Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9415, del 30-08-2022 (2022/7817)

RESOLUCIÓ de 16 de març de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte aeròdrom permanent d'ús restringit, parcel·la 581 del polígon 5 del terme municipal de la Llosa. Expedient: (1863934) 147/5637-BUX.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9415

Data del DOGV
:   30-08-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/7817


Data del document
:   16-03-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Llosa, la
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 16 de març de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte aeròdrom permanent d'ús restringit, parcel·la 581 del polígon 5 del terme municipal de la Llosa. Expedient: (1863934) 147/1385-XPS. [2022/7817]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1863934) 147/0137-GHQ.  
Títol: Aeròdrom permanent d'ús restringit a la Llosa.  
Òrgan substantiu: Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat.  
Promotor: Diglar Vicbal, SL.  
Localització: parcel·la 581 del polígon 5 del terme municipal de la Llosa (Castelló).  
  
Descripció del projecte i alternatives estudiades  
L'objecte del projecte «Aeròdrom permanent d'ús restringit a la Llosa» és traslladar l'actual aeròdrom restringit de la Llosa, situat en la parcel·la 53 del polígon 6, dins de la zona protegida Xarxa Natura 2000 (LIC Marjal d'Almenara i ZEPA Marjal i Estanys d'Almenara) i zona humida marjal d'Almenara, a la parcel·la 581 (resultat de l'agrupació en una única referència cadastral de les parcel·les 198, 199, 200, 201, 216, 217, 219, 363, 364, 367, 368 i 577) del polígon 5 del mateix terme municipal situat fora de la zona humida i dels espais de Xarxa Natura 2000 esmentats, encara que es troba dins de la zona de protecció de la zona humida Marjal i Estanys d'Almenara. Les parcel·les esmentades sumen una superfície de 37.689 m². La superfície de la pista de vol serà de 3.075 m² de terra compactada i la superfície construïda sobre rasant (edificacions) serà de 3.576,1 m², amb una superfície total ocupada de 6.651,10 m². L'accés a l'aeròdrom es realitza pel camí municipal existent asfaltat denominat Roll de les Atxes.  
  
L'ús previst de l'aeròdrom serà l'aviació recreativa lleugera i ultralleugera, així com una escola de vol en ultralleuger. Es tracta d'un aeròdrom per a aeronaus ultralleugeres, amb pes limitat i únicament monoplaça o biplaça. El consum dels seus motors és equiparable al d'un vehicle comú. Quant al tipus d'operació, quedarà limitat a vols en condicions visuals diürnes.  
La infraestructura compta amb una pista en direcció est-oest amb entrada a aquesta en el seu extrem est, i queda una plataforma emplaçada al nord de la pista i la finca té accés independent a l'àrea de moviment per a vehicles terrestres pel camí públic que limita amb la finca per l'oest, fins a la zona d'estacionament. Es preveu un sol accés a la pista en la seua capçalera est. La longitud de la pista és de 187 m, amb una amplària de 15 m.  
Si bé es va preveure inicialment el disseny amb LDA (distància entre llindars) de 205 m, mitjançant addenda a l'estudi d'impacte ambiental de data de febrer 2018, s'incorporen modificacions motivades per mesuraments més exactes en camp que han obligat a reduir la distància LDA a 187 m (segons estudi tècnic aeronàutic que acompanya la documentació) i variar lleugerament l'orientació de la pista. En previsió que es puga produir alguna variació més en la fase de replanteig in situ de la pista, indica que en cas que hi haja variacions màximes, serien al voltant de 5 graus en l'orientació de pista i mantindrien les mateixes característiques d'aquesta i en la mateixa ubicació. Per la qual cosa entenen que, a efectes ambientals, aqueixes xicotetes variacions no alteraran els impactes previstos.  
La pista de vol serà de terra compactada, amb herba autòctona. La pista d'herba queda marcada per senyalització indicada en la normativa del Reial decret 1070/2015, de 27 de novembre (normes tècniques de seguretat operacional d'aeròdroms d'ús restringit) que es realitzarà amb calç o amb rajoles de terratzo blanques simplement recolzades en el terreny, sense cap tipus de morter d'agarrada. El condicionament del terreny consistirà en:  
- Arrancada de tarongers.  
- Anivellament i uniformització mitjançant motoanivelladora de tota la superfície de la franja que conté la pista, creant pendents que afavorisquen l'evacuació de precipitacions sense provocar escolaments.  
- Compactació del terreny mitjançant corró vibrador fins a arribar a una densitat del terreny superior a 1,8 g/cm³ assaig PROCTOR, la qual cosa permetrà unes càrregues superiors als 2 kg/cm².  
La plataforma constarà d'una superfície compactada situada entre els hangars i la pista. El nivell de compactació serà el mateix que per a la pista. Tota la pavimentació que afecta el projecte és l'herba natural sobre terreny allisat i amb un cert grau de compactació que permeta el seu creixement. L'interior dels hangars únicament comptarà amb el formigó remolinat de les soleres. En la zona de club social, oficina i museu es col·locarà sobre la solera un paviment de rajola de gres.  
Comptarà amb dues zones d'hangars, amb una capacitat total de 40 avions ultralleugers. Un dels hangars albergarà club social, aula, museu i oficina. Els hangars tindran fonamentació superficial de sabates i riostes de formigó armat. Les cobertes seran de dos aiguavessos amb el carener a 5 m d'alçària. Les portes seran corredisses d'11 m d'amplària i 3,5 m d'alçària lliure. Amb els hangars s'executaran les instal·lacions que els donen servei.  
Es col·locarà una tanca perimetral de la parcel·la, per motius de seguretat exigits en la reglamentació tècnica (RD 1070/2015, de 27 de novembre). Aquesta tanca d'1,5 m d'alçària serà del tipus cinegètic per a permetre el pas de fauna de xicotet port com ara conills o fardatxos, o espècies terrestres més grans que no suposen amenaça per a l'operació segura de les aeronaus.  
L'aigua potable se subministrarà amb camió bomba. Compta amb un depòsit de 5 m³ d'aigua potable no enterrat.  
Respecte al sanejament, la instal·lació compta amb un depòsit estanc de polièster enterrat de 12 m³ de capacitat, la gestió de la qual serà realitzada per una empresa especialitzada. S'indica que l'abocament es farà en l'EDAR més pròxima.  
Tota l'aigua de pluja s'eliminarà per absorció del terreny i escolament superficial. S'indica en l'estudi d'impacte ambiental que la pràctica totalitat de la parcel·la on es localitzarà l'ampliació projectada drena en sentit oest-est, cap a la marjal. Per la qual cosa la línia de drenatge principal de la zona immediata al camp és la pròpia marjal d'Almenara. No hi ha llits o rius pròxims.  
L'electricitat se subministrarà mitjançant generador dièsel de funcionament discontinu, únicament quan siga necessari. En ser una activitat diürna, indica que és previsible poca despesa en les hores nocturnes, per la qual cosa la potència i el consum total del generador, si bé no s'ha calculat en aquesta fase del projecte, es preveu que siga escàs i esporàdic. No obstant això, preveu la possibilitat que la proximitat d'una línia de mitjana tensió puga servir per a una connexió a xarxa intercalant un transformador de pal si s'arriba a un acord amb la companyia elèctrica.  
  
