Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8311, del 06-06-2018 (2018/5223)

RESOLUCIÓ de 15 de maig de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 64/17-EAE la Pobla de Benifassà i 68/17-EAE Zucaina.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8311

Data del DOGV
:   06-06-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/5223


Data del document
:   15-05-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Pobla de Benifassà, la
    * Zucaina
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 15 de maig de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 64/17-EAE la Pobla de Benifassà i 68/17-EAE Zucaina. [2018/5223]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 64/17-EAE la Pobla de Benifassà i 68/17-EAE Zucaina.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: modificació puntual dotacional educatiu cultural al Bellestar, del projecte de delimitació de sòl urbà de la Pobla de Benifassà.  
  
Tràmit: avaluació ambiental estratègica de la modificació del pla.  
Promotor: Ajuntament de la Pobla de Benifassà  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme i Ajuntament.  
Localització: la Pobla de Benifassà (Castelló).  
Núm. expedient: 064/8639-LND.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió realitzada el 26 d'abril de 2018, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual del projecte de delimitació de sòl urbà dotacional educatiu cultural al Bellestar, de la Pobla de Benifassà, en els termes següents:  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet la modificació a avaluació ambiental estratègica.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. La dita directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la qual s'estableix (art. 46), que seran objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten o aproven per una administració pública i l'elaboració i l'aprovació de la qual siga exigida per una disposició legal o reglamentària o per acord del Consell.  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
En la LOTUP s'estableix (art. 46), que seran objecte d'aquesta avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten i aproven per una administració pública i l'elaboració i aprovació de la qual siga exigida per una disposició legal o reglamentària o acord del Consell, complint els supòsits de l'apartat 1 del dit article.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits allí previstos i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
  
B. Document inicial estratègic  
B.1. Documentació aportada  
Amb data 19 d'octubre de 2017, va entrar des del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, la modificació puntual del projecte de delimitació de sòl urbà dotacional educatiu cultural al Bellestar, de la Pobla de Benifassà motivada per la necessitat de qualificar com a dotacional educatiu cultural una parcel·la de 1.358 m² en sòl no urbanitzable en la partida del Bellestar, als efectes que es produïsca un pronunciament per part de l'òrgan ambiental.  
  
La documentació remesa en suport paper i CD consisteix en:  
- Document inicial estratègic i esborrany de la modificació puntual del projecte de delimitació de sòl urbà dotacional educatiu cultural al Bellestar, de la Pobla de Benifassà.  
El 10 de novembre de 2017 es comunica l'obertura de l'expedient a l'Ajuntament de la Pobla de Benifassà (064/3742-TOY).  
B.2. Informació territorial  
El municipi de la Pobla de Benifassà, situat a la comarca del Baix Maestrat a la província de Castelló, té una població de 209 habitants (segons l'IVE a 01.01.2016), en cinc nuclis i nou entitats singulars. La superfície del terme municipal és de 136,00 km². Se situa a una altitud de 702 msnm i a una distància de 123 km de Castelló de la Plana.  
  
Limita amb els termes municipals de Castell de Cabres a l'oest, Pena-roja i Vall-de-roures al nord, la Sénia a l'est i Vallibona i Rossell al sud.  
El paisatge és molt trencat i muntanyós, de gran valor botànic amb plantes úniques d'aquests paratges, que donen recer a una fauna molt diversa com són la cabra salvatge, el voltor, el falcó, el rossinyol, etc.  
Al seu terme municipal naix el riu Sénia, les aigües del qual junt amb les del riu Verd i el barranc de la Tenalla s'emmagatzemen en l'embassament d'Ulldecona.  
S'accedeix a aquesta localitat des de Castelló de la Plana prenent la CV-10, després la CV-11, a continuació la CV-105 i finalment la CV-107.  
Les activitats econòmiques d'aquest municipi són la ramaderia de muntanya, el turisme i l'hostaleria.  
B.3. Planejament vigent  
El planejament urbanístic de la Pobla de Benifassà, en vigor, es defineix a través del projecte de delimitació de sòl urbà aprovat definitivament el 31 de gener de 1989, segons el qual el sòl del terme municipal únicament queda classificat com a sòl urbà i delimitat com a tal, i la resta té la classificació i consideració de sòl no urbanitzable.  
No queda constància que el dit planejament fora avaluat ambientalment.  
  
B.4. Objecte i justificació de la proposta de la modificació  
Antecedents  
L'entitat local menor del Bellestar pertany al municipi de la Pobla de Benifassà, el qual disposa com ja s'ha comentat d'un PDSU, que classifica el nucli urbà del Bellestar com a sòl urbà i la resta del municipi com a sòl no urbanitzable protegit.  
En l'actualitat en la dita configuració, no hi ha dins del sòl urbà del Bellestar cap solar municipal de suficient dimensió per a la construcció d'un edifici social cultural municipal, per la qual cosa és d'especial interés incorporar una parcel·la de SNU annexa al sòl urbà i requalificar-la com a sòl dotacional educatiu cultural, i incorporar-ne l'ús a les normes urbanístiques.  
Objecte i justificació de la proposta  
L'objecte de la proposta de modificació puntual del PDSU de la Pobla de Benifassà és la inclusió de la parcel·la 704 del polígon 35 situada al Bellestar dins de la delimitació de sòl urbà i amb la qualificació d'ús dotacional educatiu cultural.  
Es tracta d'una parcel·la de titularitat pública que té una superfície de 1.358 m², suficient per a la implantació d'un edifici per a l'ús dotacional descrit, la superfície construïda de la qual s'estima en uns 500 m².  
  
