Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5005, del 13-05-2005 (2005/5187)

Resolució de 26 d'abril de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5005

Data del DOGV
:   13-05-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/5187


Data del document
:   26-04-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Ròtova
    * Sagunt
    * Senija
    * Agost
    * Vall d'Alba
    * Villamalur
    * impacte ambiental

Resolució de 26 d'abril de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/F5187]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 471/02-AIA Rótova, 335/01-AIA Agost, 314/03-AIA Vall d'Alba, 155/03-AIA Sagunt, 323/03-AIA Senija i 126/01-AIA Villamalur, les quals, segons establix el reglament aprovat pel Decret 162/1990, s'han de publicar obligatòriament.
  
València, 26 d'abril de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 471/3579-LWJ
  
Títol: Modificació puntual de les normes subsidiàries
  
Promotor: Ajuntament de Rótova
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Al nord del nucli urbà, d'una banda al costat del col·legi i per una altra al costat del poliesportiu
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Es persegueixen tres modificacions objecte d'avaluació ambiental agrupades en dos blocs. El primer d'aquests comporta la classificació com a sòl urbanitzable residencial i espai ambiental d'un sòl actualment classificat com a no urbanitzable, mentre que en el segon es pretén augmentar la superfície d'equipaments esportius també sobre un sòl no urbanitzable.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. La superfície destinada a sòl urbanitzable residencial és de 22.384 m². D'altra banda, la superfície classificada com a espai lliure ambiental s'estima en 2.238 m². Finalment, la superfície que es pretén classificar com a sòl dotacional de caràcter esportiu - recreatiu resulta ser de 13.600 m².
  
3. Alternatives
  
No s'hi han presentat alternatives, així enteses.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 18 de desembre de 2002 l'Ajuntament de Rótova va remetre certificat de l'aprovació provisional i resultat del tràmit d'exposició al públic relatiu al Projecte de modificació puntual de les normes subsidiàries de planejament que omplia la documentació tècnica remesa en data 21 de març de 2002 pel Servei Territorial de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial després del requeriment per part del servei d'avaluació d'impacte ambiental en data 2 d'abril de 2002, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat de la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Las Provincias, de data 6 de maig de 2002 i en el DOGV núm. 4.246, de 10 de maig de 2002.
  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en els certificats emesos pel secretari - interventor de l'Ajuntament de Rótova, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 7 d'octubre de 2003 es va sol·licitar ampliació de la documentació remesa a l'Ajuntament de Rótova, ja que aquesta presentava deficiències que impossibilitaven obtenir elements de judici suficients per a emetre la preceptiva declaració d'impacte ambiental.
  
En data 22 de desembre de 2003 l'Ajuntament de Rótova va enviar nova documentació en contestació a l'esmentada sol·licitud, on s'indicava la desestimació d'un dels tres aspectes avaluats de la modificació puntual de les normes subsidiàries, concretament el relacionat amb la dotació esportiva.
  
Afeccions legals
  
1. La informació sobre l'adequació i protecció del projecte respecte als camins ramaders resulta contradictòria.
  
Es té constància que el traçat del camí ramader assagador del camí del Calvari, de sis metres d'amplària legal, límit occidental del sector de sòl residencial que es pretén classificar.
  
2. Dues de les tres actuacions previstes són tangents al llit del riu Vernisa. La documentació presenta falta de detall que no facilita la delimitació d'aquest ni les afeccions que les distintes legislacions sectorials han establert.
  
3. No s'aporta informació degudament justificada sobre la possible afecció del projecte als béns culturals i patrimonials.
  
En qualsevol cas, no consta en l'expedient informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.
  
Consideracions ambientals
  
1. L'àmbit d'avaluació es redueix, com a conseqüència del desistiment de l'Ajuntament de Rótova en la tramitació del sòl dotacional esportiu, a la classificació d'un sòl residencial com també d'una àrea denominada espai ambiental, on predominen els camps de cultiu de cítrics recolzats en una estructura de bancals per a adequar-se a la topografia del terreny.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental presentat, dins de l'inventari ambiental, indica entre altres els aspectes següents:
  
- L'explotació de cítrics té unes característiques mitjanes / baixes, igual que la capacitat d'ús agrari d'aquesta.
  
- Les àrees estudiades no han sofert incendis forestals.
  
- L'actuació és confrontant al nucli urbà.
  
- El terreny es caracteritza per una mescla d'erosions de vessant i moviment fluvial.
  
- El pendent dels terrenys es qualifica com a suau, amb una mitjana del 5%.
  
- No s'actua sobre àrees degradades.
  
- S'aporta informació sobre el clima de la zona.
  
- No hi ha vegetació natural.
  
- La fauna es redueix a aus silvestres comunes i a xicotets mamífers.
  
- No hi ha àrees d'interés per a la conservació de la naturalesa.
  
3. El projecte no fa menció a l'adequació al PATRICOVA d'aquest, en relació amb els riscos d'inundació.
  
4. Respecte a la resta de riscos ambientals se n'indica la inexistència excepte en el cas de sisme, i aquest es qualifica com de nivell mitjà.
  
5. No s'aporta informació degudament justificada sobre la capacitat del municipi en relació amb el proveïment d'aigua potable a la població en quantitat i qualitat suficient i amb la capacitat de depuració de les aigües residuals.
  
No obstant això, s'informa sobre la captació actual d'aigua potable i l'aforament d'aquesta aparentment suficient per a donar resposta a les necessitats plantejades. S'hi indica, a més, l'existència d'una estació depuradora d'aigües residuals que se suposa té capacitat suficient.
  
Respecte a la gestió de residus, s'hi indica que els de caràcter urbà són traslladats a la planta d'Ador, i els de caràcter no urbà i industrials es dipositen a l'ecoparc previst en el municipi.
  
6. Les principals mesures correctores es recolzen en el control de la contaminació acústica, en l'establiment d'uns paràmetres d'abocament i en les condicions de gestió dels residus. No es poden considerar mesures correctores la resta d'aspectes plantejats.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte sobre la Modificació puntual de les normes subsidiàries del municipi de Rótova (València), promogut per l'Ajuntament mateix, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Ha d'acreditar-se, amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del projecte i per part dels organismes competents en cada cas, d'una banda l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a satisfer les necessitats de la modificació de planejament proposada, tot això sense perjudici dels usos actuals, i per un altre, la capacitat de depuració de les aigües residuals generades.
  
II. La xarxa de sanejament que es construïsca per a donar servei als usos previstos ha de ser separativa, i s'han d'obtenir les preceptives autoritzacions de l'organisme de conca corresponent en el cas de l'abocament de pluvials a llit públic.
  
III. Ha d'eliminar-se de la superfície de la modificació de planejament l'àmbit del camí ramader conegut com assagador del camí del Calvari, de sis metres d'amplària legal, i no es pot computar en la superfície del sector atés que es tracta d'un domini públic.
  
IV. Resulta necessari establir gràficament i normativament les servituds del riu Vernissa i sol·licitar les autoritzacions que procedisquen en cada cas; es recorda que l'edificació ha de recular-se, com a mínim, 20 metres respecte de l'aresta superior del llit.
  