L'aeròdrom compta amb un sistema de senyalització horitzontal, rètols d'informació i mitjans d'extinció d'incendis a base d'extintors.  
  
Tramitació administrativa  
En data 27 de desembre de 2016, el Servei d'Administració de Ports i Aeroports remet la sol·licitud del promotor (Diglar Vicbal, SL) perquè l'òrgan ambiental elabore el document d'abast, d'acord amb l'article 34 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant, LEA). El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental incoa l'expedient 147/6130-SNY.  
Dins d'aquest tràmit, l'òrgan ambiental va formular en data 31 de gener de 2017 les consultes pertinents a les administracions públiques afectades i al públic interessat.  
En data 16 de juny de 2017, l'òrgan ambiental determina l'abast de l'estudi d'impacte ambiental i en dona trasllat a l'òrgan substantiu i al promotor. Transcorreguts més de dos anys sense que s'haguera continuat la tramitació de l'expedient, en data 1 d'agost de 2019, l'òrgan ambiental sol·licita a l'òrgan substantiu informació sobre la tramitació de l'expedient.  
En data 28 d'agost de 2019, el Servei d'Administració de Ports i Aeroports remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud d'inici d'avaluació d'impacte ambiental ordinària de l'aeròdrom permanent d'ús restringit a La Llosa (València). S'acompanya aquesta sol·licitud de l'estudi d'impacte ambiental i del projecte aeronàutic.  
El 26 de desembre de 2019, l'òrgan substantiu dona trasllat del certificat de data 16 de desembre de 2019 sobre el resultat de la informació pública realitzat, mitjançant anunci en el DOGV núm. 8526 de data 10 d'abril de 2019. Segons el certificat no s'han produït al·legacions durant el període d'exposició pública que abasta des de l'11 d'abril al 28 de maig. Així mateix, l'òrgan substantiu ha aportat, en data 19 de setembre de 2019, la diligència de l'Ajuntament de la Llosa en la qual s'indica que durant el període de l'1 d'abril al 13 de maig de 2019 es va exposar igualment el projecte en les oficines de l'Ajuntament de la Llosa, i no s'hi han presentat al·legacions.  
  
Informes que es troben en l'expedient:  
En el tràmit de determinació d'abast, l'òrgan ambiental va rebre els informes següents:  
- El 15.03.2016, de l'Ajuntament de la Llosa. Informa que l'emplaçament proposat per a un aeròdrom restringit especialitzat en les parcel·les 198, 199, 200, 201, 216, 217, 219, 363, 364, 367, 368 i 577 del polígon 5 de la Llosa, es considera compatible amb els interessos municipals i s'informa favorablement des del punt de vista de les matèries de competència municipal, i es fa constar que per a poder realitzar aqueix aeròdrom els seus promotors hauran d'obtindre la corresponent declaració d'interés comunitari, així com les llicències i autoritzacions preceptives segons els procediments legalment establits.  
  