A més, la modificació puntual té com a objectiu introduir l'article 30 bis Sòl dotacional educatiu cultural, en les normes urbanístiques del PDSU i homogeneïtzar així les normes i ordenances a les de poblacions pròximes, que ja incorporen el dit ús, emparat per la legislació vigent, i no previst en el PDSU (segons el document inicial estratègic) per l'obsolet de la redacció del dit instrument urbanístic, que no va preveure les necessitats actuals de la població.  
«Article 30 bis. Sòl dotacional educatiu cultural.  
Condicions:  
- Parcel·lació: l'organització de la superfície d'aquesta zona, s'estableix a partir de l'ordenació viària. Es mantindran les alineacions actuals, i poden ajustar-se aquestes en cada nova edificació, de manera que els seus punts extrems en les parets mitgeres, romanguen invariables.  
  
Caldrà ajustar-se al manteniment de la parcel·lació tradicional que configura una ordenació d'illa de cases tancada.  
- La parcel·la mínima serà de 100 m²  
- L'ocupació serà d'un 100 %  
- L'alçària reguladora màxima: serà de 10 m.»  
B.5. Selecció d'alternatives  
D'acord amb el document inicial estratègic, atés que l'Associació de Veïns del Bellestar va facilitar la donació al municipi de la parcel·la objecte de la modificació amb el propòsit de desenvolupar l'equipament educatiu cultural i donat l'emplaçament d'aquesta, que afronta amb el nucli urbà del Bellestar, la proposta entén la necessitat i única alternativa possible que siga aquesta parcel·la la que s'incorpore a la delimitació de sòl urbà per al futur desenvolupament de la instal·lació educativa cultural.  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
Atenent als aspectes inclosos en el document inicial estratègic i consultat el sistema d'informació geogràfica d'aquesta conselleria s'aprecien els següents aspectes ambientals que podrien veure's afectats per la modificació:  
- Impactes sobre el medi físic  
La modificació puntual consisteix en la reclassificació d'una parcel·la de SNU a sòl urbà per a ús dotacional educatiu cultural contigu al nucli urbà de l'entitat del Bellestar, incorporant-lo a la delimitació de sòl urbà de la Pobla de Benifassà.  
D'acord amb el visor GVA, la cartografia SIOSE de 2015 determina una zona de nucli urbà al 100 %, amb edificació, sòl no edificat i vials.  
  
- Impactes sobre el medi biòtic  
L'actuació proposada a priori no afecta terreny forestal, ni espècies protegides de flora o fauna. Així mateix tampoc es localitza en l'àmbit cap forest pública, si bé està afectada per les figures de protecció següents:  
- LIC Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana.  
- ZEPA L'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana.  
- PORN Parc de la Tinença de Benifassà, corresponent a les àrees edificades, usos urbans i residencials.  
Per tant, es demanarà informe als serveis competents per a estudiar la no afectació.  
- Afectacions territorials  
En l'àrea afectada està l'accés al Bellestar des de la carretera CV-108, la conservació del qual correspon a la Diputació de Castelló.  
  
- Impactes sobre el patrimoni i paisatge  
Atés que hi ha la possibilitat d'afectar directament o de manera indirecta, sobre elements del patrimoni o paisatgístics, es demanarà informe al servei competent.  
D. Consultes realitzades  
Per part de la direcció general competent, com a òrgan ambiental, s'ha sotmés a consultes el document inicial estratègic, d'acord amb el que disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de definir el contingut de l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE), a les administracions següents perquè, si ho estimen oportú, formulen suggeriments a aquest:  
  
  
Consulta Informe Administració consultada  
 16/10/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Servei d'Urbanisme. Direcció Territorial de Castelló.  
10/11/17 17/04/18 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i ATE Infraestructura Verda i Paisatge.  
10/11/17 28/02/18 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
Subdirecció General de Medi Natural. Servei de Vida Silvestre.  
10/11/17 13/03/18 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
Subdirecció General de Medi Natural. Servei de Gestió d'Espais Naturals.  
10/11/17 Conselleria Educació, Cultura i Esport. Direcció Territorial de Castelló.  
Unitat d'Inspecció de Patrimoni.  
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran en el web http://www.agroambient.gva.es/eae junt amb el document d'abast.  
  
E. Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Analitzat el document inicial estratègic i els informes rebuts, s'efectua la valoració dels possibles efectes d'aquesta modificació puntual del projecte de delimitació de sòl urbà dotacional educatiu cultural al Bellestar, de la Pobla de Benifassà, seguint els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
Així, tenint en consideració les característiques de la modificació puntual, per aquest es planteja la creació d'un sòl dotacional que solucione la necessitat existent d'un espai per a la implantació d'una dotació educativa cultural, per a la qual es demana la reclassificació d'una parcel·la de sòl no urbanitzable comú protegit veí al nucli urbà del Bellestar a sòl dotacional.  
Dita la qual cosa, dels informes rebuts s'observen les següents consideracions tant de tipus legal com ambiental que passem a descriure:  
  
