Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4794, del 09-07-2004 (2004/7180)

ORDE de 5 de juliol de 2004, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'establix el pla valencià d'actuació contra la mosca de les fruites (Ceratitis capitata Wied).
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/2004/07/05/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   4794

Data del DOGV
:   09-07-2004

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2004/7180


Data del document
:   05-07-2004

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * agres
    * destrucció de cultius
    * programa d'actuació
    * fruit
    * tractament fitosanitari
    * legislació

ORDE de 5 de juliol de 2004, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'establix el pla valencià d'actuació contra la mosca de les fruites (Ceratitis capitata Wied). [2004/M7180]
  
La mosca de les fruites (Ceratitis capitata Wied) constituïx una de les plagues més danyoses que afecten l'agricultura valenciana. Esta plaga, endèmica en l'àrea mediterrània, afecta tant les fruites dolces que maduren a finals de primavera i durant l'estiu, com les varietats primerenques i tardanes de cítrics. La seua incidència s'ha agreujat encara més en els últims anys com a conseqüència de l'expansió del cultiu de varietats extraprimerenques de cítrics, que es manifesten extremadament sensibles a l'atac d'este paràsit, a l'aconseguir la seua plena maduració durant el període inicial de la tardor, quan freqüentment es registren elevades temperatures.
  
Les pèrdues econòmiques que produïx esta plaga són copioses, ja que la fruita picada és totalment inviable comercialment, a banda dels problemes que causa, tant en el magatzem, com durant el transport i la distribució.
  
D'altra banda, la Ceratitis està considerada com a plaga de quarantena en alguns països tercers i, consegüentment, la presència d'ous o de larves en els fruits pot causar el rebuig de partides enviades a estos països i provocar severes restriccions en les nostres exportacions a estos.
  
Fins ara, per combatre esta plaga s'han utilitzat fonamentalment tractaments insecticides aeris, complementats, per aconseguir un control eficaç de la plaga, amb polvoritzacions terrestres individualitzades en les parcel·les de cultiu, ja que els primers únicament reduïxen les poblacions de l'insecte. No obstant això, és necessari, en estos dos casos, efectuar diverses aplicacions durant el període de maduració del fruit, amb els inconvenients que això comporta.
  
Per això, cada dia es posa més de manifest la necessitat d'anar substituint progressivament la lluita química per estratègies de control biotècnic o biològic. Dins d'estes, els estudis realitzats durant estos últims anys, han mostrat les possibilitats d'ús d'algunes trampes amb atraients específics, o bé, de dispositius amb productes químics que esterilitzen este insecte. També s'ha posat a punt la tècnica d'alliberament de mascles estèrils de Ceratitis obtinguts per mitjà d'irradiació, que s'ha assajat en determinades zones citrícoles.
  
Possiblement, la combinació, en les degudes condicions, dels anteriors sistemes rebaixarà notablement les poblacions de mosca en les zones productores de cítrics i fruiters, i permetrà reduir les aplicacions d'insecticides.
  
No obstant això, perquè estos nous sistemes de control biològic aconseguisquen la seua màxima eficàcia, és necessari realitzar actuacions per al control dels focus de reproducció de la Ceratitis. Este és, possiblement, el gran problema de la Comunitat Valenciana respecte al control d'esta plaga, donat l'enorme nombre de plantes hostatgeres de la mosca, com són els fruiters aïllats ?especialment figueres- disseminats en àrees no cultivades, així com en marges de camins i horts o en patis de vivendes rurals, etc., que possibiliten la reproducció de l'insecte. També, la fruita d'horts abandonats i la que queda en el sòl o en l'arbre després de la recol·lecció, constituïxen nuclis de multiplicació d'este insecte, que, amb independència del sistema de lluita que s'empre, afavorixen el manteniment d'una població residual, que reenvaïx les plantacions, causant-hi danys apreciables.
  
Per tot això, de conformitat amb l'article 15 de la Llei 43/2002, de 20 de novembre, de Sanitat Vegetal i dins del Programa nacional de control de la mosca de la fruita, disposat en el Reial Decret 461/2004, de 18 de març, l'article 5 del qual contempla una sèrie de mesures obligatòries que s'han d'aplicar en les comunitats autònomes, s'ha considerat necessari establir el pla valencià d'actuació contra la mosca de la fruita.
  
El dit pla considera un conjunt de mesures fitosanitàries, que es qualifiquen d'utilitat pública, dirigides a previndre i controlar el desenrotllament de les poblacions de mosca de les fruites, utilitzant preferentment mètodes biològics no contaminants.
  