V. S'ha d'acreditar l'adequació del projecte al PATRICOVA.
  
VI. S'ha d'acreditar adequadament la falta d'afecció a béns culturals patrimonials del projecte.
  
VII. No s'entén avaluada, en l'àmbit d'aquesta declaració, la superfície de 13.600 m² destinada a dotacions esportives al costat de l'actual polisportiu en haver sigut objecte de desistiment per part de l'Ajuntament de Rótova.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquestes, estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 5 de febrer de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 335/3870HJW
  
Promotor: Hijos de Francisco Morant, SL
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme (Unitat de Mines)
  
Objecte projecte: Explotació minera de la secció A, denominada La Murta
  
Localització: En el paratge Casa de la Murta al terme municipal d'Agost (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és l'explotació d'una pedrera d'argila. On la superfície afectada són 10,5 hectàrees. Una part molt reduïda de la superfície està ja afectada per una antiga explotació d'argiles.
  
S'explotarà a cel obert per mitjà de l'obertura de fronts de 40 m x12 m i una alçària de 10 m. L'avanç de l'explotació serà de cotes baixes a cotes altes. No s'hi realitzaran voladures.
  
Coeficient d'aprofitament: 95%
  
Volum total: 400.000 t
  
Volum estèril: 20.000 t
  
Vida extractiva: 30 anys
  
Per a l'extracció s'utilitzaran pales.
  
La restauració s'efectuarà una vegada acabada l'explotació.
  
A la documentació s'indica d'una banda que es prepararà la zona una vegada explotada per a l'ús d'aquesta com a futur abocador d'inerts en ser idònia per les característiques del substrat i l'absència de poblacions pròximes, i per una altra, se n'indica la restauració amb característiques forestals, per mitjà de l'aportació de sòl, plantacions i sembres amb espècies autòctones. Es crearia una tolla amb vegetació palustre i de ribera.
  
Tramitació administrativa
  
El Servei Territorial de la Conselleria d'Indústria va remetre el projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental i pla de restauració.
  
Es va efectuar consulta als següents organismes:
  
- Conselleria de Cultura: El seu segon informe és favorable.
  
- Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria.
  
- Ajuntament: Es va efectuar consulta reiteradament, i es va rebre resposta en data 28 de gener de 2004 en el següent sentit: informa desfavorablement el document d'impacte ambiental per les carències que presenta i la falta de mesures correctores específiques encaminades a minimitzar els efectes d'aquesta sobre el nucli de població preexistent. No es pronuncia en aquest moment respecte a l'activitat, la qual cosa es farà una vegada es faça el tràmit del concert previ del nou planejament. Es considera que tant respecte de l'actual planejament com amb el nou proposat, hi hauria un problema de compatibilitat amb les preexistents. En el document d'impacte no s'estudien les interaccions entre la pedrera i les zones residencials preexistents, sense haver proposat alternatives (ajust del perímetre d'explotació) o mesures correctores específiques de cara a minimitzar les interaccions amb el nucli preexistent (reducció de sorolls, pols en suspensió, trànsit pesant, etc.). La pedrera se situaria sobre sòl no urbanitzable comú agropecuari on es permete les explotacions mineres.
  
Es va remetre pel Servei Territorial de la Conselleria d'Indústria a Alacant, després de diversos requeriments, el resultat de la informació pública, i es va indicar que no s'havien produït al·legacions (DOGV núm. 4.245 de 9-5-2002).
  
Consideracions ambientals
  
El límit de l'explotació coincideix amb el perímetre del sector urbanitzable residencial SAU R-4 La Murta d'acord amb les actuals normes subsidiàries. Existeix actualment en aquella zona un nucli residencial preexistent, on hi ha diversos habitatges al costat del límit referit.
  
L'estudi d'impacte ambiental presentat no valora ni analitza l'impacte de l'activitat sobre la zona residencial, ni estudia tampoc alternatives d'ubicació, circumstància que en aquest cas es considera fonamental, per les greus molèsties que ocasionaria l'activitat.
  
La ubicació de l'explotació al costat de la zona residencial s'estima ambientalment desfavorable per les molèsties que ocasionaria, tenint en compte que no hi ha distància entre la zona residencial i la pedrera, i que a més l'accés dels vehicles de transport a la pedrera afectaria directament la zona residencial.
  
La possibilitat de recular els límits de l'explotació en el límit amb la zona residencial, reduiria considerablement la zona que s'ha d'explotar, donaria una morfologia poc integrada amb l'entorn, i no eliminaria les molèsties a la zona residencial.
  
La possibilitat d'aplicar mesures correctores, per la proximitat de l'activitat, no eliminaria les molèsties sobre la zona residencial.
  
La possibilitat de restaurar la pedrera per mitjà d'abocador d'inerts no és possible ambientalment d'acord amb el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, per la proximitat a la zona residencial.
  
Ambientalment l'alternativa acceptable seria un canvi d'ubicació de l'activitat a una zona allunyada del sector residencial.
  
La restauració de la zona explotada s'efectuaria una vegada acabada l'activitat i retardar la integració en l'entorn fins al final de la vida útil de l'explotació, 30 anys.
  
Segons totes aquestes circumstàncies es considera que l'estudi d'impacte ambiental no ha avaluat adequadament els impactes ambientals que s'ocasionarien i en conseqüència s'ha proposat un projecte que ambientalment no s'estima acceptable.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 3c del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer. Estimar no acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte d'explotació minera de la secció a denominada La Murta en el paratge Casa de la Murta al terme municipal d'Agost (Alacant), el promotor del qual és Hijos de Francisco Morant, SL.
  
Segon. Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Tercer. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 13 de febrer de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 314/0203-TFR
  
Títol: Modificació puntual núm. 10 del PGOU, ampliació del centre d'ensenyament secundari
  
Promotor: Ajuntament de la Vall d'Alba
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Al nord del nucli urbà de la Vall d'Alba, al costat de l'institut d'ensenyament secundari emplaçat al sector 2, Olivaret, del PGOU de la Vall d'Alba.
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
La reclassificació de 16.725 m² de sòl no urbanitzable comú situats al costat de l'Institut d'Ensenyament Secundari Obligatori de la Vall d'Alba, a fi de permetre l'ampliació del centre educatiu.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. La present modificació es motiva per la necessitat d'obtenir nou sòl dotacional destinat a l'ampliació de l'Institut d'Ensenyament Secundari de la Vall d'Alba.
  
II. A fi de possibilitar una adequada ordenació detallada conjunta entre el sector 2 i el que ara es defineix, es planteja la requalificació de part de la zona verda qualificada en el sector 2, i emplaçada en el límit oest de l'institut, a sòl qualificat com a viari, de manera que es permeta l'accés rodat a l'ampliació del centre docent proposada, situada al nord de l'ara existent. La superfície de zona verda requalificada serà substituïda per una altra equivalent emplaçada al costat de la zona verda pròpia del sector, situada en els costats oest i est de l'ampliació proposada. La zona residencial se situarà en el costat oest del nou vial d'accés a l'ampliació de l'institut, segons una tipologia d'habitatge adossat en filera.
  
III. Superfície de sòl no urbanitzable que es reclassifica: 16.725 m²
  
Les noves superfícies resultants són:
  
- Equipament escolar-docent: 5.485 m²
  
- Residencial: 5.490 m²
  
- Viari: 1.778 m²
  
- Zona verda: 3.972 m²
  
Superfície de zona verda que se requalifica a viari: 1.679 m²
  
IV. Els usos principals són l'educatiu-cultural i el residencial. En la zona destinada a ús residencial es permeten com a usos compatibles els següents: magatzems, comercial, garatge, aparcaments, hoteler, hostaler, restauració, proveïment, sanitari, serveis administratius, tallers i farmàcia.
  