- Urbanisme  
El 19 d'octubre de 2017, junt amb la documentació de la proposta, es rep l'informe del Servei d'Urbanisme, de la Direcció Territorial de Castelló, de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració. En aquest, es considera que la modificació, en la dita fase de tramitació, i en relació amb el tràmit ambiental, no presenta cap objecció per part del dit servei.  
- Infraestructura Verda i Paisatge  
D'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, analitzada la documentació s'informa, entre altres a tindre en compte, sobre les qüestions següents:  
- El terme municipal de la Pobla de Benifassà s'inclou en el Paisatge de Rellevància Regional PRR 02 Entorn de la Pobla i el monestir de Benifassà. Entorn de Morella (Directriu 53 ETCV), caracteritzat pels seus valors naturals, culturals i socials, per la qual cosa s'estima que s'ha de cuidar especialment la qualitat paisatgística, i cuidar especialment les siluetes i façanes urbanes, els seus accessos, i l'ordenació dels nous creixements i usos en els seus entorns més valuosos i visibles.  
- El futur edifici dotacional pel qual es promou la reclassificació de sòl incideix directament en la percepció visual de la torre-campanar de l'església des de tots els accessos i molt especialment des del que procedeix de la pista esportiva i l'heliport, que poden alterar seriosament la silueta i façanes urbanes de la població.  
- Per tant és de preveure que tinga incidència en el paisatge, especialment en la percepció de la silueta i façanes del municipi.  
- S'estima per tant que es donen les circumstàncies previstes en l'article 6.4 de la LOTUP respecte a l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística amb el contingut dels annexos I i II de la LOTUP, a fi de valorar els efectes de l'actuació i establir les mesures per a evitar o mitigar els possibles efectes negatius, en particular pel que fa a la integració en la infraestructura verda i la preservació de la visibilitat de la silueta de la població.  
- Per això, es redactaran normes d'integració paisatgística que s'incorporaran a les NU del PDSU amb expressió gràfica per a una expressió més concisa.  
- Xarxa Natura 2000  
L'informe de 28 de febrer de 2018, del Servei de Vida Silvestre, conclou que a pesar de trobar-se la modificació en l'àmbit del LIC Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana, i la ZEPA L'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana, NO tindrà efectes sobre la Xarxa Natura 2000 i per tant NO ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
- Espais naturals protegits  
Amb data 13 de març de 2018 el Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, emet un informe en què exposa la compatibilitat de la proposta amb les figures de protecció corresponents basant-se en el següent:  
  
- L'àmbit de la modificació s'ubica dins dels espais pertanyents a la Xarxa Natura 2000: LIC Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana i la ZEPA L'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana.  
  
- Així mateix està dins del PORN de la Tinença de Benifassà, més concretament dins de la zonificació corresponent a Àrees edificades (art. 94.2c), que inclou els distints nuclis de població i d'activitat terciària de l'àmbit del PORN i d'acord amb l'article 93.4, els objectius d'ordenació d'aquesta zona serien atendre les necessitats dels municipis en matèria urbanística, d'infraestructures i de serveis.  
  
Considera l'informe que la modificació puntual és compatible amb el PORN i amb els espais de la Xarxa Natura 2000 ja assenyalats. No obstant això, donades les valuoses característiques estètiques de la major part de les edificacions del nucli urbà del Bellestar, amb parets de pedra vista que li confereixen un caràcter singular al dit nucli, es considera que la futura edificació prevista en la modificació hauria de complir els requisits mínims, recomanats per a sòls urbans i urbanitzables per l'article 76 de la normativa del PORN:  
«4. Les noves edificacions, així com les remodelacions d'edificis que afecten l'exterior d'aquests, hauran de complir els requisits mínims de qualitat en l'àmbit del sòl no urbanitzable següents:  
- S'adequaran als tipus de materials constructius i als colors utilitzats de l'entorn paisatgístic on es troben.  
- Respectaran les característiques estètiques, de tendències de paisatge i de materials tradicionals, i es procurarà la correcta integració en el paisatge i s'evitarà la ruptura d'aquest per mitjà de l'aparició d'edificis o instal·lacions que per la seua alçària, volum, caràcter, o aspecte exterior, siguen discordants amb les construccions tradicionals de la zona.  
- Les façanes dels edificis públics o privats, així com les seues mitgeres i parets unides al descobert, hauran de conservar-se en les degudes condicions de seguretat, higiene i estètica.  
- Tots els paraments visibles des de l'exterior hauran de tractar-se amb els mateixos materials i qualitat que les façanes.  
- Els cossos construïts sobre la coberta de l'edifici quedaran integrats en la composició de l'edifici o ocults.  
- Haurà d'evitar-se, en la mesura que siga possible, la visibilitat des de l'exterior de les línies de conducció elèctrica i telefònica, així com de les antenes de televisió i ràdio.»  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius  
Segons estableix l'article 46 de la LOTUP l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a què es refereix l'article 51 de la LOTUP.  
En vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) considera:  
Que de la modificació puntual del projecte de delimitació de sòl urbà dotacional educatiu cultural al Bellestar, de la Pobla de Benifassà, constitueix una modificació menor de planejament que no suposa una incidència significativa en el model territorial; tampoc representa cap vulnerabilitat enfront de característiques naturals, ni afectació significativa sobre la Xarxa Natura 2000, ni infraestructures existents, ni representa increment en el consum de recursos. Al contrari, suposa un increment d'un dotacional educatiu cultural necessari que contribuirà a la dinamització del nucli del Bellestar en el context d'un entorn natural de gran valor.  
Per tant, de la modificació puntual del projecte de delimitació de sòl urbà dotacional educatiu cultural al Bellestar, de la Pobla de Benifassà no es deriven problemes ambientals significatius, segons s'extrau de les dades i de la cartografia disponibles, i específicament des dels aspectes objecte d'estudi, tal com s'ha informat.  
Així doncs, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta Conselleria, es pot determinar, respecte de la modificació puntual del projecte de delimitació de sòl urbà dotacional educatiu cultural al Bellestar, de la Pobla de Benifassà, que el procediment d'avaluació simplificada és prou per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient en els termes d'aquesta resolució.  
  
