Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 1336, del 29-06-1990 (1990/818051)

ORDRE d'1 de juny de 1990, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual queden regulats els ensenyaments del segon idioma estranger en centres de Batxillerat.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/1990/06/01/(7)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   1336

Data del DOGV
:   29-06-1990

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1990/818051


Data del document
:   01-06-1990

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Ciència

Tipus de document
:   Ordre

Ordre d'1 de juny de 1990, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual queden regulats els ensenyaments del segon idioma estranger en centres de Batxillerat.  
La societat de finals del segle XX, especialment la dels països del continent europeu, es perfila, com més va més, com un àmbit plurilingüe on l'aprenentatge de llengües té una utilitat pràctica evident per a la vida dels ciutadans. El domini de diverses llengües estrangeres té una importància decisiva en el camp de la tècnica, de les ciències, de la cultura i de qualsevol tipus de relacions internacionals.  
Aprendre idiomes és sentit avui com una necessitat per la majoria dels joves. Oferir-los, doncs, l'oportunitat que puguen incloure l'esmentat aprenentatge dins del seu pla d'estudis permetrà als joves de la nostra Comunitat situar-se en peu d'igualtat amb la majoria dels seus coetanis d'altres països que es preparen ja per a un espai amb menys fronteres on el domini de diverses llengües haurà de ser un fet habitual.  
L'actual legislació per la qual es regulen els ensenyaments d'un segon idioma estranger en centres de batxillerat ha plantejat seriosos problemes com l'increment d'hores de classe a l'alumnat de primer curs, que han de romandre en els centres dues hores més sobre el seu horari lectiu si volen cursar aquests ensenyaments opcionals; el sistema educatiu ha de trobar, doncs, un març per a aquests estudis que respecte el necessari principi d'opcionalitat per als alumnes sense suposar un increment del seu horari setmanal de classes.  
Per tot això  
ORDENE  
Primer  
Tots els centres de batxillerat oferiran ensenyaments d'un segon idioma estranger, en el marc horari destinat a les hores de lliure disposició establertes en l'article tercer de l?Ordre de 30 de maig de 1988 (DOGV del 18 d'agost), recentment modificat per l?Ordre de 31 de maig de 1990, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, sobre horari setmanal en el pla d'estudis de batxillerat unificat i polivalent.  
Segon  
Els esmentats ensenyaments seran de qualsevol dels idiomes estrangers que actualment s'imparteixen en el batxillerat i es faran en els tres cursos de què consta aquest, segons els currículums que figuren en l'Annex d'aquesta Ordre.  
Tercer  
Serà requisit imprescindible que aquests ensenyaments siguen a càrrec del professorat dels seminaris respectius de llengües estrangeres.  
Quart  
Aquests ensenyaments seran regulats d'acord amb els criteris generals establerts per la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa per a les hores de lliure disposició, tenint en compte els principis següents:  
a) La programació s'ha de realitzar amb caràcter cíclic per als tres cursos de batxillerat.  
b) Si un alumne no ha elegit aquesta opció en el primer curs i vol incorporar-s'hi en el segon, haurà de recuperar els continguts programats per al primer curs, segons els criteris i el procediment establerts a aquest efecte pel seminari corresponent. En tercer curs, només podran elegir aquesta opció els qui l'hagen cursat en primer i en segon curs, o s'hi hagen incorporat en segon.  
c) Els alumnes només podran abandonar aquests ensenyaments en finalitzar un curs acadèmic complet.  
Cinqué  
La verificació i la qualificació del rendiment acadèmic dels alumnes es realitzarà d'acord amb les normes establertes amb caràcter general per al Batxillerat Unificat i Polivalent.  
Sisé  
Aquests ensenyaments tindran la mateixa validesa acadèmica que les altres matèries del pla d'estudis i figuraran en les actes i en els expedients acadèmics dels alumnes amb el nom de l?idioma estudiat i l'especificació de «2n Idioma estranger».  
Seté  
Els centres implantaran aquests ensenyaments en primer curs, i els ampliaran posteriorment als cursos segon i tercer.  
Vuité  
S'autoritza la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa perquè dicte les normes necessàries per al desplegament de les normes contingudes en aquesta Ordre.  
