Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5378, del 31-10-2006 (2006/11154)

Resolució de 6 d'octubre de 2006 de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5378

Data del DOGV
:   31-10-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/11692


Data del document
:   06-10-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * vigilància del medi ambient
    * impacte ambiental

Resolució de 6 d'octubre de 2006 de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental. [2006/11277]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat. En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 287/04-AIA Requena, 326/04-AIA Rafelbunyol, 396/04-AIA Algemesí, 004/05-AIA La Jana, 005/05-AIA Alquerías del Niño Perdido, 010/05-AIA Canet d'En Berenguer, i 045/05-AIA Dénia, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 6 d'octubre de 2006.. La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 287/4473-CZN  
Títol: Homologació i Pla parcial sector Camino de Batán  
Promotor: Ajuntament de Requena  
Autoritat substantiva: CTV  
Localització: Al sud de l'autovia A-3 Madrid-València i a l'oest de la carretera CV-395 entre Requena i Chera  
Objecte del projecte avaluat i descripció de les característiques més rellevants d'aquest  
. El projecte planteja la creació d'un sector de sòl urbanitzable d'ús terciari al costat de l'eixida nord de Requena des de l'autovia A-3, al sud d'aquesta i a l'oest de la carretera CV-395. Es proposa l'ordenació d'un sector de nova creació ja que no hi hi ha sòl urbà ni sòl urbanitzable amb les característiques que ací es proposen al municipi de Requena ni en als municipis inclosos en l'àrea d'influència de l'actuació.  
. El sector Camino de Batán s'emplaça sobre terrenys classificats com a sòl no urbanitzable i qualificats com de règim comú, que passaran a tenir la classificació de sòl urbanitzable d'ús terciari. Els límits del sector són:  
Nord: Terreny rústic situat en la zona d'afecció de l'autovia.  
Sud: Camí rústic  
Est: Carretera CV-395  
Oest: Sòl no urbanitzable comú  
. La urbanització del sector comporta l'execució de la rotonda d'accés a aquest des de la carretera CV-395, considerada com a xarxa primària adscrita al sector. Aquest s'ordena amb una gran parcel·la d'ús privat envoltada per un vial perimetral, per zones d'aparcaments i per les zones verdes de la xarxa secundària, situades en la zona de protecció de la carretera i en l'extrem sud-oest del sector.  
. La superfície del sector és de 61.001,54 m².  
. L'ús principal és el terciari (comercial, recreatiu, hotelers, hostalers, etc.), i els usos incompatibles són el residencial i industrial.  
. No s'han presentat alternatives de localització del sector. L'estudi d'impacte ambiental afirma que no hi ha emplaçaments alternatius al proposat per diverses raons, que s'exposen a continuació:  
L'emplaçament gaudeix d'un sistema de comunicacions immillorable, ja que el sector se situa confrontant a l'autovia A-3 Madrid-València i a una eixida d'aquesta. A més, el nucli urbà de Requena es troba a 500 m de l'actuació.  
La distància al nucli urbà permet l'accés ràpid dels usuaris al futur centre comercial, però, al seu torn, resulta suficient perquè no es produïsquen molèsties sobre els habitants de Requena com a conseqüència de l'increment de trànsit, emissions acústiques, etc.  
Ateses les dimensions de l'actuació, no hi ha sòl classificat com a urbà o urbanitzable en el terme municipal de Requena que permeta acollir l'actuació terciària projectada.  
Els terrenys sobre els quals s'assenta el sector estan actualment classificats com a sòl no urbanitzable comú, havent-se convertit en una zona fortament antropitzada i sense valors ambientals que en motiven la conservació.  
Quant a l'ordenació interior del sector, no cap un estudi d'alternatives d'aquesta, ja que aquesta es basa en una parcel·la central de grans dimensions envoltada d'un vial perimetral.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 9 de maig de 2003 la Secció de Planejament del Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre diversos certificats emesos per l'Ajuntament de Requena, en relació amb el projecte de referència, entre els quals es troben el certificat d'aprovació provisional i el certificat sobre el resultat de la informació pública realitzada, a l'efecte que s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
En data 27 de maig de 2003 es va sol·licitar a l'Ajuntament de Requena una còpia diligenciada de la documentació tècnica i de l'estudi d'impacte ambiental relatius al projecte de referència, una còpia d'un certificat sobre l'aprovació provisional de l'estudi d'impacte ambiental, una còpia firmada del certificat sobre el resultat de la informació pública i una còpia dels anuncis publicats, a l'efecte de completar la documentació mínima necessària per a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 16 de juny de 2003 l'Ajuntament de Requena va remetre un certificat sobre l'informe favorable emés pel Ple de l'Ajuntament en relació amb l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, com també un certificat sobre el resultat de la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental i una còpia dels anuncis publicats en el DOGV i en un diari no oficial.  
En data 4 de juliol de 2003 es va sol·licitar novament a l'Ajuntament de Requena una còpia de la documentació urbanística i de l'estudi d'impacte ambiental requerits mitjançant ofici de 27 de maig de 2003.  
En data 13 d'octubre de 2004 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València va remetre una còpia de la documentació urbanística i de l'estudi d'impacte ambiental relatius al sector Camino de Batán, acompanyats d'un certificat sobre les modificacions introduïdes en la documentació inicial del projecte a fi d'esmenar les deficiències informades per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en un diari no oficial d'àmplia difusió en la localitat i en el DOGV núm. 4438, de 12 de febrer de 2003.  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en els certificats emesos per la secretaria de l'Ajuntament de Requena, en els quals s'inclou l'aprovació provisional de la documentació presentada.  
. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 16 de febrer de 2005, es va sol·licitar a l'Ajuntament de Requena una ampliació de la documentació presentada, advertint-lo de la caducitat del procediment. Aquesta sol·licitud es va redactar en els termes següents:  
. L'estudi d'impacte ambiental ha de preveure la possible afecció directa o indirecta a la vil·la romana El Batán, situada en el límit sud del sector, com també a qualsevol altre bé patrimonial que puga haver-hi en l'àmbit d'afecció de l'actuació proposada. S'ha de presentar l'informe favorable emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
. Es proposa estudiar, com a alternativa de projecte, la creació una gran zona verda en el límit nord del sector, ocupant els terrenys situats en la zona d'afecció de l'autovia A-3, on s'han depositat residus de manera incontrolada i que ara adquireixen una funció residual, donant-li continuïtat amb la zona verda ZV1 situada en la zona de protecció de la carretera CV-395. Aquesta solució milloraria la qualitat ambiental de l'actuació, la seua integració paisatgística, i en ella podrien dur-se a terme mesures per a reduir l'afecció acústica generada pel trànsit de l'entorn.  
. S'han de proposar mesures per a millorar la integració paisatgística de l'actuació en l'entorn.  
. Com a conseqüència de la proximitat del sector a l'autovia A-3 i a les vies de comunicació pròximes, s'ha de realitzar un estudi acústic sobre la incidència del soroll generat en aquestes infraestructures sobre els nous usos proposats.  
. S'han de descriure els mecanismes previstos per a la retirada i gestió dels diversos tipus de residus existents en l'actualitat en l'àmbit de l'actuació, com també d'aquells que es generaran en les diverses fases del projecte, demolició de les infraestructures existents, fase de construcció i fase de funcionament.  
. S'ha d'acreditar la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat suficient per a atendre la demanda generada pels usos previstos.  
. S'ha d'acreditar que l'estació depuradora municipal d'aigües residuals de Requena posseeix capacitat suficient per a tractar la totalitat de les aigües residuals generades en el sector proposat.  
Així mateix, es va recordar que s'havia de tenir en compte:  
. Totes les canalitzacions de serveis urbans necessàries per al funcionament correcte del sector, que discórreguen externes al perímetre del mateix, hauran de fer-ho sempre per camins rurals existents o per vores de parcel·les agrícoles, evitant travessar les esmentades parcel·les.  
. S'ha de sol·licitar autorització en titular de la via fèrria en relació amb el pas al seu través dels col·lectors d'evacuació d'aigües residuals i pluvials.  
. S'ha de sol·licitar a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer autorització d'abocament de les aigües pluvials al barranc Reinas.  
En data 24 de maig de 2005, l'Ajuntament de Requena va presentar nova documentació a fi de complir a allò que s'ha sol·licitat per la Direcció General de Gestió del Medi Natural mitjançant ofici de data 16 de febrer de 2005.   
Sol·licitud d'informes sectorials  
En data 1 de juny de 2005, es va efectuar consulta al Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la Conselleria de Territori i Habitatge en relació amb l'estudi acústic presentat.  
En data 7 de juny de 2005, el Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric va remetre un informe sobre l'esmentat document. Aquest s'estructura en quatre apartats, que són, antecedents i documentació remesa, contingut de la documentació presentada, observacions i conclusió. En aquest últim apartat es conclou:  
D'acord amb la Llei 7/2002, els nivells de recepció en l'ambient exterior per a zones d'ús terciari, com és aquest cas, són 65 dB(A) per al període diürn i 55 dB(A) per al nocturn. Atés que s'assoleixen nivells superiors, s'hauran d'adoptar mesures correctores.  
En aquest estudi no queden justificats els nivells sonors actuals, ja que els càlculs realitzats no han sigut favorits amb mesures reals.  
Les dades aportades en l'estudi són insuficients per a avaluar la situació acústica en la zona, no ha sigut tingut en compte el ferrocarril com un dels possibles focus de soroll.  
Així mateix, s'informa sobre el contingut mínim d'un estudi acústic d'un pla parcial.  
Afeccions legals  
1. El sector Camino de Batán no afecta espais protegits per legislacions sectorials de caràcter ambiental.  
2. El projecte no afecta els camins ramaders classificats en el terme municipal.  
3. L'actuació proposada no afecta de manera directa llits de rius o barrancs. A l'est del sector, a l'altre costat de la carretera CV-395 i de la línia del ferrocarril València-Utiel, discorre el barranc Reinas. El sector es troba fora de la zona de policia de l'esmentat barranc.  
4. L'estudi d'impacte ambiental afirma que l'actuació no afecta jaciments arqueològics ni béns d'interés cultural del municipi.  
No obstant això, consultada la cartografia que obra en aquesta Direcció General així com el Catàleg de jaciments arqueològics publicat per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, s'ha pogut constatar l'existència d'un jaciment arqueològic que podria veure's afectat de manera directa o indirecta per l'actuació. Es tracta d'una vil·la romana coneguda com El Batán, situada en el límit sud del sector.  
No s'ha presentat l'informe favorable que ha d'emetre la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre l'afecció del projecte al patrimoni cultural de Requena, per raó del que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
En la nova documentació presentada s'afirma que hi ha presentada en la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport una sol·licitud per a obtenir l'autorització administrativa per a realitzar una prospecció arqueològica en la zona d'actuació, sense que s'haja rebut resposta. S'aporta còpia de l'esmentada sol·licitud.  
Es proposa com a mesura preventiva la presència d'un arqueòleg en la zona durant la realització dels moviments de terres.   
5. El sector es veu travessat per una línia elèctrica de mitjana tensió, així com per una línia de telefonia.  
Consideracions ambientals  
1. L'àmbit d'actuació està ocupat en la seua totalitat per camps agrícoles, molts d'ells convertits en erms, per camins rurals d'accés a aquests, i per una parcel·la tancada dedicada a l'emmagatzemament de materials i vehicles.  
Els erms se situen en les zones centre i nord del sector, ocupant les cotes més elevades junt amb l'autovia, i s'han convertit en l'actualitat en un abocador incontrolat on apareixen residus de diversa naturalesa. Els camps d'ús agrícola estan dedicats principalment al cultiu de la vinya, encara que també apareixen de manera aïllada alguns camps d'oliveres. Junt amb la parcel·la destinada a magatzem hi ha una pinada d'escassa entitat associada a una xicoteta caseta d'ús agrícola. Aquesta pinada no té estrat arbustiu associat, i únicament hi destaquen alguns exemplars arboris de bon port.  
2. Pel que fa a la litologia de la zona, predominen les margues alternades amb bancs d'arenoses.  
La vulnerabilitat de la zona a la contaminació de les aigües subterrànies és alta. Això obliga a adoptar mesures preventives en la fase d'urbanització per a evitar la contaminació de l'aqüífer en la fase d'urbanització i construcció. En fase de funcionament no es preveuen abocaments d'aigües residuals o substàncies contaminants al terreny, pel tipus d'activitat que s'implantarà en el polígon i en existir xarxa de sanejament en aquest.  
El sector presenta un desnivell d'uns 15 m entre la cota més alta, situada al nord de sector, i la més baixa, que coincideix amb el camí rural que limita el sector pel seu costat sud. El pendent del terreny descendeix sobre una base de camps abancalats. Aquesta estructura de camps fa que existisquen algunes zones del sector on apareguen forts desnivells, especialment en l'extrem nord-est del sector, junt amb la carretera CV-395.  
Es realitzaran grans moviments de terres per a anivellar la superfície d'actuació a les cotes i rasants previstes en la urbanització. Els materials sobrants després de les esmentades actuacions seran transportats a un abocador autoritzat. Els materials necessaris per a realitzar farciments o terraplens procediran de pedreres legalment autoritzades.   
La zona no està afectada per risc de lliscament.  
Per a evitar fenòmens erosius durant la realització dels moviments de terres, es preveu l'execució de canalitzacions per a evacuar l'aigua de pluja recollida en la zona.  
3. Com s'ha descrit amb anterioritat, la vegetació existent en la zona d'actuació està composta per cultius de vinya i per oliveres. Alguns d'aquests camps es troben en estat d'abandó i altres han esdevingut en erms on apareixen espècies pròpies de terrenys transformats. Aquests erms estan sent ocupats per abocaments incontrolats de diversa naturalesa, fet que influeix notablement en la qualitat de les espècies vegetals que creixen en aquests. Destaca sobre la resta el conjunt de pins, sense estrat arbustiu, situats junt amb el magatzem existent. Els seus voltants estan igualment ocupats per abocaments incontrolats i per una zona d'emmagatzemament i aparcament de la casa aïllada junt amb la qual se situen.  
No existeix, per tant, vegetació amb valors rellevants en la zona. La vegetació existent manca en el seu estat actual de valor ecològic que impedisca la seua eliminació.  
Pel que fa a la fauna associada a la vegetació existent, l'estudi d'impacte ambiental cita algunes de les espècies que poden habitar la zona, assenyala que es correspon amb espècies característiques dels cultius pròxims, i destaca que es tracta d'una zona pròxima a l'autovia i al nucli urbà molt freqüentada pels agricultors.  
4. Es realitza una descripció climàtica de la zona basant-se en les dades obtingudes en les estacions meteorològiques de Requena i Utiel.  
El règim de vents recollit en l'estació meteorològica d'Utiel, mostra un predomini dels de component oest seguits dels de component sud-est. Conseqüentment, com el nucli urbà de Requena se situa al sud de la zona d'actuació, no es produirà una afecció significativa sobre aquest com a conseqüència de la generació de sorolls, pols, etc., generats durant les obres d'urbanització i construcció, ja que els usos que s'implantaran en el sòl urbanitzable no generaran, a priori, emissions acústiques i atmosfèriques que puguen afectar la població de Requena.  
S'ha presentat un estudi sobre l'estimació dels sorolls produïts per l'autovia A-3, i l'enllaç d'aquesta amb la carretera CV-395, en el nou sector d'ús terciari. Aquest conclou que, en el cas més desfavorable i sense considerar la correcció per les barreres acústiques existents, en cap punt del sector terciari se superen els 69 dB(A), i s'espera un nivell sonor inferior als nivells existents en algunes zones del nucli urbà de Requena.  
Sobre aquest estudi, consta en l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental un informe emés pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, les conclusions del qual han sigut exposades amb anterioritat.  
Les precipitacions que es donen en la zona no són molt abundants, registrant-se una mitjana anual pròxima als 440 mm, amb màxims al maig i desembre. Respecte del risc d'inundació, per un costat l'estudi d'impacte ambiental afirma que en la zona no hi ha risc d'inundació significatiu, en tractar-se d'una zona elevada sobre els terrenys adjacents i no existir zones deprimides en la contornada, i per un altre costat el document d'homologació afirma que, segons el PATRICOVA, la zona posseeix un risc d'inundació de grau 5 (freqüència entre 100 i 500 anys; calat > 0.8 m). No obstant això, comprovada l'esmentada afirmació, es constata que la zona es troba exempta de risc d'inundació.  
5. L'estudi d'impacte ambiental defineix dues unitats paisatgístiques en la zona objecte d'estudi. El costat est del sector presenta un paisatge de baixa qualitat com a conseqüència de l'alt grau d'antropització existent, a causa de la presència de les carreteres que limiten el sector, les construccions existents, els erms convertits en abocadors incontrolats i les xarxes aèries de serveis. El costat oest del sector està configurat per un conjunt de parcel·les agrícoles de vinya i oliveres, que el doten d'una qualitat paisatgística mitjana.  
Finalment, conclou que l'àrea posseeix una qualitat paisatgística mitjana i una fragilitat baixa.  
Per a millorar la qualitat paisatgística de la zona es proposa la potenciació dels cultius existents en la zona d'afecció de l'autovia A-3 i la plantació d'espècies vegetals, en la mesura que siguen compatibles amb els usos prevists per la Llei de carreteres per a la zona d'afecció de la via.  
Així mateix, es proposen diverses mesures per a millorar la integració paisatgística de l'actuació, entre les quals destaquen:  
. Generar una zona verda contínua en la confluència de les afeccions de les carreteres A-3 I CV-395.  
. Retirar els residus existents en la zona d'actuació i en la zona d'afecció de l'autovia.  
. Regular l'ordenació interna de la parcel·la d'ús terciari, així com les cotes i nivells de les edificacions, per a reduir l'impacte visual.  
1. La xarxa de proveïment d'aigua potable al sector partirà del depòsit d'aigua potable denominat Las Peñas situat al sud-oest del sector, a uns 500 m de distància en línia recta. La canonada de proveïment discorrerà per camins existents.  
S'aporten dades sobre les dotacions que han sigut tingudes en compte per al càlcul de la xarxa d'aigua potable. S'estima un consum mitjà diari d'aigua de 115 m³/dia, variable al llarg de l'any. Per al cas de major demanda es considera un cabal punta al dia de 345 m³/dia.  
A aquest respecte, s'aporta un certificat subscrit pel regidor delegat de l'Ajuntament de Requena en el qual s'afirma que, vist l'informe emés EGEVASA en qualitat d'empresa concessionària del servei de subministrament d'aigua potable al municipi, el consum d'aigua previst pel desenvolupament del pla parcial del sector Batán queda garantit des dels punts de producció actuals d'assagador Palletas.  