3. Alternatives
  
No s'han presentat alternatives de localització del sector. No obstant això, l'emplaçament triat per a l'ampliació del centre educatiu ve imposat per la presència de l'institut d'ensenyament secundari en l'esmentada zona, per la qual cosa les úniques alternatives possibles de projecte radicarien en la concreció dels límits del sector.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 10 de setembre de 2003 l'Ajuntament de la Vall d'Alba va remetre una còpia del document de modificació puntual, l'estudi d'impacte ambiental i els certificats sobre l'aprovació provisional i el resultat de la informació pública relatius a la modificació puntual núm. 10 del PGOU, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari El Mundo de Castelló, de data 25 de juliol de 2003 i en el DOGV núm. 4520, de 12 de juny de 2003.
  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions a l'esmentada documentació, segons consta en els certificats emesos per la Secretaria de l'Ajuntament de lla Vall d'Alba.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
Durant la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental no s'ha sol·licitat documentació complementària a l'Ajuntament de la Vall d'Alba ni s'hi han requerit informes sectorials.
  
Afeccions legals
  
1. L'estudi d'impacte ambiental no indica si la modificació proposada afecta elements o espais protegits per la legislació sectorial vigent d'aquests. No obstant això, consultada la cartografia disponible en aquesta Direcció General, es constata la no-afecció als esmentats elements.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental afirma que no hi ha camins ramaders que es vegen afectats per la modificació de planejament.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental afirma que no hi ha béns d'interés arqueològic o cultural en la zona objecte d'estudi.
  
Consideracions ambientals
  
1. Els terrenys afectats per la present modificació es troben en l'actualitat dedicats a l'ús agrícola de secà, principalment al cultiu de l'olivera. Es tracta de cultius disposats en terrasses ascendents en sentit sud-est - nord-oest.
  
2. Els materials aflorants en la zona d'actuació pertanyen al període quaternari. Es tracta d'erosió quaternària formada per aglomerat de roques de la zona i argila.
  
La zona objecte del projecte se situa sobre el subsistema aqüífer del Maestrat, constituït per dos nivells aqüífers separats per materials margosos. En relació amb això últim, la cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport preveu per a la zona d'estudi una vulnerabilitat mitjana enfront de la contaminació de les aigües subterrànies, per la qual cosa serà necessari adoptar les mesures oportunes per a evitar l'abocament, vessament, injecció, etc. d'aigües residuals o substàncies contaminants al terreny, principalment durant la fase d'execució de les obres, ja que durant la fase de funcionament les aigües residuals seran evacuades per la xarxa de clavegueram de la urbanització.
  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que la major afecció sobre el sòl serà la produïda pels moviments de terres previs a la realització de les obres; destaca que la capa superficial de terra podrà ser reutilitzada en el condicionament de les noves zones verdes. També s'indica que el nou vial que s'ha d'urbanitzar, comú amb el sector 2, s'adaptarà a la topografia del camí existent per la qual cosa no s'hi preveu un moviment de terres important.
  
3. Tal com s'ha citat amb anterioritat, la vegetació existent en la zona és la constituïda pels cultius d'olivera, amb algun exemplar aïllat de garrofer i la vegetació arvense associada a aquests. Es tracta de terrenys transformats on no s'hi observa l'existència de vegetació natural. Pel que fa a la fauna associada a l'esmentada vegetació, l'estudi d'impacte ambiental expressa que els animals que es poden trobar en la zona són espècies d'àmplia distribució i d'escàs interés ambiental. Se citen algunes de les espècies animals representatives del medi agrícola.
  
L'estudi d'impacte ambiental expressa que amb motiu del canvi d'ús en els terrenys estudiats es portarà a terme l'eliminació de la vegetació existent; es podrà conservar algun exemplar representatiu per a l'enjardinament de les noves zones verdes. Pel que fa a la fauna, es produirà un desplaçament de les espècies presents en aquest cap a zones confrontants de característiques semblants.
  
4. Pel que fa a la connexió amb els distints serveis urbans, el nou sector es troba confrontant amb sòl urbà consolidat, per la qual cosa les noves instal·lacions urbanes s'executaran com a continuació de les existents en el sector 2. La implantació de nous usos en la zona, en concret l'ús residencial i la zona verda, comportarà una major demanda d'aigua potable que serà subministrada des de la xarxa existent en el sector confrontant. L'estudi d'impacte ambiental no analitza la disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre la demanda prevista. D'altra banda, les aigües residuals generades en el sector seran conduïdes per la xarxa de clavegueram a l'estació depuradora d'aigües residuals de la Vall d'Alba. La documentació presentada no defineix la solució prevista per a la xarxa de clavegueram del sector.
  
En el procés d'avaluació ambiental no s'observen problemes respecte a les infrastructures necessàries per al desenvolupament de l'actuació urbanística projectada, (proveïment d'aigua, sanejament, residus, energia i transport). No obstant això, a aquest respecte en matèria d'avaluació ambiental s'estableix la necessària reserva a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les funcions i competència d'aquesta.
  
5. L'estudi d'impacte ambiental classifica el clima existent en el terme municipal de la Vall d'Alba com a mediterrani semiàrid a l'est del terme i sec-subhumit a l'oest. El règim pluviomètric és irregular; es donen els valors màxims a la tardor i primavera. Així mateix s'indica que al terme municipal de la Vall d'Alba pot produir-se el fenomen d'inversió tèrmica, cosa que dificulta la dispersió de contaminants atmosfèrics.
  
L'estudi d'impacte ambiental no ha analitzat el règim de vents present en la zona. En aquest sentit, encara que els usos proposats per al nou sòl urbanitzable no són potencialment generadors d'emissions atmosfèriques i acústiques, aquestes sí que es donaran durant les obres d'urbanització i edificació, per la qual cosa s'hauran d'extremar les mesures per a evitar o minimitzar les afeccions a l'entorn confrontant.
  
6. L'estudi d'impacte ambiental afirma que la zona d'actuació respon a les característiques paisatgístiques del terme municipal; destaca que a causa de la proximitat d'aquesta al nucli urbà i a la carretera CV-15 es troba molt antropitzada. Així mateix s'afirma que la present modificació no comportarà un canvi substancial en el paisatge de la zona, atesa la xicoteta entitat de l'actuació i el confinament d'aquest a sòl urbà.
  
7. L'estudi d'impacte ambiental no ha analitzat la possible existència de riscos ambientals en la zona objecte d'estudi. No obstant això, consultada la cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport com també el PATRICOVA, es constata la inexistència de riscos ambientals en els esmentats terrenys.
  
8. Tradicionalment, l'activitat econòmica més important ha sigut l'agricultura, complementada amb la ramaderia, mentre que en l'actualitat l'activitat econòmica més important és la industrial, principalment la dedicada al sector ceràmic.
  
9. Sobre la valoració d'impactes ambientals, l'estudi d'impacte ambiental conclou que els impactes que es produiran sobre el medi natural seran en general de poca intensitat, de poca extensió, d'efectes a mitjà termini i reversibles. L'impacte negatiu més important i destacable és el produït sobre la vegetació existent.
  