En virtut de l'anterior, a proposta de la Direcció General d' Investigació i Innovació Agrària i Ramaderia
  
ORDENE
  
Article 1. Objecte i àmbit d'aplicació
  
D'acord amb el que disposa l'article I del Reial Decret 461/2004, de 18 de març, es declara l'existència de la Ceratitis capitata (Wied), també anomenada mosca de les fruites, en el territori de la Comunitat Valenciana i s'establixen les mesures obligatòries per a la lluita contra esta plaga, la prevenció i el control de la qual es qualifiquen d'utilitat pública en el citat reial decret.
  
Article 2. Pla d'actuació
  
La Direcció General d'Investigació i Innovació Agrària i Ramaderia, a través del Servici de Sanitat Vegetal, dissenyarà anualment un pla d'actuació contra esta plaga, organitzarà el seu desenrotllament i dirigirà l'execució dels tractaments col·lectius que es realitzen tant per mètodes químics com biològics.
  
El dit pla d'actuació contemplarà:
  
2.1. Instal·lació d'una xàrcia de monitorització.
  
2.2. Establiment d'àrees estratègiques de control biotècnic.
  
2.3. Determinació de zones per a la solta de mascles estèrils de Ceratitis capitata.
  
2.4. Aplicació aèria d'insecticides amb caràcter col·lectiu.
  
2.5. Realització de tractaments terrestres en les parcel·les de cultiu.
  
2.6. Control de la multiplicació de la Ceratitis en fruiters aïllats.
  
2.7. Arreplegada i eliminació de la fruita residual.
  
Article 3. Xàrcia de monitorització
  
S'instal·larà una xàrcia de monitorització distribuïda per tota l'àrea citrícola de la Comunitat Valenciana, la qual, amb caràcter preventiu, permetrà conéixer l'estat de les poblacions de mosca de la fruita.
  
La informació que s'obtinga s'utilitzarà en la presa de decisions sobre l'aplicació dels tractaments aeris.
  
La dita xàrcia estarà constituïda per un mínim de mil caçamosques tipus Nadel, esquerats amb l'atraient de mascles Trimedlure.
  
Els caçamosques romandran operatius, almenys des de l'1 de maig fins al 30 de novembre, i, durant este període, s'efectuaran comptatges, com a mínim setmanals, per obtindre la següent informació:
  
- Evolució de les poblacions de mosca de la fruita al llarg de tot l'any.
  
- Estat dels nivells de captures en cada un dels polígons citrícoles.
  
- Densitat poblacional de l'insecte en zones productores.
  
Article 4. Àrees estratègiques de control biotècnic per mitjà de col·locació de trampes
  
La Direcció General d'Investigació i Innovació Agrària i Ramaderia definirà anualment les àrees estratègiques, on s'efectuarà un control biotècnic per mitjà de la col·locació de trampes.
  
Els agricultors, o si és procedent, les cooperatives o organitzacions de productors, les plantacions de les quals es troben en tals àrees, hauran de permetre-hi la instal·lació de les trampes que determine el comité cientificotècnic a què es referix l'article 10 de la present orde.
  
Així mateix hauran de cooperar en la seua col·locació i manteniment, i la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació es farà càrrec del subministrament de les trampes i dels productes atraients i insecticides que requerisquen.
  
El tipus de trampa (captura massiva, atracció-mort o esterilització química) que s'haja d'utilitzar en cada àrea estratègica se seleccionarà en funció de la seua idoneïtat tècnica per al cultiu i les característiques de la zona que s'haja de cobrir.
  
Article 5. Àrees de control biològic per mitjà de la tècnica de l'insecte estèril
  
La Direcció General d'Investigació i Innovació Agrària i Ramaderia definirà anualment les zones on s'efectuarà un control biològic de les poblacions de Ceratitis, per mitjà de la solta de mascles estèrils d'este insecte, obtinguts per mitjà d'irradiació.
  
Amb tal fi, s'utilitzarà la planta d'evolució de pupes ubicada en el recinte de l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries a Moncada, els tècnics del qual desenrotllaran el programa operatiu.
  
Article 6. Tractaments aeris
  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació efectuarà directament els tractaments de caràcter col·lectiu, per procediments aeris, en les zones citrícoles on no es donen unes especials dificultats per a la seua realització.
  
Els tractaments aeris es realitzaran pel sistema de polvorització-esquer aplicat en bandes de 25-40 m, amb una separació de 35-60 m entre elles, de forma que es cobrisca aproximadament el 40% de la superfície cultivada. Per a portar a terme estos tractaments, les àrees citrícoles es dividiran en polígons, en funció de l'orografia del terreny.
  
