Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9217, del 17-11-2021 (2021/11621)

RESOLUCIÓ de 16 de setembre de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 66/2021/AIA Xaló.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9217

Data del DOGV
:   17-11-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/11609


Data del document
:   16-09-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Xaló
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 16 de setembre de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 66/2021/AIA Xaló. [2021/11951]  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 66/2021/AIA.  
Títol: sondeig d'investigació de les Murtes per a complementar l'abastiment d'aigua a Xaló (Alacant).  
Titular: Diputació d'Alacant. Àrea de Cicle Hídric.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant. Expedient en l'òrgan substantiu: ASOSUB/2021/4/03.  
Localització: terme municipal de Xaló (Alacant), polígon 10, parcel·la 186. Paratge Murtes Cova Negra.  
  
Descripció del projecte.  
La finalitat d'aquest projecte és millorar la qualitat de l'aigua subministrada als municipis de la Mancomunitat de Vall de Pop, gestionats per la Comunitat de Regants i Usuaris Vall de Pop mitjançant pous piscina, ja que, en l'actualitat, per problemes de terbolesa, és necessari el seu tractament en una planta de filtració. Aquesta situació, unida a la demanda hídrica alta, fa que el sistema d'abastiment aconseguisca el seu límit de garantia de subministrament en períodes de sequera.  
Per a això, l'Ajuntament de Xaló pretén investigar recursos alternatius, mitjançant la construcció d'una nova captació d'aigües subterrànies, que permetrà, a més, una gestió més autònoma i optimitzada. El projecte defineix les obres necessàries per a això, mitjançant la perforació i el condicionament d'un sondeig d'investigació que permeta conéixer les possibilitats d'obtindre aigua subterrània de qualitat acceptable, en l'aqüífer de la depressió de Benissa, diferent de l'aqüífer de Parcent, actualment captat pels pous piscina.  
L'estudi preveu que, a causa de les incerteses hidrogeològiques que hi ha en el sector de l'aqüífer que s'ha de perforar, especialment referent a la qualitat de l'aigua, en funció dels resultats que se n'obtinguen, es podria continuar l'obra en una fase posterior, i augmentar la profunditat del sondeig, prevista inicialment en 360 m, i el segellament de trams prèviament travessats en la perforació. També considera la possibilitat que aquesta segona actuació no siga necessària, i puga quedar directament el sondeig d'investigació en aquest projecte com a captació per a complementar l'abastiment a Xaló, de manera que queden els dos aspectes definits en la documentació.  
L'aqüífer que captarà aquest sondeig és el denominat «depressió de Benissa», localitzat en la massa d'aigua subterrània, amb codi 080.179. El nivell regional d'aquest aqüífer està relacionat amb les calcàries hauterivianesbarremianes localitzades en el tram final de la captació projectada i, especialment, amb les calcàries valanginianes infrajacents, que, en aquest sector, s'ha de localitzar a uns 260 m de profunditat. No obstant això, hi ha la possibilitat que els trams permeables superiors estiguen desconnectats i formen un aqüífer penjat, de manera que és un dels objectes de la investigació, per la qual cosa podria aparéixer un nivell d'aigua entorn dels 70 m de profunditat. Ja que no es coneixen les possibilitats d'explotació d'aquesta captació, una vegada dut a terme l'assaig de bombament (40 l/s), es podran determinar aquests paràmetres, i serà la concessió administrativa que siga concedida per part de l'organisme de conca la que definisca el cabal i el volum d'explotació.  
  