10. Les mesures correctores proposades consisteixen a evitar la contaminació del sòl i les aigües per abocaments de productes contaminants, per mitjà del lliurament d'aquests a un gestor autoritzat, procedir al reg de les explanacions, replantació dels exemplars d'olivera de major port en les zones verdes projectades o en altres externes al sector, reutilització de la capa de terra vegetal, trasllat de residus inerts a abocador autoritzat, i atendre a les disposicions de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre l'afecció del projecte a restes arqueològiques.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de modificació puntual núm. 10 del Pla general d'ordenació urbana del municipi de la Vall d'Alba (Castelló), promogut per l'Ajuntament de la Vall d'Alba, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Pel que fa a l'afecció del projecte a béns immobles de valor cultural, s'ha d'estar als criteris que la Conselleria de Cultura, Educació i Esport establisca en el marc de les funcions i competència d'aquesta en la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.
  
II. S'ha de portar a terme una recollida selectiva, en origen, dels residus generats durant les obres d'urbanització i construcció, a fi que cada tipus de residu generat siga gestionat per empreses autoritzades segons la naturalesa d'aquest.
  
III. Els residus vegetals generats amb el desbrossament i la tala de la vegetació existent han de ser gestionats de manera adequada a les característiques d'aquests. En queda prohibida la incineració in situ.
  
IV. El projecte d'urbanització del nou sector ha de preveure, com a part integrant del contingut d'aquest, les mesures protectores i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, aquelles derivades dels condicionants precedents, com també les consideracions que s'hi exposen a continuació:
  
- S'ha de preveure i identificar una zona per a la recollida dels materials a emprar en les obres d'urbanització; s'ha d'evitar l'ocupació dels terrenys de cultiu confrontant. En cas d'emmagatzematge temporal de materials pulverulents, s'han d'indicar les mesures a adoptar per a evitar la formació de núvols de pols a causa de l'acció del vent.
  
- S'ha de definir una àrea on es dipositen els contenidors destinats a la recollida selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització, amb la definició de les mesures a adoptar per a evitar les possibles fugues, abocaments accidentals, vessaments, etc. que puguen produir-se durant l'emmagatzematge temporal d'aquests.
  
- S'ha de definir l'àrea on ha de quedar aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és procedent, el lloc on s'han de portar a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Els esmentats treballs han de realitzar-se sobre una solera impermeable, acabada amb un pendent dirigit cap a una cuneta o canaló per a la recollida i abocament de les possibles fugues i vessaments a una cubeta impermeable.
  
- En el cas que els cultius confrontants s'hagen vist afectats durant les obres d'urbanització, s'han de realitzar els treballs de restitució de la situació inicial d'aquests.
  
- S'ha de definir el lloc i les condicions d'emmagatzematge de la terra vegetal retirada amb els moviments de terres, a fi de garantir que l'esmentada terra no perd les condicions d'humitat i les característiques edàfiques, com també les condicions de manteniment temporal de l'arbratge que es trasplante en les zones verdes.
  
- Descripció de les espècies vegetals que s'han d'utilitzar en l'enjardinament de les zones verdes; s'ha d'optar sempre per espècies autòctones i amb sistemes radiculars no agressius.
  
V. S'ha de completar el programa de vigilància ambiental proposat incloent-hi, com a mínim, els següents controls:
  
- Control de l'ocupació dels terrenys confrontants al sector i de les zones no habilitades per a l'emmagatzematge de materials i residus generats.
  
- Control sobre la situació de la maquinària i els treballs de manteniment d'aquesta.
  
- Control sobre el manteniment de les propietats de la terra vegetal.
  
- Control sobre la vegetació i seguiment del creixement d'aquesta.
  
- Control sobre l'aparició de restes arqueològiques o elements mereixedors de protecció.
  
- Control de la gestió dels distints tipus de residus generats i sobre els materials emprats en les obres.
  
- Control dels nivells sonors durant l'execució de les obres.
  
- Control de possibles abocaments, vessaments, fugues, etc. d'aigua residual o productes contaminants al terreny.
  
El programa de vigilància ambiental ha de fixar el tipus de control a realitzar i la periodicitat d'aquests. Així mateix, s'han de realitzar informes periòdics, acompanyats de reportatge fotogràfic, en els quals s'ha d'informar del compliment del programa com també dels efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores proposades.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos, estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 13 de febrer de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 155/03-AIA
  
Títol Granja marina de per a engreixament de daurada i llobarro
  
Promotor Cultipeix SL
  
Autoritat substantiva Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Localització Sagunt (València)
  
Antecedents i objecte
  
Amb data 12 de maig de 2003, per la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació de València es remet a la Conselleria de Territori i Habitatge per a l'avaluació d'impacte ambiental d'aquesta, documentació relativa al projecte de construcció de granja marina de daurada i llobarro tramitat per l'empresa Cultipeix SL, projectada a 4 quilòmetres a l'est del Port de Sagunt, a la província de València.
  
Característiques del projecte
  
Per al desenvolupament de l'activitat Cultipeix SL, inicia la tramitació de les autoritzacions necessàries inclosa una concessió de domini públic marítim de 500.000 metres quadrats, per tal d'instal·lar 12 gàbies flotants de 22 metres de diàmetre de cultiu piscícola intensiu en les quals projecta produir 500 tones anuals de daurada i llobarro.
  
L'activitat no inclou mesures de gestió dels residus generats. En base a les dades amb què treballa l'Àrea d'Avaluació Ambiental la producció de 500 tones de peix requereix 1.500 tones de pinso i genera un volum total de residus de 950 tones/any.
  
D'acord al projecte i els càlculs efectuats per l'empresa resulten valors d'alimentació i residu inferiors, 950 tones any d'aportació de pinso i 183,5 tones de residus. La raó d'aquesta diferència és que Acuipex SL realitza els càlculs de consum sobre la base d'un índex de conversió d'1,9 indicatiu d'un alt rendiment del pinso, mentre que en el procés d'avaluació parteix de càlculs menys favorables, concretament un índex de conversió de 3, ja que és aquest factor el que s'aplica en totes les anàlisis ambientals de piscifactories marines.
  
Alternatives
  
El promotor no introdueix alternatives de situació tot i que justifica l'elecció per la proximitat al Port de Sagunt el qual disposa d'espai i infrastructures de suport suficients, condicions del medi favorables i proximitat de la planta de cria i preengreixament de la firma Piscimar la qual proporciona llavor a la piscifactoria.
  
Informes sectorials
  
Consta en l'expedient tramitat per la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació informe de la Capitania Marítima de València segons el qual no hi ha cap inconvenient en què s'autoritze la instal·lació de la granja situada en mar obert enfront del terme municipal de Sagunt.
  
Així mateix hi ha resolució d'alcaldia de Sagunt, la qual resol aprovar les al·legacions exposades en informe del tècnic de medi ambient municipal segons el qual no es té en compte la proximitat d'una altra granja marina a afectes de valorar els efectes additius i mesures correctores si és procedent, existència d'una zona de bany amb qualitat de qualitat màxima pertanyent a la platja del Port de Sagunt, necessitat d'atendre les pràctiques de gestió de residus, necessitat de minimitzar riscos de fuga d'exemplars i establiment d'un pla de vigilància amb un control semestral dels sediments i analítics d'aigua mensuals amb comprovació de l'estat del fons marí almenys una vegada a l'any.
  