G. Proposta d'acord  
Atenent al que estableix l'article 51.2 b) de la LOTUP, i ja que la modificació puntual avaluada no té efectes significatius en el medi ambient i el territorial i se sotmet al procediment simplificat d'avaluació:  
D'acord amb allò que s'hi ha exposat es resol: concloure el procés d'avaluació ambiental estratègica per mitjà del procediment simplificat i emetre l'informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual del projecte de delimitació de sòl urbà: dotacional educatiu cultural al Bellestar, de la Pobla de Benifassà, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, i correspon continuar la tramitació de la dita modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste a allò que s'ha descrit en la documentació presentada així com al que estableix la legislació vigent i en els informes emesos respecte d'això, i es complisquen les següents determinacions, que hauran d'incloure's en la normativa urbanística de la modificació puntual:  
  
1) Es redactarà un estudi d'integració paisatgística, que complisca:  
- D'una banda, les directrius de l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, que incorporarà les normes d'integració paisatgística que allí es determinen a les NU del PDSU.  
El dit estudi d'integració paisatgística haurà d'obtindre l'informe favorable del dit servei competent previ a l'aprovació definitiva de la modificació puntual.  
- Així mateix, es complirà l'article 76.4 de la normativa del PORN de la Tinença de Benifassà relatiu a la integració de les noves edificacions, d'acord amb l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'aprovació de la modificació puntual del projecte de delimitació de sòl urbà dotacional educatiu cultural al Bellestar, de la Pobla de Benifassà en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
En vista de tot això, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre l'informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual del projecte de delimitació de sòl urbà dotacional educatiu cultural al Bellestar, de la Pobla de Benifassà, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 3 de maig de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de la modificació puntual 1/2017 del PDSU  
Promotor: Ajuntament de Zucaina  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló  
Localització: municipi de Zucaina (Castelló)  
Expedient: 068-2017-EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió realitzada el 26 d'abril de 2018, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual 1/2017, del projecte de delimitació de sòl urbà de Zucaina, en els termes següents:  
Amb data 9 de novembre de 2017 es rep de l'Ajuntament de Zucaina, a través del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual 1/2017 del PDSU.  
Documentació aportada  
Amb data 9 de novembre de 2017 es rep de l'Ajuntament de Zucaina, a través del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, la següent documentació en format digital: modificació puntual, document inicial estratègic i estudi de paisatge; i en format paper: modificació puntual, document inicial estratègic, estudi de paisatge i avaluació ambiental del soroll.  
El Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, en l'escrit de remissió de la documentació abans indicada, informava que l'informe es remetria en breu, i que a l'afectar una determinació estructural l'aprovació serà autonòmica, i l'òrgan ambiental la Comissió d'Avaluació Ambiental.  
  
Planejament vigent  
El municipi de Zucaina disposa, com a document de planejament urbanístic, de projecte de delimitació de sòl urbà (PDSU) aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló el 27 de juliol de 1989.  
  
El nucli de població principal s'ubica a peu de relleus muntanyosos, al nord de la carretera CV-190, en una zona de relleu ondulat-aturolat en part sobre materials quaternaris i en part sobre materials calcaris cretacis.  
El sòl urbà ocupa actualment una superfície aproximada de 5,2 ha (52.850 m²).  
La població és de 190 habitants l'any 2016, i el nombre d'habitatges de 408 l'any 2011, dels quals 81 principals, 311 secundaris i 8 buits.  
  
  
Imatge annex I - Pla de delimitació de sòl urbà existent (blau) i ampliació proposada del sòl urbà (taronja).  
Objecte de la modificació  
La modificació té per objecte redelimitar el sòl urbà actual ampliar-lo per l'oest en una superfície aproximada de 16.723 m², de manera que s'incloguen edificacions ja consolidades, algunes existents fa més de 400 anys, i integrar-les en illes de cases semblants en morfologia i grandària a les del nucli urbà existent. Es dota a més de zones verdes i dotacions.  
D'acord amb la documentació es plantegen 13 illes, dues zones verdes i una dotacional sociocultural. Les illes de cases seran d'edificació tancada d'ús global residencial excepte l'illa 9 d'ús terciari, amb tipologia edificatòria tancada, dues altures màxim i un nombre màxim d'habitatges de 75, la qual cosa suposaria aproximadament 157 habitants més.  
  
Respecte a la regulació del paisatge urbà en la proposta s'indica que l'ordenació detallada dels sòls haurà d'integrar en les seues ordenances paràmetres reguladors l'objecte dels quals siga l'ordenació de la imatge final dels nous assentaments, i estableix una sèrie de normes generals mínimes per a aquestes ordenances.  
S'aporta una fitxa urbanística i unes normes generals i específiques d'edificació.  
  