La complexitat hidrogeològica de la zona es posa de manifest en les previsions dels materials que s'han de perforar en el sondeig: 0-60 m: gresos i calcàries esculloses (Oligocé-Miocé inferior), i, a partir d'ací, es travessarà una sèrie calcària amb intercalacions margoses de 150 m a 170 m, de 250 m a 315 m i de 340 m fins a la fi de sondeig (360 m), amb edats que van de l'hauterivià al cenomanià (Cretàcic).  
L'obra de perforació es realitzarà pel mètode de percussió amb cable, amb una profunditat total de 360 m i els diàmetres de perforació següents: 0-6 m: 850 mm, per a embocadura, 6-75 m: 740 mm, 75-180 m: 640 mm, 180-290 m: 590 mm, 290-360 m: 540 mm. Es preveu entubar-lo amb una canonada d'acer al carboni de 8 mm de grossària amb els diàmetres successius de 0'6 m: de 750 mm, per a embocadura, 0'75 m: 650 mm 0'180 m: 600 mm 174'290 m: 550 mm 284'360 m, ranurant la canonada en aquells trams permeables saturats.  
L'emplaçament es troba en una zona classificada com a sòl no urbanitzable comú d'ús agrari, contigu a una zona forestal, per la qual cosa, davant de la proximitat a una massa boscosa, en el document de seguretat i salut s'inclouen una sèrie de mesures que s'han de tindre en compte de cara a la prevenció d'incendis forestals. El lloc està allunyat d'espais naturals protegits i espais pertanyents a la Xarxa Natura 2000, així com de qualsevol altra afecció a àrees protegides o vies pecuàries.  
  
Tramitació administrativa.  
Mitjançant un escrit signat en data 13 de maig de 2021 per la cap del Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (ref. exp. ASOSUB/2021/4/03), va entrar en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental el projecte de l'obra subterrània esmentada i l'estudi d'impacte ambiental simplificat, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada, segons l'annex II, grup 3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
Després d'examinar la informació que conté l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
  
Consideracions ambientals.  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, així com de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, modificat per la Llei 9/2018, resulta el següent:  
Característiques del projecte.  
a) Durant la fase d'execució, la superfície afectada pels equips de perforació, la maquinària i els accessoris serà d'uns 20 x 20 m, l'afecció de la qual desapareixerà només es desmunten i es retiren aquests. Una vegada finalitzada l'obra de perforació i la seua instal·lació, el sondeig no requerirà més condicionament que construir la caseta per al quadre de control i maniobra, amb un tancat metàl·lic del recinte que tindrà unes dimensions no superiors a uns 10 x 10 m.  
b) El termini d'execució dels treballs serà de sis mesos, incloent-hi el muntatge i el desmuntatge dels equips. Pel que fa a les obres necessàries per a realitzar la perforació, consistiran a condicionar els accessos al pou, aplanar l'esplanada de perforació i excavar la bassa de llots. Així mateix, es preveu la tala d'arbres en la parcel·la agrícola per a millorar els accessos a l'obra. Per tant, es tracta d'una afecció de baixa entitat que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, de manera que, amb això, es garanteix l'absència d'impactes residuals significatius.  
c) Els residus que es generaran durant les obres procedeixen principalment de la perforació d'un sondeig de 360 m de profunditat, consistents en roca triturada, que s'emmagatzemaran en una bassa excavada al costat del pou. En funció de les diverses longituds i els diàmetres de cada tram de sondeig, es preveu que el terreny extret durant la perforació tinga un volum de 113 m³. Es tracta d'un residu inert, que quedarà depositat en la bassa de llots, la capacitat dels quals s'haurà de dissenyar considerant l'esponjament del material perforat després de ser extret (en el projecte, la pressuposada per a 135 m³). Els residus procedents de la perforació del sondeig es poden classificar com a 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça), i els de l'excavació de la bassa com a 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica dels dos és molt similar, i en els dos casos són residus inerts. D'altra banda, es generaran quantitats reduïdes de residus perillosos per l'ús de bidons de combustible, lubrificants i recanvis, generats per la maquinària. 15 02 02\* (absorbents, materials de filtració), 15 01 10\* (envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquestes). Finalment, també es poden generar residus de poda i tala d'arbres en la parcel·la agrícola (principalment oliveres), que resulta necessària per a condicionar els accessos de la maquinària al lloc de perforació. Aquests residus es poden assimilar a 02 01 07 (residus de la silvicultura). Tot això ve detallat en l'estudi de gestió de residus que s'adjunta al projecte.  
  