- El 28.02.2016, de l'Associació Ecologista Acció Ecologista Agró, es mostra favorable al canvi d'ubicació de l'actual camp de vol a l'exterior de la zona protegida i assenyala que la ubicació actual del camp de vol d'ultralleugers està al costat de la població més important de l'endemisme Thalictrum maritimum en la ZEC i, igualment, al costat de la zona central de diversos dormidors d'aus com picaport, garses diverses i rapinyaires. Traure aquest a una zona fora de la protecció redundarà en un menor efecte de l'activitat. Almenys, la infraestructura en terra no ocuparà terrenys interns a la zona de protecció.  
Indica que les parcel·les previstes a ocupar pel projecte de l'aeròdrom es troben dins de la zona d'afecció ocupada en aquests moments per cultius de cítrics. Que el sòl es cobrisca de manera natural amb herbàcies de la zona sense espècies invasores o fora de lloc en la zona amb abocament 0 previst, tant de sòlids com de líquids, incloent-hi la inexistència d'abocament d'aigües negres, fa suposar que el canvi d'ús no tindrà efectes negatius significatius.  
Un altre aspecte que valora l'associació és el relatiu a trànsits aeris, ja que pel que sembla, i així indiquen que ho han constatat aquests últims anys, el club de vol té prohibit per normativa interna sobrevolar l'estany d'Almenara. En la nova ubicació, la presència de les xicotetes elevacions a l'oest de l'estany com són la Muntanya Blanca, el Punt del Cid i la Ràpita incomoden el trànsit si es pretén fer sobre aqueixa zona, per la qual cosa els trànsits hauran de fer-se pel nord, i això allunya les aeronaus que operen en el nou aeròdrom de l'estany i no sols per la normativa interna que, en qualsevol cas, s'han compromés a mantindre.  
  
- El 08.05.2017, el Servei de Vida Silvestre emet informe en què indica el següent:  
«[?] L'actuació prevista respon a un acord per a traure de l'aiguamoll protegit Marjal d'Almenara (espai natural de la Xarxa Natura 2000) l'esmentat aeròdrom, que actualment se situa en aquest àmbit. En aquest sentit, cal assenyalar que amb data 30.04.2013 es va emetre per part d'aquesta Direcció General de Medi Natural una resolució de valoració preliminar de repercussions que concloïa que l'actuació prevista no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i, per tant, no ha de sotmetre's a avaluació detallada de repercussions. [?] Per tant, d'acord amb el que s'estableix en l'article 45.4 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i la biodiversitat, i amb el que es preveu en l'article 14 quinquies, apartats 1 i 2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, aquest servei considera que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000».  
Vistos els informes obtinguts durant la fase de determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental, l'òrgan ambiental va determinar que havien de sol·licitar-se amb caràcter preceptiu els informes següents:  
De la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport al Servei de Patrimoni Cultural, informe sobre l'impacte patrimonial.  
De la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori al Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, informe sobre l'impacte paisatgístic.  
En conseqüència, l'òrgan substantiu ha obtingut els informes següents:  
- El 03.05.2019, de l'Ajuntament de la Llosa, en què informa en el mateix sentit favorable a la compatibilitat urbanística i les condicions que l'informe anterior.  
- El 08.05.2019, informe del Servei d'Ordenació del Territori, que assenyala que el projecte no es troba afectat per risc d'inundació i és compatible segons les determinacions normatives del PATRICOVA.  
  
- El 17.12.2019 es rep informe de 26.11.2019, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, que indica que des de la consideració del patrimoni arquitectònic no hi ha afecció. No obstant això, des de la consideració del patrimoni arqueològic, els serveis tècnics informen que hi ha un jaciment inventariat de la vila romana del pla, situada a uns 800 m de la parcel·la objecte del projecte i que no s'ha realitzat la prospecció arqueològica, i el promotor invoca l'aplicabilitat de l'article 3.2 del Decret 208/2010 en considerar que es tracta d'una zona amb grans remocions de sòl en ser terreny de cultiu de tarongers. No obstant això, l'informe assenyala que a la Plana Baixa es coneixen 72 jaciments en àrees cultivades de tarongers, gran part dels quals són viles romanes. Per la qual cosa emet informe desfavorable de la proposta sotmesa a avaluació patrimonial, en no haver-se realitzat la prospecció arqueològica que indica l'article 4 del Decret 208/2010, de 10 de desembre.   
  
- El 03.06.2020, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge informa sobre l'estudi d'integració paisatgística i indica que es troba en el paisatge de rellevància regional PRR 36 Horta de la Plana de Castelló, la descripció del qual es reflecteix més endavant en l'apartat de consideracions ambientals. D'altra banda, assenyala una sèrie de deficiències quant a la documentació gràfica, que haurà de ser de major detall per a justificar que l'ordenació i el disseny dels elements de l'actuació s'adapten a la topografia, vegetació i característiques del paisatge on s'implanta i analitzar la seua incidència en aquest, tal com s'estableix en l'apartat a de l'annex II de la LOTUP. Així mateix, indica que haurà de completar-se la valoració de la integració visual, amb la metodologia establida en els apartats f.1) i h) de l'annex II de la LOTUP. Respecte al pla de participació pública, haurà d'aportar-se la justificació de la seua execució i de la incorporació dels resultats obtinguts.  
  