Imatge annex II - Pla de delimitació d'ampliació sòl urbà (taronja) amb indicació d'illes de cases (de M1 a M13) i dotacions: EDS (social cultural) en verd al nord-oest del nucli al costat de la proposta M4, i zones verdes (ZV): una al costat de la dotació religiosa a l'oest del nucli urbà i una altra al nord del nucli al costat de la M13.  
De la fitxa urbanística es destaca el següent:  
- Sistema d'ordenació: edificació tancada.  
- Tipologia edificatòria: bloc.  
- Ús global: residencial.  
- Ús dominant: residencial unitari.  
- Ús compatible: terciari, residencial múltiple i dotacional.  
- Ús incompatible: industrial excepte M9.  
- Parcel·la mínima: 60 m².  
- Nombre màxim de plantes: 2.  
- Alçària màxima total: 7 m.  
- Nombre màxim d'habitatges: 75.  
Justificació de la modificació  
La revisió de la delimitació del sòl urbà es justifica en la documentació amb els arguments següents:  
- L'esgotament de les previsions de l'actual planejament, que dificulta la capacitat del territori per a oferir respostes a les noves demandes de la població.  
- La incorporació dins del sòl urbà d'àrees semiconsolidades existents algunes de més de 400 anys d'antiguitat, aconseguint amb això diversos objectius: la legalització de les edificacions existents, la reordenació de la zona, la creació de noves zones de creixement planificat, etc.  
S'indica que en el moment de delimitar el sòl urbà (1989) es va ser molt restrictiu i es van deixar sense classificar com a tal illes de cases que conformaven àmplies zones d'edificació dispersa en la zona nord-oest i en menor grau en la zona est.  
Antecedents  
Amb data 21 d'octubre de 2013 (exp. 48-2012EAE) la Comissió d'Avaluació Ambiental Estratègica va acordar que la modificació puntual del planejament presentada per l'Ajuntament (14.03.2012) no tindria efectes negatius significatius i per tant no requeria d'avaluació ambiental d'acord amb la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació ambiental. Aquesta modificació tenia un objecte i contingut semblant a l'ara presentada: ampliació de sòl urbà en la zona oest del municipi, zona semiconsolidada, amb una superfície aproximada de 14.130 m², 67 habitatges i 140 habitants, 8 illes i 2 altures. La localització de la superfície és coincident en gran part amb l'ara proposada, excepte alguna zona, al nord de la proposta actual, que no estava present en la proposta de l'any 2013.  
La referida avaluació d'efectes no significativa establia una sèrie de condicions, bàsicament l'obtenció d'una sèrie d'informes.  
S'entén que si l'Ajuntament tramita aquesta nova modificació és perquè no continua amb la tramitació de la modificació abans referida.  
Consultes realitzades  
Per part d'aquesta direcció general s'ha sotmés a consultes la documentació inicial remesa, d'acord amb el que disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII de la dita llei.  
  
Per això, tenint en consideració les característiques de la modificació presentada i els aspectes ambientals en què pot incidir, es consulta les administracions següents:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
05.12.17 29.03.18 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
05.12.17 18.02.18 Servei d'Ordenació del Territori, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori (ETCV)  
05.12.17 08.01.18 Subdirecció General de Medi Natural: Servei de Vida Silvestre. (Xarxa Natura 2000)  
05.12.17 23.01.18 Subdirecció General de Medi Natural: Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (camins ramaders)  
05.12.17 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
05.12.17 13.02.18 EPSAR  
05.12.17 03.11.17 Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló  
05.12.17 16.01.18 Acústica: Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló  
05.12.17 Patrimoni Cultural  
  
  
Els informes rebuts junt amb l'informe ambiental i territorial estratègic es publicaran en la pàgina web següent: www.agroambient.gva.es/eae  
  
- Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló (03.11.2017): s'informa en el sentit següent:  
- L'aprovació definitiva de la modificació, a l'incidir en l'ordenació estructural, serà autonòmica.  
- En principi, s'observa que la incorporació de les àrees semiconsolidades dins del sòl urbà no està dins dels llindars a què es refereix la disposició transitòria quarta del text refós de la Llei del sòl i rehabilitació urbana aprovat pel Reial decret legislatiu 7/2015, de 20 d'octubre, per la qual cosa no cabria la modificació puntual, i és necessari exercir de forma plena la potestat d'ordenació a través de la tramitació d'un nou pla general, llevat que la superfície objecte de reclassificació es reduïsca i no supere el 20 % de la superfície de sòl urbà del municipi.  
- La versió de la modificació que en el seu moment haja de ser sotmesa a informació pública haurà de completar-se per a incloure tota la documentació exigible d'acord amb el que estableix l'article 63.1 en relació amb el 34, ambdós de la LOTUP. Haurà de contindre un informe de viabilitat econòmica i una memòria de sostenibilitat econòmica.  
L'ordenació estructural que s'establisca haurà d'incloure les determinacions pròpies del sector. Haurà de suplementar-se la xarxa primària de zones verdes, en els termes que preveu la LOTUP. Així mateix haurà de suplementar-se la xarxa secundària de zones verdes.  
- Durant la tramitació de l'expedient, i abans de l'aprovació definitiva, hauran de sol·licitar-se els informes sectorials que resulten necessaris, i en particular, per la seua especial incidència en la viabilitat de l'actuació, es recorda que a l'existir un increment de la demanda d'aigua, haurà de realitzar-se la necessària justificació de disponibilitat de recursos hídrics i obtindre l'informe preceptiu de l'organisme de conca.  
- Servei d'Ordenació del Territori (18.02.2018):  
- El nou sòl urbà proposat compleix el creixement màxim de sòl residencial determinat per l'ETCV.  
- Es presumeix que no es derivaran efectes negatius significatius en matèria d'ordenació del territori.  
- S'adverteix una qüestió que és parcialment incompatible amb les directrius 52.2 i 78.1.I) de l'ETCV, com és la definició de vora urbana.  
  
- Els criteris que, en matèria d'ordenació del territori, han de ser considerats en les versions posteriors de la modificació són, principalment, l'adequada definició de la vora urbana (directriu 52.2 de l'ETCV) i la correcta integració en el paisatge (directriu 78.1.I) de l'ETCV).  
  
Aquestes dues qüestions s'abordaran amb més profunditat en l'informe de paisatge: definició de vora urbana i correcta integració en el paisatge dels desenvolupaments dels municipis rurals preservant la seua silueta tradicional i les característiques i el paisatge de l'entorn.  
Sense perjuí d'açò, hi ha determinats àmbits que excedeixen del que ha de ser una delimitació de sòl urbà més racional: les illes M4, M10, M11 i especialment, la M9, constitueixen alineacions inadequades de vora urbana. Encara que es tractara d'edificacions existents han de mantindre's en el sòl no urbanitzable, com estan en la situació actual i com moltes altres edificacions que no s'incorporen al sòl urbà, amb la finalitat de definir una vora adequada del sòl urbà.  
- Tècnic de qualitat ambiental (acústica) del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló (16.01.2018):  
- Els nivells de soroll existents i els focus de soroll de l'entorn (pràcticament nuls) són compatibles amb la proposta del PDSU, així mateix l'impacte acústic de les noves unitats d'execució no causarà molèsties a les persones que habitaran en aquestes, ni generarà riscos per a la seua salut o benestar.  
- L'aprovació de la modificació s'haurà de condicionar al fet que en cap cas se superaran els nivells sonors de recepció establits en l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre de la Generalitat valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i normativa de desplegament.  
  