S'utilitzarà un insecticida de baixa toxicitat, i amb un reduït termini de seguretat. La seua aplicació s'efectuarà segons les condicions d'ús establides en el Registre Oficial de Productes i Material Fitosanitaris del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Els tractaments aeris començaran a mitjan mes d'agost, i es realitzaran amb una freqüència de 15 dies aproximadament, sempre que l'índex mitjà dels caçamosques del polígon supere el valor de 0,5 mosques/caçamosques/dia.
  
No obstant això, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació podrà avançar els tractaments aeris, quan els nivells poblacionals de Ceratitis ho aconsellen.
  
Totes les avionetes aniran, obligatòriament, proveïdes d'equips GPS i de guia de vol, per a facilitar el seguiment de les aplicacions.
  
Article 7. Preservació de les parcel·les d'agricultura ecològica
  
El Comité d'Agricultura Ecològica entregarà anualment al Servici de Sanitat Vegetal la relació de les parcel·les amb cultius ecològics, ubicades dins de l'àrea citrícola, i n'indicaran la localització cadastral i les coordenades geogràfiques.
  
Estes dades s'introduiran en el sistema d'informació geogràfica de les avionetes que realitzen les polvoritzacions aèries, a fi que eviten el tractament de les parcel·les esmentades.
  
Sense menyscabament de la mesura anterior, els agricultors que practiquen l'agricultura ecològica a l'àrea citrícola, hauran de col·locar banderoles blanques, a una alçada superior als quatre metres, en els vèrtexs de les parcel·les, a fi que siguen més ben identificades pels pilots.
  
Article 8. Tractaments terrestres
  
Els agricultors hauran de tractar les seues plantacions per procediments terrestres en els següents casos:
  
- Plantacions de varietats extraprimerenques i primerenques de cítrics, la maduració dels quals es produïsca abans de mitjan de novembre.
  
- Plantacions de varietats tardanes de cítrics, a partir del 15 de maig.
  
- Plantacions de fruiters de pinyol o de llavor que inicien la seua maduració a mitjan maig i plantacions de caquis i de figueres.
  
- Plantacions de cítrics ubicades en zones on existisquen especials dificultats per a la realització de tractaments aeris.
  
Per a la realització d'estos tractaments, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació distribuirà gratuïtament entre els agricultors que el sol·liciten, l'insecticida que han d'emprar, així com el producte esquer, quan haja d'aplicar-se el procediment de posar pegats. Els gastos d'aplicació dels tractaments terrestres seran a càrrec dels mateixos agricultors.
  
Els tractaments hauran d'iniciar-se sis setmanes abans de la recol·lecció, en el cas dels cítrics, i tres en els dels fruiters, i es repetiran fins que finalitze esta, amb la freqüència que, segons el tipus de producte, marque el Servici de Sanitat Vegetal. En qualsevol cas, hauran de respectar-se les condicions d'ús i el termini de seguretat establits en el Registre Oficial de Productes i Material Fitosanitaris del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Les aplicacions terrestres podran interrompre's quan, en els caçamosques de monitorització (semblants als mencionats en l'article 3), instal·lats en les parcel·les de producció, es registren índexs de captura setmanals inferiors a 0,5 mosques/caçamosques/dia, o bé, quan sobrevinguen temperatures desfavorables al desenrotllament de la mosca.
  
Article 9. Control de la multiplicació de la Ceratitis en fruiters aïllats
  
9.1. Els propietaris d'arbres fruiters aïllats (inclosos en l'annex I), situats en horts o en patis de vivendes rurals, hauran d'adoptar mesures per a controlar la multiplicació d'esta plaga en estos, així com permetre les actuacions que amb este fi realitze l'administració.
  
Les mesures que s'han d'adoptar seran les següents:
  
- Comunicar a les seccions territorials de Sanitat Vegetal l'existència dels fruiters, a través d'un escrit en què s'expose l'espècie, la varietat i les característiques de l'exemplar, la situació cadastral de la parcel·la o l'adreça de la vivenda on està ubicat i les dades del propietari.
  
- Eliminar els fruits dels arbres quan aconseguisquen un estat de maduració que els faça susceptibles a l'atac de la mosca.
  
- Col·locar les trampes de captura massiva, que a l'efecte els entregue la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, i procurar un manteniment correcte.
  