- El 10.06.2020, l'òrgan ambiental remet un escrit en què requereix a l'òrgan substantiu els informes de la Direcció General de Cultura i Patrimoni i del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
- El 05.08.2020 es rep l'informe del 10.07.2020 de la Direcció general de Cultura i Patrimoni que emet informe favorable als efectes patrimonials, amb subjecció a la condició que la documentació ambiental incorpore i assumisca expressament com a condició la realització d'un seguiment arqueològic del desbrossament i la remoció del sòl.  
- El 26.11.2021, l'òrgan substantiu remet el document de l'estudi d'integració paisatgística datat el 24.06.2020.  
- El 23.02.2022 es rep l'informe de 28.09.2020 del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge en el qual s'indica que s'han atés els requeriments formulats en l'informe anterior i que l'estudi d'integració paisatgística (EIP) proposa mesures d'integració paisatgística que s'exposaran en l'apartat de consideracions ambientals. No obstant això, respecte de la memòria de la participació pública de l'estudi d'integració paisatgística, indica que el promotor no ha pogut justificar allò sol·licitat en l'anterior informe i que estan en converses amb l'ajuntament per poder exposar al públic l'EIP a través del seu pla de participació pública. Per la qual cosa, en conseqüència, emet informe favorable condicionat al fet que es duguen a terme les mesures d'integració paisatgística exposades, indicades en la documentació complementària a l'estudi d'integració paisatgística de 24.06.2020, que hauran d'incorporar-se a la DIC, i a la justificació de l'execució de la participació pública de l'estudi d'integració paisatgística i la incorporació dels seus resultats.  
  
Consideracions ambientals  
El propi projecte constitueix una alternativa de localització per a una instal·lació existent i en funcionament. No es presenta un estudi d'alternatives (descarten l'alternativa zero de no-execució), sinó que se seleccionen en l'entorn d'aquest uns terrenys que complisquen els condicionants tècnics del projecte que estan marcats per l'exigència de la normativa aeronàutica (RD 1070/2015, de 27 de novembre) que en condiciona la ubicació, ja que afecta les superfícies limitadores d'obstacles en les sendes d'aterratge i limiten l'alçària dels objectes que puguen haver-hi en el perímetre. També exigeix uns mínims estàndards a complir, com una amplària de pista de 15 m, encara que no en limita la longitud mínima. Ambdós paràmetres s'amplien amb l'anomenada franja d'aeròdrom. Aquesta és una zona de protecció lliure d'obstacles al voltant de la pista abans definida.  
Respecte de l'elecció de la parcel·la on s'ubica l'aeròdrom s'ha estudiat:  
- Disponibilitat de terrenys.  
- Accessibilitat a la parcel·la en la qual situarà la instal·lació.  
- Orografia adequada que no requerisca grans moviments de terres (en aquest cas indica que cap).  
- Zona no inundable segons consta en PATRICOVA.  
- Suficient distància a nuclis de població.  
- Viabilitat ambiental segons valors ambientals de la parcel·la i de l'entorn potencialment afectat. Localització fora d'espais naturals protegits, sense valors ambientals destacables.  
Pel que fa al criteri ambiental, la comparació amb la situació de l'aeròdrom actual que està situat dins de la zona protegida Xarxa Natura 2000 (LIC Marjal d'Almenara i ZEPA Marjal i Estanys d'Almenara) i la zona humida Marjal d'Almenara, i la futura en un emplaçament fora de la Xarxa Natura 2000, encara que dins del perímetre de protecció de la zona humida, fa que siga una alternativa que suposa una millora ambiental respecte a la ubicació actual.  
  
Ubicació del projecte  
La parcel·la on s'emplaça correspon a sòl no urbanitzable comú, segons el Pla general de la Llosa, dedicada en l'actualitat a usos agrícoles majoritàriament.  
D'acord amb la cartografia de PATRICOVA del visor ICV és confrontant amb l'àmbit afectat per perillositat geomorfològica d'inundació, però no afectat per aquesta.  
D'acord amb el que informa el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, està situat en la unitat de paisatge (UP) on s'insereix l'actuació que es denomina «cultius de regadiu», s'inclou en el PRR 36 Horta de la Plana de Castelló, que forma part de la infraestructura verda a escala regional. De conformitat amb l'article 6 de la LOTUP i la Directriu 53 de l'ETCV, els paisatges de rellevància regional són representatius de la diversitat territorial de la Comunitat Valenciana per la seua escala, singularitat, estima social i valors. Així mateix, l'actuació es troba molt pròxima a la UP Marjal, i dins de la zona de protecció d'aquesta zona humida catalogada Marjal i Estanys d'Almenara, que formen part de la infraestructura verda d'acord amb l'article 5 de la LOTUP, i a la qual haurà d'atribuir-se el màxim valor d'acord amb l'annex I, apartat b 4 de l'esmentada llei.  
En un entorn de radi inferior als 3 km es troben les poblacions de la Llosa, Almenara, Casablanca i Xilxes. Per a reduir l'impacte acústic sobre els nuclis de població pròxims durant les aproximacions i els enlairaments, els trànsits d'aeròdrom es realitzaran evitant el sobrevol de la seua perifèria. Com a mesura addicional, la pista serà preferent per als enlairaments, sempre que les condicions del vent no desaconsellen la seua utilització.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que les possibles afeccions derivades pel projecte seran similars a les produïdes per les instal·lacions actuals, en consistir en un trasllat d'aquestes. En no realitzar-se moviments de terra ni asfaltar-se la superfície d'aterratge, el principal impacte derivat del projecte serà el produït per la contaminació acústica.  
  
Des de l'òrgan ambiental es valora que les possibles afeccions derivades per l'emplaçament del projecte seran més favorables que les de la instal·lació actual, en suposar el trasllat d'aeròdrom fora de zona Xarxa Natura 2000 i zona humida. No obstant això, la ubicació proposada es troba dins de la zona de protecció de la zona humida Marjal i Estanys d'Almenara, per la qual cosa són necessàries mesures adequades de gestió de combustibles o lubrificants. Així mateix, a causa de la proximitat amb la ZEPA, s'haurà d'indicar quines són les principals trajectòries de vol.  
  