L'àrea de qualitat ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, al mateix temps informa que la piscifactoria produirà un possible augment de la terbolesa i dels nivells de nutrients, i que augmentarà la presència de productes antibacterians i fungicides en cas de malaltia. Considera necessari estudiar les sinergies amb altres instal·lacions pròximes. Així mateix informa que les zones de bany que poden veure's afectades són òptimes per al bany, a les platges de Sagunt i Canet d'En Berenguer i que el pla de vigilància ambiental haurà d'ampliar-se a les següents determinacions amb periodicitat mensual:
  
- En aigües : temperatura (mesurada in situ), transparència (disc de secchi), pH, sèston o matèria particulada en suspensió, oxigen dissolt (mesurat in situ), nitrogen total (mgr/l), fòsfor total (mgr/l), clorofil·la a, índex de Margalef, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- En sediments: nitrogen total (mgr/l), fòsfor total (mgr/l), matèria orgànica%, (per incineració a 450º C), potencial redox mV (en 20º), Beggiatoa spp.
  
També demana que es cartografie almenys una vegada a l'any la biocenosi de la zona, per a comprovar que la instal·lació no afecta les comunitats d'importància ecològica pròximes, examen mensual d'identificació i recompte d'espècies fitoplanctòniques, informe sobre quantitat i moment en què s'hi apliquen productes químics antiincrustants (antifouling) i antibiòtics, inventari visual de grans invertebrats i peixos anualment al setembre, seguretat de les gàbies i remissió de resultats del pla de vigilància trimestralment per a controlar la possible incidència d'aquestes en la qualitat de les aigües litorals.
  
Al·legacions en el període d'informació pública
  
En el període d'informació pública s'han presentat les següents al·legacions amb contingut ambiental :
  
L'empresa Acuicultura del Mediterráneo SL, titular d'una explotació d'engreixament pròxima a aquella que projecta Cultipeix, al·lega insuficiència de l'estudi d'impacte ambiental ja que es realitza en funció de l'estat anterior de l'àrea i no sobre l'actual i no es considera l'existència de la piscifactoria actualment en funcionament, la producció de danys ambientals i biològics sobre la instal·lació en funcionament, patologies, perill sanitari, condicions fisicoquímiques inadequades amb corrents del nord-est, derivació de conseqüències biològiques greus amb mortaldat de peixos. Igualment al·lega que no s'aporta un estudi sedimentològic i hidrodinàmic seriós.
  
Per l'empresa Criaderos Marinos Costa Blanca SA, s'al·lega que té sol·licitada amb anterioritat, en aigües de Canet d'En Berenguer, que la instal·lació que se sol·licita suposarà una concentració de piscifactories absolutament incompatible amb el medi ambient de la zona, que l'informe d'impacte ambiental omet l'existència d'altres instal·lacions en la zona, no analitza la problemàtica ambiental que sorgirà com a conseqüència de la instal·lació, que les dades aportades respecte a l'activitat portuària i pesquera estan obsoletes, que s'ometen les referències a l'emissió d'abocaments al medi marí, que conseqüència d'açò es produirà una saturació de restes contaminants que aniran directament sobre la instal·lació de la seua representada o sobre la granja d'Acuicultura del Mediterráneo, aquesta activitat, que la instal·lació serà un focus de contagi de virus, bacteris i paràsits i que les aigües que arribarien a la instal·lació d'aquesta estarien modificades pel que fa a característiques fisicoquímiques de sediments (pH, redox, matèria orgànica i metalls pesants), i pel que fa a la qualitat de l'aigua (disgregació de pinsos i excrements) i a patologies es refereix. Finalment sol·licita que es denegue la concessió sol·licitada.
  
L'empresa Criaderos Marinos Crimar SA, al·lega que l'informe d'impacte ambiental és incomplet, que omet l'existència d'altres granges projectades o en funcionament. Es considera que l'esmentada omissió constitueix una infracció greu segons la Llei 6/2001, i aquesta situació es considera com una ocultació de dades, falsejament o manipulació maliciosa en el procés d'avaluació, acumulació de restes orgàniques i inorgàniques, que s'aboquen al mar, minva en la qualitat de les aigües i la salubritat del medi marí, addició de contaminants al medi marí, terbolesa, malalties infeccioses i contagioses. Finalment sol·licita la denegació de la concessió sol·licitada.
  
El representant de la Federació Provincial de Confraries de Pescadors al·lega l'existència d'errors en l'estudi d'impacte ambiental, l'existència de dubtes sobre la validesa de les dades aportades respecte a les característiques de la zona i sobre les dades de facturació i captures, que no s'informa amb rigor sobre els pinsos que se subministren, ni per la incidència del bacteri baggiata que es forma en els dipòsits de les excrements. Finalment exposa la preocupació d'aquesta per l'ús de medicaments i antibiòtics. Com a conseqüència de tot això es requereix que no siga autoritzada la instal·lació de granja marina, també es requereix que es redacte un nou estudi d'impacte ambiental.
  
Per part de l'Ajuntament de Sagunt, s'al·lega que no es té en compte la proximitat d'una altra granja marina ni es valoren els efectes additius, que en les proximitats hi ha una zona de bany amb qualitat d'aigua òptima en la platja de Port de Sagunt, sobre la qual s'ha d'estudiar la possible repercussió de les noves instal·lacions projectades, que s'ha de prestar atenció a les pràctiques de gestió de residus, que s'han de disposar mesures per a evitar la fuga d'exemplars al medi i millorar les condicions de fixació de les gàbies, i que el pla de vigilància es controle semestralment per als sediments i mensualment per a la qualitat de les aigües, per tal de comprovar l'estat de conservació del fons marí una vegada a l'any.
  
Anàlisi ambiental de l'activitat projectada. Conclusions
  
La cria intensiva d'espècies marines en gàbies flotants constitueix una activitat incipient en plena expansió. La major part de les instal·lacions actuals tenen pocs anys de funcionament i com a conseqüència hi ha escassa informació sobre les conseqüències ambientals d'aquestes.
  
A més de l'escassetat de dades, les empreses del sector exposen en els corresponents projectes i informes ambientals informació contradictòria. Açò succeeix amb elements bàsics per a l'avaluació dels efectes ambientals de les plantes com els índexs de conversió d'aliment, en funció dels quals es determina la quantitat de pinso a aportar i com resultat la quantitat de residus produïts. El procés d'avaluació en curs és un exemple de la situació confusa que es desenvolupa l'activitat del sector. Els al·legants en el període d'informació pública destaquen importants efectes ambientals i conseqüències molt perjudicials per a un cultiu de peixos que se situa a 800 metres mentre els estudis ambientals d'altres factories justifiquen tècnicament i ambientalment que els efectes que genera una planta de major producció que la que és objecte d'avaluació com a màxim abasten 270 metres. De fet, si els efectes d'aquest tipus de factories a 800 metres, fins i tot més, foren tan perjudicials com exposen els al·legants al projecte avaluat caldria de fet, tancar en aquest moment gran part de les piscifactories actuals.
  
En realitat els riscos ambientals a què fan referència els al·legants estan perfectament descrits pels documents tècnics generats pel sector. Concretament al: Protocol que s'ha d'utilitzar per a l'establiment i seguiment ambiental de gàbies de cultiu en mar a Espanya, presentat per la Junta Nacional Assessora de Cultius Marins, (JACUMAR), organisme del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació, la funció del qual és facilitar la coordinació i cooperació en matèria d'aqüicultura entre les administracions públiques i el sector productor, introdueix les següents consideracions :
  
Els rebutjos tant orgànics com inorgànics de les piscifactories poden causar un enriquiment en nutrients i fins i tot eutrofització en el cas que les zones de cultiu siguen zones semiconfinades o amb poc d'intercanvi de les aigües d'aquestes. Prop d'un 85% de fòsfor i, un 80-88% de carboni i un 52-95% del nitrogen introduït en les gàbies pot passar al medi marí a través dels rebutjos del menjar, excrecions dels peixos, producció d'excrements i respiració.
  