d) No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte d'altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i el consum de recursos naturals (aigua) entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (grup 8 del seu annex II).  
Ubicació del projecte.  
a) El sondeig es localitza en el municipi de Xaló, a uns 2.500 m al sud-oest del nucli urbà. S'hi accedeix per la CV-749 que va de Xaló a Benissa, en el sentit a aquesta última població, en uns bancals situats a 100 m a l'esquerra del PK. 3,3, en un punt amb les coordenades UTM següents: (DÀTUM ETRS 89, FUS 30): X: 758450) Y: 4289991.  
b) L'emplaçament es troba en una zona classificada com a sòl no urbanitzable comú d'ús agrari (cultius de secà), contigu a una zona forestal, per la qual cosa, davant de la proximitat a una massa boscosa, en el document de seguretat i salut s'inclouen una sèrie de mesures que s'han de tindre en compte de cara a la prevenció d'incendis forestals.  
c) L'actuació no afecta cap espai natural protegit ni pertanyent a la Xarxa Natura 2000, tampoc cap hàbitat natural de rellevància especial ni cap altre element ambiental ni historicocultural conegut o catalogat. S'adoptaran, no obstant això, mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el desenvolupament normal de les obres i per si es produïra qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes. No obstant això, si és el cas, s'haurà de complir el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Característiques de l'impacte potencial.  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió i sorolls), amb un efecte temporal de sis mesos i de rellevància ambiental escassa. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, de manera que és poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
b) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquesta mena d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació, que, per la seua escassa magnitud, pel seu caràcter terrigen i per la seua naturalesa inerta, no constituirà un problema d'eliminació.  
En relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix cap avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte de perforació per al sondeig d'investigació de les Murtes constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II grup 3.a tercer de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2, del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar que el projecte per a l'autorització del sondeig d'investigació de les Murtes, projectat en el polígon 10, parcel·la 186, paratge Murtes Cova Negra, del terme municipal de Xaló (Alacant), promogut per la Diputació d'Alacant, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació obrant en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
  
1) S'haurà de preveure que el sondeig quede habilitat i disponible per a controls futurs de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent ho determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
2) Atesa la localització del sondeig contigua a terreny forestal, s'haurà de tindre en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals que s'han d'observar en l'execució de les obres i els treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
3) Durant el temps que dure l'assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta s'haurà d'abocar a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que, mitjançant la laminació de cabals o dissipadors d'energia, resulte efectiu per a evitar l'erosió i els possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produïren, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, si és el cas, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
4) El material extret del sondeig està classificat amb el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça), i el de l'excavació de la bassa amb el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Segons la normativa, encara que siguen de naturalesa molt similar, i els dos inerts, els materials d'excavació disposen de regulació específica i s'hauran de gestionar per l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a utilitzar-los en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar. També ho podrien fer pel Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula l'ús de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb finalitats de construcció, com es preveu en el seu article 3.1.a. No obstant això, el material generat per la perforació s'haurà de gestionar d'acord amb el Decret 200/2004, ja que l'Ordre APM/1007/2007 només s'aplica als residus classificats amb el codi 17.05.2004.  
5) En el cas que, per diversos motius, es renunciara a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, afonaments en el pou, etc.), s'haurà de procedir a clausurar-lo i segellar-lo, així com a restaurar el terreny a la seua situació original, ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
6) Si, durant l'execució de les obres, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, d'acord amb el que es preveu en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Segon  
De conformitat amb el que preveu l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de publicar-lo en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a autoritzar el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació d'aquest, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjudici d'aquells que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa o judicial contra l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes que preveu l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 16 de setembre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga».