següents:  
OG.1. Assegurar que el vianant continue sent el protagonista principal de la mobilitat a la ciutat habilitant itineraris i espais urbans de qualitat, còmodes, funcionals i accessibles per a la mobilitat a peu.  
OG.2. Fomentar l'ús de la bicicleta com a transport habitual dels ciutadans, i disposar una xarxa urbana de vies ciclistes segura, contínua i còmoda.  
OG.3. Aconseguir una quota més elevada de participació del transport col·lectiu, públic o privat, en els desplaçaments urbans.  
OG.4. Revisar i redefinir una jerarquia viària a la ciutat, que permeta una ordenació millor dels fluxos de trànsit per aquesta i que recupere el centre històric com a punt de trobada essencial de la ciutat i els ciutadans.  
OG.5. Aconseguir una ciutat accessible per a tots els ciutadans.  
OG.6. Realitzar una gestió adequada de l'estacionament que dote d'aparcament residents i que reordene l'espai urbà viari ocupat per l'estacionament en superfície, com a eina de canvi a altres modes de transport més sostenibles.  
OG.7. Aconseguir una distribució urbana de mercaderies àgil i ordenada.  
OG.8. Implementar en la normativa urbanística els nous criteris de mobilitat sostenible, perquè les actuacions urbanístiques futures garantisquen una mobilitat sostenible.  
OG.9. Afavorir la descarbonització del sistema de transport.  
OG.10. Millorar la seguretat viària i la convivència pacífica entre tots els usuaris de la via.  
OG.11. Informar, formar i educar en els principis i els objectius que es formulen en el PMUS i promoure l'ús racional del vehicle privat.  
  
OG.12. Millorar la gestió municipal de la mobilitat.  
  
D) Característiques del Pla de mobilitat urbana sostenible  
D.1. Àmbit de la proposta  
L'àmbit d'actuació del PMUS és el terme municipal de Vila-real.  
  
La documentació aportada indica que el PMUS de Vila-real descriu actuacions que són tant de caràcter supramunicipal com de caràcter municipal. S'hi especifica que les actuacions supramunicipals en matèria de mobilitat que requereix Vila-real, si bé s'enumeren i s'indiquen en el PMUS de Vila-real, no són objecte d'aquest, ja que aquestes les ha assumides el Pla de mobilitat metropolitana de Castelló (PMoMe Castelló), i són sotmeses a avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària amb la tramitació del PMoMe de Castelló.  
  
En aquest sentit, i tal com recull la notificació rebuda de l'Ajuntament de Vila-real, de data 3 de juny de 2019, l'actuació número 32 «Xarxa de rondes de circumval·lació», que descriu dues actuacions: la primera anomenada ronda sud-oest i la segona denominada ronda est o boulevard metropolità N-340, no han de considerar-se en l'avaluació ambiental estratègica per tractar-se d'actuacions que no s'inclouran en la redacció definitiva del PMUS.  
El PMUS de Vila-real recull, doncs, les actuacions de competència municipal, situades totes aquestes en sòl urbà consolidat (excepte un aparcament de pesats en sòl urbanitzable UHI4).  
D.2. Estudi d'alternatives  
El DIE presenta tres alternatives:  
- Alternativa 0: Situació actual. Absència d'actuacions.  
Sense la posada en marxa de cap de les actuacions que preveu el PMUS, la mobilitat i l'impacte que aquesta té sobre el medi ambient seguirien la pauta actual, i acreixerien els problemes diagnosticats: com són la quasi inexistència del transport públic, l'ús excessiu del vehicle privat en distàncies curtes, a més, amb molt poca ocupació, o la falta d'infraestructures segures, que posen en risc vianants i ciclistes principalment, ja que manquen d'itineraris accessibles que en garanteixen la seguretat.  
- Alternativa 1. Model de mobilitat tradicional. Augment de la capacitat d'infraestructures.  
En aquesta alternativa 1, es plantejaria donar solució als problemes actuals de trànsit, mobilitat i aparcaments, que seguiria el model tradicional de mobilitat, és a dir, sense plantejar-se la reducció de l'ús del vehicle privat i donar solució als problemes detectats en l'apartat d'anàlisi i diagnòstic a través de la millora o nova creació de les infraestructures viàries necessàries per a donar cabuda als vehicles actuals i futurs.   
  
En aquest cas, continuen mantenint la prioritat els vehicles privats i el canvi del repartiment modal cap a les maneres sostenibles. Se circumscriu exclusivament a l'àmbit de l'educació i de la informació al ciutadà.  
- Alternativa 2 (esborrany PMUS). Canvi de model de mobilitat. Implantació del model de mobilitat sostenible.  
L'alternativa 2 suposa la implantació de les actuacions previstes en el PMUS. Es tractarà d'implantar un model de mobilitat urbana, amb criteris de sostenibilitat, de manera que es garantisca un ambient sa en què es puga caminar i pedalar per itineraris accessibles, segurs i atractius i en què els desplaçaments més llargs a les destinacions laborals, educatives, sanitàries i d'oci es resolguen mitjançant el transport públic, tot això en detriment de l'ús del vehicle privat.  
El model mobilitat apostarà per situar en el centre de la mobilitat les persones, seguit per l'ús de bicicleta, transport públic i, finalment, el vehicle privat.  
D.3. Característiques de la proposta  
Després d'estudiar i analitzar la situació en què es troba la mobilitat urbana de Vila-real, es defineix un pla de propostes d'actuació del PMUS segons horitzons temporals diferents (curt, mitjà i llarg termini) atenent fonamentalment la dificultat tècnica, econòmica i de l'organisme que participa en l'execució de la mesura.  
L'Ajuntament es fixa com a horitzó temporal per a tindre implantat aquest PMUS a final de l'any 2031, per la qual cosa divideix el termini total en els tres escenaris següents:  
I. Escenari a curt termini: actuacions més urgents que cal executar en el període 25982959.  
II. Escenari a mitjà termini: actuacions que cal executar en el període 2023-2027.  
III. Escenari a llarg termini: actuacions que cal executar en el període 2028-2031.  
Després de definir els «objectius» del PMUS, cal seleccionar l'escenari desitjable per a aconseguir aquests objectius, establir les estratègies que ha de seguir per a desenvolupar el PMUS, es proposen els «programes sectorials d'actuacions» que ha d'implantar el PMUS per a aconseguir el model de mobilitat sostenible desitjat a Vila-real.  
En el PMUS de Vila-real, es defineixen 10 programes sectorials d'actuacions, cada un dels quals té plans d'actuacions, en què es defineixen ja les propostes concretes d'actuacions que cal desenvolupar per a aconseguir els objectius i l'escenari desitjat del PMUS.  
Els hàbitats definits són els següents:  
Programa 1. Supressió de barreres físiques a la mobilitat per als vianants i ciclistes  
Programa 2. Mobilitat per als vianants i l'accessibilitat  
Programa 3. Mobilitat ciclista  
Programa 4. Mobilitat del transport públic  
Programa 5. Millores sobre el viari i l'estacionament  
Programa 6. Gestió del trànsit  
Programa 7. Millora mobilitat en centres atractors  
Programa 8. Integració de la mobilitat sostenible en l'urbanisme  
Programa 9. Integració de la mobilitat sostenible en el medi ambient urbà  
Programa 10. Implantació, seguiment i avaluació del PMUS  
  
Per a cada proposta d'actuació, s'elabora una «fitxa de proposta d'actuació» que inclou la informació següent:  
1. Objecte de la proposta  
2. Descripció de la proposta  
3. Mapa, croquis o plànol  
4. Responsable de la implantació  
5. Pressupost de la proposta  
6. Indicadors de seguiment  
7. Prioritat temporal  
  
S'indiquen, a continuació, els programes i les propostes d'actuació del PMUS.  
  