2. El sector Batán disposarà de xarxa de sanejament separativa. La xarxa d'evacuació d'aigües residuals partirà del límit sud del sector i discorrerà paral·lela a la xarxa de proveïment d'aigua potable, prolongant-se fins al barri de Las Peñas, on connectarà amb la xarxa municipal d'aigües residuals. La xarxa d'evacuació de les aigües pluvials partirà de l'extrem sud-est del sector, junt amb la rotonda d'accés a aquest, prolongant-se fins al punt d'abocament en el llit del barranc Reinas. Tant la xarxa d'evacuació d'aigües residuals com la xarxa d'evacuació d'aigües pluvials hauran de travessar la línia del ferrocarril València-Utiel.  
S'aporta còpia de la sol·licitud d'autorització d'abocament de les aigües pluvials al barranc Reinas.  
Quant a la depuració de les aigües residuals generades en el nou sector de sòl urbanitzable, s'aporta un informe emés per l'entitat de Sanejament d'Aigües en què s'afirma que l'EDAR de Requena rep durant tot l'any cabals superiors al de disseny, que és de 4.478 m³/dia. També s'afirma que es troba en fase d'estudi la redacció d'un projecte de construcció d'una nova planta depuradora, que tindrà en compte els cabals d'aigües residuals dels nous desenvolupaments urbanístics. Finalment, es conclou que perquè es puga realitzar la connexió efectiva del sector, hauran d'estar executades les actuacions d'ampliació de la planta.  
3. L'estudi d'impacte ambiental afirma que en fase d'urbanització es produiran residus inerts i residus perillosos, mentre que en fase de funcionament es produiran residus sòlids urbans. Els residus procedents de la demolició de construccions existents i de les obres d'urbanització seran retirats per gestors autoritzats, i els residus inerts seran depositats en abocador autoritzat. Els residus sòlids urbans produïts en fase de funcionament seran recollits per l'Ajuntament de Requena i gestionats per l'empresa GIRSA, amb la qual aquest ajuntament té subscrit un conveni. S'aporta un escrit de l'Ajuntament de Requena que justifica aquesta afirmació.  
Pel que fa als residus existents en la zona d'actuació, tant en l'àmbit del sector com en la zona d'afecció de l'autovia A-3, es proposa la retirada d'aquests per gestors autoritzats.  
4. Requena compta amb una població pròxima als 20.000 habitants, i amb un gran nombre de llogarets constituïts com a nuclis menors de població.  
En els últims anys, el sector industrial vinculat al sector primari ha experimentat un creixement important, fet que ha influït de manera directa en l'augment de població experimentat en els últims anys.  
La nova actuació provocarà una potenciació del sector terciari en el municipi.  
5. L'estudi d'impacte ambiental analitza els impactes produïts tant en fase de construcció com en fase de funcionament. Els principals impactes negatius es donaran durant la fase de construcció, com a conseqüència de l'execució de les obres previstes d'urbanització i construcció, mentre que durant la fase de funcionament es produirà un impacte positiu sobre el medi socioeconòmic del municipi.  
En fase de construcció destaca sobre la resta el moviment de terres com l'acció de projecte que produirà majors impactes negatius sobre els diversos elements del medi.  
6. Es proposa un conjunt de mesures protectores i correctores destinades a minimitzar o eliminar els impactes ambientals generats, principalment en la fase de construcció i en la fase de funcionament. Aquestes van associades a una sèrie d'indicadors i controls que formen part del Programa de vigilància ambiental.  
7. L'estudi d'impacte ambiental conclou que la creació d'un nou sector de sòl urbanitzable d'ús terciari en la partida de Batán provocarà un impacte ambiental compatible, sempre que es complisquen les mesures previstes en aquest document.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent:  
Declaració d'Impacte Ambiental  
1. S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació i Pla parcial del sector Camino de Batán en el terme municipal de Requena (València), promogut per l'Ajuntament de Requena sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
. En relació amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, s'haurà de sotmetre l'estudi d'impacte ambiental a informe per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. Aquest informe haurà de concloure sobre la possible afecció del pla a la vil·la romana El Batán indicant, si és el cas, les actuacions administratives que s'han de seguir i les mesures protectores i correctores que s'han d'adoptar pel pla.  
. Els erms existents en la zona d'afecció de l'autovia A-3 hauran de ser transformats, amb l'autorització prèvia pel titular de la via, en zones verdes de transició entre la infraestructura viària i el sòl urbanitzat. En l'enjardinament d'aquestes hauran d'emprar-se espècies arbòries i arbustives pròpies de la zona, que puguen integrar-se amb els cultius pròxims.  
. Si bé es proposa, a fi de millorar la integració paisatgística de l'actuació, regular l'ordenació interna de la parcel·la d'ús terciari, les cotes i els nivells de les futures edificacions, no s'aporten dades concretes respecte d'això.  
Per això, hauria de valorar-se la possibilitat de redactar en un futur un estudi de detall de la parcel·la d'ús terciari, a fi d'analitzar l'ocupació de la parcel·la per les futures edificacions així com la volumetria del conjunt, a fi de reduir l'impacte visual de l'actuació, especialment des dels camps agrícoles situats l'oest del complex.  
. Pel que fa a l'estudi presentat sobre l'estimació de sorolls generats per l'autovia A-3 i l'enllaç d'aquesta amb la carretera CV-395 en el nou sector, caldrà ajustar-se al que el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València determine per aplicació de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
No obstant això, d'acord amb allò que s'ha informat pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la Conselleria de Territori i Habitatge, haurien de realitzar-se mesuraments in situ, amb instrumental homologat, en els principals focus generadors de soroll i adoptar, si és el cas, mesures correctores per a reduir els nivells de soroll fins als límits que estableix la Llei 7/2002, per a l'ús terciari.  
. Pel que fa a la depuració de les aigües residuals generades en el sector, amb caràcter previ a la recepció de les obres d'urbanització per part de l'Ajuntament de Requena, s'haurà de trobar executada i preparada per a entrar en funcionament l'ampliació de l'EDAR de Requena, o qualsevol altre sistema alternatiu de depuració, que permeta garantir una correcta depuració de la totalitat de les aigües residuals generades en el sector.  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de juny de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 326/5475-UFJ   
Títol: Modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries del municipi de Rafelbunyol  
Promotor: Ajuntament de Rafelbunyol  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Rafelbunyol i CTU   
Localització: Ampliació del sector IV de sòl urbanitzable residencial, en la zona oest del nucli urbà.  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
El projecte té com a objecte la modificació puntual de les normes subsidiàries de planejament municipal de Rafelbunyol (València), que persegueix la redelimitació del sector IV de sòl urbanitzable residencial, amb els següents objectius:  
. Redelimitació del sector IV de sòl urbanitzable residencial amb ampliació fins a la ronda sud-oest, que passa a constituir el viari perimetral de tancament del sector, i reajustament del límit nord per a excloure del sector el centre d'educació infantil existent en el C/ Calvari  
. Desplaçament i nou traçat de la ronda sud-oest a partir de la rotonda limítrofa amb el sector III residencial  
. Reubicació i integració del parc públic com a xarxa primària d'elements estructurals dins del nou sector IV redelimitat  
Aquesta modificació de les normes subsidiàries classifica com a sòl urbanitzable una zona de 117.284 m² de sòl no urbanitzable.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El municipi de Rafelbunyol compta amb unes normes subsidiàries de planejament aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme amb data 31 d'octubre de 1989 i revisades amb data 7 de novembre de 1995. Les normes subsidiàries han sigut objecte d'homologació global amb data 21 de desembre de 1999, i entre les determinacions figura la delimitació del sector IV de sòl urbanitzable, sense ordenació detallada, destinada a ús residencial i que actualment es troba pendent de desenvolupament.  
El projecte presentat proposava inicialment la modificació puntual conjunta de les normes subsidiàries de Rafelbunyol i del Pla general d'ordenació urbana de Massamagrell, ja que afectava parcialment el terme de Massamagrell, en desplaçar la ronda sud-oest cap al sud, i afecta una superfície de 8.562m² d'aquest terme municipal, actualment classificats com a sòl no urbanitzable comú pel planejament general vigent en aqueixa població. Finalment, segons consta en les certificacions del secretari de l'Ajuntament de Massamagrell, la proposta de conveni que s'ha de subscriure entre els dos ajuntaments va ser desestimada, per la qual cosa el projecte va ser adaptat en el sentit d'excloure del sector IV els terrenys afectats en el municipi confrontant.  
El sector IV definit en el planejament municipal, amb una superfície de 139.178m², està situat al sud-oest del nucli urbà de Rafelbunyol, afronta al sud amb el terme municipal de Massamagrell; al nord amb el carrer del Calvari del nucli urbà de la població; a l'oest, amb sòl no urbanitzable; i a l'est, amb les illes recaients al carrer Nou d'octubre, en part ja edificades.   
La delimitació de l'esmentat sector IV té una forma irregular en estar constituït per tres franges de terrenys que completen el desenvolupament urbà en el nucli cap al sud-oest, fins a la reserva de parc públic, emplaçada en el límit del terme municipal amb Massamagrell, sobre sòl no urbanitzable. A més, en el sector està constituït un viari perimentral discontinu, i no abasta la ronda sud-oest més que en dos trams, i queda una bossa de sòl no urbanitzable entre l'altre tram de la ronda i el sector. D'altra banda, la incompatibilitat dels paràmetres d'edificabilitat i tipologia assignats al sector resulten d'impossible compliment conjunt, la qual cosa va motivar la iniciació d'aquesta modificació puntual del planejament vigent.  
Amb els canvis introduïts, ampliació cap a l'oest, reubicació del parc públic i exclusió del centre d'educació infantil, el sector passa a tenir una superfície total de 268.162m². Però a més, a través d'aquesta modificació es procedeix a redefinir alguns paràmetres urbanístics mitjançant la introducció d'una nova tipologia d'habitatge unifamiliar entre mitgeres, amb un màxim de dues alçàries, i s'estableixen al seu torn els següents índexs d'edificabilitat:  
IEB del sector: 0,65m²t/m² 174.305m²t  
IE residencial: 0,55m²t/m² 147.489m²t  
IE terciària: 0,10m²t/m² 28.816m²t  
Per efecte del reajustament de l'edificabilitat màxima es modifica l'aprofitament tipus del sector IV que passa a ser de 0,65m²t/m². L'ús global establit és el residencial, els usos permesos són l'hoteler, recreatiu, sanitari, sociocultural, docent i esportiu, mentre que es prohibeix l'ús Industrial. L'Ajuntament de Rafelbunyol escometrà d'ofici el desenvolupament del sector IV per gestió directa municipal.  
Alternatives  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, on la decisió de reclassificar sòl es justifica en la necessitat de redelimitar un sector de sòl urbanitzable sense ordenació detallada existent en el municipi.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 23 de desembre de 2004 l'Ajuntament de Rafelbunyol va remetre una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a la Modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries de planejament, i certificació del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el Diario de Valencia, amb data 29 de juny de 2004, i en el DOGV núm. 4787, d'1 de juliol de 2004.  
Durant el període d'informació pública es va presentar una al·legació, segons consta en els certificats emesos pel secretari-interventor de l'Ajuntament de Rafelbunyol, acompanyat en l'expedient administratiu municipal per la certificació d'aprovació provisional per acord del plànol de data 2 de desembre de 2004, informe del tràmit d'informació pública realitzat, còpia de l'al·legació presentada i informe evacuat en contestació a aquesta.  
3. Resum de les al·legacions  
L'única al·legació presentada fa referència a les tipologies edificatòries proposades per al sector i sobre el possible traçat d'un vial de separació a considerar en el futur planejament parcial.  
Contestada l'al·legació per part de l'equip redactor de la Modificació puntual núm. 8, s'ha desestimat l'al·legació formulada, sense perjudici que siga tinguda en compte a l'efecte de l'establiment de l'ordenació detallada del sector IV.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat a l'Ajuntament de Rafelbunyol informació o documentació complementària.  
Informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PATRICOVA, PGOF i xarxa Natura 2000, no es detecten afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
2. La zona objecte d'estudi no presenta afecció als camins ramaders ni als jaciments arqueològics catalogats en el municipi. No obstant això, no consta en l'expedient informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural Valencià.  
Consideracions ambientals  
1. El relleu de Rafelbunyol dominant és pla, enclavat sobre planures al·luvials del quaternari, amb dues úniques elevacions a l'est del terme municipal formades per materials juràssics.   
L'estudi d'impacte ambiental afirma que en el subsòl hi ha un aqüífer de gran importància i que és alimentat per l'aigua procedent dels massissos que rodegen la plana, les precipitacions i l'aigua utilitzada en les labors de cultiu dels cítrics.  
2. En l'àrea d'estudi abunden els depòsits al·luvials, es tracta generalment de sòls profunds amb bones condicions d'aireig i permeabilitat. La capacitat agrícola d'aquests sòls és molt elevada i es troben sotmesos a una activitat intensiva de cultiu. En l'estudi d'impacte ambiental no s'han observat riscs ambientals associats a la localització proposada.  
3. Es realitza una descripció climàtica de la zona, destacant que es tracta d'un clima àrid, amb un règim publiomètric marcat per la irregular distribució de les pluges, i la torrencialitat d'aquestes, amb una marcada estació seca.  
4. La vegetació natural del terme municipal es redueix als turons dels Germanells i al barranc de la Rambleta amb formacions de Pinus halepensis de singular importància, i algunes garroferes i oliveres. La vegetació arbustiva està dominada per espècies nitròfiles típiques de paratges clarament antropitzats. En la resta del territori i en concret la zona objecte de l'actuació està ocupat quasi per complet per horta de cítrics.  
5. La fauna present és lògicament la que podem trobar associada al cultiu del taronger, on es produeix un alt grau de nidificació, on destaquen les aus, els rèptils i xicotets mamífers.  
6. Quant al paisatge, cal comentar el valor dels turons en constituir pràcticament les úniques elevacions existents entre el Puig i València capital. El paisatge de la zona d'actuació és el típic de la comarca, compost fonamentalment per cultius de taronger. Els límits de la zona d'estudi afronten amb el sòl urbà residencial de Rafelbunyol i Massamagrell, constituït fonamentalment per habitatge.  
7. El municipi de Rafelbunyol es troba situat en l'Horta Nord de València, la seua dimensió és xicoteta ocupant tan sols 4,24 km² i la seua forma s'assembla a un rectangle allargat en direcció NW-SE.  
8. Respecte al proveïment d'aigua potable al sector, en tractar-se d'una reclassificació de sòl que amplia el sector, s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable i un major volum d'aigües residuals. L'estudi d'impacte ambiental afirma que l'Ajuntament explota un pou del qual s'abasteix situat en la partida els Germanells, que en l'actualitat, presenta nivells de nitrats i sulfats que sobrepassen amb molt els límits establits per la legislació vigent per a considerar una aigua potable per a ús humà. Davant d'aquest problema, hi ha una font dotada amb una planta d'osmosi inversa que redueix els nivells d'aquests paràmetres i que és la utilitzada com a subministrament a la població.  
9. Respecte a la depuració de les aigües residuals, l'estudi d'impacte ambiental afirma que el sector connectarà amb la xarxa de sanejament municipal de manera que les aigües fecals siguen enviades a la depuradora, i contínua dient que l'Ajuntament a més haurà de realitzar un control regular de la qualitat de l'abocament, adoptant mesures correctores en cas que siga necessari.  
10. L'estudi d'impacte ambiental únicament preveu la dotació a les noves edificacions de contenidors de fem i servei de recollida.  
11. Consta en l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, estudi d'impacte acústic de la zona de la proposta, per encàrrec de l'Ajuntament de Rafelbunyol, en què es verifiquen els nivells de soroll ambiental existents d'acord amb la legislació sectorial vigent.   
Segons l'estudi acústic, en cap punt de la zona d'ús residencial, els nivells sonors equivalents obtinguts sobrepassen els 55dBA permesos en horari diürn, ni els 45dBA permesos en horari nocturn. Conclou l'estudi afirmant que els nivells de soroll presents en la zona actualment són correctes per a assegurar el futur benestar dels usuaris i que, segons el planejament proposat, no s'ha previst la col·locació de cap font productora de soroll, per la qual cosa la zona és apta per al seu ús residencial.  
12. Les mesures correctores proposades es recolzen en el control de la contaminació sobre el medi físic i sobre les condicions atmosfèriques, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'Impacte Ambiental  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries de planejament municipal de Rafelbunyol, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques als voltants de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que aquest informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
. Informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de l'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics i del planejament vigent, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
. Serà necessari acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la capacitat de depuració de l'EDAR a la qual es pretén connectar els col·lectors d'aigües residuals i si no n'hi ha, la reserva corresponent per a la seua ampliació d'acord amb les expectatives del projecte presentat, segons informe i condicions de l'òrgan competent en la matèria.  
. Les xarxes de sanejament dels nous sòls urbanitzable hauran de ser separatives, connectant-se les canalitzacions de residuals a les estació depuradora per al tractament definitiu d'aquestes.  
. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb la seua legislació sectorial i si és el cas a la planificació que en desplegament del Pla integral de residus s'establisca per la Generalitat Valenciana.  
. En particular, per als residus de construcció i demolició de les obres d'urbanització, l'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
. Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que es tracten habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla integral de residus.  
. Serà necessari proposar un Pla de vigilància ambiental que preveja els controls que garantisquen el compliment de les determinacions i mesures correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, indicant els indicadors d'impacte, el tipus de control que s'ha de realitzar, la periodicitat d'aquests i les mesures que s'han d'adoptar en el cas de desviacions sobre les previsions inicials.  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de juny de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 396/04-AIA  
Títol: Pla parcial modificatiu del sector industrial Z4  
Promotor: Ajuntament d'Algemesí  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Algemesí i Comissió Territorial d'Urbanisme  
Localització: Algemesí (València)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'actuació es formula amb l'objecte d'ampliar l'àmbit de l'actual sector Z4 i efectuar l'ordenació conjunta de la totalitat del sòl adscrit a la nova delimitació del sector.  
A nivell estructural, la reforma consisteix en l'ampliació del sector Z4 mitjançant la reclassificació d'un total de 484.758 m² de sòl no urbanitzable comú que, agregats als 95.776 m² ja classificats com a urbanitzables, conformaran una única àrea de repartiment.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
. Localització  
L'actuació proposada se situa dins del terme municipal d'Algemesí (València), en la partida de Beuna, polígon fiscal 44, a una distància de 2 quilòmetres respecte del nucli urbà i a l'altura del quilòmetre de 28 de la CV-42.  
. Identificació de l'àmbit de l'actuació  
L'àmbit de l'ordenació està tancat pels límits següents:  
Nord: la CV-516, d'enllaç de la CV-42 i la CV-515. Aquesta carretera és de titularitat provincial.  
Sud: vial d'accés al peatge de l'autopista AP-7.  
Oest: la CV-42 d'Alzira a Xàtiva de titularitat autonòmica.  
Est: camí de servei de l'AP-7.  
. Planejament vigent i proposat  
El PGOU (aprovat definitivament per acord de la CTU el 27 d'octubre de 1987) constitueix el planejament vigent.  