- Respecte a les activitats comercials, de recreació o oci, haurà de controlar-se la seua incidència acústica a nivell detallat per mitjà de mesures correctores en l'instrument d'intervenció ambiental que corresponga, tenint en compte, a més, que cada activitat haurà de complir els nivells sonors establits en l'annex II de la Llei 7/2002.  
  
- Servei de Vida Silvestre (08.01.2018): l'informe indica que no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i per tant no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
- Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló (23.01.2018): s'indica que es presumeixen possibles efectes significatius sobre els camins ramaders al no haver-se considerat aquests adequadament en la documentació presentada. Igualment es posa de manifest una sèrie de deficiències respecte a la cartografia d'incendis forestals i la cartografia PATFOR.  
- EPSAR (13.02.2018): l'EDAR de Zucaina està preparada per a tractar 200 m³/dia i l'influent actual és de 41,50 m³/dia. L'increment de cabal seria de 22,95 m³/dia. S'informa de la viabilitat del tractament, i s'estableixen una sèrie de condicions.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (29.03.2018):  
«5. Analitzada la documentació que hi ha en aquest Servei, es realitzen les consideracions següents:  
 1. El terme municipal de Zucaina està inclòs en l'àmbit del Paisatge de Rellevància Regional PRR 06 Alt Millars (Directriu 53 de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV)).  
 2. L'àmbit d'actuació està en la zona alta de l'àrea d'eixamplament del nucli urbà, en la qual hi ha importants recursos paisatgístics del municipi com ara l'àrea del Calvari o l'ermita de Santa Bàrbara, en una zona de vora urbana caracteritzada per pendents mitjans superiors al 10-15 % que contribueix de manera rellevant a la configuració del perfil i silueta del nucli urbà.  
Atenent a allò que s'hi ha exposat, i de manera coherent amb el que informa l'expedient tramitat en 2013 i amb la documentació aportada, cal assenyalar que la reclassificació, ordenació i consolidació de l'àmbit de sòl no urbanitzable pretesa sí que tindrà incidència en la unitat de paisatge en què s'integra el nucli urbà, per la qual cosa d'acord amb l'article 6 (apartats 3 i 4) de la LOTUP, requereix l'elaboració d'un instrument de paisatge.  
 3. La documentació elaborada conté un estudi de paisatge, el contingut del qual no pot considerar-se suficient d'acord amb el que estableix l'article 6.4 i l'annex I de la LOTUP, i s'ha de completar en els termes següents:  
i. La caracterització del paisatge requereix la identificació de tots els recursos paisatgístics existents en l'àmbit d'estudi (en aquest cas, s'ha de completar els recursos culturals amb tots aquells que disposen de protecció sectorial, i els recursos d'interés visual, amb el perfil o la silueta urbana i la imatge exterior del nucli, segons l'apartat b 3r de l'annex I de la LOTUP.  
Quant a la seua valoració, ha de revisar-se a l'alça la valoració tècnica atorgada a la unitat de paisatge delimitada, considerant l'existència del nucli urbà i de molts dels recursos paisatgístics d'alt valor i, en tot cas, incorporar els resultats del pla de participació pública, d'acord amb el que estableix l'apartat b 4t del citat annex.  
ii. Atenent a l'abast de la modificació proposada, on es proposa la delimitació i l'ordenació d'un desenvolupament urbà sobre un àmbit concret, i de conformitat amb allò que s'ha regulat en l'última part de l'annex I de la LOTUP, s'ha d'estudiar i valorar la integració paisatgística i visual de la proposta d'acord amb allò que s'ha indicat en els apartats a) i b) finals de l'annex i plantejar mesures d'integració paisatgística que garantisquen la preservació d'identitat paisatgística i visual d'aquest entorn i l'adequada integració de les actuacions en la morfologia del territori i el paisatge, de conformitat amb l'article 8.e I 11 de la LOTUP i les directrius 78.1.l) I 108 de l'ETCV.  
 4. Les mesures d'integració paisatgística plantejades, relatives als sistemes d'il·luminació i el tractament de zones verdes, són insuficients per a garantir el compliment de la normativa citada en el paràgraf anterior.  
Si bé en l'ordenació pareixen haver-se tingut en compte criteris d'integració paisatgística no reflectits en l'estudi, com serien l'escala de les illes conformades i l'adopció de la normativa del nucli històric (2 plantes com a màxim, composició de façanes amb buits verticals, coberta de teula?), es requereix l'adopció de mesures en l'ordenació i la regulació de l'àmbit que garantisquen el respecte de la topografia del lloc, la integració en l'ordenació de l'àmbit d'abancalaments i murs de pedra com a elements configuradors del paisatge, i, en especial, la correcta definició de les vores urbanes. En relació amb la conformació de la vora urbana, i d'acord amb el que estableixen les directrius 51.i) I 52.2) de l'ETCV, no quedaria justificada la inclusió en el sòl urbà de les illes M10, M11 i sobretot la M9, que constitueixen alteracions de la vora urbana que trencarien la seua nitidesa, ja que a més en aquests àmbits hi ha nombroses edificacions o construccions que queden fora de l'àmbit proposat.  
 5. En tot cas, les mesures d'integració han de quedar arreplegades en la delimitació, l'ordenació i la regulació normativa de l'instrument de planejament que es tramita, amb caràcter previ a la seua aprovació definitiva.»  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades les que es refereixen els articles 48.d I 51.1 de la LOTUP.  
El nucli de població principal s'ubica a peu de relleus muntanyosos, al nord de la carretera CV-190, en una zona de relleu ondulat-aturolat en part sobre materials quaternaris i en part sobre materials calcaris cretacis.  
El sòl urbà ocupa actualment una superfície aproximada de 52.850 m² (5,2 ha). La població és de 190 habitants l'any 2016, i el nombre d'habitatges és de 408 l'any 2011, dels quals 81 principals, 311 secundaris i 8 buits.  
D'acord amb la fotografia aèria de la zona es pot observar diverses explotacions ramaderes situades al nord del nucli urbà, i la distància mínima al sòl urbà actual de les dues situades més pròximes és aproximadament de 148 m i 167 m.  
L'àmbit de la modificació es localitza a l'oest i nord-oest de l'actual sòl urbà i afectaria diverses construccions existents, una gran part d'aquestes ja s'observen en l'ortofoto de 1997-1998.  
L'àmbit de la modificació es localitza sobre una zona de relleu aturonat i materials calcaris majoritàriament, i està afectat puntualment (al nord de l'àmbit, junt amb M11 i M13) pel traçat d'un camí ramader, carrerassa del cementeri al camí de Villar, amb una amplària legal de 6 m. L'àmbit de la modificació ha deixat una reserva a l'oest de la modificació per al camí ramader carrerassa de la Fuente del Comellar, de 12 m d'amplària legal.  
Una part de l'àmbit està inclòs en zona d'especial protecció per a les aus, ZEPA Penyagolosa (Xarxa Natura 2000).  
D'acord amb el sistema d'informació geogràfica (SIG) no està afectat per terrenys forestals, ni forests d'utilitat pública, ni per inundabilitat, ni per riscos de lliscament i despreniment.  
Des del punt de vista patrimonial, és contigu a béns de rellevància local com ara el Calvari i l'ermita de Santa Bàrbara.  
El municipi de Zucaina disposa d'una EDAR amb un cabal de projecte de 200 m³/dia i amb un cabal actual de tractament de 35 m³/dia per a una població de 198 habitants equivalents.  
El municipi està dins del Pla Zonal 2 (PIRCV, Decret 81/2013, de 21 de juny).  
El terme municipal de Zucaina està inclòs en l'àmbit del Paisatge de Rellevància Regional «PRR 06 Alt Millars» (Directriu 53 de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV)).  
L'àmbit d'actuació està en la zona alta de l'àrea d'eixamplament del nucli urbà, en la qual hi ha importants recursos paisatgístics del municipi com l'àrea del Calvari o l'ermita de Santa Bàrbara, en una zona de vora urbana caracteritzada per pendents mitjans superiors al 10-15 % que contribueix de manera rellevant a la configuració del perfil i de la silueta del nucli urbà.  
  