Estudis portats a terme en diverses piscifactories han demostrat que en determinades ocasions es pot detectar un impacte significatiu en un radi d'1 quilòmetre al voltant de les gàbies de cultiu i que aquest és generalment major en el fons, on es pot observar un increment en la demanda d'oxigen, sediments anòxics, producció de gasos tòxics, canvis en les comunitats, disminució de la biodiversitat del bentos, desenvolupament d'espècies resistents a la contaminació que poden resultar danyoses per a les espècies cultivades i flor d'aigua de fitoplàncton, entre altres.
  
El protocol continua amb l'exposició dels problemes derivats de l'ús indiscriminat d'antibiòtics per a controlar i prevenir malalties dels peixos en granges costaneres, la qual cosa ha donat com a resultat en determinades ocasions al desenvolupament de comunitats microbianes resistents als antibiòtics; s'han descrit canvis ambientals associats a l'ús de medicaments en aqüicultura, canvis qualitatius i quantitatius en la flora microbiana, efectes tòxics en els organismes salvatges, desenvolupament de defenses bacterianes en patògens dels peixos i transferència de resistència antibacteriana a patògens humans.
  
Igualment el protocol incideix en els problemes derivats de l'ús d'agents químics com els pesticides o els antiincrustants com a elements contaminants del medi marí, que poden alterar greument els ecosistemes en resultar tòxics per a la vida marina i l'espècie cultivada, la qual cosa, a través del consum d'aquesta, pot convertir-se en un perill per a la salut humana. A més, cal afegir a tot això la càrrega orgànica a causa de la neteja periòdica de les incrustacions orgàniques de les gàbies.
  
Respecte a criteris d'instal·lació de gàbies el protocol determina preferències per àrees amb bona renovació d'aigües amb corrents que afavorisquen la dispersió difusió i mescla dels residus. S'ha d'evitar per a l'activitat llocs tancats amb poca renovació d'aigua. Igualment proposa ubicacions profundes amb almenys doble profunditat que la longitud dels draps de les gàbies.
  
Respecte a la competència d'usos estableix que s'han d'evitar els usos poc o gens compatibles amb l'aqüicultura com els abocaments, àrees protegides, el turisme les platges, la pesca i el marisqueig, el bany o la navegació, entre altres. Finalment l'elecció s'ha de realitzar sobre la base de protegir la biodiversitat de comunitats d'interés o espècies protegides.
  
Com a conseqüència, una vegada coneguts els riscos és procedent conéixer les mesures per a evitar-los o corregir-los.
  
El sector fins al moment no ha desenvolupat tècniques per a la gestió dels residus produïts. Tampoc s'han incorporat als processos productius sistemes de dosificació automàtica i gestió dels productes que s'incorporen al cultiu (pinsos, antibiòtics, substàncies antiincrustants, etc.). No s'han avaluat distàncies mínimes de separació d'instal·lacions a la costa ni entre les distintes piscifactories existents; s'han utilitzat models teòrics simples i possiblement ineficaços per a la determinació de l'àmbit submarí afectat. Finalment no es preveu en cap cas la necessària rotació de les gàbies ni els períodes màxims de permanència en un mateix punt del mar en funció del volum de cultiu, la profunditat i la biocenosi del fons marí afectat. Igualment, es desconeixen els efectes sobre la fauna piscícola natural i els canvis etològics i fisiològics que la presència d'instal·lacions produeix.
  
Malgrat aquestes incògnites el projecte que és objecte d'avaluació, compleix una sèrie de requisits ambientals favorables, com són una distància a la costa superior a 4 quilòmetres (superior a la major part d'instal·lacions autoritzades fins a la data), inexistència d'impacte paisatgístic en situar-se enfront d'una planura litoral i a una instal·lació portuària de gran capacitat i situació en mar obert.
  
L'entitat pública més directament afectada pel projecte, l'Ajuntament de Sagunt, no s'oposa al desenvolupament del projecte encara que sí que argumenta una sèrie de mesures correctores que poden incorporar-se en el procés d'avaluació.
  
Consideracions socioeconòmiques
  
Per la informació existent en la documentació, l'empresa Cultipex SA pertany al grup Piscimar, empresa especialitzada en la producció d'alevins de daurada i llobarro, pretén amb la instal·lació projectada desenvolupar el cicle productiu complet des de posada a producció comercial.
  
A la Comunitat Valenciana és la primera empresa que projecta el cicle complet de producció en daurada i llobarro, desenvolupa l'activitat de forma integrada i aporta investigació i desenvolupament tecnològic.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer. Estimar favorable, al sol efecte ambiental, el projecte de granja marina per a daurada i llobarro que s'ha de desenvolupar al litoral de Sagunt per l'empresa Cultipeix SA, sempre que es desenvolupe d'acord al present condicionat i el pla de seguiment i control.
  
1. El promotor ha de presentar en el termini de 3 mesos des de l'autorització per l'òrgan substantiu davant de la Direcció General del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, un programa de seguiment suficient per a identificar els efectes ambientals de l'activitat sobre l'aigua i el fons marí, per mitjà de la presa de 20 mostres d'aigua i sediment distribuïdes de la següent forma:
  
Instal·lació: 1 mostra.
  
Distància de 100 metres de la instal·lació : 4 mostres equidistants.
  
Distància de 200 metres de la instal·lació : 4 mostres equidistants.
  
Distància de 400 metres de la instal·lació : 4 mostres equidistants.
  
Distància de 800 metres de la instal·lació : 4 mostres equidistants.
  
Platja del Port de Sagunt : 1 mostra.
  
Platja de Canet de d'En Berenger: 1mostra.
  
Platja de Corinto-Almardà : 1 mostra.
  
La presa de mostra en sediment s'ha de fer semestralment i la presa de mostres d'aigües s'ha de realitzar mensualment.
  
Totes les preses s'han de realitzar en dos exemplars en presència d'un agent ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge; una d'aquestes ha de quedar en mans del promotor i l'altra, que ha de ser convenientment precintada, ha de quedar en mans de la Conselleria de Territori i Habitatge, per a la posterior comprovació d'aquesta si fóra necessari.
  
2. Les anàlisis sobre l'aigua i el sediment han d'incloure com a mínim els següents paràmetres:
  
- En aigües: Temperatures (mesura in situ), transparència (disc de secchi), pH, sèston o matèria particulada en suspensió, oxigen dissolt (mesurat in situ), nitrogen total (mgr/l), fòsfor total (mgr/l), clorofil·la a, índex de Margalef, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- En sediments : Nitrogen total (mgr/l), fòsfor total (mgr/l), matèria orgànica%, (per incineració a 450º C), potencial redox mV (en 20º), Beggiatoa spp.
  
3. La variació de les condicions en aigua i sediment que indiquen modificacions significatives respecte als valors testimoni, quan es determine que l'esmentada variació siga resultat de l'activitat avaluada, motivarà l'obligatorietat de traslladar la instal·lació cap a aigües més profundes.
  
4. En tot cas la instal·lació ha de ser traslladada en el termini de 10 anys des de l'inici de l'activitat d'engreixament. Si amb posterioritat s'amplia la capacitat de producció d'aquesta planta, aquest període pot ser reduït a través de la declaració d'impacte ambiental que s'establisca a l'efecte.
  
Segon. Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret, estimen pertinents.
  