Nové  
La Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa podrà reclamar dels centres la informació que estime oportuna per a realitzar el seguiment i l'avaluació posterior del desplegament i del resultat d'aquesta experiència.  
DISPOSICIONS TRANSITORIES  
Primer  
Els Centres que durant el curs 1989/90 van impartir ensenyaments d'un segon idioma estranger en primer curs, fora de l'horari lectiu de l'alumnat, d'acord amb l'Ordre de 28 de maig de 1988 (DOGV del dia 18 d'agost), continuaran aquests ensenyaments en segon curs en el marc horari de les hores lectives de lliure disposició.  
Segon  
Els centres que durant el curs 1989/90 van impartir ensenyaments d'un segon idioma estranger en segon curs com a EATP, terminaran d'impartir-los en tercer com a EATP durant el curs 1990/91 i procediran a la seua extinció.  
Tercer  
Els alumnes que durant el curs 1989/90 hagen cursat el segon idioma estranger com a EATP de segon curs i l'hagen suspès, tindran quatre convocatòries per a aprovar-lo o podran acollir-se al que estableix l'article quart de la Resolució de 27 de novembre de 1989, de la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa, per a la regulació dels Ensenyaments i Activitats Tècnico-professionals en centres de batxillerat (DOGV del dia 28 de desembre).  
Quart  
Els alumnes que durant el curs 1989/90 o 1990/91, hagen cursat, o cursen, ensenyaments d'un segon idioma estranger com a EATP en tercer curs i el suspenguen, tindran quatre convocatòries per a aprovar-lo.  
DISPOSICIO DEROGATORIA  
Queda derogada l?Ordre de 28 de maig de 1988 per la qual es regula l'autorització i el desplegament d'un segon idioma estranger amb caràcter optatiu en els centres de batxillerat (DOGV del 18 d'agost).  
DISPOSICIO FINAL  
Aquesta Ordre entrarà en vigor el mateix dia de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 1 de juny de 1990.  
El Conseller de Cultura, Educació i Ciència,  
ANTONI ESCARRE I ESTEVE  
ANNEX  
Segon idioma estranger  
a. Introducció  
L'aprenentatge d'una segona llengua estrangera pot contribuir de manera notable al desenrotllament de les capacitats d'ús del llenguatge per part dels alumnes de BUP que hi hagen optat i, per tant, a una formació general més sòlida que els capacite per a estudis ulteriors o per a la seua integració en la vida activa.  
El contacte amb una llengua estrangera, mentre l'alumnat prossegueix l'aprenentatge de la primera, possibilita que, dins del procés global que és tot aprenentatge lingüístic, s'amplien les oportunitats de contrast, d'anàlisi, de reflexió i d'observació, la qual cosa dona lloc a un aprenentatge més autònom, més significatiu i, per tant, més eficaç.  
El procés de comunicació com a fet social privilegiat suposa un recolzament insubstituïble per a la integració de la persona en la societat i per al desenrotllament de les capacitats de comprensió, respecte i tolerància.  
b. Objectius  
1. Reconèixer i usar la llengua estrangera com a vehicle de comunicació per a comprendre i produir missatges orals i escrits.  
2. Induir i reconèixer el funcionament i els aspectes formals de la llengua estrangera a nivell fonològic, morfosintàctic, lèxic, discursiu.  
3. Utilitzar els recursos, capacitats i estratègies que ja es tenen en altres llengües conegudes i desenvolupar-los en l'aprenentatge de la segona llengua estrangera.  
4. Tenir una actitud oberta envers la cultura representada per la segona llengua estrangera i acceptar els comportaments distints que aquesta comporta.  
c. Continguts  
La selecció de continguts hauria danar encaminada a desenrotllar la capacitat de:  
1. Usar estratègies comunicatives i realitzar operacions discursives en interacció amb altres interlocutors en situacions conversacionals a l'aula i en els intercanvis quotidians:  
a) Per reparar deficiències o mancances per si mateixos:  
- lletrejar, frasejar  
- repetir, corregir-se, reformular  
- glossar, parafrasejar  
- substituir un terme per una definició, descripció, exemple  
- emprar gestos o altres mitjans no lingüístics.  
b) Per a demanar la col·laboració de l?interlocutor:  
- identificar-se com a estranger  
- demanar que ho repetesca, explicite, lletrege  
- verificar que s'ha expressat bé la intenció de comunicació  
c) Per a intervenir en la conversa:  
- entaular conversa  
- demanar, donar, prendre la paraula tenint en compte la identitat dels interlocutors i d'acord amb els «papers» en l'intercanvi.  
2. Reconéixer/realitzar operacions discursives encaminades a la negociació del sentit i a l'organització del discurs d'acord amb les intencions comunicatives. Per exemple:  
- demanar, donar informacions. Exposar, explicar  
- donar opinions, donar arguments, justificar, refutar  
- descriure  
- narrar  
3. Realitzar actes de parla lligats als actes socials més o menys ritualitzats. Reconéixer tots els elements de la situació que condicionaran les possibles variants:  
- saludar  
- acomiadar-se  
- presentar, presentar-se, respondre a la representació  
- disculpar-se  
- felicitar, censurar.  
d. Metodologia  
Qualsevol decisió quant a la programació, alguns punts bàsics per a una metodologia de l?ensenyament-aprenentatge d'una llengua estrangera serien:  
1. Necessitat d'afavorir múltiples formes d'exposició a la llengua estrangera:  
- Emprar documents autèntics en la mesura que es puga des del principi, encara que potser no exclusivament, adequant les tècniques de presentació, accés i explotació a l'especificat d'aquest.  
- Presentar varietat de suports i varietat de situacions que comporten múltiples contextualitzacions dels fets-lingüístics.  
- Emprar la llengua estrangera a l'aula des del principi en la mesura que es puga. Si bé caldrà emprar la llengua materna al principi en les activitats de reflexió (lingüística, metodològica, d'avaluació), es passarà a emprar la llengua estrangera també en aquestes activitats si és possible, cosa que permetrà aprofitar el discurs didàctic com un mitjà més d'exposició a la llengua en situació autèntica.  
2. Necessitat d'aprofitar l'après en les altres llengües per a desenvolupar l'aprenentatge:  
- fer comparacions i contrastos (reflexió lingüística)  
- aplicar estratègies d'aprenentatge (per exemple, tàctiques de comprensió global, deducció de significats per contextos, ús de terminologia, conceptes i nocions comunes, etc.)  
- aplicar estratègies que permeten la comunicació interpersonal: com intervenir en una conversa, demanar aclariments, explicar el que es vol significar, etc. En definitiva, com aconseguir comunicarse fins i tot amb pocs mitjans lingüístics.  
3. El treball de reflexió lingüística no es basarà únicament en les adquisicions de les formes (en l?àmbit fonològic, morofosintàctic, lèxic, etc.) i les seues interrelacions. Cal transcedir aquests per a atendre totes les variables de la comunicació en el discurs i les manifestacions lingüístiques:  
- els components de la situació de comunicació (context, interlocutors)  
- les relaciones entre interlocutors  
- la intenció de comunicació  
- l?organització textual del discurs: com avança i es comunica el missatge  
Les activitats encaminades a l'adquisició i fixació s'hauran d'adaptar també a un enfocament comunicatiu:  
- es presentaran en situació, contextualitzades  
- tindran un objectiu comunicatiu: provocar una reacció, resoldre un problema, obtenir alguna cosa...  
4. La seqüenciació dels continguts s'haurà de regir pels criteris següents:  
- adequar-se a les necessitats lingüístiques sorgides de les situacions de comunicació que es plantegen  
- oferir als alumnes un març lingüístic coherent que possibilite la reflexió i la conceptualització en un procés constructiu global.  
5. En la mesura que es puga, per a l'elaboració de programacions i materials es tindran en compte les dades que puguen obtenir-se a partir de la prospecció de les necessitats dels alumnes d'acord amb els seus interessos i les possibles situacions de contacte amb la liengua estrangera en què puguen veure's implicats.  
6. S'acostumarà els alumnes perquè consideren els errors corn a manifestacions naturals de l'aprenentatge, i perquè els utilitzen per a reflexionar sobre el seu nivell d'adquisició de la llengua i el funcionament d'aquesta i per a posar en marxa mecanismes de superació.  
7. L'avaluació no serà únicament una forma de diagnosticar i qualificar; estarà integrada en tot el procés de manera que possibilite:  
- la intervenció de l'alumne com a element clau en el seu aprenentatge. Així, se li donaran els mitjans perquè reflexione sobre:  
- l'adequació entre les seues produccions lingüístiques i els objectius proposats.  
- l'adequació entre els seus mètodes d'aprenentatge i els objectius proposats.  
Per tant, l'avaluació serà també, per a professors i alumnes, un element que permeta plantejar-se el funcionament de la classe i la coherència i adequació de tot el procés d'ensenyament-aprenentatge.


Còpia Permalink ELI