Imatge annex III - Ortofoto del nucli de població. En roig l'actual sòl urbà.  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
La modificació consisteix a ampliar el sòl urbà (52.850 m²) en 16.723 m² en una zona contigua a l'actual sòl urbà i amb edificacions disperses des de fa molts anys.  
No es considera que la modificació supose afectació negativa a la zona ZEPA tenint en compte que es tracta d'una zona contigua a l'actual sòl urbà i en part edificada ja des de fa temps.  
La proposta reserva una zona, d'amplària aproximada 12 metres, per al camí ramader carrerassa de la Fuente del Comellar, de 12 m d'amplària legal, no obstant això, classifica com a sòl urbà una xicoteta porció del traçat del camí ramader carrerassa del cementeri al camí de Villar, amb una amplària legal de 6 m. Es considera que la proposta haurà d'adaptar-se al que estableix la legislació sectorial de camins ramaders i obtindre prèviament a la seua aprovació definitiva informe favorable del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal d'aquesta Conselleria.  
  
L'informe de l'enginyer forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, de 23 de gener de 2018, posa de manifest una sèrie de deficiències de la documentació respecte a la qüestió de terrenys forestals i camins ramaders, que hauran d'esmenar-se prèviament a l'aprovació definitiva.  
En relació amb la possible afectació a patrimoni cultural, per la informació facilitada no és previsible l'afectació a aquest recurs. No obstant això, hi ha en l'àmbit de l'ampliació de sòl urbà edificacions antigues que podrien tindre un valor patrimonial, i en conseqüència, s'estima necessari que prèviament a l'aprovació definitiva de la modificació s'obtinga informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural, respecte a aquesta afectació i les mesures a adoptar, si és el cas.  
En relació amb l'afectació al paisatge i d'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, pot tindre incidència en la unitat de paisatge en què s'integra pel que es requereix completar l'estudi de paisatge en els termes establits en el seu informe així com adoptar les mesures d'integració paisatgística adequades, i s'ha d'obtindre, prèviament a l'aprovació definitiva l'informe del referit servei. Així mateix, l'informe indica que no queda justificada la inclusió en el sòl urbà de les illes M9, M10 i M11 (que ocupen un total de 828 m² de superfície), atés que constitueixen alteracions de la vora urbana que trencarien la seua nitidesa, i hi ha a més en aquests àmbits nombroses edificacions o construccions que queden fora de l'àmbit proposat.  
  