Tercer. Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 9 de febrer de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 323/2481-HSM
  
Títol: Modificació puntual núm. 1 de les normes subsidiàries de Senija
  
Promotor: Ajuntament de Senija
  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Urbanisme i Ordenació, Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Senija (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
La modificació que s'han plantejat sobre l'ordenació actualment vigent és la següent:
  
Es reclassifica com a sòl urbà una franja de sòl no urbanitzable comú de 4 metres d'amplària i 460 metres de longitud, això suposa una superfície de 1840 m2. L'esmentada franja es localitza adjacent a la reserva vigent per a la ronda nucli urbà de Senija que, d'aquesta manera, passarà de tenir una amplària de 10 metres a una de 14 metres.
  
2. Alternatives
  
No s'han estudiat alternatives.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 18 de juliol de 2003, el Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents a la Modificació puntual número 1 de les normes subsidiàries de l'Ajuntament de Senija.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la Modificació puntual número 1 de les normes subsidiàries de l'Ajuntament de Senija, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, núm. 4317 de data 20 d'agost de 2002, com també en un diari no oficial, amb la presentació de quatre al·legacions, cap de les quals presentava contingut ambiental.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
En un cas com el present, ha d'atendre's a la capacitat d'acollida del medi del nou ús que es vol donar al sòl implicat. Es recorda que l'avaluació d'impacte ambiental de la modificació puntual, mentrestant ha d'ajustar-se a l'apartat 8-g de l'annex I del Decret 162/1990, no comprén la de l'activitat que es desenvolupe sobre el sòl reclassificat, activitat que, de quedar subjecta a aquesta avaluació d'impacte ambiental, ho faria a través d'un altre supòsit de l'esmentat Decret, o bé a través de les especificacions recollides al respecte en la legislació estatal.
  
A col·lació de l'anterior, s'entén que no hi ha valors ambientals de rellevància susceptibles d'afectar-se.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Per raó del que ja s'ha dit en l'anterior apartat, no cal ressenyar cap afecció.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores, com també el programa de vigilància ambiental, disposades per l'estudi es refereixen a impactes generats per l'activitat posterior a desenvolupar-se sobre el sòl reclassificat, tant en fase de construcció com de funcionament, tot això queda fora de l'avaluació d'impacte ambiental present.
  
Així doncs amb la circumscripció a l'avaluació present, no cal referir-se a la implementació de cap mesura correctora, ja que no s'han identificat impactes d'entitat.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental per a l'execució de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer. Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, la Modificació puntual número 1 de les normes subsidiàries de l'Ajuntament de Senija, promogut per l'Ajuntament de Senija, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte.
  
Segon. Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos, estimen pertinents.
  
Tercer. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 2 de març de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 126/01-AIA
  
Títol: Modificació puntual del projecte de delimitació de sòl urbà al terme municipal de Villamalur (Castelló)
  
Promotor: Ajuntament de Villamalur
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Als voltants del nucli urbà
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
L'objecte del projecte és modificar el projecte de delimitació de sòl urbà de Villamalur amb la resolució d'alguns problemes puntuals de delimitacions i alineacions amb l'adeqüació a la realitat existent, i la reclassificació d'algunes bosses de sòl no urbanitzable confrontants amb el sòl urbà.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
El terme municipal de Villamalur es troba enclavat en la seua totalitat en el Parc Natural de la Serra d'Espadà i en l'àmbit del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà, conseqüentment les actuacions que es prevegen han de ser acords amb les directrius i limitacions de les esmentades normatives.
  
Les actuacions previstes s'han enumerat en el projecte de l'1 al 22, i s'han agrupat en sis grups de modificacions. Les actuacions enumerades com 1, 7, 13, 14, 15, 16, 21 i 22 preveuen la reclassificació de sòl no urbanitzable en sòl urbà en una superfície de 4.444,67 m2 i l'actuació 1 preveu la reclassificació de 592 m2 de sòl urbà en sòl no urbanitzable. La resta de les actuacions consisteixen en modificacions d'usos d'edificació o de dotació en l'àmbit de l'actual sòl urbà.
  
Les edificacions afectades per la reclassificació del sòl són les pròpies de la zona perifèrica d'àmbits rurals, constituïda per corrals i pallers fonamentalment.
  
Els accessos al nucli urbà s'efectuen a través de la carretera CV-202, procedent de la carretera CV-205 que uneix els municipis de Suera i Ayódar. Els serveis d'aigua potable, sanejament, instal·lació elèctrica i recollida de residus podran ser satisfets del sòl urbà confrontant, sense que s'adjunten en l'expedient les justificacions pertinents.
  
El proveïment d'aigua potable a la població s'efectua des dels punts següents: Santo Domingo (0,16 l/s), les Fonts (0,5-0,83 l/s) i el Greco (8 l/s). La xarxa de sanejament a la qual es connectaran els desenvolupaments previstos connecta amb la depuradora el funcionament de la qual és per decantació i es troba fora de servei. La gestió de residus urbans es realitza a través de la mancomunitat de l'Alt Millars.
  
Les actuacions previstes afectaran el camí ramader sendera del camí d'Ayódar amb amplària legal de 20 metres.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 12 de març de 2001, el Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló va remetre a aquesta Conselleria un exemplar de la modificació del projecte de delimitació de sòl urbà, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient administratiu, amb la sol·licitud de l'emissió de la corresponent declaració d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic mitjançant anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 3.742, de data 4 de maig de 2000, en el Butlletí Oficial de la Província núm. 48, de data 18 d'abril de 2000 i en el periòdic Mediterráneo, de data 7 d'abril de 2000, sense que s'hi hagen presentat al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament de Villamalur.
  
2. Peticions d'informes i documentació complementària
  
D'acord amb el procediment previst en la legislació d'impacte ambiental, en data 19 de juny de 2001, es va efectuar consulta a la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, la qual va ser contestada el 26 de juliol de 2001.
  
En data 21 de novembre de 2002, es va sol·licitar a l'Ajuntament una ampliació de l'estudi d'impacte ambiental remés, amb l'objecte d'esmenar una relació de deficiències detectades, referents als punts següents:
  
- El terme municipal de Villamalur es troba situat dins de l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de la serra d'Espadà, aspecte aquest, que no ha sigut considerat en la documentació tramitada. Ha d'estudiar-se i justificar-se si la proposta compleix la normativa de l'esmentat PORN aprovada pel Govern Valencià mitjançant Decret 218/1997, de 30 de juliol.
  
- L'estudi d'impacte ambiental (EIA) no té una descripció del medi físic de les àrees que són modificades i de l'entorn que pot ser afectat per les actuacions previstes. Aquest apartat resulta necessari, de conformitat amb el contingut mínim de l'EIA exigit en els articles 6 i següents del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental. S'han d'estudiar tots els aspectes ambientals que puguen ser afectats per l'ordenació projectada, entre els quals n'han de figurar almenys els següents: fauna, flora, vegetació, geologia, sòl, aigua, aire, paisatge i patrimoni arqueològic i etnològic.
  
- La identificació i valoració d'impactes ha de realitzar-se en base a l'inventari i descripció del medi físic sol·licitat en l'epígraf anterior. No s'entén justificada la valoració realitzada en l'estudi d'impacte ambiental, sense el coneixement previ del medi.
  
- La dificultat de dissenyar mesures correctores, com expressa l'EIA, només es pot justificar per no conéixer el medi físic i l'afecció a aquest. En qualsevol cas i a partir dels epígrafs anteriors, s'han de proposar mesures protectores i correctores concretes i específiques per a cada acció que genere impacte ambiental.
  