9.2. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació podrà establir acords o convenis de col·laboració amb les corporacions locals, per a realitzar actuacions col·lectives en els municipis, que comporten l'execució de les següents mesures fitosanitàries:
  
- Elaborar un cens de fruiters aïllats.
  
- Repartir trampes per als que estiguen ubicats en propietats particulars.
  
- Eliminar els arbres fruiters aïllats (inclosos en l'annex I), situats en terreny públic del municipi, sempre que no tinguen valor ornamental ni paisatgístic.
  
- En la resta, col·locar trampes de captura massiva i procurar el seu correcte manteniment, així com efectuar tractaments o eliminar els fruits madurs.
  
Article 10. Arreplegada i eliminació de la fruita residual
  
10.1. Els responsables de la recol·lecció estaran obligats a arreplegar i eliminar la fruita residual que queda en els arbres després d'efectuada la collita, durant el període comprés entre l'1 de juny i el 15 de novembre.
  
10.2. Així mateix, els propietaris d'horts abandonats, hauran d'arreplegar-ne i eliminar-ne la fruita que madure en el dit període, o si no n'hi ha, hauran d'arrancar els arbres desaprofitats.
  
10.3. Queda prohibit efectuar abocaments de fruits de rebuig o mantindre'ls exposats a la intempèrie, en tota la zona citrícola de la Comunitat Valenciana, durant l'avantdit període.
  
10.4. Quan per causes climatològiques es produïsca una copiosa caiguda de fruits en el període mencionat, els agricultors hauran d'arreplegar i eliminar la fruita del sòl, o si no n'hi ha hauran de tractar-la amb el producte fitosanitari que a l'efecte subministre la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Article 11
  
Es crea el comité cientificotècnic assessor per al Pla valencià d'actuació contra la mosca de les fruites.
  
La constitució del dit comité serà la següent:
  
President: director de l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries.
  
Secretari: cap de l'Àrea d'Innovació Agrària.
  
Vocals:
  
- Cap del Servici de Sanitat Vegetal.
  
- Cap de la Secció de Sanitat Vegetal d'Alacant.
  
- Cap de la Secció de Sanitat Vegetal de Castelló.
  
- Cap de la Secció de Noves Tècniques de l'Àrea d'Innovació Agrària.
  
- Catedràtic d'Entomologia Aplicada de la Universitat Politècnica de València.
  
- Director del Centre d'Ecologia Química Agrícola.
  
- Cap de l'equip d'Entomologia de l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries.
  
Les funcions d'este comité seran les d'informar sobre el Pla anual d'actuació contra la mosca de les fruites, avaluar-ne els resultats, elaborar propostes per a la seua millora i assessorar sobre les noves tècniques de lluita contra esta plaga, tot això a petició de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Disposició transitòria
  
sense menyscabament de les obligacions que imposa la present orde, els productors de cítrics destinats a l'exportació als Estats Units, hauran de complir en les seues parcel·les el pla de treball per al programa d'exportació de cítrics d'Espanya als Estats Units, acordat entre el Departament d'Agricultura dels Estats Units i el Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Disposicions finals
  
Primera
  
S'autoritza al director general d' Investigació i Innovació Agrària i Ramaderia perquè dicte les disposicions necessàries per a l'aplicació i compliment del que es disposa en esta orde.
  
Segona
  
La present orde entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 5 de juliol de 2004
  
La consellera d'Agricultura, Pesca i Alimentació,
  
GEMA AMOR PÉREZ
  
ANNEX I
  
Relació d'hostagers de Ceratitis capitata
  
NOM CIENTÍFIC NOM COMÚ
  
Actinídia chinesis Kiwi
  
Annona cherimolia Xirimoier
  
Citrofortunella microcarpa Calamondín (cítric ornamental)
  
Citrus limettioides Llima dolça
  
Citrus màxima Cimboa
  
Citrus medica Poncirer
  
Citrus paradisi Pomelo
  
Citrus reticultata Mandariner
  
Citrus sinensis Taronger
  
Diospyros kaki Caquier
  
Ficus carica Figuera
  
Malus domestica Pomera
  
Mangifera indica Mango
  
Mespilus germànica Nisprer
  
Persea americana Alvocater
  
Prunus armeniaca Albercoquer
  
Prunus avium subs. avium Cirerer
  
Prunus domestica subsp. domenstica Prunera
  
Prunus persica Bresquillera
  
Púnica granatum Magraner
  
Pyrus communis Perera
  
Pyrus pyrifolia var. culta Perera
  
Vitis vinífera Vinya


Còpia Permalink ELI