El sector Z4 va ser creat per raó de la modificació puntual número 3 de la revisió del PGOU, per la qual cosa es va classificar com a sòl urbanitzable no programat una superfície de 81.612 m² amb el propòsit de regularitzar la situació urbanística de les edificacions ja consolidades i habilitar-ne l'ampliació. L'esmentada modificació va ser aprovada definitivament el 27 de novembre de 1996.  
Posteriorment, mitjançant una resolució del director general d'Urbanisme de 24 de novembre de 1997, es va aprovar l'homologació modificativa sectorial i pla parcial del sector Z4.  
La fitxa de planejament i de gestió proposa el següent repartiment de superfícies:  
. Denominació: Sector Z4  
. Classificació: Urbanitzable  
. Zona ordenació: Industrial aïllada  
. Superfície total: 580.534 m²  
. Superfície lucrativa: 348.320 m²  
. Superfície dotacional: 232.217 m²  
. PRV+AV: 27.750 m²  
. SRV+AV: 94.920 m²  
. SJL 109.547 m²  
. Aprofitament objectiu: 257.145 m²  
. Aprofitament subjectiu: 231.406,65 m²sostre  
. Excés d'aprofitament: 25.738,35 m²sostre  
. Àrea de repartiment: Única  
. Nombre unitats d'execució: 2  
Les unitats d'execució tenen les següents característiques:  
UE núm. 1 UE núm. 2  
Superfície total 307.990 m²sòl 272.544 m²sòl  
Superfície edificable 194.627 m²sòl 153.690 m²sòl  
Superfície dotacional 113.363 m²sòl 118.854 m²sòl  
Edificabilitat total 126.508 m²sostre 130.637 m²sostre  
IEB 0,4107 m²sostre/ m²sòl 0,4793 m²sostre/ m²sòl  
IEN 0,65 m²sostre 0,85 m²sostre  
Edificabilitat/dotacions 1 m²sostre/1,12 m²sòl 1 m²sostre/1,10 m²sòl  
Exc. aprov. 3.713,55 22.000,95  
Zonificació del sector  
La qualificació urbanística que el pla parcial estableix, i respecte a la qual determina l'ordenació detallada dels usos del sòl i de l'edificació, comprén les zones següents:  
. Zona industrial aïllada (INA):   
Ús dominant industrial: emmagatzemament, manipulació, transformació, envasament i comercialització de productes hortofructícoles.  
Usos compatibles: comercial, oficines, restaurants, residencial guarda i sales de festa.  
Usos incompatibles: residencial, explotacions ramaderes i art. 22.2 PATRICOVA.  
. Zona dotacional: espais lliures d'ús i domini públic (SJL i PJL), i xarxa viària.  
. Aparcaments (SRV-AV i PRV-AV)  
. Accessos  
L'accés es realitza des de la rotonda situada al nord-est de l'actuació en la trobada entre la CV-42 i la CV-516 i la rotonda prevista sobre la CV-516 al nord de l'actuació.  
Moviment de terres i explanació del terreny  
Abans de començar les obres, segons se cita en la memòria del projecte, es realitzarà un estudi geotècnic a fi de confirmar les característiques del terreny i les seccions viàries, això amb independència del posterior control de qualitat dels materials que s'han d'emprar en la construcció.  
En l'avantprojecte d'urbanització, memòria i estudi d'impacte ambiental es comenten els moviments de terres necessaris per a formar el caixer per al ferm i adequar les rasants dels vials als perfils longitudinals, per a la instal·lació de les xarxes de sanejament, etc., però en cap moment es quantifica el volum d'aquests moviments de terra.  
S'especifica que les terres sobrants hauran de ser esteses en zones que necessiten terraplenament o retirades a un abocador en cas contrari.  
. Vials  
Xarxa viària externa:  
Accés a la variant CV-42: es requereix l'eliminació de dues construccions existents, s'ha alterat la vora del sector a fi d'integrar-les en la zona d'actuació i aconseguir la seua eliminació.  
Carretera CV-516: propietat de la Diputació, aquesta preveia el seu desdoblament. En l'actualitat no s'ha realitzat. S'altera el perímetre de la zona Z-4 perquè la mateixa execució del planejament assumisca el desdoblament de la calçada i l'habilitació d'un vial de servei que permeta l'entrada al polígon per diversos punts.  
Vial d'accés al peatge de la A-7: constitueix el límit del sector en la vora sud, entronca amb la CV-42 mitjançant carril de desaceleració, solució que es pretén substituir mitjançant la projecció d'una rotonda en l'eix de la CV-42.  
. Xarxa viària interna:   
Zona consolidada: executat un carrer de 9 m d'amplària que circumda tota la superfície edificable i al qual s'accedeix des de dos punts distints (CV-42 i CV-516).  
Zona projectada: desaparició de camins rurals. El desenvolupament de la unitat d'execució núm. 1, prevista en una primera fase, no interromp la continuïtat dels camins d'ús agrícola inclosos en la segona fase.  
Tots els vials a excepció dels de serveis de la CV-42, disposen d'una amplària mínima de 20 m que s'augmenta a 34 m. En el vial central que arranca des de la glorieta disposada en l'eixamplament de la CV-516.  
. Pavimentació del terreny.  
La determinació tècnica de les condicions d'acord amb les quals haurà d'executar-se el pla parcial, la seua definició geomètrica i avaluació del cost, es realitzaran en el corresponent projecte d'urbanització. Aquest projecte d'urbanització haurà de seguir les condicions estipulades en el PGOU vigent.  
En els avantprojectes d'urbanització s'especifica la pavimentació de les calçades i voreres del sector.  
. Subministrament d'aigua potable.  
En la memòria del pla parcial i en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que en l'actualitat no es troba executada la connexió a la xarxa municipal del ramal previst per al veí polígon 6 (Cotes), que està projectat que discórrega per l'interior de la zona objecte d'ordenació.  
La canonada amb què el SEPES pretén dotar d'aigua al polígon està dissenyada de manera que travessa de sud a nord el futur solar urbà de la UE-1.  
S'indica a més que l'empresa existent en la zona d'actuació (Agriconsa) se serveix de l'aigua procedent de diverses perforacions de què se subministra un depòsit de regulació de 1.000 m³ de capacitat.  
En les normes urbanístiques del pla parcial, en la secció desenvolupament del planejament, s'estipula que els projectes d'urbanització derivats de l'execució del pla parcial hauran de complir les normes urbanístiques estipulades en el PGOU i, en el cas particular del proveïment d'aigua, detalla unes condicions per a la connexió i instal·lació de boques d'incendi.  
En aquest mateix document, en la secció on s'estipulen les condicions generals de l'edificació, s'estableixen com a condicions higièniques de l'edificació, pel que fa al proveïment d'aigua, les següents:  
. Les indústries que s'establiran en la zona hauran d'utilitzar preferentment aigües de la xarxa municipal d'aigües potables.  
. No obstant això, el proveïment es podrà realitzar de manera transitòria amb els sistemes de captació i subministrament preexistents al pla parcial, fins a la instal·lació de la xarxa municipal en el sector.  
. Es podrà utilitzar el sistema de proveïment per pous, en els casos en què, a pesar de comptar amb la xarxa municipal, les activitats exercides necessiten d'un cabal superior i incompatible amb el subministrat per la xarxa, i aquest subministrament es destine exclusivament al procés industrial.  
. En els dos casos anteriors, el proveïment haurà de disposar de l'autorització prèvia i expressa dels tècnics municipals i de l'organisme de conca competent.  
En l'informe emés per Aguas de València referent al: subministrament d'aigua al pla parcial i PDAI promogut per la mercantil Agriconsa, s'afirma que la canonada de portada que executa el SEPES és prou per a donar servei també al sector promogut per Agriconsa, però caldria estudiar la necessitat d'ampliar el depòsit i els equips de bombament prevists per al polígon de Cotes.  
. Xarxa de sanejament:  
En l'estudi d'impacte ambiental es descriu la situació actual. Hi ha una xarxa separativa, de manera que les aigües pluvials es recullen mitjançant embornals i cunetes i s'aboquen a les séquies de reg circumdants. Les aigües produïdes per l'empresa existent, són tractades en depuradora pròpia, a causa del seu gran volum, i abocades, una vegada tractades, al col·lector general a través de la conducció que discorre pel vial de servei de l'autopista.  
S'indica que l'estació depuradora propietat de l'empresa Agriconsa ha sigut dissenyada per al tractament dels abocaments actuals i previsibles de l'esmentada activitat i que no té capacitat suficient per al tractament dels abocaments generats per activitats alienes.  
En la memòria del pla parcial es descriu la situació actual de manera anàloga al ja descrit i s'estipula a més, que la xarxa d'Agriconsa serà individual i que la resta d'empreses hauran de ser connectades a l'EDAR municipal.  
En l'apartat d'ordenació estructural del pla parcial s'hi estableixen les condicions de connexió per a cada una de les actuacions que es desenvolupen dins del sector, estipulant:  
. La xarxa d'evacuació de la UE núm. 1 es connectarà a la definitiva del sector en executar-se la UE núm. 2. Mentre no s'execute la UE núm. 2, les esmentades aigües pluvials seran en part absorbides per la séquia existent i canalitzada, i la resta seguirà el curs natural de les aigües en la zona, a través de camins i regs que voregen la UE núm. 1  
. La xarxa d'evacuació d'aigües procedents de l'activitat industrial ja té resolt el seu enviament fins al clavegueram general de la població d'Algemesí, com ja es va explicar anteriorment.  
En les normes urbanístiques del pla parcial, en la secció desenvolupament del planejament, s'estipula que els projectes d'urbanització derivats de l'execució del pla parcial hauran de complir les normes urbanístiques estipulades en el PGOU i, en el cas particular de la xarxa de sanejament, detalla unes condicions per a la seua realització, en resum aquestes són:  
. El sistema d'evacuació d'aigües haurà de ser separatiu.  
. Cada indústria haurà de conduir les seues aigües al punt d'abocament indicat en el plànol d'instal·lacions amb les condicions i limitacions establides en el pla parcial.  
. S'haurà de tenir en compte la capacitat de la conducció existent fins al col·lector. El projecte d'urbanització ha de donar solució apropiada.  
. EL disseny de la xarxa de recollida de pluvials haurà de seguir el traçat viari, diàmetre mínim de la conducció de 20 cm, embornals amb superfície de servei inferior a 600 cm² i separació no superior a 50 m.  
. S'hauran de projectar els col·lectors d'aigües residuals sempre per sota de les conduccions de la resta de les xarxes de distribució de serveis bàsics.  
En la secció de condicions higièniques de l'edificació s'hi estableixen les condicions d'abocament per a la depuració prèvia a l'abocament a la xarxa de clavegueram i les característiques de l'abocament d'aigües residuals a la xarxa de clavegueram, establint-se com d'obligat compliment. Aquest informe es descriu detalladament en l'apartat d'informes sectorials.  
S'aporta també un informe de l'entitat de sanejament en què s'informa de la viabilitat del tractament en l'EDAR d'Algemesí-Albalat de la Ribera de les aigües residuals generades pel desenvolupament del sector Z-4 d'Algemesí (València) sempre que es complisca una sèrie de condicionants.  
Xarxa de séquies  
La zona d'actuació es troba recorreguda per nombroses séquies, tant en la memòria del pla parcial com en l'estudi d'impacte ambiental s'indica la situació actual. Aquesta és:  
La implantació de l'empresa Agriconsa va determinar la desviació de les séquies que ocupaven els terrenys on s'ha emplaçat, utilitzant-se aquestes per a l'evacuació de les aigües pluvials de la zona urbanitzada.   
L'explotació agrícola dels terrenys fronterissos a la zona urbanitzada se serveix de la séquia del camí del Coto Nou, situada en l'eix central de la futura zona industrial i des de la qual parteixen diversos regs particulars. Aquesta séquia arriba fins el polígon 6, per la qual cosa aquesta ha de ser canalitzada a través dels sòls dotacionals públics que es creen.  
En els respectius avantprojectes d'urbanització es diu que en la UE-1 les séquies afectades seran connectades a la nova xarxa de pluvials, mentre que en les de la UE-2 cap de les séquies i regs existents es manté ja que són completament interns, i no transcendeixen més enllà dels límits del sector.  
Gestió de residus  
En la memòria del pla parcial no es fa referència a la gestió dels residus sòlids que es puguen generar amb la implantació del futur polígon industrial.  
En el text refós de la modificació de les normes urbanístiques aplicables al sector Z-4, com tota referència a la gestió de residus sòlids, hi ha els articles següents:  
. Art 18: Residus sòlids: queda prohibit l'abocament de residus sòlids en tot l'àmbit de l'àrea d'actuació.  
. Art. 19: Residus tòxics i perillosos: Tota aquella activitat que en el funcionament d'aquesta tinga prevista la producció, emmagatzemament o tractament de residus tòxics i perillosos, haurà de sol·licitar autorització a l'organisme ambiental competent mitjançant el lliurament d'un estudi sobre les circumstàncies d'aquest de forma i manera com assenyala el corresponent reglament, o les legislacions específiques que existisquen, si n'és el cas.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que s'haurà d'exigir el control de la gestió dels residus durant l'obra i se suggereix com a mesura en el programa de vigilància ambiental respecte d'això, el control sobre la tipologia i gestió dels residus produïts.  
En la documentació aportada en un segon lliurament consta l'informe d'esmena de deficiències de l'estudi d'impacte ambiental. En ell s'indica que la predicció de la producció de residus és difícilment valorable. Amb caràcter orientador, s'hi adjunten unes fitxes tipus de seguiment i control de la producció dels residus generats per l'activitat de futura implantació.  
. Xarxa elèctrica i enllumenat públic.  
En l'estudi d'impacte ambiental es descriu la situació actual. Hi ha dues línies de mitjana tensió que creuen el sector en estudi, una d'aquestes se situa en la vora superior, paral·lela a la CV-516, mentre que l'altra discorre en direcció sud-nord, aquesta última subministra les instal·lacions d'Agriconsa. Tot el recinte ocupat per les actuals edificacions industrials disposa d'enllumenat públic.  
En la memòria del pla parcial s'estipula que la xarxa d'energia elèctrica es resol independentment en ambdues unitats d'execució, ja que les actuals instal·lacions d'Agriconsa tenen resolt el servei i la seua futura ampliació.  
Segons els avantprojectes de construcció de les dues unitats d'execució, el punt de connexió principal serà la subestació d'energia d'Algemesí, que l'empresa Iberdrola pretén construir a uns 4 km d'aquesta ubicació. Des d'aquesta està prevista la construcció d'una línia aèria que haurà d'escometre el centre de repartiment a construir en la UE-1.  
Pel que fa a la xarxa de baixa tensió, en la UE-1 es construirà una línia subterrània per al servei d'enllumenat públic del sector. En la UE-2 es preveu que la xarxa recórrega la major part del perímetre de la mateixa de manera que en el futur els edificis que s'han de construir en el seu interior disposen d'un punt de connexió accessible de la infraestructura viària.   
En les normes urbanístiques del pla parcial, en la secció desenvolupament del planejament, s'estipula que els projectes d'urbanització derivats de l'execució del pla parcial hauran de complir les normes urbanístiques estipulades en el PGOU i, en el cas particular de l'enllumenat públic, detalla unes condicions per a la seua realització, en resum aquestes són:  
El nivell mínim d'il·luminació, mesurats en el centre de la calçada, és de 10 lux amb un coeficient d'uniformitat de 0,25.  
Haurà d'implantar-se un pal d'il·luminació, com a mínim cada 10 m.  
Xarxa d'instal·lacions de telefonia, gas i altres.  
En les normes urbanístiques del pla parcial, en la secció desenvolupament del planejament, s'estipula que els projectes d'urbanització derivats de l'execució del pla parcial hauran de complir les normes urbanístiques estipulades en el PGOU i, en el cas particular de les xarxes de telefonia, gas i altres, indica que el seu disseny i dimensionat haurà de quedar especificat en el projecte d'urbanització corresponent.  
Per la zona d'actuació discorre un gasoducte en direcció N-S. En la documentació presentada s'han inclòs una sèrie de condicions generals que hauran de seguir els treballs que es realitzen en la seua proximitat.  
3. Alternatives  
No s'ha realitzat un estudi d'alternatives ni en el pla parcial ni en l'estudi d'impacte ambiental, encara que atesa la naturalesa del projecte motivada per l'ampliació d'una indústria existent no es considera rellevant aquest estudi.  
Tramitació administrativa  
. El pla parcial modificatiu del sector Z4 va ser aprovat provisionalment pel Ple de l'Ajuntament celebrat el 30 de setembre de 2004.  
. El 24 de novembre de 2004, la Secció de Planejament de la Conselleria de Territori i Habitatge remet l'estudi d'impacte ambiental relatiu al pla parcial modificatiu del sector Z-4 del municipi d'Algemesí a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, a efecte que s'emeta declaració d'impacte ambiental, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
. Amb data 27 de maig de 2005 el Servei d'Avaluació Ambiental una vegada analitzada la documentació presentada informa d'aquells aspectes que hauran de ser ampliats o justificats en la fase d'avaluació a aquest efecte d'obtenir els elements de judici suficients per a poder formular la declaració d'impacte ambiental.  
La contestació a aquest requeriment va ser completada amb aportaments de documentació en dates: 15 de juliol, 5 d'agost i 23 de setembre de 2005. Aquestes contestacions s'analitzen en l'apartat documentació complementària d'aquesta declaració.  
Informació pública  
En data 17 de desembre de 2003 es va publicar en el DOGV núm. 4652 la informació pública de la documentació amb vista a l'ordenació i programació del sector Z-4 de sòl urbanitzable industrial i programació de la UE núm. 1.  
En data 23 de setembre de 2004 es va publicar en el DOGV núm. 4848 la informació pública de l'alternativa tècnica del programa d'actuació integrada per al desenvolupament de la unitat d'execució 2 corresponent al sector industrial Z-4.  
En un informe firmat pel TAG d'urbanisme de l'Ajuntament d'Algemesí en data 27 de setembre de 2004, s'indica que la primera publicació es va realitzar a més en el diari Levante de data 4 de desembre de 2004.  
Consten en l'expedient dues al·legacions rebudes durant el primer tràmit d'informació pública i dues al·legacions rebudes en la segona informació pública.  
Resum de les al·legacions  
Referent a la informació pública del pla parcial del sector Z-4, es resumeix a continuació el contingut ambiental de les al·legacions rebudes:  
. Sr. Juan Antonio Delgado Aleixandre, en qualitat de president de la Comunitat de Regants Séquia Reial del Xúquer sol·licita, entre altres aspectes:  
Que es realitze la reposició de la séquia del Coto Nou, tal com figura en el projecte i que s'incloga la reposició de la séquia que discorre en paral·lel a l'autopista, per via pública o zona verda, preferentment en la seua ubicació actual, amb canonada de diàmetre interior no inferior a 0,60 m, i amb tapes de registre cada 25 m.  