D.4. Efectes previsibles del PMUS en el medi ambient  
En l'apartat 4.4 del document inicial estratègic es realitza, en l'àmbit de terme municipal, el diagnòstic mediambiental, territorial i de la mobilitat abans de l'aplicació del PMUS de Vila-real.  
En l'apartat 4.5 del DIE s'analitzen els efectes previsibles sobre el medi ambient de les alternatives plantejades. En particular, l'apartat 4.5.3 indica els efectes previsibles de l'alternativa 2 (esborrany del PMUS). N'extraiem algunes consideracions realitzades en el DIE per a les actuacions proposades pel PMUS de Vila-real:  
- Disminuirà el consum d'energies no renovables, i es promourà el consum de combustibles renovables, com els biocombustibles, i altres energies més netes.  
- Es recuperaran espais públics disponibles, ja que s'haurà de destinar menys al trànsit i a infraestructures. Es millora la seguretat dels desplaçaments, es redueix l'accidentalitat i la focalització de les actuacions i es presta atenció especial a l'usuari més vulnerable. Disminueixen o desapareixen els problemes d'accidentalitat, accessibilitat, desigualtat social en la mobilitat.  
- Es millora la salut dels habitants gràcies a la reducció de la contaminació i el soroll, i també gràcies a la promoció de l'ús dels modes a peu i amb bicicleta (maneres més saludables).  
- Es millora la qualitat del medi ambient urbà i de la qualitat de vida dels habitants.  
  
En l'apartat 4.6 s'analitzen els efectes previsibles sobre els plans sectorials i territorials concurrents i en l'apartat 4.9 s'analitzen els efectes del PMUS en el medi ambient prenent en consideració el canvi climàtic, del qual cal destacar:  
- El desenvolupament de les propostes del pla poden generar la disminució d'emissions pel conjunt del sistema de transport, ja que es disminueixen els viatges amb automòbil privat.  
- Reducció de consum energètic: el PMUS planteja actuacions encaminades a foment de vehicles que utilitzen energies menys contaminants (elèctric, gas natural, biodièsel, etc.), tant en l'àmbit privat com per a vehicles de repartiment de mercaderies, fins i tot per a vehicles municipals. També es plantegen actuacions per al foment de les polítiques de vehicle compartit, o l'augment de la captació del transport públic i dels modes no motoritzats com la bicicleta, etc., de manera que amb les actuacions plantejades es generarà una reducció del consum energètic associat a la mobilitat.  
- Reducció de contaminació atmosfèrica: L'aposta per un model de ciutat compacta, en què s'establisquen polítiques de reducció de mobilitat en vehicle privat i es fomente el transport públic col·lectiu i transport no motoritzat suposarà una millora a llarg termini en les emissions atmosfèriques (CO2, NOx i PM10). A més, es plantegen altres actuacions, com poden ser l'ús d'aparcaments de dissuasió, la conversió en zona de vianants de més carrers al nucli urbà, o la restricció de vehicles pesants, que també contribueixen a la disminució d'emissions atmosfèriques, ja que es redueix el nombre de vehicles al nucli urbà.  
  
- Reducció de contaminació acústica: el Programa d'actuacions del PMUS preveu la majoria de les accions definides en el paràgraf anterior, per a disminuir els nivells d'emissió produïts pels vehicles privats, entre les quals destaquen: usar paviments fonoabsorbents, controlar el nivell de soroll dels vehicles, limitar circulació de pesats al centre de la ciutat, peatonalitzar més carrers, limitar velocitat en zones residencials, fomentar el transport públic i el no motoritzat.  
  
  
E) Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les administracions públiques afectades següents.  
  
ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA Consulta Informe  
C. HABITATGE - SDG MOBILITAT - Servei de Mobilitat Urbana 7/2/2019 28/6/2019  
C. HABITATGE - SDG MOBILITAT - Servei de Planificació 7/2/2019 18/4/2019  
C. AGRICULTURA, MA, CC i DR - SDG CANVI CLIMÀTIC I QUALITAT AMBIENTAL - Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació  
 7/2/2019 1/3/2019  
C. AGRICULTURA, MA, CC i DR - SDG DEL MEDI NATURAL - Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (VVPP) 7/2/2019   
SERVEI TERRITORIAL URBANISME - CASTELLÓ 7/2/2019 11/2/2019  
C. HABITATGE - SDG ORDENACIÓ TERRITORI I PAISATGE - Servei d'Ordenació d'Infraestructura Verda i Paisatge - PAISATGE 1/7/2019  
  
  
Els informes rebuts es publiquen en el web www.agroambient.gva.es/eae junt amb l'Informe ambiental i territorial estratègic.  
  
  
  
F) Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
Conforme al que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial ha de determinar, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certitud en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, als serveis i als llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme actuant, fonamentalment, sobre dos àmbits:  
- Un nou equilibri dels modes de transport, apostant, fonamentalment, pels que tenen més eficàcia ambiental i social: transport públic enfront del privat i modes de transport no motoritzat. Aconseguir aquest objectiu requereix tant mesures d'estímul cap als nous modes de transport com mesures dissuasives. Per a això, s'ha d'actuar sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) i de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards d'aparcaments per a diferents tipus de transport).  
  
- La planificació urbana i model de ciutat, que disminuirà la necessitat de mobilitat urbana tant en necessitat com en longitud de desplaçaments.  
  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, al canvi modal, prioritzar els modes més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) que contribuïsca, alhora, a la disminució de les emissions originades pel sector transport, com són les referides a emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
  
En aquest sentit, s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'ha d'acompanyar dels indicadors que s'estimen pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, que particularitzen les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva d'acord amb els ritmes i els límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
Atesos els criteris anteriors, es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Vilareal en funció de les propostes realitzades, i es parteix de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que totes les propostes es plantegen en sòl urbà i urbanitzable del municipi (sense afecció al sòl no urbanitzable), i sense perjudici de la ulterior incardinació del PMUS Vila-real amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal com puga ser el Pla de mobilitat metropolità de Castelló, en què les previsions i les actuacions no són objecte del PMUS de Vila-real (encara que es descriuen) i, per tant, tampoc d'aquesta avaluació ambiental.   
El PMUS de Vila-real atén el que, referent a competències administratives, estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Vila-real s'ha de dur a terme sobre les propostes que són de competència municipal.  
Analitzem, a continuació, els 10 programes en què s'estructura el PMUS de Vila-real:  
1. Supressió barreres físiques a la mobilitat per als vianants i ciclistes (prog. 1).  
Les mesures proposades pretenen la permeabilitat de les infraestructures de comunicació com poden ser la del ferrocarril València-Barcelona, l'N-340 i l'AP7 perquè puguen albergar i donar continuïtat als itineraris per als vianants i/o ciclistes adequadament. També inclou la permeabilització de la séquia Major en el tram urbà.  
  