Afeccions ambientals  
Les afeccions ambientals destacables per l'execució i funcionament del projecte són les següents:  
- Contaminació acústica i atmosfèrica:  
En l'estudi s'indica que els sorolls i emissions a l'atmosfera de les aeronaus que s'empraran són assimilables a les dels vehicles terrestres, i en qualsevol cas menors que els de moltes motocicletes i ciclomotors.  
  
En relació amb el funcionament de l'aeròdrom, s'indica en l'estudi que la legislació aeronàutica obliga a la realització d'un assaig de soroll aeri que es realitzarà a peu de pista amb un avió tipus enlairant i després aterrant. Tenint en compte que el soroll d'un motor d'entre 50 i 100 CV de potència, cada vegada un nombre més gran d'aquests de 4 temps, fonamentalment ROTAX 912 UL i ULS, és perfectament assimilable al que emet una motocicleta. Una altra consideració que destaca és el caràcter absolutament diürn de l'activitat que emet soroll. No és possible volar legalment ultralleugers a la nit.  
Afig, a més, que en els 30 anys d'operació de l'actual camp de vol de la Llosa, el soroll generat per aquesta activitat i les aeronaus que hi operen no produeix efectes adversos sobre la fauna.  
D'altra banda, l'existència al sud del camp de les elevacions de la Muntanyeta Blanca i l'autoimposició de no sobrevol de l'estany d'Almenara fa que els trànsits per a operar aquest aeròdrom restringit es realitzen sempre a nord, tant si la pista en servei és la sud-est com si és la nord-oest. Això s'estima en l'estudi com una molèstia nul·la sobre l'estany.  
S'esmenta com a normativa en matèria acústica la Directiva 2002/49, sobre avaluació i gestió del soroll ambiental, que estableix com a mètode de càlcul recomanat per a aeronaus el Report on Standard Method of Computing Noise Contours around Civil Airports.  
Indica que el model de càlcul informàtic emprat que compleix aquestes recomanacions és l'Integrated Noise Model, que calcula la petjada de soroll generada en funció dels factors següents: quantitat d'enlairaments i aterratges, emissió de soroll segons la tipologia d'aeronaus, període de temps, trajectòries d'aproximació i enlairament i dades de l'aeròdrom (altitud, temperatura, geometria, topografia). Les aeronaus amb les quals es realitza el càlcul són més desfavorables que les previstes per a operar en l'aeròdrom de la Llosa. Segons l'estudi acústic, no se sobrepassen en cap cas els objectius de qualitat acústica. El document indica que es poden aconseguir els 45 dB(A) en un embassament per a reg i en l'estació de tren de la línia fèrria València-Barcelona.  
  
Per a validar el model teòric, en el moment de la posada en servei de l'aeròdrom, s'haurà de realitzar una auditoria acústica, els resultats de la qual haurà de revisar l'òrgan substantiu. S'hauran de fer mesuraments en l'entorn de l'activitat i en el nucli urbà de la Llosa. En concret, es compararan els nivells de recepció externs durant el dia, per a ús residencial, terciari i industrial, atés que únicament està previst el vol en horari diürn. En cas que no es complisquen els objectius de qualitat establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, l'òrgan substantiu instarà el promotor a l'establiment d'aquestes per a la seua adequació als valors legals.  
- Afecció sobre la hidrologia:  
Indica que la pràctica totalitat de la parcel·la on es localitzarà l'ampliació projectada drena en sentit oest-est, cap a la marjal. Per la qual cosa la línia de drenatge principal de la zona immediata al camp és la mateixa marjal d'Almenara. No hi llits o rius pròxims.  
Pel fet que el drenatge natural principal de la parcel·la siga la marjal, es considera necessari introduir com a mesures preventives i correctores per evitar abocaments contaminats procedents de l'arrossegament de les aigües pluvials a la zona humida, el disseny i l'execució d'un drenatge perimetral que s'estenga al llarg del perímetre de la pista, franja i plataforma. Les aigües que circulen pel drenatge hauran de rebre un tractament de desgreixament, desarenament i separació de sòlids suspesos, la capacitat dels quals permeta depurar les primeres aigües de pluja. Els olis i greixos s'extrauran de la bassa i seran gestionats com a residu especial, per un gestor autoritzat.  
Aquestes mesures s'inclouran de manera addicional en el condicionat de la present resolució.  
La zona on se situa el projecte és de regadiu. Les séquies que travessen els terrenys de l'aeròdrom restringit requeriran ser eliminades per a no resultar un obstacle per als avions. S'indica que es farà un estudi previ d'aquestes séquies per garantir que l'aigua continua fluint a les zones degudes, i s'evitarà deixar sense cabal ramals d'aquestes séquies aigües avall.  
- Afecció sobre la vegetació:  
La totalitat de la superfície correspon a terres de cultiu de tarongers, per la qual cosa cap de les parcel·les actuals posseeix vegetació natural, més enllà de la vegetació oportunista dels camps abandonats. L'única vegetació natural existent perquè es correspon a la dels elements ruderals, en la major part herbàcies anuals, que creixen entre les superfícies de cultiu i en les vores dels camins que els separen. Aquesta vegetació herbàcia es mantindrà, per la qual cosa no hi ha afeccions a la vegetació natural de la parcel·la.  
- Afecció sobre la fauna:  
En la marjal d'Almenara la presència de fauna d'interés és important; en aquesta hi ha una gran diversitat d'invertebrats, mol·luscos, tortugues, fartet, samaruc, etc. La importància de la marjal d'Almenara com a àrea de refugi i hivernada d'aus és destacable.  
No obstant això, la ubicació de l'actuació fora de la mateixa marjal, l'experiència de l'activitat actual de la qual es desprén l'absència d'afeccions a aquesta fauna d'interés, així com el compromís que les aeronaus no sobrevolaran la marjal permeten concloure que les afeccions sobre la fauna no seran rellevants.  
Aquesta conclusió queda reforçada per l'informe emés pel Servei de Vida Silvestre d'absència d'efectes apreciables sobre els valors de la Xarxa Natura 2000 i que el canvi d'ús no tindrà efectes negatius significatius. En el mateix sentit es manifesta Ecologistes en Acció en la seua valoració.  
- Afecció al paisatge:  
Com s'ha indicat anteriorment, la zona d'actuació s'inclou en el PRR 36 Horta de la Plana de Castelló, que forma part de la infraestructura verda a escala regional.  
L'estudi d'integració paisatgística, amb l'informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, proposa com a mesures d'integració paisatgística les següents:  
- No es pavimentarà l'exterior dels hangars. Es deixarà l'herba autòctona.  
- La topografia ja és plana i no es modificarà més que per a regularitzar la seua superfície i eliminar clots o antics cavallons de cultiu.  
  
- En la zona de club social i d'aparcament de vehicles, es disposarà d'arbratge de tarongers.  
- L'edificació i la resta d'elements es dissenyaran d'acord amb els plans aportats en la documentació complementària a l'estudi d'integració paisatgística de 24.06.2020.  
- Afecció a espais naturals protegits:  
El projecte se situa fora, encara que pròxim a l'espai integrant de la Xarxa Natura 2000 (LIC Marjal d'Almenara i ZEPA Marjal i Estanys d'Almenara) i zona humida Marjal d'Almenara, encara que es troba dins de la zona de protecció de la zona humida Marjal i Estanys d'Almenara. La Direcció General de Medi Natural ha emés una resolució de valoració preliminar de repercussions que conclou que l'actuació prevista no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i, per tant, no ha de sotmetre's a avaluació detallada de repercussions.  
Tenint en compte que l'objecte del projecte és el trasllat de l'aeròdrom a una zona exterior a l'espai integrant de la Xarxa Natura 2000, es pot concloure que la ubicació projectada suposa una millora ambiental sobre l'afecció a espais naturals protegits.  
No obstant això, atesa la sensibilitat ambiental de l'entorn de la ubicació, s'establiran mesures addicionals de prevenció i protecció en el condicionat de la present resolució.  
  
Afeccions al medi socioeconòmic  
En l'estudi no es preveuen afeccions adverses significatives sobre població i infraestructures, etc. No obstant això, es destaquen les següents:  
- Afecció sobre vies pecuàries:  
La més pròxima de les vies pecuàries és la del camí del Caminàs, al nord de les parcel·les. Es tracta d'un camí asfaltat de considerable amplària que parteix des del nucli urbà de la Llosa però que no limita amb cap de les parcel·les afectades.  
- Afecció sobre patrimoni cultural:  
En l'estudi s'indica que no hi ha cap constància de presència de restes arqueològiques en la parcel·la del projecte i que les superfícies afectades directament per la construcció del projecte s'han sotmés històricament, d'altra banda, a labors de remoció, per la qual cosa no preveu afeccions al patrimoni cultural.  
No obstant això, de l'informe remés per la Direcció General de Patrimoni es desprén que la parcel·la 581 del polígon 5 se situa al sud-est del municipi, en un lloc on no es coneix cap jaciment arqueològic, i a uns 750 metres es troba la vila romana del pla. Atés que no ha resultat possible dur a terme la prospecció amb les garanties tècniques suficients per l'espessa vegetació que cobreix el terreny, l'única manera de poder valorar la importància o no de l'aparició de les restes trobades seria repetint la prospecció després que es lleve o elimine la vegetació, però tenint en compte que les possibilitats que aparega un jaciment romà són reduïdes, indica que ha de condicionar-se l'autorització del projecte al fet que la documentació ambiental incorpore i assumisca expressament com a condició la realització d'un seguiment arqueològic del desbrossament i la remoció de la terra.  
  
  
Programa de vigilància ambiental (PVA)  
L'estudi d'impacte ambiental incorpora un programa de vigilància ambiental. El responsable de la implementació del pla de vigilància ambiental serà el gestor de l'aeròdrom.  
El programa que incorpora l'estudi d'impacte ambiental abasta les dues fases principals del projecte: construcció i posada en marxa de les instal·lacions i l'explotació d'aquestes. El programa de vigilància ambiental es desenvoluparà mitjançant:  
- El control periòdic, tant durant la fase de construcció com de funcionament, de les accions del projecte susceptibles de produir impactes al medi i dels diferents factors ambientals afectats.  
- Contactes amb els organismes implicats de l'Administració pública.  
- Redacció d'informes de progrés i difusió dels resultats del PVA que seran de periodicitat semestral per a la fase de construcció i amb caràcter anual per a la fase d'explotació.  
Les accions de control ambiental en la fase de construcció es resumeixen en els aspectes següents:  
- Supervisió del replanteig de l'obra, assegurant-se que les mesures sobre el terreny no excedeixen les disposades en els plans i la memòria del projecte, especialment pel que fa a la zona d'obra, dimensions de la parcel·la i pista d'ocupació temporal.  
- Control de localització de parcs de maquinària, punts d'emmagatzematge temporal de materials d'obra i residus, tràfec de maquinària i vehicles de tal manera que no hi haja afeccions fora dels llocs previstos en l'estudi d'impacte ambiental.  
- Si és requerit per l'organisme competent, control arqueològic durant la remoció de terres en la parcel·la del projecte.  
- Control de l'adequada retirada i manteniment de la part de capa orgànica del sòl afectada i la seua posterior reutilització durant la plantació de la pantalla vegetal.  
- Control de la gestió dels materials d'excavació i rebliment, amb seguiment de la gestió dels terrenys excavats que no puguen ser reutilitzats per a rebliments. Se'n procurarà la reutilització en la zona abans de determinar el seu destí final a abocador autoritzat, situació que haurà d'acreditar-se mitjançant la documentació corresponent. Es controlarà, igualment, l'origen dels materials seleccionats per a rebliment.  
  
- Control de la gestió de residus. A més dels sobrants de l'excavació, s'haurà de controlar l'adequada gestió, segons la seua naturalesa, de la resta dels residus generats durant les obres (formigó de rebuig, embalatges, residus vegetals procedents de desbrossaments, etc.) i dels olis usats procedents del parc mòbil i la maquinària. Queda prohibida la crema de residus vegetals. S'haurà de tindre especial cura que es procedisca a la recollida immediata dels residus considerats com a perillosos, els quals hauran de ser transportats i tractats per gestors autoritzats. El control abastarà tant la inspecció in situ de la zona d'obres com la documentació de control i seguiment dels residus.  
  
- Control d'abocaments accidentals durant les obres, lligats normalment a pràctiques mediambientalment indesitjables com poden ser els eventuals proveïments de carburant, canvis d'oli, neteja de cubetes de formigoneres fora dels espais assignats a aquest fi, etc.  
- Vigilar el correcte manteniment i restitució de pistes, camins i totes aquelles infraestructures existents que d'alguna manera pogueren resultar afectades durant les obres.  
- Verificació, mitjançant mètodes normalitzats, dels nivells de soroll produïts durant les obres i les proves prèvies a la posada en marxa de les instal·lacions, de manera que s'assegure el que es preveu en la normativa vigent.  
- Control de les emissions de pols. Es durà a terme un control estricte de totes les operacions susceptibles d'emetre partícules en suspensió: tràfec de maquinària i vehicles sobre superfícies nues, transport i acumulació de material pulverulent, etc. Es vetlarà per la implantació de mesures minimitzadores en la mesura que es veja que són necessàries (reg de superfícies no asfaltades, cobriment del material pulverulent durant el seu transport, reduïda velocitat de trànsit de vehicles?).  
  
Així mateix, es realitzarà un registre de les eventualitats sorgides durant el desenvolupament de les obres.  
Quant a les accions de control ambiental en la fase de funcionament, s'indica que al marge de les mesures de control generals derivades de les normes internes del club o clubs de vol, el promotor durà a terme mesures específiques en funció de la situació, tipologia i dimensió del projecte.  
Atés el caràcter genèric d'aquestes mesures de control i la sensibilitat mediambiental de la zona juntament amb la proximitat a nuclis habitats, l'òrgan ambiental valora que resulta necessari incorporar almenys les següents:  
1. Per a verificar les afeccions degudes al soroll, es realitzaran mesuraments del nivell sonor en els períodes i moments de màxima intensitat de trànsit i en els períodes més crítics, seguint en tot cas les normes establides en la normativa aeronàutica sectorial i les establides en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
2. No s'operaran aeronaus, maquinària i vehicles que mostren clars símptomes de mala combustió.  
3. Es pararà atenció en el compliment dels procediments de vol en les maniobres d'eixida i arribada a l'aeròdrom, de manera que no se sobrevole cap LIC, ZEPA o zones d'alt valor ecològic.  
4. Es portarà un registre dels accidents sobrevinguts amb la fauna, especialment amb les aus, a conseqüència del trànsit aeri, així com anualment s'inspeccionarà l'entorn de l'aeròdrom per a detectar la presència de fauna susceptible de ser afectada de manera negativa per l'activitat, prenent si escau les mesures correctores que es consideren acceptables per a la reducció de l'impacte.  
5. Periòdicament, almenys una vegada al mes, es comprovarà que no es produeixen abocaments accidentals d'olis o combustibles, així com d'altres elements de rebuig o fems.  
S'indica que les mesures protectores i correctores, així com el programa de vigilància, podran ser objecte de modificacions, incloent-hi els paràmetres que han de ser mesurats, la periodicitat de la mesura i els límits entre els quals han de trobar-se aquests paràmetres, quan l'entrada en vigor de nova normativa o quan la necessitat d'adaptació a nous coneixements significatius sobre l'estructura i el funcionament dels sistemes implicats així ho aconselle.  
Correspon a l'òrgan substantiu, segons l'article 52 de la LEA i l'article 6 de la Llei 2/1989, de 3 de març, el seguiment del compliment de la declaració d'impacte ambiental. A aquest efecte, el promotor remetrà a l'òrgan substantiu un informe de seguiment sobre el compliment de les condicions i de les mesures establides en la declaració d'impacte ambiental. L'informe de seguiment inclourà una llista de comprovació de les mesures previstes en el programa de vigilància ambiental. El programa de vigilància ambiental i la llista de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu i, prèviament, es comunicarà a l'òrgan ambiental la seua publicació en la seu electrònica. Així mateix, l'òrgan ambiental podrà realitzar comprovacions i obtindre informació per a verificar el compliment del condicionat de la declaració d'impacte ambiental  
  