La modificació suposarà un màxim de 75 habitatges, aproximadament 157 habitants. La població actual és de 190 habitants, encara que el nombre d'habitatges és de 408 segons l'últim cens, és a dir, 857 habitants.  
En relació amb la proximitat d'explotacions ramaderes existents al sòl urbà, tenint en compte que es tracta d'una zona en què ja hi ha edificacions fa temps, el caràcter rural del municipi i que les distàncies a la quasi totalitat de les edificacions no es reduiria respecte a l'actual distància mínima, s'estima acceptable des d'un punt de vista ambiental, i l'Ajuntament haurà de controlar el desenvolupament d'aquest tipus d'activitats per a adoptar cas de ser necessari mesures correctores.  
  
D'altra banda el creixement plantejat es proposa en una zona parcialment ocupada per edificacions existents des de fa molt de temps, és contigu al nucli de població i evita creuar la infraestructura viària existent (CV-190).  
La superfície de sòl urbà actual és aproximadament de 52.850 m² i l'ampliació suposa un increment de 16.723 m², és a dir, un augment d'un 32 %. La cartografia d'ocupació del sòl de SIOSE 2006 considera la pràctica totalitat del sòl objecte de l'ampliació com a sòl urbà mixt discontinu amb un 70 % del sòl no edificat, un 15 % amb edificació (habitatge unifamiliar) i un 10 % vials.  
  
L'actual EDAR disposa de sistema de pretractament, de tractament primari (decantació), tractament secundari (biodiscos) i eres d'assecat (fangs). Per al bon funcionament del sistema de depuració es considera que ha d'establir-se un sistema separatiu d'aigües residuals i pluvials en els nous desenvolupaments, i s'especificarà igualment el punt d'abocament de les aigües residuals i de les pluvials.  
Respecte al consum de recursos hídrics, tenint en compte l'increment de població plantejat, no s'estima, en principi, que puguen ocasionar-se impactes negatius significatius als aqüífers, sense perjuí que prèviament a l'aprovació definitiva s'obtindrà informe favorable de la confederació hidrogràfica.  
No es considera respecte a la generació de residus (aigües residuals i residus sòlids) que es generen afectacions negatives significatives a nivell de pla, sense perjuí que la fitxa urbanística establisca com a condició prèvia al desenvolupament de la zona i concessió de llicències que l'arreplega i la gestió dels residus sòlids i el tractament de les aigües residuals estiga prèviament garantit.  
En relació amb les característiques de la modificació, aquesta no suposa un canvi en el model territorial, suposa un creixement de sòl urbà contigu al nucli urbà, no influeix decisivament en altres plans o programes de superior jerarquia, i no es produeixen problemes ambientals significatius relacionats amb el possible desenvolupament de la zona a modificar, si es compleixen les condicions establides en les fitxes.  
Tenint en compte les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada així com de les característiques de la modificació, no es considera que es puguen produir efectes negatius significatius sobre el medi ambient a nivell de pla sempre que s'adopten les mesures correctores indicades.  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. La dita directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
Proposta d'acord  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es resol emetre l'informe ambiental i territorial estratègic favorable segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació amb la modificació puntual 1/2017 del PDSU de Zucaina (Castelló), d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, ja que no té incidència en el model territorial, no produeix un increment significatiu en el consum de recursos, ni afecta negativament el patrimoni ambiental i cultural, i suposa un creixement contigu al nucli urbà, i tenint en compte les consultes realitzades i l'anàlisi efectuada, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és prou per a determinar que la referida modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta d'acord amb la normativa sectorial, sempre que s'ajuste a les condicions següents:  
  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva de la modificació:  
1.1. Les illes M9, M10 i M11 (amb una superfície d'ocupació de 828 m²) es mantindran en sòl no urbanitzable i s'exclouran de la modificació.  
Atés que amb la reducció de superfície de les illes abans citades es continua superant el 20 % de la superfície de sòl urbà del municipi, o bé s'haurà de reduir de l'àmbit proposat la superfície necessària per a situar la modificació per sota del 20 % del sòl urbà, o en cas de mantindre el mateix àmbit, l'ordenació proposada haurà de formular-se a través d'un nou pla general.  
1.2. S'adaptarà la proposta al que estableix la legislació sectorial de camins ramaders, i s'esmenaran les deficiències indicades en l'informe de l'enginyer forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, de 23 de gener de 2018, i s'haurà d'obtindre prèviament a la seua aprovació definitiva l'informe favorable del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal d'aquesta Conselleria.  
1.3. Se sol·licitarà informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural, respecte a l'afectació al patrimoni cultural i les mesures a adoptar, si és el cas.  
1.4. S'obtindrà informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a la disponibilitat dels recursos hídrics.  
1.5. S'haurà de completar l'estudi de paisatge i adoptar-se mesures d'integració paisatgística d'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge i s'obtindrà nou informe d'aquest incorporant en la modificació puntual les determinacions que, si és el cas, s'assenyalen.  
1.6. En la fitxa urbanística de l'ampliació del sòl urbà s'inclouran les condicions següents:  
- Prèviament al desenvolupament de la zona i concessió de llicències l'Ajuntament garantirà que es disposa de capacitat de depuració suficient de les aigües residuals, així com d'arreplega i gestió dels residus sòlids. Es compliran les condicions que l'EPSAR establisca per a la incorporació a l'EDAR.  
- S'establirà un sistema separatiu d'aigües residuals i pluvials en els nous desenvolupaments, i s'especificarà igualment el punt d'abocament de les aigües residuals i de les pluvials.  
- En cap cas se superaran els nivells sonors de recepció establits en l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i normativa de desplegament.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'aprovació de la modificació en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l??article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
En vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual 1/2017 del projecte de delimitació de sòl urbà de Zucaina, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que li notifique per al seu coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 3 de maig de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 15 de maig de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.