Referent al tràmit d'informació pública de l'alternativa tècnica del programa d'actuació integrada per al desenvolupament de la unitat d'execució 2 corresponent al sector industrial Z-4, es resumeix a continuació el contingut ambiental de les al·legacions que consten en l'expedient:  
. Sr. Juan Antonio Delgado Aleixandre, en qualitat de president de la Comunitat de Regants Séquia Reial del Xúquer, sol·licita: la correcta definició del llit de les séquies afectades per aquest projecte, la no-construcció de sifons en la nova canalització de la séquia del Coto Nou, la ubicació de trapes cada 25 m, la ubicació de l'abocament per a pluvials de la séquia del Coto Nou s'haurà de situar al final del desviació projectat per a aquesta.  
. Sr. José Fernando Ferrer en nom d'Iberdrola SA (extrem no acreditat en els documents existents), sol·licita que siguen considerades les al·legacions següents:  
En la descripció de les instal·lacions, apartat 4.1.7. del document memòria, tant la Línia Agriconsa I com Agriconsa II no provenen de la ST Algemesí, sinó de la futura ST Benicull.  
En aquest mateix apartat no apareix descrita la línia D/C des de l'àmbit d'actuació fins a la futura ST Benicull. Aquesta línia és infraestructura necessària per a la correcta urbanització i ha de ser inclosa en el projecte.  
Documentació complementària  
Amb data 15 de juliol de 2005 es rep en la DG de Gestió del Medi Natural la següent documentació procedent de l'Ajuntament d'Algemesí, en resposta a la sol·licitud d'informació de l'informe emés per aquesta administració en data 27 de maig de 2005:  
Còpia dels documents pertanyents a l'expedient d'aprovació del pla parcial i de programació de les unitats d'execució 1 i 2 del sector Z-4.  
. Còpia de l'estudi d'inundabilitat.  
Estudi denominat, Anàlisi del risc d'inundació i mesures correctores del polígon industrial d'Agriconsa a Algemesí (València). Els objectius concrets de l'estudi són: comprovar l'increment o no del risc d'inundació del polígon industrial i establir les mesures necessàries dins del mateix polígon per a minimitzar els danys en cas d'inundació.  
. Còpia de l'estudi acústic.  
En no disposar-se del pla acústic municipal es presenta l'estudi denominat, Estudi de la contaminació acústica en els polígons industrials externs al municipi d'Algemesí.  
. Còpia de l'alternativa tècnica del PAI UE 1 i UE2.  
. S'adjunta informe d'esmena de deficiències de l'estudi d'impacte ambiental del Projecte d'homologació modificativa i pla parcial de millora del sector Z-4 Agriconsa d'Algemesí. Consta de tres apartats: 1. Predicció de producció de residus sòlids i inerts, 2. Contaminació per olors i 3. Contaminació lumínica. Al final del document s'incorporen les fitxes de control i gestió de la producció de residus.  
El dia 5 d'agost de 2005, Agriconsa, remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural 3 còpies de l'annex Condicions generals dels treballs a realitzar al costat del gasoducte.  
El 23 de setembre de 2005, Agriconsa remet a aquesta Direcció General còpia de la instància sol·licitant permís previ de prospecció arqueològica al Servei de Patrimoni Arqueològic, Etnològic i Històric.  
Informes sectorials  
La documentació exposada al públic disposa d'un estudi d'inundabilitat, atés que els terrenys afectats per la reclassificació estan subjectes a riscs d'inundació. S'aporta còpia d'aquest estudi.  
Segons informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de 21 d'abril de 2004 es van sol·licitar informe els organismes següents:  
. Demarcació de carreteres del Ministeri de Foment.  
. Direcció General d'Obres Públiques.  
. Serveis de Vies i Obres de la Diputació Provincial.  
. Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
. Direcció General de Transports de la Conselleria d'Infraestructures I Transports (CIT).  
De les contestacions es destaquen les següents:  
. En data 9 de març de 2004 s'emet un informe favorable de la demarcació de carreteres del Ministeri de Foment amb els següents condicionants:  
No s'haurà d'afectar cap instal·lació de l'autopista, respectant els nivells, llits, seccions i regs existents, no modificant el drenatge superficial ni profund de la zona, sent responsable de qualsevol fet d'aquest tipus el promotor.  
En les actuacions s'haurà de respectar o restituirà, si és el cas, el sistema natural de desguàs, especialment els llits existents, de manera que es permeta la continuïtat del funcionament actual de les obres de desguàs existents en l'Autopista. Alhora que l'àmbit es troba inclòs en una zona de risc d'inundació tal com estableix el PATRICOVA, el pla parcial haurà de ser d'obligada observança.  
Consten a més en l'expedient còpia dels informes següents:  
. Informe amb data 3 de març de 2004 de l'empresa Aguas de València SA respecte de la capacitat i suficiència de la xarxa de proveïment d'aigua. En ell s'indica la suficiència de la canonada de portada de 350 mm encara que cabria estudiar la possibilitat d'ampliar el depòsit i els equips de bombament previstos. S'indica a més de la suficiència de proveïment.  
. Informes sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Algemesí . Albalat de la Ribera per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel sector Z4 d'Algemesí (València), de dates del 6 d'abril i 4 de novembre de 2004. Aquest document conclou que, en el cas que el promotor decidisca no resoldre el sanejament i depuració de les seues aigües residuals mitjançant la realització de les obres públiques necessàries per a suplementar les infraestructures existents, l'entitat de sanejament informa la viabilitat del tractament en l'EDAR mencionada, sempre que es complisquen una sèrie de condicionants. Aquests són:  
. En el seu dia, el promotor del desenvolupament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres de connexió a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al compte i risc d'aquest.  
. En tot cas, l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte el promotor haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagatge que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, haurà de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesurament en continu, tancada amb clau.  
. En el II Pla director de sanejament i depuració de la Comunitat Valenciana, es tenen previstes actuacions en l'EDAR objecte de l'informe, a desenvolupar l'any 2008, i dins dels programes de reutilització i d'eliminació de nutrients. Perquè es puga realitzar la connexió efectiva del desenvolupament de referència, hauran d'estar solucionats els problemes d'increment de cabal sorgits durant el període de màxima producció de l'empresa Agriconsa mitjançant les actuacions pertinents.  
. Informe de l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori, de 26 de setembre de 2005, en el qual s'informa favorablement l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat corresponent al sector Z-4 d'Algemesí. En aquest informe s'indica:  
. S'indica que l'esmentada aprovació es considerarà subsumida en la de l'instrument de planejament que habilita l'actuació (pla parcial).  
. Haurà de constar en l'acord aprovatori l'obligatorietat d'adoptar les mesures correctores proposades en l'estudi d'inundabilitat, a més de les d'adequació de les infraestructures i de les edificacions en zones inundables, establides en els articles 26, 27 i 28 de la normativa del PATRICOVA, i indicar a l'Ajuntament com a administració competent per a l'aprovació del projecte i supervisió de les obres d'urbanització, la necessitat de comprovar el correcte dimensionat i execució de les infraestructures de drenatge i els punts d'abocament per a no afectar tercers aliens al sector. Havent de rescabalar dels danys que es produïsquen per aquest motiu.   
. En el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic o a la zona de policia hauran d'ajustar-se a allò que disposa la normativa vigent (Text refós de la llei d'aigües i disposicions que la desenvolupen), igualment hauran d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, com també si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000 no es troben en la zona d'actuació hàbitats naturals, espècies animals o vegetals d'interés comunitari la conservació de la qual haja requerit la designació de zones d'interés especial.  
A una distància d'aproximadament 1 km es troba el LIC denominat Curs mitjà i baix del Xúquer. Es tracta d'un LIC fluvial proposat per l'existència de diverses espècies d'ictiofauna d'interés. Els hàbitats i espècies destacables són:  
. (3250) Glaucium flavum  
. (3290) Salix i Populus alba  
. (6420) Molinio . Holoschoenion  
. (92D0) Nerio . tamaricetea  
. (92a0) Salix populus  
Es troba aproximadament a uns 2,5 km de l'extrem SO del parc natural de l'Albufera, catalogat també com a LIC i ZEPA.  
1. Llistat de microreserves  
No hi ha a la zona microreserves catalogades.  
2. Inventari de cavitats  
No hi ha a la zona d'actuació cavitats declarades LIC.  
3. Camins ramaders  
La zona d'actuació no es veu afectada per la presència de cap camí ramader.   
A uns 600 metres es troba el denominat assagador d'Alginet a Albalat, la longitud del qual són 6.900 metres i l'amplària és de 6 metres.  
4. Forests d'utilitat pública  
La zona d'actuació no afecta cap forest d'utilitat pública. La més pròxima a la zona es troba a una distància de 2 km, és propietat de la Generalitat Valenciana i es denomina Riberes del riu Magre.  
5. Rambles i llits  
La zona d'actuació no es troba travessada per cap llit permanent. Sí que discorren per la zona nombroses séquies de reg.   
A una distància menor a un km. es troba el riu Xúquer, que en el mateix terme municipal uneix les seues aigües a les del riu Magre.  
6. Jaciments arqueològics  
Hi ha catalogats en les fitxes de patrimoni un total de nou jaciments en el terme municipal de l'Algemesí. Si bé alguns es troben en zones pròximes a la zona d'actuació no se n'ha detectat cap dins de l'àmbit del sector.  
Els jaciments catalogats són:  
. Cotes  
. Alqueria àrab en nucli urbà d'Algemesí  
. C/ Albalat, cantonada c/ Santa Bàrbara  
. Casa Porrinyes  
. Pardines  
. Paret del Molinet  
Església de Sant Jaume  
. Les Xorades  
. Plaça Major núm. 8  
7. Estudi acústic  
Es presenta l'estudi de la contaminació acústica en els polígons industrials externs al municipi d'Algemesí, realitzat per l'Institut de Robòtica de la Universitat de València.  
Consideracions ambientals  
Realitzant una anàlisi de la cartografia temàtica de la COPUT es dedueix que els aspectes ambientals més significatius són els següents:  
1. Risc d'inundació: La zona es troba catalogada en un 60% de la seua extensió amb risc de grau 1 en la cartografia temàtica de COPUT, un 30% amb risc de grau 3 i un 10% amb risc de grau 5, segons el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
La zona d'actuació es troba afectada per dues actuacions previstes en el PATRICOVA, aquestes són:  
. VC29: Protecció del polígon industrial a Algemesí. Actuació estructural de prioritat alta, consistent en un canalització i la construcció de tres noves seccions de pas (carretera CV-525, via de Renfe i autopista).  
. VC28: Restauració hidrològic forestal del riu Xúquer. Actuació de restauració hidrològic forestal de prioritat mitjana l'objectiu del qual és la disminució de cabals punta i sòlids, laminació d'avingudes i millora de la qualitat del medi.  
2. Vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies: La zona d'actuació té en la pràctica totalitat (al voltant del 90%) un risc mitjà de contaminació a les aigües freàtiques i una xicoteta zona el risc de la qual és alt.  
3. Accessibilitat als recursos hídrics: La zona té una catalogació d'alta accessibilitat en tot el seu àmbit i la contornada. De fet, l'actual instal·lació existent en la zona se subministra de diverses perforacions executades en terrenys de la seua propietat i es preveu que en la planificació presentada es puguen utilitzar pous degudament autoritzats per al subministrament.  
4. El risc d'erosió en l'actualitat es cataloga com a baix, en la pràctica totalitat de la zona d'actuació (al voltant del 95%) i molt baix en la resta. El risc potencial augmenta a alt.  
5. Realitzades les consultes a la informació temàtica de la COPUT i el MAGNA de l'Institut Geològic i Miner d'Espanya (IGME), el 90% de la zona d'actuació es troba conformada per llims, en la zona sud-oest un tros de la parcel·la es troba conformat per llims i arenes, la qual cosa augmenta la permeabilitat de la zona i per tant la vulnerabilitat dels aqüífers, que es considera alta en aquesta última secció de terreny.   
6. La vegetació de la zona es troba conformada en la seua totalitat per camps de cultiu i vegetació associada a aquests i zones antròpiques. No es conserva en tot l'àmbit d'actuació cap zona en estat natural.  
7. La fauna de la zona també és la típica de camps de cultiu. No s'espera l'existència de cap espècie d'especial interés atés l'antropitzada que està la zona i la proximitat de zones amb menor freqüentació.  
Explotació dels recursos naturals:  
Proveïment d'aigua  
Tal com s'ha indicat anteriorment es presenta informe favorable de l'empresa Aguas de València, com a empresa concessionària del subministrament.  
Aigües residuals  
Pel que fa a la depuració d'aigües residuals, s'indica en l'estudi d'impacte ambiental l'adopció d'una sèrie de mesures correctores no previstes en el pla parcial, com, per exemple, que no es permeta que cap empresa aboque les seues aigües residuals fora de la xarxa de clavegueram, situació que no concorda amb l'actual ni amb la proposada. També es proposa que es prohibisca expressament l'ús de pous, rases filtrants o abocaments directes al terreny com a mètode d'eliminació, a causa de la possibilitat d'afectar la qualitat de les aigües subterrànies.  
Se supedita la realització de les estructures d'evacuació de pluvials a l'execució de la UE2, permetent l'abocament a séquies i camins. S'han de realitzar o definir les estructures bàsiques en aquest pla parcial ja que si la UE2 no s'arriba a executar faltarien dotacions. A més no s'indiquen en cap moment les afeccions que es poden produir a conseqüència de la desviació o tall de les séquies en l'estudi d'impacte ambiental.  
Es presenta l'Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Algemesí-Albalat de la Ribera per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Sector Z-4 d'Algemesí (València), emés per l'entitat de Sanejament d'Aigües en què s'informa la viabilitat del tractament en l'EDAR d'Algemesí-Albalat de la Ribera de les aigües residuals generades sempre que es complisca amb els condicionants exposats en aquest informe.  
Gestió de residus  
No es realitza una previsió dels residus que es generaran ni en la fase d'execució ni en la de funcionament, ni la tipologia d'aquests. Atés que, segons el document d'homologació una de les principals justificacions és l'ampliació de l'empresa ja existent en la zona, hauria d'estudiar-se almenys la previsió de l'augment d'aquests. No es menciona quin tipus de gestió es realitza en l'actualitat amb els residus del procés industrial i els llots de la depuradora existent   
En la documentació aportada en un segon lliurament consta l'informe d'esmena de deficiències de l'estudi d'impacte ambiental. En ell s'indica que la predicció de la producció de residus és difícilment valorable. Amb caràcter orientador, s'hi adjunten unes fitxes tipus de seguiment i control de la producció dels residus generats per l'activitat de futura implantació  
Ocupació del sòl  
L'actuació generarà la reclassificació de 484.758 m² de sòl agrícola cultivat en l'actualitat amb cítrics, que s'agregaran als 95.776 m² ja classificats com a urbanitzables i ocupats per una indústria. Aquesta ocupació pot generar diverses alteracions com l'alteració de la hidrologia de la zona i l'eliminació de sòl agrícola.  
1. Anàlisi climàtica  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica una classificació climàtica sense identificar l'estació d'on provenen les dades ni realitzar una caracterització climàtica de la zona. No es menciona la típica aparició dels fenòmens de gota freda que, per la torrencialitat d'aquests, han de ser tinguts en compte a l'hora d'avaluar els riscs d'inundació i plantejar les estructures de protecció.  
2. Anàlisi del paisatge  
Es realitza un estudi de l'afecció al paisatge en l'estudi d'impacte ambiental, la conclusió del qual és que si bé es tracta d'una gran alteració en l'àmbit d'actuació la seua valoració és de reduïda intensitat i importància.  
L'àmbit d'actuació es troba conformat en la seua totalitat per camps de cítrics. El sector es troba flanquejat per vials i rodejat de polígons industrials existents o en fase d'urbanització, per la qual cosa no es considera elevat el valor paisatgístic de la zona.  
1. Anàlisi socioeconòmica.  
El municipi d'Algemesí té 25.259 habitants (font: IVE any 2002). En les últimes dues dècades l'evolució demogràfica s'ha mantingut. La superfície del municipi està dedicada principalment al cultiu de regadiu, i existeix un teixit empresarial principalment compost per mitjana i xicoteta empresa. El sector serveis ocupa a un sector important de la població, la qual cosa fa que, juntament amb Alzira, siguen els municipis més representatius en el sector serveis de la comarca.  
2. Mesures correctores  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposen una sèrie de mesures correctores enfront dels següents impactes generats sobre el sòl, sobre l'atmosfera, sobre les aigües superficials i subterrànies, sobre els factors biòtics, sobre el paisatge, sobre el patrimoni i sobre els factors socioeconòmics.  
S'hauran d'incloure les mesures preventives i correctores que es proposen en l'estudi d'inundabilitat i en l'informe de patrimoni.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
4. Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació modificativa i el pla parcial modificatiu del sector industrial Z4 d'Algemesí (València), el promotor del qual és l'Ajuntament d'Algemesí, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada fins al moment, i es complisquen els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Condicionants previs al desenvolupament del projecte:  
1. En l'acord aprovatori de l'instrument de planejament que habilita l'actuació (pla parcial) constarà l'obligatorietat d'adoptar les mesures correctores proposades en l'estudi d'inundabilitat, a més de les d'adequació de les infraestructures i de les edificacions en zones inundables, establides en els articles 26, 27 i 28 de la normativa del PATRICOVA, i indicar a l'Ajuntament, com a administració competent per a l'aprovació del projecte i supervisió de les obres d'urbanització, la necessitat de comprovar el correcte dimensionament i execució de les infraestructures de drenatge i els punts d'abocament per a no afectar tercers aliens al sector, havent de rescabalar dels danys que es produïsquen per aquest motiu.  
En el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic o zona de policia hauran d'ajustar-se a allò que disposa la normativa vigent (Text refós de la llei d'aigües i disposicions que la desenvolupen). Igualment, haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials a les séquies, com també si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
2. Si bé s'ha sol·licitat permís de prospecció arqueològica sense remoció de terreny, s'haurà de presentar informe favorable de patrimoni en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998 d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià i adoptar les mesures allí estipulades.  
3. S'haurà de garantir la reposició i condicionament de les séquies afectades que continuen donant servei.  
4. S'haurà de complir amb els condicionants imposats per l'entitat de sanejament per al tractament en l'EDAR d'Algemesí-Albalat de la Ribera de les aigües residuals generades pel desenvolupament del sector Z-4 d'Algemesí (València).  
5. Els treballs que es realitzen en les proximitats del gasoducte existent, hauran de seguir les condicions generals que vénen recollides en el document, annex: condicions generals dels treballs que s'han de realitzar al costat del gasoducte. Aquestes condicions s'hauran d'incorporar al plec de condicions del projecte d'urbanització.  
6. Hauran d'incorporar-se en les ordenances del sector industrial Z4, les exigències, limitacions com també les fitxes de control i gestió de la producció de residus presentades en l'informe d'esmena de deficiències de l'estudi d'impacte ambiental del projecte, referents a gestió de residus i contaminació per olors.  
Prèviament a la posada en funcionament de les activitats, l'Ajuntament haurà de requerir el nom de l'empresa o empreses gestores de residus els quals indicaran la destinació final d'aquests i en certificaran la capacitat de gestió.  
7. A fi de reduir el consum d'energia i la contaminació lumínica de la zona s'hauran de col·locar en les lluminàries d'enllumenat de la urbanització, reductors de flux que disminuïsquen la intensitat lumínica a partir de l'hora que es considere oportuna (habitualment les 12 de la nit).  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 d'octubre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 004/05-AIA  
Títol: Modificació puntual sector les Cometes  
Promotor: Ajuntament de la Jana  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge. Comissió d'Urbanisme de Castelló.  
Objecte: Modificació del planejament per a reclassificar sòl no urbanitzable com a sòl urbà   
Localització: La Jana (Castelló)  
Descripció del projecte  
La Jana és un municipi de la comarca del Baix Maestrat, a la província de Castelló. El projecte consisteix en la modificació de les normes subsidiàries del municipi, aprovades el 29 de desembre de 1989, reclassificant 12.195 m² de sòl no urbanitzable comú contigu a l'actual sòl urbà d'equipaments públics esportius, com a sòl urbà d'aquest mateix ús, i canviant la qualificació d'una superfície de sòl actualment urbà d'equipaments públics esportius en urbà d'ús residencial. Tots els terrenys afectats pel projecte són de titularitat municipal.  
En els 12.195 m² de sòl no urbanitzable comú ja hi ha construïdes pistes esportives (pista de tenis, poliesportiva i frontó) que l'Ajuntament ha executat fora d'ordenació des de 1993, al costat de les instal·lacions esportives que estan en sòl urbà (camp de futbol i piscina). Per tant, hi ha 9.700 m² de sòl ja ocupat i 2.495 m² de terreny natural. Dins dels 9.700 m² ocupats, s'inclou una part del camp de futbol que s'ha reubicat per a alliberar superfície en el sòl urbà actual.  
És aquesta superfície alliberada de l'ús equipaments públics esportius la que l'Ajuntament proposa requalificar com a residencial de baixa densitat a executar segons les normes urbanístiques que regulen l'edificació en la Jana.  
Els 2.495 m² de terreny natural es condicionaran com a zona verda integrada als voltants de la infraestructura esportiva.   
L'estudi planteja les següents alternatives a la reclassificació:  
. No reclassificar el sòl no urbanitzable i deixar les instal·lacions esportives que hi ha fora d'ordenació.  
. Demolir les instal·lacions que estan fora d'ordenació i construir-les en una altra part del terme municipal, prèvia requalificació del sòl.   
Respecte a aquesta segona opció, el mateix estudi argumenta diverses circumstàncies en contra que la fan poc adequada: d'una banda, que no existeix més sòl de titularitat municipal amb el relleu adequat i l'extensió suficient, excepte en una superfície a l'altre costat de la carretera N-332, no contigua al nucli urbà, relativament allunyada d'aquest i separada d'aquest per la infraestructura viària.   
L'Ajuntament recolza la seua proposta en el següent:  
. Aprofita la infraestructura ja executada  
. La reclassificació i la requalificació es fan en zona contigua al nucli urbà, per la qual cosa s'aprofiten les infraestructures preexistents d'aigua, energia i altres serveis públics i l'accés és fàcil   
. Els terrenys són municipals i de relleu pla   
. La requalificació de sòl residencial suposa ingressos per al municipi per a finançar les obres en la zona d'equipaments  
Tramitació administrativa  
El 19 de novembre de 2004 la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge a Castelló remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la documentació corresponent a l'actuació Modificació puntual sector les Cometes, consistent en el document de modificació, l'estudi d'impacte ambiental i certificat de l'Ajuntament de sotmetiment de la documentació a informació pública i absència d'al·legacions.  
El 27 de desembre de 2004 aquesta Direcció General sol·licita a l'Ajuntament de la Jana que remeta certificat d'aprovació provisional de la documentació presentada, per part del Ple i una diligència fent constar que aquesta documentació coincideix amb la sotmesa a informació pública i amb l'aprovada provisionalment pel Ple de l'Ajuntament.  
El 20 de gener de 2005 l'Ajuntament de la Jana envia els certificats sol·licitats.   
Informació pública  
D'acord amb certificat remés per l'Ajuntament de la Jana, la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental es va anunciar en el DOGV núm. 4824, de 20 d'agost de 2004, i en el periòdic Mediterráneo de 2 de setembre d'aquest any. D'acord amb el certificat, en el termini d'exposició pública no s'hi va presentar cap al·legació.  
Informes sectorials  
No s'han sol·licitat.  
Afeccions legals  
Classificació i qualificació urbanística  
L'actuació afecta sòl no urbanitzable comú i a sòl urbà, d'acord amb les normes subsidiàries vigents de la Jana.   
Consideracions ambientals  
L'actuació afecta sòl no urbanitzable comú i a sòl urbà.   
El no urbanitzable comú és sòl originàriament destinat a cultiu i abancalat, sense ús forestal i sense especial protecció. És una superfície contigua, per est i sud, a l'actual sòl urbà d'equipaments esportius i residencial de baixa densitat. Al nord i oest té sòl no urbanitzable comú d'ús cultius, coincidint el límit amb canals de desguàs d'ús agrícola.   
Aquest sòl no urbanitzable està ja ocupat, en un 80%, per pistes esportives executades fora d'ordenació i per una porció del camp de futbol que ja s'ha traslladat des de la seua ubicació original, alliberant una superfície de sòl urbà.   
El sòl urbà alliberat es troba en la zona d'eixamplament del municipi, a la vora de la via principal d'accés, al barri les Cometes (de recent urbanització) i als equipaments socials, esportius i culturals.  
Tant el sòl urbà proposat per a equipaments com el proposat per a residencial són una continuïtat del mateix nucli urbà consolidat, estan comunicats amb ell, disposen d'accessos i amb infraestructures de proveïment d'aigua potable, energia, d'evacuació d'aigües residuals i de residus sòlids i presenten una topografia adequada.  
L'increment de sòl edificable que es proposa amb aquesta actuació és de l'1% respecte al prèviament existent al municipi i l'increment de sòl urbà és del 8%, part del qual ja està ocupat per pistes esportives i, per tant, ja genera demanda d'aigua potable, per la qual cosa l'increment addicional corresponent a l'ús residencial, quan s'execute, i la resta d'equipaments, és de magnitud relativament xicoteta.   
Respecte a la depuració d'aigües residuals, s'han consultat les dades de l'entitat de sanejament d'aigües. El municipi de la Jana depura les seues aigües en una instal·lació que comparteix amb el municipi de Traiguera, amb cabal de projecte 940 m³ al dia i que en 2004 va funcionar amb 643 (68%).  
En l'annex fotogràfic de l'estudi d'impacte ambiental, s'aprecia el mal estat dels voltants del complex esportiu, en particular del camp de futbol, amb runes i fem al voltant i en el terraplé sobre el qual es troba, produint un impacte moderat sobre el paisatge.  
Consideracions jurídiques  
. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8. g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior es fa la següent   
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, l'actuació Modificació puntual sector les Cometes de la Jana, promoguda per l'Ajuntament de la Jana, sempre que s'ajuste a la documentació presentada, i després del compliment previ dels condicionants que s'assenyalen en el punt segon d'aquesta declaració i de les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, en tant que no entren en contradicció amb aquelles.  
Segon  
Se supedita l'execució d'aquesta actuació al compliment dels següents condicionants:  
1. L'Ajuntament de la Jana, com a promotor, ha d'aportar davant de l'òrgan amb competència substantiva en aquesta actuació, l'informe de conformitat d'aquesta amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
2. Per a garantir la correcta gestió del volum d'aigües residuals que es genere en els nous sòls urbans d'equipaments i residencial d'aquesta actuació, l'Ajuntament de la Jana obtindrà de l'entitat gestora de l'estació depuradora i abans de desenvolupar aquests sòls, certificat de l'acceptació d'aquest volum per a tractament.  
3. Per a aconseguir un bon resultat en el desenvolupament i l'execució del sòl urbà d'equipaments es complirà el següent:  
. Es netejarà la zona de runes i fems, gestionant-los de manera adequada, i es condicionaran els talussos resultants de les obres, inclòs el del camp de futbol reubicat.  
. El disseny de la zona verda es farà tenint en compte la ubicació d'aquesta (si està a la vora de l'àmbit o és interior al mateix), i l'aspecte del seu entorn immediat (cultius, nucli urbà, etc.), de manera que es trie per a cada cas l'arbratge o les espècies arbustives més concordants amb aquest entorn immediat i sempre d'entre les tradicionalment utilitzades en la zona, per exemple les mencionades en l'estudi d'impacte ambiental (olivera, garrofera, ametler, lledoner). En tot cas, s'evitaran aquelles espècies exòtiques que no són d'ús tradicional en la zona.  
. En el projecte d'urbanització del nou sòl urbà d'equipaments es dissenyaran sistemes de reg de la zona verda i altres instal·lacions que ho requerisquen amb programació o altres tècniques que optimitzen l'ús del recurs, adaptant el seu consum a les necessitats reals.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 de novembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 5/6975-RFP   
Títol: Modificació puntual núm. 21 de les normes subsidiàries de planejament d'Alquerías del Niño Perdido  
Promotor: Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido i CTU   
Localització: En el límit nord-oest del municipi, al costat de la rotonda de la carretera Burriana-Betxí  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte pretén la modificació puntual núm. 21 de les normes subsidiàries vigents al municipi d'Alquerías del Niño Perdido mitjançant la reclassificació com a sòl urbanitzable residencial amb ordenació detallada, d'un sòl actualment classificat com a sòl no urbanitzable comú, encara que una part d'aquest té la consideració de sòl dotacional destinat a equipament infraestructura-servei urbà (ID), i la meitat est del carrer Cervantes està actualment classificada com a sòl urbà.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Mitjançant la modificació de planejament proposada es pretén completar la urbanització de la zona nord-oest del nucli urbà, al costat de l'accés a la rotonda de la carretera Burriana-Betxí. El sòl urbanitzable resultant constituirà un únic sector, una única àrea de repartiment i una única unitat d'execució.  
La superfície total de l'àmbit de la modificació puntual és de 57.249 m². La zona de la proposta comprén els terrenys situats al nord del carrer Molino, a l'oest del carrer Cervantes, al sud de la carretera Burriana-Betxí, i a l'est d'un vial que connecta la CN-340 amb la carretera Burriana-Betxí.  
El projecte de modificació puntual preveu la reclassificació del sòl no urbanitzable per a tot l'àmbit de la proposta, encara que com a conseqüència del pla especial que va afectar una part d'aquest, actualment una part d'aquesta zona té la qualificació de sòl dotacional (ID).  
En l'edificació serà d'habitatges de protecció oficial en bloc, segons alienacions de vial. En les zones classificades com a residencials VAP i VH l'ordenació serà d'edificació aïllada: habitatge unifamiliar aïllat, apariat i en filera.   
En les zones qualificades amb ús global residencial els usos permesos són: habitatge, hostaler, comercial (tipus A i B), oficines, esportiu, sanitari, religiós, recreatiu i aparcament. Els usos prohibits són: artesanal, magatzems, industrial i estacions de servei. El nombre màxim d'habitatges que s'ha de construir és de 231.  
En les zones classificades com a sòl urbanitzable d'ús terciari els usos permesos són: artesanal, magatzems (tipus A, B, C, D i E), comercial (tipus A, B, C), industrial (tipus A), estacions de servei, habitatge de l'encarregat, oficines de l'empresa, esportiu, recreatiu, aparcaments, hostaler i cultural. Els usos prohibits són: els restants.  
. Alternatives  
Les possibles alternatives, davant de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, on la decisió de reclassificar sòl es justifica per l'elevat estat de consolidació del sòl urbanitzable residencial, i s'opta per un adequat creixement del municipi per la creació d'una àmplia zona per albergar usos residencials, que pretén completar el sector nord-oest del nucli urbà.  
Tramitació administrativa  
. Admissió a tràmit  
En data 21 de gener de 2005, l'Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido va remetre una còpia de la documentació tècnica, inclòs estudi d'impacte ambiental, relatiu a la Modificació puntual núm. 21 de les normes subsidiàries d'Alquerías del Niño Perdido, i certificació de l'aprovació provisional i resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos els documents, amb la incoació del corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante de Castelló, amb data 29 d'abril de 2004, i en el DOGV núm. 4752, de 13 de maig de 2004.  
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 16 de juny de 2005, l'Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido remet documentació relativa la suficiència de resursos hídrics disponibles per a atendre la demanda d'aigua derivada de la modificació de planejament proposada.  
Amb data 30 de juny de 2005, es requereix l'Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido perquè complete l'expedient amb la documentació següent:  
. Certificat sobre la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts, com també sobre la capacitat de depuració d'aigües residuals  
. Informe favorable de l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la disponibilitat de recursos hídrics  
. Informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià  
Informes sectorials  
Amb data 28 de juny de 2005, s'efectua consulta al Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló on se sol·licita informe sobre les incidències mediambientals que puguen derivar-se de l'execució del projecte.  
Amb data 29 de juny de 2005, s'efectua consulta al Servei de Conservació de la Biodiversitat sobre la possible existència de tortugues en la xarxa de séquies que creua el sector de la modificació puntual proposada.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PATRICOVA, PGOF i xarxa Natura 2000, no es detecten afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
2. La proposta presentada no valora la possible afecció als elements de drenatge (séquia) que travessa longitudinalment el sector i l'antic molí. Al costat de la cooperativa El Molino es troben dos pous de captació denominats Molino 1 i Molino 2 que bomben aigua fins a un depòsit elevat de proveïment a la població.   
3. L'estudi d'impacte ambiental afirma que la modificació de planejament presentada respecta tots els edificis existents en l'àmbit d'aquesta, excepte una xicoteta casa d'apers, per la qual cosa no es veurà afectat el patrimoni arquitectònic existent. L'estudi d'impacte ambiental no fa referència als jaciments arqueològics catalogats al municipi.   
No obstant l'anterior, consta en l'expedient, amb data 20 de juny de 2005, una sol·licitud de prospecció arqueològica en l'àrea de la proposta, presentada per l'Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido davant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, a fi que s'emeta el preceptiu informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
D'altra banda, la proposta presentada no afecta camins ramaders classificats per Ordre ministerial de 10 de desembre de 1975 (BOE 28-01-76), al terme municipal d'Alquerías del Niño Perdido.  
Consideracions ambientals  
1. Com ocorre amb la major part de la plana costanera de la Plana de Castelló, el sòl afectat pel projecte posseeix la més alta capacitat agrària, únicament reduïda per una lleugera pedregositat del terreny. Es tracta d'una zona amb materials quaternaris de naturalesa detrítica, que es correspon amb argiles i llims amb cudols i crostes zonals.   
2. El relleu dominant en d'Alquerías del Niño Perdido és pla, i l'àrea d'estudi es troba enclavada en la conca del riu Millars, concretament en una zona caracteritzada pel desguàs de camps de cultiu de la xarxa de séquies existents. En l'estudi d'impacte ambiental no s'han observat riscs ambientals associats a la localització proposada.  
L'àmbit de la zona d'estudi presenta una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana, i és la zona compatible amb l'ús que es pretén implantar. Tot l'àmbit de l'àrea d'estudi presenta una alta accessibilitat als recursos hídrics, amb un alt cabal i qualitat d'aquests, tractant-se d'aigües potables. L'estudi d'impacte ambiental afirma que en el subsistema aqüífer en què s'enclava l'actuació s'observen actualment problemes de sobreexplotació que es manifesten en la intrusió marina i en la salinització dels pous més litorals.  
3. El territori de la zona de l'actuació té una llarga tradició d'ús agrari, com a terreny de regadiu, per la qual cosa les sèries naturals de vegetació han desaparegut per complet i no s'observa la presència més que d'arbres fruiters i espècies herbàcies de marcat de caràcter nitròfil.  
4. La fauna present, tenint en compte l'escassa superfície a què es limita l'estudi, la naturalesa agrària d'aquesta i la seua proximitat a una via de comunicacions important fa lògicament que excepcionalment s'hi troben animals i que aquests siguen de grups molt comuns, on destaquen els amfibis en les proximitats de les séquies, els rèptils, les aus, i xicotets mamífers.  
Segons l'informe remés pel Servei de Conservació de la Biodiversitat, no s'ha detectat la presència de tortugues en el municipi d'Alquerías del Niño Perdido durant les prospeccions realitzades per aquest servei.  
5. Es realitza una descripció climàtica de la zona, destacant que es tracta d'un clima mediterrani amb temperatures suaus tot l'any, amb un règim publiomètric marcat per la irregular distribució de les pluges, i la torrencialitat d'aquestes, amb una marcada estació seca.  
Respecte al règim de vents, els de major freqüència són els de component est, i sobretot del sud-est.  
6. Pel que fa al paisatge, el conjunt de parcel·les que conformen la zona de l'actuació és el típic de la comarca, compost fonamentalment per cultius de taronger. És un paisatge artificial amb múltiples signes de l'activitat humana. L'actuació s'emmarca en una zona de topografia plana amb una conca visual de poca amplitud per la qual cosa no es preveuen afeccions significatives sobre el paisatge a causa de la urbanització de la zona.  
7. El municipi d'Alquerías del Niño Perdido es troba situat al sud de Castelló, la seua dimensió és xicoteta, ocupa tan sols 12,60 km², amb una població de 3.746 habitants segons cens de 2004.  
8. Respecte al proveïment d'aigua potable al sector, l'estudi d'impacte ambiental afirma que les infraestructures que fan possible el proveïment d'aigua potable al municipi són de recent construcció i admeten l'aportació de cabals d'aigua de qualitat adequada i en quantitats tals que fan poc significatiu el consum previsible de la zona residencial projectada. El proveïment d'aigua en el municipi d'Alquerías del Niño Perdido està gestionat per la cooperativa d'aigües potables El Molino mitjançant un pou que explota l'esmentada entitat i mitjançant l'aportació d'aigua provinent dels pous situats al municipi de Vila-real.  
Pel que fa a l'evacuació de les aigües pluvials, hi ha un important canal de reg al sector que recull les aigües per escorriment provinents de la pluja.  
1. Respecte a la depuració de les aigües residuals, l'estudi d'impacte ambiental afirma que està previst que entre en funcionament la infraestructura necessària perquè la totalitat de les aigües residuals municipals siguen conduïdes a l'EDAR mancomunada de Vila-real.  
2. L'estudi d'impacte ambiental únicament indica respecte al tractament i gestió dels residus sòlids que es complirà de la legislació sectorial vigent.  
3. Les principals mesures correctores es recolzen en el control dels impactes sobre el medi físic, i són d'aplicació rigorosa totes i cada una de les mesures correctores proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitage, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de modificació puntual núm. 21 de les normes subsidiàries vigents al municipi d'Alquerías del Niño Perdido, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques en l'entorn de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que aquest informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Haurà de ser necessari acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la disponibilitat de recursos hídrics i compatibilitat de l'increment de consum de l'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics i del planejament vigent, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, mitjançant informe favorable de l'organisme de conca competent.   
Haurà de ser necessari acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la capacitat de depuració de l'EDAR a la qual es pretenen connectar els col·lectors d'aigües residuals. La concessió de cèdules d'habitabilitat al sector haurà de quedar condicionada al fet que l'estació depuradora prevista es trobe totalment executada, dimensionada amb capacitat suficient per a tractar la totalitat de les aigües residuals generades, i preparada per a entrar en servei.   
Les xarxes de sanejament dels nous sòls urbanitzables hauran de ser separatives, connectant-se les canalitzacions de residuals a l'estació depuradora per al tractament definitiu d'aquestes.  
S'haurà d'identificar el traçat del col·lector d'evacuació d'aigües pluvials, com també el punt d'abocament d'aquest, tenint en compte que la modificació dels escorriments de la zona i la impermeabilització d'una gran superfície de terreny a conseqüència de la urbanització de vials i parcel·les edificables, no ha de produir afeccions a altres espais o elements externs al sector.  
En tot cas, els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
Serà necessària la reposició de tots els serveis i infraestructures de reg afectats i funcionalment necessaris per part de l'urbanitzador. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions haurà de disposar de .autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, qui determinarà la manera en què s'hauran de dur a terme les actuacions proposades.   
La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades, atesa l'elevada qualitat agrària d'aquesta, i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on en siga susceptible la utilització. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzemament del sòl eliminat, a fi de garantir que l'esmentada terra no perda les condicions d'humitat i les característiques edàfiques d'aquesta.  
Descripció de les espècies vegetals que s'han d'utilitzar en l'enjardinament de les zones verdes, optant sempre per espècies autòctones i amb sistemes radiculars no agressius.  
Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys s'hauran de gestionar de manera adequada a la seua naturalesa, i queda prohibida la incineració in situ d'aquests o de qualsevol altre tipus de residu.  
Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb la legislació sectorial d'aquests i si n'és el cas a la planificació que en desplegament del Pla integral de residus s'establisca per la Generalitat Valenciana.  
S'haurà de dur a terme una recollida selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i construcció, i s'haurà de gestionar cada un dels residus generats conforme a les característiques fisicoquímiques d'aquests. S'haurà de definir una àrea on depositar els contenidors destinats a aquest efecte, indicant les mesures que s'han d'adoptar per a evitar les possibles fuites, abocaments accidentals, vessaments, etc. que puguen produir-se durant l'emmagatzemament temporal d'aquests.  
En particular, per als residus de construcció i demolició de les obres d'urbanització, l'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
L'Ajuntament haurà de fer-se càrrec de la gestió dels residus sòlids en compliment el Pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus de la Comunitat Valenciana, la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, i el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador.  
Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que es tracten habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla integral de residus.  
Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i s'haurà d'evitar l'ocupació dels terrenys confrontants.   
Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es realitzaran les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
Les mesures preventives i correctores proposades, com també aquelles derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, bé en allò relatiu a l'ordenació del sector bé en el corresponent a les posteriors fases d'urbanització i funcionament.  
. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 10/05 AIA  
Títol: Pla parcial sector Abadia  
Promotor: Ajuntament de Canet d'en Berenguer  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Localització: Canet d'en Berenguer (València)  
Superfície: 13,00 ha  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la programació urbanística d'un nou sector que servisca per a atendre la demanda de sòl residencial turístic que actualment no pot atendre's per haver-se esgotat la reserva qualificada a aquest efecte en el vigent Pla general.  
L'execució del projecte requereix la modificació del Pla general de Canet d'en Berenguer donant lloc a un nou sector de sòl urbanitzable, i altres terrenys de la xarxa estructural de dotacions públiques a destinar espais lliures i viari, sobre sòl no urbanitzable comú.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
L'àmbit territorial afectat és un espai de caràcter residual que va quedar en el Pla general classificat com a sòl no urbanitzable comú entre:  
. Oest: nucli urbà tradicional  
. Est: zona dotacional de la xarxa estructural denominada RDPT  
. Nord: antiga carretera d'accés a la platja  
. Sud: llit del riu Palància  
La superfície de la parcel·la resultant es xifra en 130.041 m². La forma d'aquesta és irregular i la seua topografia, molt uniformement i sensiblement plana, amb desnivells no superiors a 1,5 metres.  
Planejament vigent i proposat  
El vigent Pla general va ser aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el dia 27 de juliol de 2001. Els terrenys objecte de reclassificació posseeixen la condició de sòl no urbanitzable comú.  
La classificació proposada és la de sòl urbanitzable i altres terrenys de la xarxa estructural de dotacions públiques destinats a espais lliures i viari. El detall de superfícies és:  
. Residencial dens: 15.300 m²  
M1: 311 habitatges  
M2: 323 habitatges  
. Residencial extensiu: 13.732 m²  
M3: 19 habitatges  
M4: 41 habitatges  
M5: 70 habitatges  
. Construcció extensiu (M0): 2.353 m²  
M6: 9 habitatges  
Terciari: 27.500 m²  
Dotacional: 10.929 m²  
Zona verda: 11.471 m²  
Viari: 29.340 m²  
La delimitació del sector posseeix una superfície de 110.625 m², que junt amb la xarxa estructural adscrits constitueix una única unitat d'execució la superfície de la qual és de 130.041 m².  
La unitat d'execució és doncs discontínua, i comprén la totalitat dels terrenys que constitueixen el sector del sòl urbanitzable, de 110.625 m², i els exteriors a aquest àmbit determinats per l'ordenació estructural:  
Meitat nord de la rotonda sobre l'antiga carretera poble . platja: 1.924 m²,  
Espai lliure de la xarxa estructural QL . Palància: 17.492 m²  
Fitxa de planejament i gestió  
ZONA TERCIARI . HOTEL  
Aprofitament màxim 0,20 m² sotre/m²  
Núm. màxim de plantes 5  
Grandària mínim de parcel·la 27.500 m²  
ZONA RESIDENCIAL D'ALTA DENSITAT  
Aprofitament màxim 3,35 m² sostre/m²  
Núm. màxim de plantes 20 (62,50 m)  
Grandària mínim de parcel·la 2.000 m²  
Núm. habitatges M1: 311  
M2: 3.23  
ZONA RESIDENCIAL DE BAIXA DENSITAT  
Aprofitament màxim 1,00 m² sostre/m²  
Núm. màxim de plantes 2 + andana  
Grandària mínim de parcel·la 90 m²  
M3: 19  
Núm. habitatges M4: 41  
M5: 70  
CONSTRUCCIÓ EXISTENT  
Aprofitament màxim 0.6 m²sostre/m²  
Núm. màxim de plantes 2 + andana  
Grandària mínim de parcel·la 250 m²  
Núm. habitatges M6: 9  
Nombre d'habitatges i augment de la població prevista  
El nombre d'habitatges previst és de 774. Prenent com a mòdul d'ocupació 1,7 habitants/hab, establit en el PGOU d'acord al nombre d'habitants del municipi i el nombre de cases existents, la població potencial del sector seria de 1.316 habitants.  
Moviment de terres  
Les rasants s'adaptaran, en la mesura que siga possible, a la forma del terreny a fi d'evitar grans moviments de terres, i proporcionant l'adequat desguàs de les aigües.   
El terraplé o desmunt de la rasant respecte a les parcel·les confrontants serà el mínim possible.  
Amb l'objecte d'anul·lar l'efecte de possibles desbordaments del riu Palància, el projecte, d'una part, determina que l'alçària de les rasants dels vials s'eleve com a mínim 0,80 centímetres respecte a la natural del terreny, sense perjudici de disposar les transicions més adequades amb el viari i territori confrontants, i d'una altra part, prohibeix la construcció de plantes de soterrani o semisoterranis en els edificis.  
Es retirarà un mínim de 0,50 metres de cara a un sanejament adequat per a fonament de l'esplanada. Aquesta terra es portarà a un abocador, o bé es destinarà a ús agrícola o s'aprofitarà en zones verdes de l'àmbit de l'actuació.  
Xarxa de sanejament d'aigües pluvials i residuals  
. Les aigües pluvials del sector es recullen mitjançant col·lectors que es connectaran al col·lector situat en el límit nord-est del sector.  
La xarxa de pluvials aboca a la séquia (marc de 2x2 metres) que discorre pel camí del far a partir de la rotonda situada en l'enllaç dels sectors P, E i C de la platja de Canet. Per un altre costat es desvia la séquia del Rotllet i del Riu pel límit oest del sector i aboca les aigües d'aquestes al riu.  
. Les aigües residuals es canalitzaran fins al col·lector general situat en el límit nord-est del sector en la ronda oest dels sectors P, E i C de la platja de Canet, pel vial de la qual discorre el col·lector de residuals existent de 400 mil·límetres de diàmetre.  
Segons el DOGV de 15 de novembre de 2004, actualment la futura EDAR de Canet d'en Berenguer es troba en fase de licitació, encara no està adjudicada, però es preveu que en un termini inferior a 24 mesos es construïsca. Mentre la nova EDAR no estiga construïda les aigües residuals del sector seran incorporades al sistema actual de sanejament i depuració.  
Xarxa de proveïment  
Es projecta una xarxa mallada per al proveïment d'aigua potable al sector que es connectarà en dos punts en la xarxa existent: un al nord en la xarxa que discorre d'oest a est pel camí del mar i un altre en el sud-est.  
S'instal·laran hidrants contra incendis cada 100 metres. Així mateix s'instal·laran boques de reg separades suficientment per a garantir l'aigua a tota la zona verda.  
Per al proveïment d'aigües el projecte remet a la solució estructural prevista en el Pla general, la qual incorpora el sistema dissenyat per l'actual Conselleria d'Infraestructures de proveïment als municipis de la comarca de Sagunt utilitzant sistemes superficials del sistema Xúquer . Túria, que ha sigut tractat en el projecte denominat Projecte bàsic d'abastiment d'aigua potable al Camp de Morvedre.  
Per al terme municipal de Canet d'en Berenguer, aquest projecte preveu la construcció d'un nou depòsit junt amb el ja existent en la lloma del Cabeçol, de 2.500 m³ de capacitat. L'aigua del sistema Xúquer . Túria emmagatzemada en aquest depòsit es mesclaria amb la procedent del pou local, donant lloc a una aigua de qualitat acceptable per al consum i una capacitat de proveïment de 10.000 a 12.000 habitants.  
L'Empresa General Valenciana del Agua certifica que l'actual sistema de subministrament d'aigua potable del municipi té capacitat suficient per a efectuar el subministrament d'aigua al futur Pla parcial sector Abadia.  
Jardineria i xarxa de reg  
La xarxa de reg està formada per boques de reg d'1. en la zona de gespa i en les voreres xarxa de degoteig per als escocells de les mitjanes i voreres.  
En el moment que el tipus d'arbratge, en les voreres i mitjanes s'han disposat diverses espècies d'arbres en escocells i en les zones verdes s'han disposat arbres i massissos arbustius distribuïts en funció de la zona on s'hagen d'implantar.  
Xarxa elèctrica  
Per al subministrament elèctric del sector s'hauran de soterrar totes les instal·lacions que impedisquen el desenvolupament d'aquesta, realitzant una xarxa subterrània que alimentarà els centres de transformació prevists per al sector. Des d'aquests centres partiran les línies subterrànies de baixa tensió que alimentaran les parcel·les i els quadros de comandament i protecció d'enllumenat públic.  
Xarxa d'enllumenat públic  
La xarxa d'enllumenat i les lluminàries s'ajustaran al que preveu el Pla general o ordenança corresponent.  
Xarxa de telefonia  
La xarxa de telefonia s'ha dissenyat d'acord amb la companyia subministradora.  
1. Alternatives i justificació de l'emplaçament  
Les alternatives plantejades consisteixen a dur a terme l'actuació amb la possibilitat d'augmentar el turisme en el municipi o no.  
Es justifica el desenvolupament de l'actuació i el seu emplaçament per la condició de ser sòl no urbanitzable comú, si bé els usos agraris tradicionals estan sent abandonats de manera progressiva i accelerada per motius de productivitat moderada (comparats amb altres del terme municipal) i que el terreny agrícola, atesa la limitada extensió del terme municipal, ha esdevingut en un actiu econòmic obsolet, girant al voltant del sector dels serveis i l'activitat turística.  
Tramitació administrativa  
2. Procés administratiu i informació pública  
La informació pública del Programa d'actuació integrada del sector Abadia va ser publicada en el DOGV número 4.593 de 23 de setembre de 2003 i en el Diario de Valencia de 20 de setembre de 2003. De la publicació es desprén que la documentació tècnica junt amb l'estudi d'impacte ambiental va estar exposada al públic durant un període de 20 dies hàbils depositada en l'Ajuntament de Canet d'en Berenguer i en la notaria de Sagunt del Sr. Vicente Micó Giner.  
El secretari de l'Ajuntament certifica el 26 d'abril de 2004 que l'Ajuntament en sessió plenària extraordinària celebrada el 12 de febrer de 2004 va adoptar, entre altres l'acord d'aprovar provisionalment en totes les seues parts i amb subjecció als corresponents informes tècnic . jurídics obrants en l'expedient referent al Programa d'actuació integrada del sector Abadia, alternativa presentada per Atienzar Actuaciones SL conforme a allò que estableix l'article 47.1 de la LRAU, junt amb els corresponents projectes d'urbanització i reparcel·lació de l'esmentat programa, requerint-se per a l'execució de l'actuació, l'aprovació definitiva de la Comissió Territorial d'Urbanisme.  
L'1 de juliol de 2004 el director Territorial de Territori i Habitatge remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'estudi d'impacte ambiental de l'actuació a efectes que s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons consta en el certificat del secretari de l'Ajuntament de 31 de gener de 2005, l'expedient referent al Programa d'actuació integrada presentat per Atienzar Actuaciones SL denominat La Abadia, entre els documents del qual es trobava el corresponent Projecte d'impacte ambiental va ser exposat al públic entre els dies 24 de setembre i 17 d'octubre de 2003, presentant-se 7 al·legacions el tenor literal dels quals no va ser estimat en el Ple aprovatori del dia 12 de febrer de 2004.  
3. Resum de les al·legacions  
Les al·legacions a l'actuació van ser remeses a la Direcció General de Gestió del Medi Natural per l'Ajuntament mitjançant escrit de remissió de l'Alcaldia el 2 de febrer de 2005. Aquestes són:  
. Sra. Isabel Romero Blasco (26/09/2003). De caràcter urbanístic.  
. Sra. María Julia Marzal Badenes (1/10/2003). De caràcter urbanístic.  
. Sr. Juan José Sánchez Martínez (1/10/2003). De caràcter urbanístic.  
. Sra. Rosa Belda Antoni (15/10/2005). De caràcter urbanístic.  
. Sr. Juan Sánchez Amores (15/10/2003). El punt quart de l'al·legació es considera de caràcter ambiental ja que al·lega: .... En la dita zona es veuran condemnats a coexistir dos tipus d'edificacions clarament diferenciades, d'un costat les construccions d'habitatges adossats, unifamiliars, col·lectius en què predominen les tres o quatre altures i d'un altre costat unes edificacions de fins a 20 altures. Creiem que dita proposada no és respectuosa amb el medi ambient ni amb l'entorn constructiu ...  
. Sr. Eulogio Gómez .Trénor y Fos (17/10/2003). La primera al·legació es considera de caràcter ambiental ja que indica que encara queda sòl urbanitzable tant en la platja com en el nucli urbà del poble.  
En l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental consten 6 al·legacions si bé l'al·legació de la Sra. Rosa Belda Antoni es troba repetida.  
D'altra banda, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre el 3 de gener de 2005 còpia de les al·legacions presentades en aquesta Conselleria contra el programa avaluat:  
. Sr. Álvaro Gómez . Trénor Aguilar (27/09/2004). Al·lega l'absència de resposta per part de l'Ajuntament a l'al·legació presentada per son pare el Sr. Eulogio Gómez . Trénor, així com la no-comunicació de l'aprovació provisional de l'actuació.  
1. Peticions d'informació o documentació complementària  
El 4 de gener de 2005, la Direcció General de Gestió del Medi Natural requereix a l'Ajuntament el certificat d'informació pública així com totes les al·legacions que s'hagueren presentat. Aquest requeriment va ser atés, amb la remissió de la documentació sol·licitada per part de l'Ajuntament, el 2 de febrer de 2005.  
El 3 de juny de 2005, la Direcció General de Gestió del Medi Natural informa el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial dels aspectes que es considera han de ser ampliats i/o justificats abans de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental:  
. La documentació presentada no es troba subscrita per cap persona física. Es torna la documentació presentada sol·licitant una còpia del Pla parcial de millora i l'estudi d'impacte ambiental subscrits per tècnic competent.  
. Es posa de manifest la coincidència de l'anàlisi del territori de l'estudi d'impacte ambiental de l'actuació i del Pla general d'ordenació urbana quan els àmbits d'ordenació de l'un i l'altre són diferents i per tant l'escala de detall a utilitzar. S'insta a realitzar una descripció del medi a una escala de major detall, indicant que les característiques i usos del sòl han pogut variar des de la redacció de l'estudi del PGOU.  
. L'estudi d'impacte ambiental no té estudi d'alternatives que han de referir-se principalment a l'emplaçament, sense ometre altres com la delimitació, l'ordenació interior, alçàries de les edificacions, etc.  
. En el capítol d'identificació i valoració d'impactes, en l'apartat B: Emissió d'agents contaminants han d'analitzar-se de manera independent els impactes produïts per l'augment dels nivells acústics, la generació d'aigües residuals, la producció de residus i l'enjardinament de les zones verdes, ja que es tracta d'accions de projecte de diversa naturalesa que poden afectar diversos elements del medi. El mateix succeeix amb l'apartat referit a l'explotació de recursos naturals, és a dir, consum d'aigua potable i energia elèctrica.  
S'ha d'aprofundir en la identificació i valoració d'impactes, a més s'han omés alguns elements del medi com són el paisatge i el medi socioeconòmic.  
. S'ha de realitzar un estudi del paisatge en què s'analitze, entre altres, l'impacte generat per la implantació del sector, així com la construcció d'edificis de 20 altures.  
. S'ha d'aportar documentació justificativa que acredite que la infraestructura de depuradora projectada es troba executada en el moment actual.  
. Hauria de concretar-se el sistema triat per a l'evacuació i abocament de les aigües pluvials, relacionant-lo amb el risc d'inundació existent en la zona objecte del projecte.  
. Es considera necessària la documentació acreditativa de què les infraestructures per a garantir la disponibilitat i subministrament del cabal d'aigua potable requerit per és sector es troben executades.  
. Per a obtenir els cabals d'aigua potable i d'aigua residual, l'informe municipal pren per al càlcul 1.309 i 2.898 habitants equivalents, respectivament. S'ha de justificar l'adopció d'aquestes dades.  
. Haurà de remetre's informe emés pel Servei de Planificació i Ordenació Territorial que aprove l'estudi d'inundabilitat del sector.  
. Han d'identificar-se els mecanismes de gestió dels diversos tipus de residus generats en el sector tant en la fase de construcció com en la de funcionament.  
. Si bé no existeix, a priori, afecció sobre jaciments arqueològics, han d'adoptar-se mesures preventives que s'han d'aplicar en la fase d'obres l'objecte de la qual siga protegir les restes que pogueren aparéixer durant l'execució d'aquestes.  
. En la visita de camp es van observar abassegaments de materials que podrien ser residus de diversa naturalesa abocats de manera incontrolada. Aquest fet ha de ser analitzat en l'estudi d'impacte ambiental.  
Com a resposta al requeriment de documentació anterior, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial remet a l'Àrea d'Avaluació Ambiental, el 4 de juliol de 2005, còpia del projecte visat i rectificat de l'estudi d'impacte ambiental a l'objecte que s'emeta la corresponent declaració.  
Es considera que la nova documentació aportada esmena prou el que sol·licita i es continua amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Posterior als requeriments indicats anteriorment, l'Àrea d'Avaluació Ambiental realitza les consultes següents:  
. A l'Àrea d'Urbanisme: informe sobre l'estudi del paisatge.  
. A l'Àrea de Qualitat Ambiental: informe sobre l'estudi acústic.  
Finalment, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial remet el 14 de juliol de 2005 documentació complementària del Pla parcial referent a informes sectorials sobre residus sòlids i subministrament d'aigua potable. Aquests informes, entre altres, es resumeixen en el següent apartat.  
Informes sectorials  
Informe del sector Abadia del municipi de Canet d'en Berenguer realitzat per un tècnic urbanista municipal  
Aquest informe, datat l'11 de febrer de 2004, posa de manifest, entre altres, els aspectes següents:  
. Indica l'esgotament del sòl urbà i urbanitzable previst en el PGOU.  
. Es valora positivament l'adopció d'un model de creixement en règim intensiu, en tant que, d'aquesta manera, es minimitza l'ocupació de sòl.  
. Actualment existeix en funcionament l'emissari de Canet d'en Berenguer, que dóna servei al municipi de Canet i a la platja d'Almardà de Sagunt, amb una capacitat de bombament de 18.648 m³/dia.  
En aquest moment es bomba un cabal mitjà de 6.268 m³/dia que sumats als 580 m³/dia prevists per al sector Abadia suposa un abocament final de 6.847 m³/dia.  
Hi ha previsió de construcció d'una EDAR, prevista en el II Pla director de sanejament de la Comunitat Valenciana, amb una capacitat de tractament en una primera fase de 8.000 m³/dia i de 12.000 m³/dia en la seua segona fase.  
Amb aquestes dades i previsions, la incorporació del sector Abadia és factible.  
. En l'actualitat, dins del projecte de proveïment d'aigua potable al Camp de Morvedre es potabilitzen 450 l/s, i es poden ampliar fins a 800 l/s.  
De la participació de Canet en aquest Consorci d'abastiment d'aigua més els recursos hídrics, es considera que es cobreixen les necessitats del sòl actualment qualificat urbanísticament.  
Les previsions d'increment de població de 1.309 habitants, amb una dotació mitjana de 250 l/hab i dia, suposen 327 m³/dia i un cabal instantani de 3,79 l/s, que poden ser subministrats per la potabilitzadora.  
. Amb la proximitat del riu es preveu l'abocament de les aigües pluvials al llit d'aquest, sense perill de provocar inundacions, aigua avall, pels cabals aportats, atesa la proximitat de la desembocadura.  
. S'aporta estudi d'impacte ambiental les mesures correctores del qual han sigut incorporades a les normes urbanístiques del Pla parcial.  
. S'aporta estudi d'inundabilitat en estar afectat pel PATRICOVA, tenint la qualificació de risc d'inundació tipus 6, freqüència baixa (cada 500 anys) i calat baix (< 0.80 m), amb proposta de mesures de prevenció i minimització del risc, que han sigut incorporades a les normes urbanístiques del Pla parcial.  
. Finalment conclou que la documentació es considera completa i prou justificada per a efectuar la tramitació del Pla parcial.  
Informe en relació amb l'estudi d'Inundabilitat del Pla parcial del sector Abadia a Canet d'en Berenguer realitzat pel Servei d'Ordenació Territorial de 7 de juliol de 2005  
Es transcriuen a continuació les consideracions finals que condueixen a l'aprovació condicionada de l'estudi d'inundabilitat:  
[5] Vist el tercer informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, emés el 27 de juny de 2005, sobre l'estudi d'inundabilitat del Pla parcial del sector Abadia de Canet d'en Berenguer, en el qual s'indica el següent:  
. Es presenta un annex complementari a l'estudi d'inundabilitat en què s'aporta una solució al risc d'inundació del sector que s'ha d'urbanitzar, consistent en la construcció d'una mota de protecció en el marge esquerre del riu, de 236 metres de longitud i una alçària mitjana d'1,5 metres, si bé falta per definir el nou mapa de risc resultant després de l'execució d'aquesta.  
. En relació amb la compatibilitat de les actuacions del projecte d'adequació del delta del riu Palància, la Direcció Tècnica de la Confederació considera que la solució de mota de protecció emprada per a eliminar el risc sembla adequada. Segons es desprén dels càlculs no procedeix sobreelevacions en el marge oposat en relació amb la situació actual.  
La mota de secció trapezial es protegeix amb geomalla en forma de cel·les, que alberga terra vegetal sobre la qual es planta una hidrosembra, la qual cosa constitueix una solució blana i compatible des del punt de vista ambiental amb el projecte de condicionament del riu Palància.  
. En el moment que l'actuació urbanística afecte domini públic hidràulic haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (text refós de la Llei d'aigües i disposicions que la desenvolupen). Igualment, s'haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament d'aigües pluvials així com es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
[Conclusió] Procedeix emetre un informe favorable condicionat a l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat, en considerar prou complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), i no existir inconvenient per part de l'organisme de conca. Aprovació que es considera subsumida en la de l'instrument de planejament que habilita l'actuació (Pla parcial).  
Havent de constar en l'acord aprovatori les següents condicions el compliment de les quals haurà de verificar l'Ajuntament:  
. Haurà d'aportar-se el pla de concreció del risc futur després de l'execució de les mesures correctores proposades.  
. Hauran d'executar-se a càrrec de l'actuació les mesures correctores proposades per a eliminació del risc d'inundació, així com ajustar les rasants resultants després de l'actuació a la dels sòls urbanitzats confrontants.  
. En el moment que l'actuació urbanística afecte el domini públic hidràulic haurà de complir el que disposa la normativa vigent (text refós de la Llei d'aigües i disposicions que la desenvolupen). Igualment, s'haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament d'aigües pluvials així com es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
Així mateix haurà de remetre's al Servei d'Ordenació territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge pla que continga la delimitació del risc futur resultant després de l'execució de les mesures correctores propostes.  
Certificat respecte a la gestió de residus sòlids urbans de 13 de juliol de 2005  
Certificat del secretari municipal en què s'indica que el servei públic de recollida de residus sòlids urbans i el transport d'aquests a un abocador, el presta (mitjançant contracte de l'empara de la LCAP) l'empresa Urbaser SA. En els pactes establits consta l'obligació d'ampliar aquest servei a les noves zones urbanes que es vagen ampliant com per exemple el Programa d'actuació integrada de la zona Abadia.  
Informe de l'empresa EGEVASA de 12 de juliol de 2005 sobre la capacitat de subministrament d'aigua potable  
El cap d'explotació del servei de proveïment d'aigua potable i clavegueram en el municipi de Canet d'en Berenguer certifica que l'actual sistema de subministrament d'aigua potable del municipi té capacitat i suficiència per a efectuar el subministrament d'aigua al futur Pla parcial sector Abadia, la urbanització del qual està prevista, en les mateixes condicions de quantitat i qualitat d'aigua que actualment es realitza el subministrament al nucli urbà.  
Que la qualitat de l'aigua subministrada compleix amb el que estableix el RD. 140/2003, de 7 de febrer, amb l'excepció dels paràmetres de nitrats i sulfats.  
Que cal destacar que hi ha tres plantes potabilitzadores d'osmosi inversa instal·lades en el municipi, una en el nucli urbà i les altres dos en la platja. Aquestes plantes redueixen els valors de nitrats i sulfats a una concentració admissible per allò que s'ha establit en l RD 140/2003.  
Que recentment s'han creat les infraestructures necessàries per a subministrar aigua potable des de la planta potabilitzadora de Sagunt al municipi de Canet d'en Berenguer.  
Que una vegada aquestes instal·lacions entren en funcionament, i fent la mescla adequada entre l'aigua actual del municipi i l'aigua futura de la potabilitzadora de Sagunt, l'aigua que se subministre a la població complirà tot el que estableix el RD 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'estableixen els criteris sanitaris de qualitat d'aigua de consum humà.  
Informe de l'empresa EGEVASA de 19 de juliol de 2005 sobre la xarxa d'abastiment d'aigua potable al municipi de Canet d'en Berenguer  
L'informe indica que el municipi compta amb una població empadronada en 2005 de 4.955 habitants, i arriba a tenir a l'estiu una població màxima entre 15.000 i 20.000 habitants.  
El proveïment actual es realitza mitjançant una captació de propietat municipal denominat sondeig Cabeçol, situat en la partida de Montíber en el terme municipal de Sagunt, que a través del depòsit Cabeçol, abasteix tant la població com als habitants de la platja.  
Hi ha una altra captació de propietat municipal denominada Pozo Pastor, situat en l'interior del nucli urbà de la platja de Canet d'en Berenguer, en l'avinguda Ausiàs March, que actualment es troba en estat de reserva. L'aigua d'aquest pou s'injectaria directament a la xarxa de distribució i a través d'ella es podria abastir el nucli urbà de Canet d'en Berenguer.  
Contestació del Consorci concessionari d'aigües (xarxa d'abastiment de Camp de Morvedre, fases I, II, III i IV; de 21 de juliol de 2005  
Es tracta de la contestació de la presidenta del Consorci a petició de l'urbanitzador el contingut del qual és remés pel Servei Territorial d'Urbanisme pel contingut ambiental d'aquest.  
Aquest escrit diu que conforme a l'esborrany del conveni que s'ha de subscriure entre els municipis integrats en el Consorci Concessionari d'Aigües (xarxa d'abastiment de Camp de Morvedre fases I, II, III i IV; i l'Entitat de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana, per al subministrament en alta d'aigua potable des de la planta potabilitzadora (ETAP) i xarxa d'abastiment del Camp de Morvedre en les seues fases I, II, III i IV, la distribució al municipi de Canet d'en Berenguer, es concreta en les xifres següents:  
. Cabal: 5.406 m³/dia.  
. Població total: 21.624 habitants.  
Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Canet d'en Berenguer per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenvolupament urbanístic sector Abadia del PGOU de Canet d'en Berenguer, de 20 de juny de 2005.  
[1] L'emissari de Canet d'en Berenguer dóna servei al mateix municipi i a la platja de l'Almardà de Sagunt, i té una capacitat de bombament de 18.648 m³/dia. Actualment bomba un cabal mitjà de 4.492 m³/dia.  
[2] Recentment s'han licitat les obres de construcció d'una planta depuradora per a Canet d'en Berenguer i l'Almardà amb una capacitat de tractament de 8.000 m³/dia en una primera fase i 12.000 m³/dia en una segona fase.  
[Conclusió] L'Entitat de Sanejament informa la viabilitat del tractament en l'EDAR de Canet d'en Berenguer i l'Almardà de les aigües residuals generades pel desenvolupament del sector Abadia sempre que es complisquen els següents condicionants:  
. En el seu dia l'urbanitzador haurà de realitzar la sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques es realitzaran pel peticionari al seu compte i risc.  
. L'abocament generat pel desenvolupament urbanístic haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament. L'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta Entitat de Sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
. Les aigües residuals generades pel desenvolupament urbanístic objecte de l'informe seran tractades en l'EDAR de Canet d'en Berenguer i l'Almardà. En cas de no estar finalitzades les obres de l'EDAR, les aigües residuals seran sotmeses en les instal·lacions actuals a un pretractament i abocament posterior a l'emissari submarí.  
. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament la quantitat indicada, a l'efecte de la qual haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament i l'Ajuntament de Canet d'en Berenguer.  
Afeccions legals  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració.  
Llei del patrimoni cultural valencià  
En el terme municipal de Canet d'en Berenguer hi ha tres jaciments arqueològics que no queden afectats per l'actuació.  
En qualsevol cas s'ha de disposar de l'informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència segons el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Text refós de la Llei d'aigües  
L'actuació urbanística preveu l'abocament de les aigües pluvials del sector al riu Palància pel qual s'haurà d'obtenir autorització prèvia de l'organisme de conca.  
Consideracions ambientals  
Consideracions generals  
. No hi ha cap espai protegit en l'àmbit del sector.  
. Els terrenys inclosos en el sector no tenen risc de lliscament o despreniment.  
. L'erosió actual és molt baixa mentre que l'erosió potencial és baixa.  
. El risc de contaminació dels aqüífers en la zona d'actuació és mitjà mentre que l'accessibilitat als recursos hídrics és alta.  
. La capacitat d'ús del sòl és molt elevada.  
. La vegetació existent consisteix en cultius agrícoles de regadiu, majoritàriament cítrics, els quals al seu torn comencen a ser substituïts per erms per causa del canvi de model socioeconòmic experimentat en el municipi si bé, en la vora del riu Palància sí es troben mostres de vegetació edafòfila, que convé preservar.  
Risc d'inundació  
La zona d'actuació es troba afectada per la zona d'inundació VC06, con del riu Palància, considerada de risc 6 pel PATRICOVA.  
L'estudi d'inundabilitat presenta com a mesura correctora l'execució d'una mota de protecció aprofitant un camí rural existent que se sobreeleva i se situa sobre la coronació d'aquesta, que té una elevació mitjana d'1,5 metres i un desenvolupament longitudinal de 236 metres. Solució que, segons indica l'estudi d'inundabilitat, elimina el risc d'inundació en l'àmbit del sector Abadia.  
Aquest estudi d'inundabilitat posseeix informe favorable condicionat, per la qual cosa es fa imprescindible el compliment dels condicionants de l'informe elaborat pel Servei d'Ordenació Territorial el 7 de juliol de 2005.  
Paisatge  
L'estudi d'impacte ambiental incorpora com a annex núm. 3 un estudi del paisatge en què s'indica que el principal motiu de la fragilitat del paisatge de l'àmbit d'actuació és el seu alt grau d'accessibilitat de potencials observadors. La zona se situa al costat del camí de la Mar, per la qual cosa quedarà a la vista de qualsevol observador que circule per l'esmentada carretera. A més en tractar-se d'una construcció que incorpora dues edificacions de 20 altures, l'impacte que es generarà sobre el paisatge serà alt, ja que seran percebudes des de qualsevol punt de Canet d'en Berenguer.  
Des de les proximitats del riu Palància en les quals es desenvolupa un bosc de ribera d'excel·lent qualitat paisatgística, l'impacte d'edificacions d'aquesta alçària serà elevat.  
Aquest estudi del paisatge ha sigut remés a l'Àrea d'Urbanisme de la Conselleria de Territori i Habitatge perquè siga informat.  
Aigua potable  
Dels informes realitzats per l'empresa EGEVASA es desprén que l'actual sistema de subministrament té capacitat i suficiència per a efectuar el subministrament d'aigua al futur sector Abadia. El subministrament actual del municipi es realitza des del sondeig de propietat municipal denominat el Cabeçol (partida de Montíber del terme municipal de Sagunt), existint en el municipi un altre pou, denominat Pozo Pastor (situat en el nucli urbà de la platja), que es troba en estat de reserva.  
Es reconeix que la qualitat de l'aigua subministrada a la xarxa domiciliària del municipi incompleix els paràmetres de nitrats i sulfats establits en RD 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'estableixen els criteris sanitaris de qualitat de l'aigua de consum humà. Per aquests motius s'han creat les infraestructures necessàries per a subministrar aigua potable des de la planta potabilitzadora de Sagunt. Aigües que mesclades adequadament amb l'aigua actual del municipi compliran tot el que estableix l'esmentat reial decret.  
Queda pendent el conveni que s'ha de subscriure els entre els municipis integrats en el Consorci concessionari d'aigües (xarxa d'abastiment de Camp de Morvedre, fases I, II, III i IV; i l'Entitat de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana, per al subministrament d'aigua potable des de la planta potabilitzadora (ETAP) i xarxa d'abastiment del Camp de Morvedre en les seues fases I, II, III i IV, la distribució al municipi de Canet d'en Berenguer concreta un cabal de 5.406 m³/dia per a abastir un total de 21.624 habitants.  
De l'anterior es conclou que mentre el municipi de Canet d'en Berenguer no reba les aigües de la potabilitzadora de Sagunt, no queda garantit el subministrament d'aigua potable amb la qualitat suficient. Així, i encara que l'article 19.3 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, faça referència als plans generals municipals, no ha d'executar-se el sector fins que es dispose dels recursos hídrics necessaris amb garantia de potabilitat.  
Aigües residuals  
L'informe de l'Entitat de Sanejament EPSAR indica, al punt 2, que recentment s'han licitat les obres de construcció d'una EDAR per al municipi de Canet d'en Berenguer i la platja de l'Almardà de Sagunt, amb una capacitat inicial de 8.000 m³/dia que pot arribar a 12.000 m³/dia. L'informe conclou amb la viabilitat del tractament de les aigües residuals generades pel desenvolupament del sector.  
Ara bé, es preveu que en el cas que l'execució del sector es produisca amb anterioritat a l'execució de l'EDAR, les aigües residuals del sector es tracten en les instal·lacions actuals mitjançant un pretractament i posterior abocament a l'emissari submarí.  
Aquesta possibilitat es considera contrària a l'article 18.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, per la qual cosa l'execució del sector haurà de ser sempre posterior a l'execució de l'EDAR.  
Residus sòlids urbans  
La gestió dels residus sòlids urbans està contractada amb l'empresa Urbaser SA, la qual s'encarrega de la seua gestió.  
Es desconeix si l'esmentada empresa realitza una recollida selectiva dels diversos tipus de residus i quina n'és la destinació final, així com la seua capacitat de gestió de la totalitat dels residus del municipi.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Pla parcial sector Abadia del terme municipal de Canet d'en Berenguer (València), promogut per l'Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment i amb els condicionants establits a continuació:  
Segon. Condicionants per al desenvolupament del projecte:  
1. S'han de complir allò que s'ha exposat en l'informe en relació amb l'estudi d'inundabilitat del Pla parcial del sector Abadia a Canet d'en Berenguer realitzat pel Servei d'Ordenació Territorial el 7 de juliol de 2005, i han de constar en l'acord aprovatori les següents condicions el compliment de les quals haurà de verificar l'Ajuntament:  
. Haurà d'aportar-se el pla de concreció del risc futur després de l'execució de les mesures correctores proposades.  
. Hauran d'executar-se a càrrec de l'actuació les mesures correctores proposades per a eliminació del risc d'inundació, així com ajustar les rasants resultants després de l'actuació a la dels sòls urbanitzats confrontants.  
. En el moment que l'actuació urbanística afecte el domini públic hidràulic haurà de complir el que disposa la normativa vigent (Text refós de la llei d'aigües i disposicions que la desenvolupen). Igualment, s'haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament d'aigües pluvials així com es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
Així mateix haurà de remetre's al Servei d'Ordenació territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge plànol que continga la delimitació del risc futur resultant després de l'execució de les mesures correctores proposades.  
2. El desenvolupament del sector queda condicionat a la disponibilitat dels recursos hídrics necessaris amb garantia de potabilitat, complint el que estableix el Reial decret 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'estableixen els criteris sanitaris de qualitat de l'aigua de consum humà.  
3. El desenvolupament del sector queda condicionat a l'execució de les obres de l'estació depuradora.  
Posteriorment s'hauran de complir els condicionants expressats en l'informe de l'Entitat de Sanejament EPSAR de 20 de juny de 2005, és a dir:  
. En el seu dia l'urbanitzador haurà de realitzar la sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques es realitzaran pel peticionari al seu compte i risc.  
. L'abocament generat pel desenvolupament urbanístic haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament. L'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta Entitat de Sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una mitjalluna que permeta la desconnexió de l'abocament.  
. Les aigües residuals generades pel desenvolupament urbanístic objecte de l'informe seran tractades en l'EDAR de Canet d'en Berenguer i l'Almardà. En cas que no estiguen finalitzades les obres de l'EDAR, les aigües residuals seran sotmeses en les instal·lacions actuals a un pretractament i abocament posterior a l'emissari submarí.  
. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament la quantitat indicada, als efectes de la qual haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament i l'Ajuntament de Canet d'en Berenguer.  
4. S'hauran de complir les observacions que s'incloguen en l'informe sol·licitat a l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge sobre l'estudi acústic inclòs com a annex núm. 2 de l'estudi d'impacte ambiental.  
5. S'hauran de complir les observacions que s'incloguen en l'informe sol·licitat a l'Àrea d'Urbanisme de la Conselleria de Territori i Habitatge sobre l'estudi del paisatge inclòs com annex núm. 3 de l'estudi d'impacte ambiental.  
6. Es presentarà certificat de l'empresa gestora dels residus municipals Urbaser SA sobre la seua capacitat de gestió amb indicació de la destinació final dels diversos tipus de residus.  
7. S'ha de disposar de l'informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència segons el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
8. Igual que es fera amb la mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental inicial, s'inclouran en les normes urbanístiques les mesures correctores indicades en el nou estudi de juny de 2005.  
València, 27 de juliol de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 45/9292-DBE   
Títol: Pla especial Beniadlà de reserva de sòl dotacional per a equipament assistencial (TD) i infraestructures . Serveis urbans (ID), en sòl no urbanitzable  
Promotor: Ajuntament de Dénia  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Dénia i CTU   
Localització: Carretera CV-725, partida Beniadlà a l'oest del nucli urbà de Dénia   
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte persegueix la creació d'una reserva de sòl dotacional en sòl classificat com a sòl no urbanitzable, i la seua ordenació per a ús com a equipament sanitari i, al seu torn, sòl dotacional per a serveis urbans. La proposta no reclassifica sòl, sinó simplement pretén la implantació d'una dotació l'àmbit funcional de la qual és supramunicipal en sòl no urbanitzable.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Entre les característiques de la parcel·la exigides per la Conselleria de Sanitat, necessàriament de titularitat municipal i amb compromís de cessió mitjançant un acord del Ple municipal, figura la condició de solar totalment urbanitzat, havent d'estar la parcel·la disposada respecte de tots els serveis urbans (aigua, electricitat, sanejament, etc.) i la correcta accessibilitat dels usuaris, tant de la ciutat de Dénia com de les poblacions del seu voltant.  
Es proposa un àmbit concret d'actuació per a aquest Pla parcial que, incloga les instal·lacions actualment existents d'infraestructures i serveis urbans (potabilitzadora de Beniadlà), possibilite la creació de sòl capaç d'albergar el nou Hospital d'Aguts, preveja altres equipaments destinats a altres serveis i usos d'interés general (planta de gas natural liquat), permeta una adequada integració paisatgística de tota l'actuació i solucione l'accessibilitat rodada al conjunt de les instal·lacions i serveis públics.  
Així, la proposta que es recull en el Pla d'ordenació . zonificació per a donar resposta a les necessitats analitzades, estableix les superfícies següents:  
. Equipament assistencial: 72.000m²  
. Equipament Infraestructures i serveis: 13.800m²  
(existent més ampliació)  
. Viari i reserva de sòl per a viari: 61.300m²  
La superfície total afectada és de 147.100 m², sent tots els fronts de parcel·la corresponents amb alineacions de vial segons l'ordenació detallada. La parcel·la limita al nord, carretera CV-725 de connexió amb l'AP-7 i nou accés a Dénia; a l'est, la carretera CV-724 Alcalalí a la platja, que travessa la Xara i per on arriba el flux de Xàbia; al sud, carretera C-3311 Ondara-Dénia; i per l'oest afronta amb sòl no urbanitzable comú.   
Els paràmetres urbanístics que es recullen en la normativa urbanísitica del Pla especial són els següents:  
. Coeficient d'edificabilitat: 1m²/m²  
. Ocupació de la parcel·la: 60%  
. Nombre màxim de plantes: 4 plantes  
. Alçària màxima de cornisa: 20 m  
. Nombre de places d'aparcament: 1 plaça/100m² construïts  
. Forma dels edificis i les seues cobertes: lliure  
Alternatives  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte. S'han valorat diverses alternatives de localització per al nou centre hospitalari, sent la definitiva aquella situada en la zona denominada Beniadlà.  
Tramitació administrativa  
Admissió a tràmit  
En data 1 d'abril de 2005 l'Ajuntament de Dénia va remetre una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla especial Beniadlà per a la reserva de sòl dotacional destinat a equipament assistencial (TD) i infraestructures . Serveis urbans (ID) en sòl no urbanitzable, i certificació del resultat del tràmit d'Informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el periòdic Levante, de data 26 de novembre de 2004, i en el DOGV núm. 4.893, de 29 de novembre de 2004.  
Durant el període d'informació pública es van presentar set al·legacions, una de les quals es va presentar fora d'aquest període, segons consta en el certificat emés pel secretari general de l'Ajuntament de Dénia, acompanyat en l'expedient administratiu municipal per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple de data 24 de febrer de 2005.  
Resum de les al·legacions  
De les set al·legacions presentades, la majoria fan referència a possibles afeccions ambientals del planejament, quant a la idoneïtat de l'emplaçament i el seu impacte en el paisatge i el medi rural, mentre que les restants al·legacions centren el seu interés en el disseny del traçat de la xarxa viària i en especial de la rotonda projectada.  
Contestades totes les al·legacions per part de la Gerència Municipal d'Urbanisme de l'Ajuntament de Dénia, s'han estimat parcialment aquelles al·legacions referides a la rotonda quant a la ubicació d'aquesta, i desplaçar-la sensiblement cap a l'oest.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat a l'Ajuntament de Dénia informació o documentació complementària.  
Informes sectorials  
En l'expedient municipal s'inclouen diversos informes sectorials rebuts durant la tramitació del Pla especial, entre els quals destaca l'informe favorable de l'oficina del Pla de carreteres i els de la Conselleria de Sanitat, informe de l'arqueòleg municipal de l'Ajuntament de Dénia i es menciona un informe del Departament de Cultura (museu) sobre els immobles existents en la parcel·la objecte de protecció.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PATRICOVA i PGOF, no es detecten afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
L'estudi d'impacte ambiental afirma que el risc d'inundació és baix, però basant-se en el mapa geocientífic de la província d'Alacant, informació cartogràfica d'un estudi desenvolupat a menor escala que el PATRICOVA (major denominador), per la qual cosa es considera que ha de prevaldre allò que s'ha assenyalat en el segon, sempre que aquests s'hagueren realitzat amb semblant nivell de rigor, és a dir, sense risc d'inundació. No obstant això, l'estudi d'impacte ambiental afirma que la zona d'actuació es tracta d'una planura inundable i que s'haurà de tenir especial atenció a la canalització de les aigües de pluja, en especial en les carreteres, per a evitar l'efecte presa.  
2. Respecte a la xarxa Natura, encara que el projecte no se situa directament sobre un espai protegit, sí s'haja en el límit del PORN del Montgó, i afecta en les dues rotondes d'aquest situades al sud a l'àrea d'influència del parc Natural, a 200 m del nucli de la Xara, confrontant amb sòl no urbanitzable i sòl urbanitzable industrial.  
3. L'estudi d'impacte ambiental no fa referència als camins ramaders que creuen pròxims a la zona d'estudi. En l'annex de l'estudi d'impacte ambiental figura un informe de l'arqueòleg municipal de l'Ajuntament de Dénia sobre el patrimoni arqueològic o existència de béns patrimonials en la parcel·la de l'actuació. L'informe identifica en l'àmbit del Pla especial quatre immobles que figuren en el Catàleg integral de patrimoni cultural de la ciutat i terme municipal de Dénia, béns immobles per als quals s'ha proposat un nivell de protecció que n'assegure la conservació i protecció. Els béns immobles catalogats, pendents d'aprovació, són: una senzilla casa de pedra d'inicis del s. XX, caseta de Peons Caminers, dues cases rurals Beniadlà núm. 5 i núm. 22, i unes naus industrials de la segona meitat del s. XX, La Màquina; i s'inclouen com a espais protegits, els reflectits en els plans com a arbratge que s'ha de protegir de la parcel·la.  
Quant a la possibilitat de troballes arqueològiques, no hi ha constància de l'existència de cap jaciment arqueològic en la zona d'actuació, encara que s'aconsella la realització d'una prospecció arqueològica amb caràcter previ a l'execució de les obres.   
No obstant això, no consta en l'expedient informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.  
4. Una línia elèctrica de mitjana tensió penetra en la parcel·la de nord a sud per la banda central d'aquesta, fins a un centre de transformació situat junt amb la potabilitzadora, i continuant en direcció est fins al límit amb la CV-724.  
5. D'altra banda, són nombroses les conduccions a aigua potable que travessen la parcel·la, una en diagonal des del cantó nord-oest i, la majoria, en direcció nord a sud, per la banda central d'aquesta.  
Consideracions ambientals  
1. La parcel·la de l'actuació es troba en una zona caracteritzada en superfície pel quaternari i constituïda per un glacis d'acumulació, format per argila amb presència de cantells de forma discontínua. Des del punt de vista topogràfic, el municipi de Dénia està situat en una zona litoral caracteritzada per ser plana i amb una altitud mitjana inferior als 100 m, emmarcat en una sistema al·luvial.  
2. En l'àrea d'estudi abunden els depòsits al·luvials, i és la capacitat agrícola dels sòls elevada i estan sotmesos a una activitat intensiva.   
L'estudi d'impacte ambiental afirma que els aqüífers de la zona tenen una alta vulnerabilitat i estan molt prop de la superfície, la qual cosa fa especialment sensible el tema de les filtracions al subsòl. És per això, que l'estudi dimpacte ambiental afirma que el manteniment de jardins, zones d'arbratge, i zones amb vegetació i sense pavimentar, que utilitzen adobs, haurà de comptar amb un pla de manteniment que evite la contaminació per nitrats, i en general per la utilització d'herbicides, pesticides i adobs.  
No s'han observat altres riscs ambientals associats a la localització proposada a banda del risc sísmic comú a la zona sud de la província d'Alacant.   
3. La vegetació en la zona de l'actuació, constituïda principalment per parcel·les de cultiu de cítric, es correspon amb camps de monocultiu de tarongers en explotació, i plantes nitròfiles associades generalment a aquest tipus de cultius i en les parcel·les abandonades, vegetació de vora de carretera.  
Hi ha dues zones de masses arbòries de Pinus halapensis de port considerable, que s'hauran de respectar integrant-les en l'ordenació. A més, hi ha una formació lineal d'arbratge de gran port a la vora de l'actual carretera C-3311 Cocentaina a Dénia, que haurà d'incloure's en la mitjana i vorera d'emergència de la nova via. Només per motius insalvables es podrà autoritzar la tala de l'arbratge adult.  
4. La fauna present en la zona consisteix bàsicament en invertebrats amb multitud d'espècies d'insectes, avifauna i xicotets rosegadores i rèptils. Es tracta d'espècies associades a cultius, amb una marcat caràcter antropòfil.   
L'estudi d'impacte ambiental recull com a mesura compensatòria als impactes que es deriven de l'actuació proposada, la creació d'un cinturó perimetral amb vegetació arbòria i arbustiva, utilitzant espècies autòctones, de baixos requeriments hídrics i que no produïsquen al·lèrgies a les persones i la necessitat de respectar el pas inferior per la nova carretera d'entrada a Dénia.  
5. El clima de la zona objecte d'estudi és de tipus mediterrani sec, caracteritzat per la suavitat de les temperatures i l'escassetat de precipitacions al llarg de tot l'any, especialment durant l'època estival. Les temperatures són prou suaus tant a l'hivern com a l'estiu.  
6. L'estudi d'impacte ambiental afirma que la qualitat de l'aire de la zona és bona, ja que no hi ha cap tipus d'indústria contaminant de l'atmosfera, a més de l'efecte dels vents per la proximitat de la costa. Quant al soroll, l'ús hospitalari requereix un ambient lliure de sorolls, per la qual cosa per a aconseguir nivells de soroll en l'exterior d'acord amb la legislació sectorial vigent, s'haurà d'incorporar pantalles acústiques adequades en els focus emissors (carreteres) i limitadors de velocitat que minimitzen el nivell sonor de la circulació.  
7. Acompanya l'estudi d'impacte ambiental un estudi sobre el paisatge de l'entorn de l'àmbit del Pla especial, l'objectiu de qualitat paisatgística del qual és integrar adequadament les instal·lacions futures en el seu entorn, vora urbana de transició amb el medi rural-residencial de molt baixa densitat.   
Dins de l'àmbit del Pla especial s'han diferenciat 3 unitats paisatgístiques, encara que en un context territorial més ampli el patró paisajtgísitic de la zona es repeteix en tota la plana litoral de Dénia. Fora de l'àmbit del Pla especial, l'estudi de paisatge afirma que des d'on més s'apreciarà la infraestructura és des de la carretera d'accés a Dénia.  
L'estudi de paisatge estableix un règim jurídic de protecció per a les unitats de paisatge i proposa mesures per a la millora paisatgística, així com mesures de restauració o rehabilitació paisatgísitica, en l'àmbit del Pla especial.  
8. En l'àmbit del Pla especial no hi ha nuclis de població, encara que sí quatre cases de camp d'especial valor cultural, històric i paisatgístic. Ja fora de la delimitació del Pla especial es troba, rodejant-lo nombroses cases aïllades associades a l'activitat agrícola, i 200 m al sud, l'entitat local menor de la Xara.  
9. El nou Hospital d'Aguts no sols ha d'atendre la població de Dénia, sinó la resta de municipis de l'Àrea 12, que es pot estimar en més de 165.000 habitants, només considerant els fluxos de població de Dénia, la Xara, Jesús Pobre i Xàbia, el Verger i Ondara, els Poblets i els Marines i la resta de municipis de la Marina Alta.  
10. Respecte al proveïment d'aigua potable i el tractament de les aigües residuals, fins i tot en tractar-se d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, sí s'estima adequat, per la importància i característiques de l'ús hospitalari, suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals.   
L'evacuació de les aigües residuals es durà a terme a través d'una xarxa separativa amb connexió a la xarxa de clavegueram municipal.  
11. Pel que fa als residus sòlids inerts generats durant la fase d'execució, l'estudi d'impacte ambiental afirma respecte als residus d'obra que aquests seran portats a l'abocador més pròxim, en aquest cas, el de la Pedrera. Respecte als residus sòlids urbans, es preveu realitzar la gestió dels mateixos incorporant-la a la gestió ja existent en el municipi.   
Respecte als residus sanitaris, l'estudi d'impacte ambiental afirma que aquests residus hauran de ser autogestionats pel centre hospitalari, sense determinar si es refereix únicament a la seua gestió interna i emmagatzemament, o fins i tot a operacions de gestió final d'aquests.  
12. Respecte a les fonts energètiques que abastisquen o s'instal·len en l'àmbit del Pla especial, s'hauran de minimitzar els nivells d'emissió de contaminants, i és obligatòria la utilització d'energies renovables i combustibles amb menor nivell de contaminació (gas natural).  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que el futur projecte de construcció de l'hospital haurà d'incloure panells fotovoltaics captadors d'energia solar, amb una potència mínima de 10 kW.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer. S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte del Pla especial Beniadlà de reserva de sòl dotacional per a equipament assistencial (TD) i infraestructures . Serveis urbans (ID) en sòl no urbanitzable, promogut per l'Ajuntament de Dénia, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que aquest informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.   
. Serà necessari acreditar, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, i abans de l'aprovació definitiva del Pla general, mitjançant informe favorable de l'organisme de conca competent, la disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de l'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'Art. 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.   
. De la mateixa manera s'acreditarà la capacitat de depuració de l'EDAR a la qual es pretén connectar els col·lectors d'aigües residuals i si no n'hi ha la reserva corresponent per a l'ampliació d'aquesta d'acord amb les expectatives del projecte presentat, segons informe i condicions de l'òrgan competent en la matèria.  
. Serà necessari concretar, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, i abans de l'aprovació definitiva del Pla general, mitjançant consulta al Servei de l'Ordenació Territorial, el risc d'inundació existent en la zona de la proposta.  
. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb la seua legislació sectorial i si és el cas a la planificació que en desplegament del Pla integral de residus s'establisca per la Generalitat.  
. Les operacions de gestió de residus sanitaris, se sotmetran a la consideració i, si és el cas, autorització per part de la Direcció General de Qualitat Ambiental, de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
. L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades lliurar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es portaran cap les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser adequadament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
. S'aplicaran totes i cada una de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, incloses les proposades en l'estudi del paisatge, que no entren en contradicció amb les proposades en els epígrafs anteriors d'aquesta declaració, havent d'incorporar aquestes en les normes urbanístiques i en els plans d'ordenació.  
Tercer. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de juny de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.