Tal com recull la documentació aportada, algunes d'aquestes actuacions són de caràcter supramunicipal i, encara que descrites en l'esborrany del PMUS, no són objecte d'actuació municipal, i l'avaluació ambiental de les quals s'ha de fer en els instruments supramunicipals que preveuen aquestes actuacions en el supòsit que aquelles queden sotmeses per la legislació vigent al procediment d'avaluació d'impacte ambiental. Entenem, per tant, que els carrils bici o itineraris per als vianants que siguen requerits pel PMUS que requerisquen la permeabilització de les infraestructures indicades en el programa 1 s'han d'incorporar en els projectes de construcció respectius.  
L'informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat, rebut en data 18 d'abril de 2019, indica que hauria de tindre's en compte, com a criteri general, que el titular de la infraestructura que constitueix la barrera a la permeabilitat hauria de ser el responsable de la seua solució. Hi afig que, en l'actuació núm. 2 «Millora de la permeabilitat per als vianants i ciclistes en la carretera N-340», hauria d'incloure's, també, la carretera N-340a, en què es desenvoluparà l'actuació del Bulevard de la Plana, que permetrà la connexió de l'itinerari per als vianants i els ciclistes del nucli urbà amb Almassora i Castelló.  
  
2. Mobilitat per als vianants i accessibilitat universal (prog. 2).  
Són mesures tendents a reorganitzar l'espai públic del viari en sòl urbà de Vila-real, a fi de recuperar espai per al vianant i el ciclista en condicions de seguretat i comoditat, la qual cosa comporta actuacions de reurbanització, en fases programades, de les vies públiques afectades per la proposta de jerarquització de vials: creació de zones 30, carrers per als vianants, itineraris segurs, etc. Es proposen actuacions per a millorar la mobilitat i la seguretat en el desplaçament de vianants i, en particular, de persones amb mobilitat reduïda.  
La reurbanització gradual dels vials que es proposa contribuirà efectivament a diversos dels objectius ambientals: calmat de trànsit, emissió de gasos més baixa, reducció de la contaminació acústica, disminució de zones d'aparcament amb la conseqüència de disminució del trànsit d'agitació.  
Cal destacar, no obstant això, que la proposta d'itinerari per als vianants a l'Hospital de la Plana es desenvoluparà, en un primer tram, en sòl urbà i, posteriorment, en un segon tram sobre sòl no urbanitzable (en paral·lel a la CV-185). Aquesta actuació està afectada per la proposta núm. 1 de millora de la permeabilitat per als vianants i els ciclistes en el pas inferior del camí Vell de Borriana sota l'FFCC i per la proposta núm. 2 de supressió de barreres en la CV185. Tal com s'indicava anteriorment, es considera que l'execució de l'itinerari per als vianants en sòl no urbanitzable s'avaluarà en el projecte de construcció corresponent en el supòsit que estiga sotmés al procediment d'avaluació ambiental d'impacte.  
  
3. Mobilitat amb bicicleta (prog. 3)  
Són mesures conduents a augmentar la infraestructura ciclista: crear una xarxa d'aparcaments segurs per a bicicletes privades, millorar les condicions de seguretat dels seus usuaris i implantar un servei de préstec de bicicletes públiques («BICIVILA'T»). En concret, amb la proposta de creació de ciclocarrers (ciclistes i vehicles en calçada) i de carrils bici (carril bici segregat en calçada) es propicia l'accés dels ciutadans a un mode de transport més saludable i sostenible, que ha de coordinar-se amb les mesures de reurbanització per als vianants.  
  
La proposta de creació de la xarxa de vies ciclistes (fig. 15, p. 114 del PMUS) mostra que la majoria d'aquestes vies es duen a terme en zona urbana o urbanitzable, a excepció de dues actuacions:  
- En el cas de la xarxa ciclista que discorre al costat de la futura ronda sud-oest, la via ciclista queda inclosa en el projecte de construcció, recentment adjudicat (abril 2019) per la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. El Projecte ronda sud-oest de Vila-real va ser objecte d'avaluació ambiental d'impacte (exp.: 422/1342-OXB), i es va emetre estimació d'impacte ambiental, amb condicions, en data 10/5/2004, amb resolució definitiva (supressió de condicionants) de data 12/7/2004.  
Tal com recull la documentació aportada, aquesta actuació és de caràcter supramunicipal, per la qual cosa no és una actuació objecte del PMUS de Vila-real.  
- En el cas de la via ciclista al costat de la CV-185, cal indicar que queda pendent d'executar el tram entre la glorieta de l'Hospital de la Plana fins al nucli urbà de Vilareal, tram que queda afectat per l'ampliació del pas superior de la CV-185 sobre l'N340 i per les actuacions en el pas inferior camí Vell de Borriana sota la línia de ferrocarril.  
  
En data 18 d'abril de 2019 es rep informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat que, referent a l'afecció a les zones de servitud d'infraestructures de titularitat autonòmica, indica, en relació amb l'actuació núm. 21, que el carril bici que discorre paral·lel a la CV-185 té continuïtat fins al terme de Borriana, per la qual cosa hauria de mostrar-se en el document presentat.  
El tram de carril bici que, en paral·lel a la CV-185, queda pendent d'ampliació fins al nucli urbà discorre, en un primer tram, per sòl no urbanitzable, des de la glorieta de l'Hospital de la Plana fins a la glorieta d'entrada al nucli urbà, i la resta en sòl urbà. Per tant, el tram d'ampliació del vial ciclista, igual que indicàvem amb l'ampliació de l'itinerari per als vianants, haurà de ser avaluat en el projecte corresponent de construcció d'ampliació del pas superior de la CV-185 en el supòsit que estiga sotmés al procediment d'avaluació ambiental d'impacte.  
  
Igualment, el Servei de Planificació indica que han d'incloure's en la xarxa de vies ciclistes les propostes en la Xarxa d'Itineraris no Motoritzats de la Comunitat Valenciana (XINM).  
  
L'informe del Servei de Mobilitat Urbana, rebut en data 28 de juny de 2019, proposa que el PMUS tinga en compte que el Pla de mobilitat metropolità de Castelló (PMoMe), previsiblement, ha d'incloure la implementació d'un servei metropolità de préstec de bicicleta pública dockless (sense necessitat d'infraestructura d'ancoratge), per la qual cosa el PMUS pot tindre-ho en compte identificant possibles punts on s'habilite l'aparcament d'aquestes bicicletes perquè aquest sistema de préstec de bicicletes no es faça d'una manera desordenada al nucli de la població. A més, indica que el PMUS ha d'incloure la identificació de la xarxa ciclista estructurant dins del municipi, amb l'objectiu que els principals centres generadors de mobilitat queden units mitjançant aquesta xarxa.  
  
4. Mobilitat del transport públic (prog. 4)  
Les propostes realitzades en el PMUS contribueixen a l'augment d'oferta del transport públic amb autobús, mitjançant la creació d'un servei municipal de transport públic d'autobús que cobrisca el nucli urbà, les zones industrials i residencials extensives (Madrigal), l'adequació i la millora tecnològica de parades d'autobusos, la creació d'una estació d'autobusos (ubicació proposada al pàrquing del c/ Comte de Ribagorça), millores en el sistema tarifari, implantació d'un sistema d'ajuda a l'explotació (SAE) i sistema de prioritat de pas a autobusos en interseccions.  
Són, per tant, propostes que promouen l'ús del transport públic, en detriment del privat, amb els beneficis ambientals consegüents per la reducció de contaminants, i la millora de la qualitat dels ciutadans.  
  
  
L'informe del Servei de Mobilitat Urbana, rebut en data 28 de juny de 2019, indica:  
- Respecte a la proposta núm. 25 «Noves línies de bus urbà i interconnexió amb les línies interurbanes de bus» recomana que s'esmente la necessitat d'adequar els nous mapes concessionals a la proposta d'oferta urbana, per a assegurar la complementarietat i la intermodalitat entre les dues xarxes.  
- En relació amb la proposta núm. 27 «Nova estació d'autobusos», el Servei de Mobilitat dubta de la funció intermodal d'aquesta nova estació, per la qual cosa indica que convindria revisar-ne la ubicació i proposar-ne una de nova, en sòl urbà, en què es justifique adequadament l'existència d'intermodalitat.  
  
5. Millores sobre el viari i l'estacionament (prog. 5)  
En relació amb les millores de la xarxa viària, les propostes estan encaminades a l'adequació de la xarxa viària per a permetre la redistribució de l'espai públic entre els modes de transport (i el seu objecte és, fonamentalment, la mobilitat per als vianants i els ciclistes), de conformitat amb la proposta de jerarquització de carrers i seccions tipus, així com diverses actuacions puntuals de correccions de situacions anòmales per a la circulació.  
  
De les actuacions proposades per a la millora de la xarxa viària, cal destacar:  
- Actuació núm. 32 «Xarxa de rondes de circumval·lació», en què es proposen dos trams:  
- Ronda sud-oest, ja comentada, i que no és objecte del PMUS.  
- Ronda est o boulevard metropolità N-340, que comunica la carretera ronda sudoest amb la CV-185, l'N-340 i l'N-340a al nord de Vila-real. Aquesta actuació implicaria, també, l'execució d'una nova variant est de l'actual N-340 (titularitat del Ministeri de Foment).  
  
Referent a la ronda est o boulevard, la documentació aportada la recull com una actuació supramunicipal, per tant, no són objecte del PMUS proposat.   
La notificació de l'Ajuntament de Vila-real, de data 3 de juny de 2019, sol·licita la noconsideració d'aquestes actuacions en l'avaluació ambiental estratègica, ja que aquestes no s'inclouran en la redacció definitiva del PMUS.  
En l'informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat es realitzen diverses consideracions referent a la proposta de la ronda est, entre altres, que ha de corregir-se l'apartat 15 del punt 4.6 del DIE (p. 19). En concret, indica que ha d'eliminar-se el subapartat h «Eliminació de la travessia de l'N-340 a Vila-real, amb execució de la variant est N-340», per les raons que addueix l'informe (no es fa necessari un eix de circulació nou, per la qual cosa la variant est de l'N-340 no està prevista per l'Estratègia UNE).  
- Actuació núm. 33 «Remodelació seccions de viaris urbans». En general, les actuacions estan encaminades, com indicàvem, a l'adaptació del viari públic a la redistribució espacial considerant la mobilitat de vianants i ciclistes. Hi destaca l'actuació denominada «Tram CV-220 urbana, des de ronda sud-oest fins a AP-7», en què se'n proposa l'ampliació per a adaptar-se a les alineacions del PGOU (la secció actual de 14 m passaria a 36 m).  
L'informe del Servei de Planificació, rebut en data 18/4/2019, indica que el tram de la CV-20 pròxim al pas superior sobre l'AP-7 és de titularitat autonòmica, per la qual cosa «qualsevol actuació a les zones de servitud de les carreteres de titularitat autonòmica haurà de ser autoritzada pel Servei Territorial d'Obres Públiques de Castelló».   
  
Atenent el que requereix el Servei de Planificació i considerant que les actuacions de caràcter supramunicipal no són objecte d'avaluació d'aquest esborrany de PMUS, en general, cal indicar que les actuacions proposades per a millora de la xarxa viària afavoriran la recuperació de l'espai urbà en favor dels vianants i els ciclistes, amb la distribució adequada de l'espai entre les necessitats dels diferents modes de transport.  
  
De manera coordinada amb les actuacions de millora de la xarxa viària, el PMUS proposa diverses propostes per a la millora de la gestió de l'estacionament que inclou, entre altres actuacions, la creació d'aparcaments dissuasius a la perifèria (en quatre emplaçaments: est, oest, nord i sud), aparcaments per a vehicles pesants (en tres localitzacions: oest, nord i sud; ampliació de l'aparcament al costat de l'estació de ferrocarril; regulació d'aparcaments de rotació (ORA); etc. Aquestes actuacions es proposen en sòl urbà o sòl dotacional, que requerirà la modificació de l'instrument de planificació corresponent).  
  
En relació amb la proposta núm. 38 «Aparcaments de dissuasió per a vehicles als afores», l'informe del Servei de Mobilitat Urbana, rebut en data 28 de juny de 2019, considera que, donada la ubicació proposada per a aquests al nord i a l'oest, s'utilitzaran per a les zones industrials i no com a dissuasió al conductor per a accedir al nucli de Vila-real. Per això, indica que el PMUS hauria d'identificar alguna ubicació, encara que siga efímera o provisional en solars sense edificar encara, en sòl urbà, que siguen més concordes amb aquest objectiu.  
6. Millora de la gestió del trànsit (prog. 6)  
El PMUS proposa, sobre la base de la jerarquització viària proposada, una sèrie de mesures encaminades a millorar la gestió del trànsit amb l'objectiu d'augmentar la seguretat en els diferents modes de transport. Aquestes actuacions afavoriran la conscienciació de la ciutadania davant de la nova concepció de la mobilitat.  
S'hi inclouen, entre les mesures, un pla de regulació del repartiment de mercaderies que comprén la creació d'una ordenança municipal que regule les operacions logístiques de repartiment de mercaderies al nucli urbà, així com la realització d'un estudi de necessitats de places reservades a la càrrega i la descàrrega de mercaderies, el foment de l'ús de vehicles de repartiment menys contaminants i la creació d'un centre de transport per a vehicles de gran tonatge. En concret, es proposa situar aquest centre de transport en una parcel·la que el Pla general qualifica com a Sistema General d'Equipament Comunitari tipus GEC11 «Aparcament en superfície», situada a la perifèria de la ciutat, al camí Miralcamp, al costat de la futura ronda sud-oest.  
Aquest conjunt de mesures preveuen la distribució de l'espai públic atenent les funcions dels distints vials i les necessitats de la ciutadania.   
  
  
7. Millora de la mobilitat en centres atractors (prog. 7)  
En general, comprén l'elaboració de plans de mobilitat en zones industrials, grans empreses, zones escolars, centres esportius, etc. Es recolza en actuacions prèvies del PMUS i incentius econòmics que afavorisquen els desplaçaments a peu o amb bicicleta, així com l'ús del transport col·lectiu.  
  
8. Integració de la mobilitat sostenible en l'urbanisme (prog. 8)  
La implantació de moltes de les actuacions proposades en el PMUS requereix adequar i/o modificar el planejament municipal (PG) per a integrar els criteris de mobilitat sostenible en l'urbanisme. Comprén actuacions de requalificació de sòls, incorporació de normativa urbanística, modificacions puntuals del PG, modificació de dotacions, etc.  
  
  
9. Integració de la mobilitat sostenible en el medi ambient urbà (prog. 9)  
Es proposen dos plans d'actuació:  
1. Pla de millora de la qualitat dels espais urbans. Se centra, fonamentalment, en actuacions de remodelació urbanística.   
En primer lloc, a la zona comercial de la plaça Bayarri i la plaça Sant Pasqual, així com la integració d'espai públic a la séquia Major. Són actuacions que milloren l'accessibilitat per als vianants a l'àmbit de la zona comercial i la creació d'aparcaments subterranis per a pal·liar el dèficit existent.  
En segon lloc, es proposa seguir la redacció del Pla estratègic de la séquia Major i els seus voltants (PESM), l'objectiu del qual és dissenyar un full de ruta d'actuacions sobre la séquia Major i l'espai públic que l'acompanya. Es pretén crear un eix de mobilitat per als vianants i ciclistes, que integre aquest espai al nucli urbà.  
2. Pla de disminució de la contaminació acústica i atmosfèrica Entre les actuacions proposades s'inclouen: la disminució del trànsit rodat al nucli urbà, la implantació de pantalles acústiques en l'N-340 i FFCC, implantació de paviments fonoabsorbents en vies urbanes de més trànsit, la intensificació de campanyes i mesures de control de la velocitat. Es complementa amb actuacions per al foment d'ús de vehicles d'energies menys contaminants: punts de recàrrega per a vehicles elèctrics, flotes municipals i de transport públic amb vehicles menys contaminants, incentius econòmics, etc.  
  
  
10. Implantació, seguiment i avaluació del PMUS (prog. 10)  
Aquest programa recull la necessitat de reestructurar les competències municipals en matèria de mobilitat (creació de l'Oficina Municipal de Mobilitat i de l'Observatori de la Mobilitat), així com la d'elaborar un pla de conscienciació ciutadana amb l'objectiu específic d'informar i educar la població.  
  
Vegem, a continuació, altres consideracions contingudes en les consultes realitzades:  
El Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat, en l'escrit rebut en data 18 d'abril de 2019, posa de manifest que el PMUS de Vila-real és compatible amb la legislació sectorial de carreteres vigent. No obstant això, tal com s'ha indicat en aquest informe, el Servei de Planificació indica:  
1. Les correccions que cal fer en la redacció del PMUS, fonamentalment en allò relacionat amb les actuacions de caràcter supramunicipal (Pla de transport de Castelló i el seu entorn, actuacions relacionades amb el Programa estratègic per a la millora de la mobilitat, infraestructures i el transport de la Comunitat Valenciana UNE).  
2. L'afecció que les actuacions del PMUS de Vila-real tindran amb les zones de servitud d'infraestructures de titularitat autonòmica (actuacions de mobilitat per als vianants i els ciclistes relacionades amb la CV-20 i la CV-185),   
3. La necessitat de complementar en l'àmbit del PMUS de Vila-real la Xarxa d'Itineraris no Motoritzats de la Comunitat Valenciana (XINM).  
4. L'aclariment que la ronda est o el bulevard metropolità N-340 (prevista en el PMUS) no és una actuació prevista en UNE. Ara bé, sí que està prevista la transformació de l'N340a en un bulevard de caràcter urbà (bulevard del pla) que unisca Castelló, Almassora i Vila-real.  
  
5. La delimitació de les competències de la Subdirecció General de Mobilitat en relació amb la redacció dels projectes i l'execució de les obres d'infraestructures de transport de titularitat autonòmica, sense cap compromís econòmic amb la proposta de finançament del PMUS de Vila-real.  
  
Pel Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat remet informe en data 28 de juny de 2019, que, entre altres aspectes, indica que l'àmbit i el contingut del PMUS s'estimen adequats en relació amb les determinacions de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana. Així també, el Pla de mobilitat completat amb els aspectes recollits en l'informe ha de remetre's al Servei de Mobilitat de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació del Pla per l'Ajuntament de Vila-real, segons el que preveu l'article 10 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana.  
  
El Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló remet informe, rebut en data 11/2/19, que indica que no té cap observació a efectuar dins del tràmit previst en l'article 51 de la LOTUP. Informa que, com que no es tracta d'un instrument de planejament urbanístic, l'aprovació definitiva del pla no correspon a aquest servei territorial d'urbanisme.  
  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge remet informe de data 1 de juliol de 2019, en què se sol·licita la incorporació al PMUS d'un capítol dedicat a la infraestructura amb el contingut que especifica aquest informe.  
El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, de la Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, remet informe, rebut en data 1 de març de 2019, que indica:  
  
- El PMUS de Vila-real ha de ser coherent amb l'Estratègia valenciana contra el canvi climàtic 2013-2020, aprovada pel Consell de la Generalitat el 22 de febrer de 2013, i la seua revisió (pendent d'aprovació).  
- El municipi de Vila-real disposa del Pla acústic municipal (PAM) des de l'any 2009 i revisat en el 2017. La font de soroll principal en l'àmbit de l'actuació derivat del PAM és el trànsit rodat. Entre les accions del Pla acústic municipal destaca l'elaboració del PMUS de Vila-real, la redacció d'ordenances municipals de protecció de la contaminació acústica, la utilització de paviment fonoabsorbent en els vials.   
  
- El municipi de Vila-real queda inclòs en el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona ES100303 Millars-Penyagolosa (àrea costanera). S'informa que, en relació amb els registres dels paràmetres de qualitat de l'aire en els últims anys no s'han registrat superacions dels valors establits en el Reial decret 102/2001. No obstant això, el valor d'ozó és elevat en l'àmbit estatal i des de l'any 2010 fins al 2017 s'han registrat superacions del valor objectiu d'ozó en diferents estacions (Onda, Castelló-Penyeta i l'Alcora).  
- Informa, també, sobre els aspectes següents que han de considerar-se en la redacció del PMUS Vila-real:   
- El Pla de mobilitat metropolitana sostenible de l'Àrea de Castelló (PMoMe Castelló) proposa actualitzar el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona ES1003 Millars-Penyagolosa (àrea costanera).  
- La Comissió de Seguiment del Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona ES1003 Millars-Penyagolosa (àrea costanera) va proposar, en data 18 de febrer de 2018, l'elaboració d'un pla metropolità de caràcter urbà, així com també l'actualització del Pla industrial vigent des de 2008.  
  
Pel que indica l'informe esmentat del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, en relació amb les propostes realitzades pel PMUS de Vila-real, cal deduir que hi ha coherència amb els objectius de l'Estratègia valenciana contra el canvi climàtic 2013-2020 i amb el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona ES1003.  
  
  
Valoració  
Tenint en compte la informació anterior i analitzades les propostes del PMUS de Vila-real, s'entenen que, en conjunt, aquestes mesures:  
1. Col·laboren per a un millor ús racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap als modes de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la reducció corresponent de consum energètic.  
3. Desincentiva l'ús del vehicle privat en favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats als modes motoritzats: emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
5. Promou la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
  
  
El PMUS proposa tres tipus d'indicadors per al seguiment del pla: els indicadors globals, els indicadors mediambientals d'efectes del PMUS i els indicadors d'actuació.  
Els indicadors mediambientals estan igualment recollits en el DIE (apartat 4.10. «Descripció de les mesures previstes per al seguiment ambiental del pla»), i es distingeix entre els indicadors sobre el consum d'energia i els indicadors sobre la incidència en el medi ambient. No obstant això, són necessàries les consideracions següents:  
1. S'ha de concretar el valor inicial dels indicadors i quantificar l'objectiu que cal aconseguir.  
2. Cal especificar les metodologies de càlcul proposades per a l'avaluació dels indicadors següents:  
- «IND1. Ús de vehicles menys contaminants», en què s'avalua la reducció d'emissió Tm GEI CO2/any. Aquest indicador queda vinculat a l?»IND6. Emissions de gasos d'efecte d'hivernacle del sector transport».  
- «IND2. Consum total d'energia per part del sector transports», en què s'avaluen les tones equivalents de petroli (Tep).  
- «IND9. Estacionament de pesats als afores», en què s'avalua el nombre de pesats/any.  
3. Hauria d'incorporar-se als indicadors ambientals l'avaluació del nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diferents localitzacions municipals que són representatives del model de mobilitat proposat. Referent a això, cal indicar que entre els indicadors d'actuació (per al seguiment del PMUS) es proposa, en l'actuació núm. 76, d'implantació de pantalles acústiques en N-340 i FFCC, la utilització de l'indicador «Disminució nivell acústic aconseguit en dB».   
  
  
G) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'aquests, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental. En concordança, l'article 46 de la LOTUP especifica els plans i els programes que seran objecte de l'avaluació ambiental i territorial estratègica. En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica es pot aplicar als plans de mobilitat.  
  
H) Proposta d'acord  
Analitzada la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Vila-real, cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del planejament.  
Per això, segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, cal considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Vilareal no té incidència significativa negativa en el model territorial del municipi de Vila-real, no afecta espais protegits ni forestals, les seues propostes se circumscriuen al sòl urbà i urbanitzable i, havent tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Vila-real no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Vila-real, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius negatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació del programa conforme a la seua normativa sectorial, amb el compliment de les determinacions següents:  
  
1. La redacció definitiva del PMUS de Vila-real ha de concretar els aspectes següents:  
1. Especificar les actuacions que poden afectar els espais i els elements naturals que tenen protecció ambiental (la Xarxa Natura 2000 Desembocadura del riu Millars, l'Espai Natural Protegit del Paisatge Protegit del Millars i vies pecuàries) i, si escau, sol·licitar consulta a l'òrgan competent en la matèria.  
2. Incorporar metodologia i càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que s'estimen adequats, en concret, emissions CO2 equivalent i consum d'energia (Tep).  
3. Incorporar procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
4. Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius que cal assolir.  
2. El PMUS ha d'atendre les consideracions que ha realitzat l'informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat rebut en data 18/4/2019.  
3. El PMUS es completa amb la documentació requerida pel Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat en l'informe rebut en data 28 de juny de 2019, i se sol·licita informe previ a l'aprovació definitiva per l'Ajuntament, que incorpore, si escau, les determinacions que aquest indique.  
4. Les modificacions que es deriven del PMUS de Vila-real que afecten el Pla general d'aquest municipi s'inclouran en el Pla general en tramitació.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, no es procedeix a l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible de Vila-real en el termini màxim de quatre anys des que s'ha publicat. En tal cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Vila-real, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que inclou l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
La qual cosa es comunica perquè en tingueu coneixement i tinga els efectes oportuns.  
El que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent, i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 7 d'octubre de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de la modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries  
Promotor: Ajuntament d'Agullent  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València  
Localització: municipi d'Agullent (València)  
Expedient: 23-2019-EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 26 de setembre de 2019, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta d'Informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries d'Agullent, en els termes següents:  
En data 28 de gener de 2019 es rep de l'Ajuntament d'Agullent, a través del Servei Territorial d'Urbanisme de València, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries.  
  
Documentació aportada  
En data 28 de gener de 2019 es rep de l'Ajuntament d'Agullent la documentació següent en format digital: document inicial estratègic, esborrany de la modificació i annex subsanatori, estudi d'integració paisatgística i annex, informe de viabilitat econòmica i annex subsanatori de documentació presentada.  
El 28 de juny de 2019 es va presentar per l'Ajuntament documentació complementària conseqüència de requeriment efectuat: nivells sonors, recollida de residus, captació i consum d'aigua, informe acústic i informe de l'arquitecte municipal.  
  
Planejament vigent  
El municipi d'Agullent disposa, com a document de planejament urbanístic, de normes subsidiàries, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València en data 29 de desembre de 1989. No havent sigut sotmeses a avaluació ambiental tenint en compte la data en què es van aprovar.  
D'acord amb la documentació aportada i la informació del sistema d'informació geogràfica d'aquesta conselleria, el planejament vigent qualifica la zona objecte de la modificació com a sòl urbà industrial, polígon Els Planets IP4 B i sòl no urbanitzable comú.  
Imatge I - Pla de vigent de classificació. Font: esborrany del pla al qual s'ha afegit simbologia de qualificació sòl: SU I IP4 B, sòl urbà industrial, polígon industrial Els Planets IP4 B i SNU, sòl no urbanitzable comú.  
  
  
Objecte de la modificació  
La modificació té per objecte la redelimitació del sector restant no desenvolupat de vora urbana industrial de la IP4B Els Planets de les normes subsidiàries a la zona est, cosa que comporta la reclassificació de 2.993,29 m² de sòl no urbanitzable comú.  
El sector que cal redelimitar és actualment sòl urbà industrial sense edificar i té una superfície total de 7.662,59 m², distribuïts en 2.916,01 m² per a vials i rotonda, 2.030,52 m² de zona verda, 2.069,45 m² de sòl industrial privat i 646,61 m² per a zona de protecció d'autovia i ferrocarril.  
La modificació proposada redelimita el sòl urbà industrial i l'augmenta en 2.993,29 m² a costa de sòl no urbanitzable comú, de manera que l'àmbit quedaria amb les superfícies següents: superfície total: 10.655,88 m², amb vials i rotonda; 2.219,30 m², zona verda de 2.370,66 m² i sòl industrial privat de 4.158,51 m²; zona de protecció d'autovia i ferrocarril 1.189,22 m² i aparcament 718,19 m².  
D'acord amb la documentació presentada: el planejament municipal no disposa de fitxa de gestió per a aquesta resta o vora de sòl urbà industrial, que es refereix als paràmetres del sòl industrial preferent IP4 casa Molina Planets:   
- Nombre de plantes: lliure   
- Coeficient volumètric: 7,5 m3/m2 parcel·la   
- Reculades: 5 m sobre línia de façana   
- Ocupació permesa: 70 % de la parcel·la   
- Separació a bogues: 3 m lateral i posteriors sobre parcel·les confrontants   
Amb aquestes dades d'edificabilitat, ocupació i reculades, l'edificabilitat potencial de la resta de sòl urbà industrial màxima s'estima en 4.728,27 m2t, tenint en compte:   
1. La parcel·la industrial completa (sòl privat + proteccions sectorials) seria de 2.716,06 m2s, amb ocupació màxima del 70 % suposa 1.901,24 m2s, impossible de materialitzar, ja que amb proteccions, i reculades a bogues, que suposa permís d'edificació dins de la línia d'edificació de ferrocarril, com s'ha aprovat per a altres naus, permet una ocupació real de 1.576,09 m2s.  
2. Aplicant l'edificabilitat de 7,5 m3/m2 de parcel·la a la parcel·la total de 2.716,06 m2s s'obtindria una edificabilitat potencial de 20.370,45 m3.   
3. Suposant una alçària mitjana per a nau industrial de 3,5 metres, s'obté una superfície construïda màxima de 5.820,13 m2ct.   
  