- Així mateix, ha de fer-se un inventari dels camins ramaders afectats per les actuacions, que han de ser grafiades als plànols d'ordenació, segons la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
- Respecte al subministrament d'aigua, s'ha de documentar la disponibilitat i qualitat d'aigua potable per a satisfer les necessitats hídriques previstes per al desenvolupament del sòl urbà, en especial el dotacional, en el qual s'ubica la piscina municipal.
  
- La depuració de les aigües, s'hi indica que s'ha de realitzar en la depuradora municipal, s'ha de connectar a través de la xarxa general de clavegueram. Se sol·licita que s'indique la ubicació de la depuradora i el volum de tractament, com també si disposa de capacitat suficient per a depurar l'increment de volums que comporta el desenvolupament dels sectors. També s'ha de grafiar la xarxa de sanejament existent i la futura.
  
- S'ha de documentar i justificar la gestió de residus sòlids que s'han de generar, segons la normativa del PORN de la serra d'Espadà.
  
- Respecte a la depuració de les aigües residuals, l'estudi considera que hi ha una depuradora en un estat acceptable i que l'únic requisit és el manteniment d'aquesta. Observat l'estat real d'aquesta, abandonada i fora d'ús, s'ha d'estudiar la possibilitat de construir una nova depuradora que permeta tractar les aigües de sòl urbà actual i dels creixements previstos en el Pla general. Se sol·licita que es presente una proposta d'ubicació d'una nova depuradora i la capacitat d'aquesta.
  
- En referència a l'apartat segon de la present ampliació, s'ha de realitzar un programa de vigilància ambiental, que l'EIA no té.
  
En data 24 de setembre de 2003, es va reiterar a l'Ajuntament la sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental. Es va advertir que si en el termini de tres mesos no es rebia l'esmentada documentació, es procediria al tancament de l'expedient, d'acord amb l'article 92 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú (BOE, núm. 285 de 27 de novembre de 1992).
  
En data 11 de novembre de 2003, l'Ajuntament va remetre un document d'esmena de deficiències conforme a l'ampliació de documentació requerida.
  
Informes sectorials
  
Informe del Servei Territorial de Castelló de la Conselleria de Territori i Habitatge
  
L'informe emés pel Servei Territorial de Castelló conclou el següent:
  
L'actuació proposada no presenta problemes des del punt de vista ambiental, sempre que es tinga en compte la integració paisatgística del projecte dins de l'ambient rural del municipi. Cal assenyalar que es valora com a molt alta la qualitat paisatgística de l'entorn, per la qual cosa és necessària una sensibilitat adequada que evite la degradació d'aquest important valor. El tractament dels talussos existents i dels que s'han de generar ha d'assegurar-ne l'estabilitat i la bona integració paisatgística d'aquests.
  
Afeccions legals
  
El projecte tramitat ha de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que aquest produirà i que s'indiquen a continuació:
  
- Espais naturals: Decret 218/1997 pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà. Decret 161/1998 del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Parc Natural de la Serra d'Espadà.
  
- Camins ramaders: S'ha d'aplicar la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. Les modificacions proposades afecten el camí ramader classificat per la Generalitat, denominat Sendera de la Buitrera a la Sierpe, amb una amplària legal de 20 metres.
  
- Patrimoni cultural: És aplicable la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
- Els abocaments d'aigües residuals, han d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.
  
- Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
Les actuacions previstes s'enclaven en al Parc Natural de la Serra d'Espadà, han de complir les determinacions establertes pel Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de la serra d'Espadà. La reclassificació de sòl proposada afecta sòls no urbanitzables confrontants amb el sòl urbà.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'efectua un inventari ambiental molt generalista sense que s'hi especifiquen els valors ambientals existents en la zona afectada i l'entorn immediat d'aquesta. La descripció del medi que s'efectua en l'estudi d'impacte ambiental, referida a les zones afectades, es pot resumir com a àrea perifèrica al nucli urbà amb existència de corrals, pallers i eres, vegetació pràcticament nul·la, amb l'existència únicament d'esbarzerars i una xicoteta era amb vegetació nitròfila en la zona nord-oest, la fauna de la zona d'actuació correspon a entorns urbans rurals.
  
Ambientalment, de les actuacions previstes, únicament poden avaluar-se les enumerades com 1, 2, 7, 13 i 21, ja que les actuacions 14, 16 i 22 es troben executades.
  
Les accions previstes per la reclassificació de sòl generaran impactes ambientals sobre el sòl per l'ocupació d'aquest, augmentaran els riscos de lliscaments com a conseqüència de l'actuació 1, el paisatge es veurà transformat i s'ha d'extremar l'atenció d'aquest especialment en la zona est i nord del nucli urbà, i el camí ramader denominat Sendera de la Buitrera a la Sierpe es veurà afectada per l'ocupació del seu ample legal a causa de l'actuació 21.
  
La valoració dels impactes efectuada en l'estudi és totalment quantitativa sense justificació dels valors adoptats en les matrius elaborades.
  
Entre la documentació tramitada no es troba l'informe favorable de la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.
  
L'estudi d'impacte ambiental conté un programa de vigilància ambiental, que ha de ser controlat per l'Ajuntament. El programa estableix els indicadors que permeten avaluar l'impacte, no obstant això, es desconeixen els valors llindar, freqüència del control ambiental i mesures que s'han d'adoptar en el cas que calga.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta (annex I, apartat 8.G del Decret 162/90).
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, aprovat mitjançant Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer. Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, la modificació puntual del projecte de delimitació de sòl urbà que afecta el terme municipal de Villamalur (Castelló), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i la seua ampliació, i sempre que es realitzen les mesures correctores contingudes en aquest, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants d'obligat compliment establerts en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon. Com a condicionants addicionals que s'han de complir per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat, s'estableixen els següents:
  
1. S'ha d'incorporar en la documentació urbanística una normativa específica on s'establisquen les determinacions necessàries per a assegurar que les actuacions que es deriven de la nova classificació del sòl s'integren paisatgísticament amb l'entorn rural, i que s'evite la degradació del paisatge.
  
2. Davant de l'existència de risc de lliscaments, s'han d'establir mesures de revegetació i correcció de talussos mitjançant l'abancalament i reforç del peu, de manera que s'assegure l'estabilitat de les vessants.
  
3. El camí ramader denominat Sendera de la Buitrera a la Sierpe, d'amplària legal 20 metres, bé de domini públic de la Generalitat Valenciana, regulada per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, ha de quedar lliure en tota l'amplària legal d'obstacles que puguen pertorbar el trànsit normal del bestiar; s'han de respectar en tot el traçat i amplària. Els usos sobre la sendera són els definits en la Llei 3/95. En conseqüència, l'edificació prevista en l'actuació núm. 21 no es considera acceptable ja que ocupa part del camí ramader esmentat.
  
4. S'ha de garantir l'adequada gestió dels distints tipus de residus en tot l'àmbit de l'actuació, i queden totalment prohibides les recollides provisionals d'aquests en les zones de vegetació natural.
  
5. Prèviament al desenvolupament del sòl urbà reclassificat s'ha de resoldre el problema de la depuració d'aigües residuals, amb el condicionament de les instal·lacions existents o l'execució de noves instal·lacions.
  
6. S'ha d'obtenir de la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència el corresponent informe favorable prèviament a l'aprovació definitiva.
  
Tercer. Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret, estimen pertinents.
  
Quart. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.