Conclusió  
Cal concloure, vist l'anteriorment exposat, que no es preveuen afeccions ambientals negatives rellevants per l'execució del projecte, i, d'altra banda, el trasllat de les instal·lacions de l'aeròdrom a una zona exterior a l'espai integrant de la Xarxa Natura 2000 permet inferir que la ubicació projectada suposa una millora ambiental en general i en particular sobre l'afecció a espais naturals protegits.  
  
Consideracions jurídiques  
Els projectes d'aeròdroms permanents estan subjectes a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 a) de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I grup 8 del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot l'anterior, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'aeròdrom permanent d'ús restringit a la Llosa, situat en la parcel·la 581 del polígon 5, promogut per Diglar Vicbal, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i tota altra documentació que es troba en l'expedient, i de conformitat amb les condicions següents:  
  
1. Encara que l'horari d'obertura de l'activitat puga ser de 12 hores, l'horari de les operacions de vol estarà restringit a l'horari diürn.  
  
2. Prèviament a l'inici de les obres, es farà un estudi de les séquies afectades per a garantir que l'aigua continua fluint a les zones degudes, evitant deixar sense cabal ramals d'aquestes séquies aigües avall.  
3. Atés que la pràctica totalitat de la parcel·la on es localitzarà l'ampliació projectada drena en sentit oest-est, cap a la marjal, es considera necessari introduir el disseny i l'execució d'un drenatge perimetral que s'estenga al llarg del contorn de la pista, franja i plataforma. Les aigües que circulen pel drenatge hauran de rebre un tractament de desgreixament, desarenament i separació de sòlids suspesos, la capacitat dels quals permeta depurar les primeres aigües de pluja. Els olis i greixos s'extrauran de la bassa i seran gestionats com a residu d'acord amb la seua naturalesa per un gestor autoritzat.  
4. Com a mesures de protecció de fauna per la possible presència de nius, caus i recers de fauna, abans del desbrossament i la tala d'arbres serà inspecciona per tècnics competents, que avisaran als agents mediambientals de la zona, si escau. S'evitarà l'execució de treballs i moviment de maquinària en el període comprés entre febrer i abril.  
  
5. S'atendran les condicions establides en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge anteriorment exposat.  
6. D'acord amb l'indicat en l'informe de la Direcció General de Patrimoni s'haurà de realitzar el seguiment arqueològic de les obres. Si durant l'execució d'aquestes es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de comunicar-ho a la Conselleria de Cultura immediatament i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
7. Els residus generats en la demolició d'instal·lacions existents i construcció de les noves instal·lacions hauran de gestionar-se d'acord amb la legislació sectorial vigent segons la seua tipologia.  
8. En matèria de contaminació acústica, caldrà ajustar-se al que s'estableix en la normativa aeronàutica sectorial i en cas que no es complisquen els objectius de qualitat establits en aquesta i en la Llei 7/2002, de 3 de desembre esmentada, l'òrgan substantiu instarà el promotor a l'establiment de mesures correctores per a la seua adequació als valors legals.  
9. En relació amb el programa de vigilància ambiental:  
a) Les accions del programa de vigilància i seguiment ambiental s'ampliaran per a la fase de funcionament en el sentit que s'exposa en l'apartat de les consideracions ambientals. Les accions hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació s'haurà d'ajustar a la disposició de les autoritats competents.  
b) El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure la validació del model teòric en el moment de la posada en servei de l'aeròdrom, per a la qual cosa ?haurà de realitzar una auditoria acústica, els resultats de la qual haurà de comprovar l'òrgan substantiu. En cas que no es complisquen els objectius de qualitat establits en la Llei 7/2002, l'òrgan substantiu instarà el promotor a l'establiment de mesures correctores adequades per a la seua adequació als valors legals.  
c) El projecte i l'estudi d'impacte ambiental inclouran en el seu pressupost totes les mesures correctores i/o protectores previstes en l'estudi d'impacte ambiental, estudi d'integració paisatgística i en aquesta declaració d'impacte ambiental, així com el seu programa de vigilància ambiental i les modificacions introduïdes en aquest  
10. Qualsevol canvi del projecte que es pretenga introduir després de l'emissió d'aquesta declaració d'impacte ambiental (ja siga prèvia a l'inici de les obres, ja siga durant la seua execució o durant la seua explotació) i que puga suposar una modificació substancial des del punt de vista de les afeccions ambientals, haurà de ser comunicada a l'òrgan ambiental, que determinarà, si escau, l'avaluació dels seus efectes en el medi ambient i l'establiment, si escau, de mesures correctores o protectores complementàries.  
11. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en la via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre en compte, degudament, en el procediment d'autorització del projecte l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 16 de març de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»