4. Amb l'alçària de cornisa de 10,50 ml només serien possibles tres plantes, per la qual cosa aquestes plantes sobre parcel·la màxima ocupable de 1.576,09 m2s obté una superfície real construïda màxima de 4.728,27 m2t.   
  
Amb això, els paràmetres obtinguts serien:   
EI Edificabilitat industrial 4.728,27 m² sostre   
IEI Índex d'edificabilitat industrial 0,6171 m2t/m2s   
  
Amb la modificació pretesa, els paràmetres seran:  
EI Edificabilitat industrial 7.313,54 m² sostre   
IEI Índex d'edificabilitat industrial 0,6863 m2t/m2  
  
Es considera un màxim de dues plantes per a la nova nau industrial, que anul·le la desproporcionada edificabilitat establida en 7,5 m3/m2 parcel·la.  
Es proposa la fitxa següent de gestió per al nou àmbit:  
  
UNITAT D'EXECUCIÓ EN SÒL URBÀ CODI UE1  
CLASSIFICACIÓ DEL SÒL Urbà: industrial (INA)  
ÀREES DE REPARTIMENT Única  
ÚS DOMINANT Industrial aïllat  
SISTEMA D'ORDENACIÓ Edificació aïllada  
TIPOLOGIA EDIFICATÒRIA Bloc exempt  
SUPERFÍCIE TOTAL 10.655,88 m²  
  
  
Usos lucratius m² sòl m² sostre Usos dotacionals m² sòl %  
Residencial Espais lliures 2.370,66 22,25  
Industrial 5.347,72 7.313,54 Equipaments públics   
Terciari Xarxa viària 2.937,49 27,57  
Total 5.347,72 7.313,54 Total 5.308,15 49,82  
  
  
  
Imatge II - Detall de situació actual del planejament en l'àmbit de la modificació.  
Imatge III - Detall de proposta de modificació.   
  
Justificació de la modificació  
La proposta de modificació de l'ordenació detallada i reclassificació de sòl no urbanitzable per a reordenació de vora de sòl urbà industrial pretén donar viabilitat econòmica al sòl urbà industrial sense edificar en aquesta zona, tenint en compte les càrregues resultants del sòl per a l'execució de vials, rotonda, zona verda i zones de protecció d'autovia i ferrocarril.  
D'aquesta manera s'amplia la superfície destinada a ús industrial privat amb la finalitat que la iniciativa privada puga, amb una única parcel·la restant, sufragar les importants despeses que genera el planejament.  
  
Consultes realitzades  
Per part d'aquesta direcció general s'ha sotmés a consultes la documentació inicial remesa, conforme al que disposa l'article 51 de la LOTUP, amb la finalitat de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII d'aquesta llei.  
Per això, tenint en consideració les característiques de la modificació presentada i els aspectes ambientals en què pot incidir, es consulten les administracions següents:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
14/3/2019 Servei d'infraestructura verda i paisatge, Subdirecció General de Territori i Paisatge, Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
14/3/2019 27/8/2019 Servei d'Ordenació del Territori, Subdirecció General de Territori i Paisatge, Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
14/3/2019 Consorci per a l'execució del pla zonal 5, àrea de gestió V5  
14/3/2019 Confederació Hidrogràfica del Xúquer   
14/3/2019 Servei Territorial de Medi Ambient de València (acústica), Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
14/3/2019 16/4/2019 Administrador d'infraestructures ferroviàries (ADIF)  
14/3/2019 15/4/2019 Demarcació de carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana, Ministeri de Foment  
 7/2/2019 Servei Territorial d'Urbanisme de València  
  
  
Els informes rebuts junt amb l'Informe ambiental i territorial estratègic es publicaran en la pàgina web següent: www.agroambient.gva.es/eae.  
  
- Servei Territorial d'Urbanisme de València (07/2/2019): indica que no es derivaran efectes significatius en matèria de l'ordenació urbanística estructural, i que l'òrgan ambiental i territorial és la Comissió d'Avaluació Ambiental.  
S'efectuen una sèrie de consideracions territorials:  
«Atés que el 72 % de l'àmbit ja està classificat com a sòl urbà i que l'entitat superficial de l'actuació (10.655,88 m²) és insuficient per a la configuració d'un sector de sòl urbanitzable, i malgrat no estar urbanitzat l'àmbit d'actuació, s'admet la classificació com a sòl urbà subjecte al desenvolupament d'una unitat d'execució. Això en aplicació de l'article 25.2.b de la LOTUP.  
Com que es tracta d'una modificació de l'ordenació vigent, s'ha de justificar el compliment de l'apartat III.8.2 de l'annex IV de la LOTUP, de manera que l'ordenació modificada tinga un estàndard dotacional global igual o superior al de l'ordenació vigent, referits a l'àmbit de la modificació».  
  
- Administrador d'Infraestructures Ferroviàries (ADIF) (16/4/2019): indica que la modificació ara presentada ha canviat la delimitació i s'ajusta a un àmbit que no està afecte al sector ferroviari i, en conseqüència de ser així, no hi ha inconvenient en la tramitació.  
  
Assenyala que l'informe s'emet sense perjudici que l'instrument de planejament s'haja sotmés a l'informe preceptiu del Ministeri de Foment regulat en l'article 7.2 de la Llei 38/2015, de 30 de setembre, del sector ferroviari.  
  
- Demarcació de carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana. Ministeri de Foment (15/4/2019): s'efectuen les consideracions següents:  
«1. Es reflecteixen en els plans, a una escala adequada, i en la part normativa de l'instrument, les zones de protecció del viari estatal (zona de domini públic, zona de servitud i zona d'afecció), i l'aresta exterior de l'esplanació a partir de la qual es fiten aquestes zones, i s'han d'indicar en la memòria i/o les ordenances les limitacions establides per a aquestes zones en la Llei 37/2015, de 29 de setembre, de carreteres, i el seu Reglament general (RD 1812/1984, de 2 de setembre).  
2. Es mostren en els plans, a una escala adequada, i en la part normativa de l'instrument, la línia límit d'edificació i l'aresta exterior de la calçada a partir de la qual es fita la línia esmentada.  
3. D'acord amb el que estableix l'article 33.7 de la Llei 37/2015, de 29 de setembre, de carreteres la classificació i la qualificació de terrenys inclosos en la zona de limitació a l'edificabilitat, es no poden modificar en cap cas si això està en contradicció amb el que estableix aquesta llei, que ha de ser recollit expressament en instrument de planejament urbanístic.  
4. L'execució de qualsevol mena d'actuació que es trobe dins de les zones de protecció de les carreteres estatals queda regulada pel que estableix la Llei 37/2015, de 29 de setembre, de carreteres, i el Reglament general de carreteres (RD 1812/1994, de 2 de setembre) i, en concret, pel que estableix el títol III «Ús i defensa de les carreteres».  
  
5. Ni els desenvolupaments urbanístics previstos ni les seues obres de construcció han d'afectar el drenatge actual de les carreteres estatals i les seues xarxes d'evacuació no han d'aportar abocaments als drenatges existents en aquelles.  
6. La il·luminació que cal instal·lar en els desenvolupaments previstos no ha de produir enlluernaments al trànsit que circula per les carreteres de l'Estat.»  
  
L'informe indica que aquestes consideracions s'haurien de tindre en compte en l'elaboració de l'estudi ambiental i territorial estratègic i en l'elaboració de la versió preliminar del pla i realitzar les modificacions oportunes per a complir el que indica anteriorment.  
S'indica igualment que l'informe no substitueix el que preveu l'article 16.6 de la Llei 37/2015, de 29 de setembre, de carreteres, el contingut de les quals serà vinculant pel que fa a les possibles afeccions a la Xarxa de Carreteres de l'Estat.  
- Servei d'ordenació del territori (27/8/2019): informe favorable en relació amb l'ETCV.  
  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Conforme a l'estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determina, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
Descripció de l'àmbit  
L'àmbit de la modificació està constituït per una superfície de 10.655,88 m² situada a la Vall d'Albaida, al municipi d'Agullent entre l'autovia A-7 i la línia de ferrocarril Alcoi-Xàtiva, al sud del barranc del Marqués. Molta part de la superfície (7.662,59 m²) és sòl urbà industrial sense desenvolupar d'un polígon industrial (IP4B Els Planets) i una altra part sòl no urbanitzable comú (2.993,29 m²).  
Els terrenys són plans constituïts per margues blaves miocenes del TAP ocupats per cultius de vinya. L'entorn són terrenys de cultiu, vies de comunicació i polígon industrial.  
  
Imatge IV - ortofoto 2017. Cercle roig àmbit de modificació.  
En relació amb les característiques de la modificació: encara que constitueix el marc per a projectes, té una grandària reduïda i es troba en un entorn agrícola envoltat de vies de comunicació i al costat de polígon industrial. No suposa un canvi en el model territorial.  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
1. En relació amb els possibles impactes d'ocupació/transformació del territori: la superfície afectada per la reclassificació del sòl no urbanitzable comú a urbà industrial és molt reduïda i només una xicoteta part d'aquesta estaria afectada per vials i aparcament, i la resta quedaria com a zona verda. El segellament del sòl per aquests motius, impacte irreversible, és molt reduït.  
El valor ambiental de la superfície és baix, tenint en compte que es troba en un entorn envoltat de vies de comunicació i al costat d'un polígon industrial, no està afectat per espais naturals protegits ni per espais de la Xarxa Natura 2000, ni presenta espècies o hàbitats d'interés. No és terreny forestal ni està afectat per vies pecuàries.  
D'acord amb la informació del web de la Conselleria de Cultura, no es veurien afectats elements del patrimoni cultural.  
La capacitat d'ús agrícola del sòl és moderada, classe C.  
En relació amb les limitacions, l'àmbit de la modificació no presenta riscos de lliscament o despreniment, ni perillositat d'inundació.  
  
Respecte a les limitacions d'ubicació per sorolls: d'acord amb la informació proporcionada pel promotor, els nivells de recepció assajats a l'exterior de la parcel·la en període nocturn i diürn estan per davall dels establits per a zones d'ús dominant industrial: període nocturn =< 60 dBA i període diürn =< 70 dBA.  
És una modificació de planejament que, encara que es du a terme en un paisatge obert i visible des de les vies de comunicació pròximes, es dona en un entorn agrícola al costat d'un polígon industrial, per la qual cosa no canviarà el paisatge de manera significativa. D'acord amb la documentació, l'alçària d'edificació en el polígon industrial és lliure, però d'acord amb l'edificabilitat de la fitxa de gestió podria ser de 3 altures, 10 m, i es proposa una fitxa de gestió per a la modificació que suposaria, d'acord amb l'edificabilitat, una alçària de 2 plantes per a la nova nau segons indica la documentació presentada.  
2. En relació als impactes per sobrexplotació de recursos:  
Recurs aigua: el sistema municipal de distribució d'aigua se subministra des de les captacions de Lazaret 1 i 2. Els dos extrauen aigua de l'aqüífer denominat «8.36Villena/Beneixama», amb autorització de l'Ajuntament d'Agullent per a extraure 684.141 m3/any per al nucli urbà i zona industrial. El consum estimat per la mateixa concessionària del polígon industrial complet estaria en 250/400 m3 diari. Per al subministrament d'aigua potable a la parcel·la industrial a ampliar per la modificació, es disposa de xarxa de distribució de 80 mm al mateix passeig de l'Havana, i per la zona posterior a les naus amb front a aquest passeig hi ha canonada FC100mm, a què també es pot connectar el nou desenvolupament.  
En la documentació presentada, s'estima l'augment de consum d'aigua ocasionat per la modificació en 9,036 m3/dia. Es tracta d'un xicotet augment respecte al consum diari estimat del polígon, que no s'estima que puga ocasionar efectes negatius significatius en el recurs aigua.  
  
3. Respecte als impactes per contaminació:  
- Per aigües residuals: en el polígon industrial hi ha una xarxa d'evacuació d'aigües residuals amb destinació a depuradora municipal, EDAR Ontinyent-Agullent. Per la parcel·la discorre col·lector de sanejament residual al qual connectar-se. En conseqüència d'això, el tractament adequat en principi és possible mitjançant l'EDAR municipal i, això indica la fitxa de gestió: els serveis bàsics i les infraestructures s'han de connectar a la xarxa general del municipi.  
L'EDAR existent té capacitat suficient, i s'ha comprovat en la fitxa EPSAR (2018) que la instal·lació tracta un cabal molt inferior al cabal del projecte.  
- Per residus sòlids: el sistema de recollida de tots els sectors industrials de la localitat es fa de manera individualitzada per les mateixes empreses mitjançant contracte amb empreses privades. En l'accés al polígon hi han depòsits habilitats per a la recollida de residus orgànics, plàstic, cartó i vidre que són recollits per l'Ajuntament. El volum d'aquest tipus de residus, en principi, no s'estima significatiu, ja que es tracta d'una ampliació reduïda del polígon industrial, i en qualsevol cas s'abordarà en la fase de projecte.  
En relació amb els impactes de contaminació, tant d'aigües residuals com de residus sòlids o d'un altre tipus (soroll, males olors), no es consideren significatius al nivell de pla sense perjudici que en l'autorització del projecte es puguen establir preventives o correctores específiques.  
Per part del Servei Territorial d'Urbanisme, ADIF i la Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana, s'efectuen una sèrie de consideracions de caràcter territorial que poden afectar, fins i tot, la viabilitat de la modificació, pel que s'estima necessari que aquestes es complisquen prèviament a l'aprovació de la modificació indicada.  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
Proposta d'acord  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre Informe ambiental i territorial estratègic FAVORABLE segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació a la modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries d'Agullent (València), d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, ja que no té incidència en el model territorial, no produeix un increment significatiu en el consum de recursos, ni en la generació de residus, ni afecta negativament el patrimoni natural, i considerant, a més, que és un creixement contigu a l'urbà industrial existent, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació indicada no presenta efectes negatius significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta conforme a la seua normativa sectorial.  
  
No obstant això, es tindran en consideració les determinacions següents:  
1. Ha de tindre en compte i incorporar a la modificació les consideracions establides en l'Informe de la demarcació de carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana de data 15/4/2019, i sol·licitar informe previ a l'aprovació definitiva.  
2. Ha de tindre en compte i incorporar a la modificació de les consideracions efectuades en l'Informe del servei territorial d'urbanisme de València de data 7 de febrer de 2019.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'hauria procedit a l'aprovació del Pla especial en el termini màxim de quatre anys des que s'ha publicat. En aquest cas, el promotor ha d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del Pla especial.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda:   
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries d'Agullent, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
La qual cosa es comunica perquè en tingueu coneixement i tinga els efectes oportuns.  
El que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent, i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 7 d'octubre de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 21 de novembre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre.