Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6829, del 30-07-2012 (2012/7300)

RESOLUCIÓ de 15 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Fuenterrobles, Manises, el Verger, Ondara, Dénia, Pedreguer, Gata de Gorgos, Xàbia, Rossel i Chella. Expedient: 211/5112 CQZ, 194/2241 XCG, 293/9724 YJZ,259/6023 MOB, 68/9391 ZBK.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6829

Data del DOGV
:   30-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/7300


Data del document
:   15-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Ondara
    * Fuenterrobles
    * Manises
    * Rossell
    * Dénia
    * Gata de Gorgos
    * Chella
    * Verger, el
    * Pedreguer
    * Xàbia
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 15 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Fuenterrobles, Manises, el Verger, Ondara, Dénia, Pedreguer, Gata de Gorgos, Xàbia, Rossel i Chella. Expedient: 211/1634 STI, 194/4880 IQD, 293/7715 WUQ,259/4835 IZU, 68/9356 BHU. [2012/7300]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 211/5957 JFP, 194/5117 LVF, 293/8653 YWK,259/2511 PQB, 68/0683 CCP.  
  
  
València, 15 de maig de 2012. El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 211/9342 GGY.  
Promotor: Guillermo Chaves Rubio.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles.  
Objecte del projecte: ampliació d'explotació porcina.  
Localització: polígon 4, parcel·la 51, Fuenterrobles (València).  
Descripció del projecte.  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Actualment, l'explotació disposa de dos naus d'enceball i es pretén ampliar amb la construcció d'una tercera nau, amb capacitat per a 408 places. La capacitat total de l'explotació serà de 1.204 places d'enceball.   
La parcel·la on s'ubica l'explotació té una superfície total de 67.522 m². Les dos naus existents i la nau que es pretén construir tenen unes dimensions de 58 x 7,44 m cada una. Altres instal·lacions: nau destinada a magatzem, vestidor i neteja de 3 x 8,33 m, depòsit d'aigua de 24 m³, sitges de pinso existent més una nova sitja adossada a la nau a construir, pou de proveïment d'aigua i tanca perimetral de 2 m d'alçada.  
  
Les fosses interiors de purins tenen una capacitat de 1.148,4 m³ i estan construïdes amb mur de ciment massís armat i lluït a base de morter hidròfug.  
El procés productiu que es du a terme consistix en l'entrada de gorrins amb una massa aproximada de 20 kg que romanen en l'explotació fins a aconseguir una massa entre 80 i 100 kg. S'estima una duració del cicle de 110 dies. Les necessitats per animal i dia s'han estimat en 8 l d'aigua de beguda i de 2,5 kg de pinso.   
Per al proveïment d'aigua es disposa d'un pou dins de la mateixa explotació d'una connexió amb la xarxa de proveïment municipal. L'explotació disposa de connexió a la xarxa elèctrica.   
La producció de purins s'ha estimat basant-se en la legislació, cosa que suposa un volum anual de 2.589 m³. Els purins es distribuiran en parcel·les agrícoles dedicades al cultiu de cereal, ametler i vinya. La dosi màxima d'aplicació serà de 170 kg nitrogen per ha i any.   
  
Les mesures higienicosanitàries a adoptar en l'explotació inclouen disposar de tela metàl·lica en les finestres de l'explotació i tanca perimetral.  
La distància al nucli urbà de Fuenterrobles és de 1.400 m.  
Tramitació administrativa.  
Informació pública. Remissió de l'expedient.  
Amb data 10 de novembre de 2007 l'Ajuntament de Fuenterrobles remet l'expedient administratiu, el projecte i l'estudi d'impacte ambiental.  
La informació pública del projecte es va realitzar amb la publicació en el BOP de la província de València núm. 106, de 5 de maig de 2007, amb la comunicació als veïns de les parcel·les limítrofes i mitjançant un edicte.   
Durant el període d'informació pública no es presentaren al·legacions al projecte.  
Amb data d'entrada 18 d'agost de 2008, es remet l'informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.   
Documentació complementària.  
En l'expedient municipal s'inclouen els documents següents:   
Informe previ favorable de la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge.   
Informe favorable de 25 d'octubre de 2006, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.   
Informe de compatibilitat urbanística favorable, de 20 d'abril de 2007. S'informa que l'ús referent a granja porcina està arreplegat com a compatible en la modificació puntual de les NS municipals de 30 de setembre de 1997.  
Còpia de l'autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'extracció de 2.500 m³/any per a ús industrial.  
Còpies de les llicències d'activitat concedides per a cada una de les naus existents en la parcel·la.  
Afeccions legals.  
El sòl on s'ubica l'explotació està classificat com a sòl no-urbanitzable de protecció agrícola. L'expedient disposa de l'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura Pesca i Alimentació i l'autorització prèvia de la Conselleria de Territori i Habitatge d'acord amb el que preveuen els articles 30.2 i 31, paràgraf segon, de la Llei 10/2004 de Sòl no-Urbanitzable.  
La distància de l'explotació respecte al nucli urbà supera els 1.000 m, distància mínima establida en les NS de municipi de Fuenterrobles.   
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Fuenterrobles no està considerat zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
En la realització de qualsevol tipus de treball tant en la fase de construcció com en la fase de funcionament es complirà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els voltants.  
Vista la cartografia temàtica de la Comunitat València, hi ha una línia elèctrica d'alta tensió el traçat de la qual travessa la parcel·la, pròxima a la zona on se situarà la nau corresponent a l'ampliació. La ubicació de la nau haurà de respectar les servituds de pas establides per a este tipus de línies.  
Consideracions ambientals.  
1. Elements ambientals que poden estar afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
 L'explotació està localitzada en una zona antropitzada on es localitzen nombroses explotacions ramaderes i camps de cultiu de secà, predominantment cereal, ametler i vinya. Al nord-oest la vegetació correspon a una àrea de bosc baix i matoll, zona denominada Cerro Pelado. En esta s'ha localitzat l'hàbitat Cisto clusii-Rosmarinetum officinalis (cod. EU 4090). Geològicament pertany al quaternari plistocé, i també hi ha en la contornada materials pertanyents al terciari neogen miocé.   
  
En la parcel·la 51, es localitza als voltants del turó, dins es localitzen zones bosc baix forestal i una zona dedicada al cultiu. Les naus existents i la projectada s'ubiquen en la zona agrícola. La vulnerabilitat d'aqüífers està classificada com a mitjana i alta en la zona on estan les naus. Per tant, donades les característiques del terreny, s'haurà d'assegurar la correcta impermeabilització de les fosses d'emmagatzematge de purins.  
  
Pel contingut de nitrogen dels purins i a la dosi d'aplicació que s'ha estimat, la superfície agrícola necessària seria de 51,34 ha aproximadament. El promotor disposa d'una superfície superior a les 68 ha. Encara que alguna de les parcel·les, o una part, per a la distribució dels purins corresponen a la superfície de vegetació forestal. L'aplicació de purins en estes parcel·les pot suposar un desplaçament de la vegetació present per la proliferació d'espècies nitròfiles i per això no podran computar-se com a superfície agrícola.  
Tampoc es podrà distribuir purins sobre les parcel·les en què s'incomplisquen les distàncies que es recullen en l'article 5 del Reial Decret 324/2000, pel qual s'establixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines. En la resta parcel·les agrícoles els purins es distribuiran amb una dosi adequada a les necessitats del cultiu.  
  
Les accions impactants identificades durant la fase de construcció:   
  
- Emissió de soroll i pols.  
- Generació de runes.  
- Excavacions.  
- Ocupació de sòl.  
Accions impactants identificades durant la fase d'explotació:  
- Producció d'olors.  
- Consum d'aigua.  
- Generació de purins.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Les mesures correctores proposades són les següents:  
En la fase de construcció:  
- Els materials utilitzats, els colors i els tipus d'edificació s'han d'integrar en l'entorn on es troba l'explotació.  
- Les fosses de recollida de purins han d'estar impermeabilitzades amb morter hidròfug.  
- L'eliminació de la coberta vegetal es limitarà a la zona on estiga la nau.  
- Les runes que es generen seran transportades a abocador autoritzat.  
Durant la fase d'explotació:  
- Correcta ventilació de les naus, adequada neteja i desinfecció de corralets, l'extracció de residus s'ha de fer amb la menor agitació possible, en dies i hores amb vent favorables.  
- Correcta aplicació dels purins: condicions orogràfiques i atmosfèriques adequades. Dosi màxima de 170 kg N/ha any.   
- Mesures per a garantir el bon estat higiènic sanitari de l'explotació.  
El pla de vigilància ambiental es reduïx a la comprovació i al manteniment de la infraestructura higiènica sanitària i d'emmagatzematge de purins.  
Consideracions jurídiques.  
El projecte està sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 1 h, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això que s'ha exposat anteriorment, i d'acord amb les facultats que tinc atribuïdes legalment es formula la present declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només a efecte ambiental i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'apliquen, la granja porcina situada en el terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per Guillermo Chaves Rubio sempre que es faça d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establits a continuació.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents:  
1. L'aplicació de purins es realitzarà exclusivament sobre parcel·les de cultiu que s'exploten agrícolament en l'actualitat. La dosi aplicada ha de calcular-se en funció de les necessitats del cultiu a què és destinat. S'han de respectar les distàncies legalment establides en el Reial Decret 324/2000, pel qual s'establixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
2. Després d'haver aplicat els purins en els camps, se'l soterrarà tan ràpidament com siga possible per a evitar pèrdues de nitrogen amoniacal a l'atmosfera i la proliferació d'insectes.  
3. S'ha d'evitar l'augment de gasos contaminants produïts pels animals, vigilar la qualitat i la quantitat dels pinsos usats per a l'alimentació, així com el subministrament correcte d'aigua.  
4. S'ha de disposar de l'assegurança de retirada de cadàvers actualitzada i subscrita per a la totalitat d'animals, de manera que n'estiga assegurada la retirada per una empresa autoritzada per a això.  
5. La resta dels residus generats en l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats com pertoca, i s'han d'acumular en contenidors homologats per a això i retirats per un gestor autoritzat.   
6. Es comunicarà qualsevol variació que es produïsca en la destinació i el tractament dels residus.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, ha de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 6 d'octubre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient  
Expedient: 194/2008 - AIA.  
Títol: planta de valorització de residus instal·lació III del Pla Zonal de Residus de la Comunitat Valenciana. Zones III i VIII. Àrea de Gestió 1.  
Promotor: Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus (EMTRE).  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.   
Localització: parcel·les 57, 58, 50, 91, 73, 84, 85, 83,70, 54, 64, 105, 106, 107, 108, 53 i 97 del polígon 15 del terme municipal de Manises, València.  
Descripció del projecte.  
Antecedents.  
Amb data 2 d'octubre de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, Secció de Planejament, remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural el Projecte de Gestió i Estudi d'Impacte Ambiental relatiu al Pla Especial Metropolità Instal·lació III del Pla Zonal de Residus III i VIII. Àrea de Gestió 1, que afecta les parcel·les 57, 58, 50, 91, 73, 84, 85, 83, 70, 54, 64, 105, 106, 107, 108, 53 i 97 del polígon 15 del terme municipal de Manises (València), el promotor de les quals és l'Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus (EMTRE), per tal que n'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, i es va incoar l'expedient corresponent d'avaluació d'impacte ambiental.  
Amb data 9 de novembre de 2007, la directora general de Gestió del Medi Natural emet una declaració d'impacte ambiental favorable amb les condicions només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen.  
  
Amb data 4 de juliol de 2008, la directora general d'Ordenació del Territori resol declarar definitivament aprovat l'expedient del pla especial per considerar complit l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de 23 de gener de 2008, ja que l'expedient ha sigut corregit de conformitat amb les condicions que s'hi indicaven.  
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.  
  
La instal·lació III avaluada en la present declaració d'impacte correspon únicament una planta de valoració que classificarà i valorarà segons la seua tipologia els residus urbans procedents de la recollida en massa, poda i animals domèstics morts generats en les comarques de l'Horta. El rebuig de la planta serà traslladat per a l'eliminació a l'abocador de Dos Aguas (València) que no és objecte de la present avaluació d'impacte ambiental.  
Les instal·lacions de la planta inclouen:  
- Planta de classificació de residus urbans, per mitjà de la recuperació mecànica i manual de residus recuperables per a entregar-los al gestor autoritzat.  
- Planta de compostatge de la fracció orgànica recuperada en el procés de classificació dels residus. Es realitzen els processos de maduració, fermentació i afinament del compost.  
- Incineradora d'animals domèstics morts.  
- Xarxa d'arreplega d'aigües pluvials de cobertes. Bassa d'aigües pluvials netes amb una capacitat de 1.989 m³.  
- Xarxa d'arreplega d'aigües pluvials potencialment brutes. Bassa de pluvials amb capacitat de 1.581 m³  
- Xarxa d'arreplega i bombament de lixiviats.  
- Depuradora de lixiviats. Capacitat de tractament de 0,75 m³/h. Les aigües depurades s'utilitzaran en la planta (reg de compost).  
- Instal·lacions d'auscultació i control ambiental: estació meteorològica automàtica, dos piezòmetres de control de les aigües subterrànies, mesurador en continu de COT.  
-Taller per al manteniment i la reparació d'equips.  
- Edifici d'oficines i vestidors.  
- Control d'accessos.  
Tramitació administrativa.  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
Amb data 5 de març de 2008, els servicis territorials, unitat del control integrat de la contaminació, traslladen la documentació de l'expedient i sol·liciten l'avaluació d'impacte ambiental corresponent.  
Juntament amb la documentació remesa, s'adjunta una còpia de les al·legacions formulades, així com la resposta que en fa el promotor.  
De les al·legacions que s'hi adjunten, s'han tingut en compte en esta declaració les de caràcter ambiental. Es resumixen a continuació els aspectes ambientals més rellevants de les al·legacions mencionades, així com les respostes emeses per l'empresa promotora:  
Al·legacions formulades per Fernanda Botet Escribano i Jesús Borrás Sanchis, en nom i representació del grup municipal PSOE-Progressistes de Manises.  
Sobre el lloc d'implantació i escassa distància a sòl urbà. L'empresa promotora ha promogut un pla especial en el terme municipal de Manises i permet adaptar els usos del sòl a eixa activitat. El pla especial ha sigut aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme.  
  
Sobre la capacitat de procés de la planta. La capacitat de la planta serà de 35.000 t/any.  
Sobre la inundabilitat i permeabilitat del sòl. El pla especial aprovat ha tingut en compte la capacitat d'acollida del sòl, i ha avaluat el possible risc d'inundació de les parcel·les i la possible contaminació del sòl i els aqüífers subjacents.  
Sobre les infraestructures per a tractament de lixiviats. S'indica que els lixiviats i les aigües pluvials brutes s'emmagatzemaran en distints depòsits. Les aigües pluvials s'emmagatzemaran en una bassa impermeabilitzada, talussos de pendent 1V: 2H amb tanca perimetral. El depòsit de lixiviats ha de ser estanc amb estructura de formigó armat i acer amb tipificació indicada per a estacions de tractament d'aigües i ambients químics agressius.  
Sobre la generació de sorolls. S'ha fet un estudi acústic en què s'indica que amb les mesures correctores dutes a terme no se superen els límits de l'ordenança municipal de Manises, tant en període diürn com en nocturn. Que els nivells de soroll integrants de la planta són molt elevats i que superen en algun dels casos els 90 dB(A). Amb l'aïllament global dels tancaments es disminuïx este nivell sonor i es queda a tot arreu entre 55 i 70 dB(A), amb dos valors puntuals en la nau de pretractament de 70.79 dB(A) en la fatxada sud i 71.31 en la fatxada oest. Tenint en compte l'atenuació per distància amb la formulació emprada, la zona residencial de Manises rebria uns nivells sempre inferiors a 15 dB(A). Es duran a terme controls de les emissions acústiques almenys cada 5 anys o en un termini inferior a 5 anys si s'establira en el procediment d'avaluació d'impacte ambiental o d'autorització ambiental integrada.  
  
Sobre els càlculs d'aigües pluvials. S'indica que els càlculs s'han fet tenint en compte tota la superfície d'actuació (104.289 m²).  
  
Sobre la incineració d'animals morts. Mesures d'emissió i gestió de les partícules absorbides en el cicló d'eixida de gasos de combustió. S'indica que el projecte d'activitat té previst el mesurament de l'emissió de gasos segons la legislació existent i per això es faran mesures contínues de les substàncies: NOx, CO, partícules totals, HCI i SO2". Les partícules com les cendres procedents de la cremació són separades en el cicló i s'arrepleguen i s'envien a l'abocador. La capacitat de tractament d'animals morts és de 150 kg/h. El funcionament de la incineradora es realitza únicament en horari diürn, i el consum d'esta matèria és irregular en funció de la demanda del servici. Les cendres resultat de la incineració són inertitzades i juntament amb el concentrat de la depuradora es destinen a l'abocador de residus no-perillosos de conformitat amb el que establix el Reial Decret 1.481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en l'abocador.  
Sobre l'alçada de ximeneres i torres. Hi ha dos ximeneres: ximenera de caldera de combustió de biomassa en depuració (6 m) i ximenera de forn de cremació d'animals morts (10 m). Quant a l'alçada de les torres, les dos tenen una alçada de 10 m. Alçada inferior a la de la nau de maduració que té una alçada de 12 m. Es disposa d'informe favorable a l'estudi d'integració paisatgística realitzat per al pla especial de la planta.  
Al·legacions formulades per Carmen Martínez Ramírez, alcaldessa presidenta de l'Ajuntament de Quart de Poblet. Pel que fa a la compatibilitat urbanística del sòl, s'indica que s'ha tramitat un pla especial i que depenent de la seua aprovació s'obtindrà l'autorització ambiental integrada de la instal·lació.   
Amb data 9 de setembre de 2008, es rep del Servici de Control Integrat de la Contaminació l'Acord de 10 de juliol de 2008, del director general per al Canvi Climàtic, pel qual s'avoca la tramitació i resolució del procediment d'autorització ambiental integrada iniciat per l'entitat metropolitana per al tractament de residus per a la planta. S'adjunta una còpia de l'informe del Servici de Residus Urbans (25 de maig de 2008) sobre idoneïtat de la instal·lació i còpia dels anuncis d'informació pública en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Manises i una còpia del document acreditatiu del termini de la seua exposició pública en el DOCV núm. 5563, de 25 de juliol de 2007, i del DOCV, de 20 de setembre de 2007, de correcció d'errors.  
  
S'hi adjunten altres documents i informes que ja havien sigut remesos pels servicis territorials.  
2. Informes sectorials.  
Tingudes en compte les al·legacions formulades i la documentació tècnica aportada en la tramitació de l'expedient, s'han sol·licitat una sèrie d'informes sectorials que es detallen a continuació:  
Informe Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric (25 de febrer de 2008):  
- Contingut de la documentació aportada. El trànsit de camions, la depuració d'aigua i les operacions automàtiques de ventilació i desodoració es realitzarà tant en horari diürn com en nocturn. L'activitat en l'interior de les naus i el manteniment d'equips en el taller es farà en horari diürn, fins i tot en pics de treball. S'ha realitzat una anàlisi dels sorolls existents en les zones pròximes a la parcel·la que ocupa. S'ha realitzat una zonificació de la zona i s'ha considerat que les principals fonts sonores són la circulació de vehicles, la planta de selecció de residus, la planta de fermentació, la planta de maduració, la planta d'afinament de compost, incineradora d'animals morts, taller i depuradora.  
  
A partir dels nivells d'emissió dels equips i maquinària, i tenint en compte l'aïllament dels tancaments i l'atenuació per la distància es calcula el nivell de soroll que transmetrà l'activitat. Estos valors no superen els límits establits per la Llei 7/2002, per a les zones d'ús industrial.  
  
- Límits dels nivells sonors establits per la legislació. L'activitat no transmetrà nivells sonors de recepció, en funció de l'ús dominant de la zona, superiors als indicats en l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica. En particular, per a zones d'ús industrial, els nivells de recepció externs són: 70 dB(A) durant el dia i 60 dB (A) durant la nit.  
  
- Observacions al projecte presentat. D'acord amb l'article 18 del Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis, els titulars de les activitats subjectes a autorització ambiental integrada, susceptibles de generar sorolls i vibracions, han de dur a terme un control de les emissions acústiques i dels nivells de recepció de l'entorn, per mitjà de la realització d'auditories acústiques, a l'inici de l'exercici de l'activitat o posada en marxa i, almenys, cada cinc anys.   
- L'auditoria acústica ha de ser realitzada per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica, d'acord amb el Decret 229/2004, d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i se'n crea i es regula el registre.  
- Conclusions. D'acord amb el que s'ha exposat en l'informe, s'estima suficient la documentació aportada en relació amb la legislació de contaminació acústica aplicable.  
Informe Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià (9 de març de 2007). Segons l'informe s'indica:  
- No hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga estar afectat per l'actuació.  
- La prospecció arqueològica no ha localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic en l'àrea proposada. No obstant això, l'àrea esmentada està a 225 m aproximadament de la vil·la romana del Pou de Sargueta.  
- L'estudi d'impacte ambiental ha proposat una sèrie d'actuacions tendents a minimitzar els efectes negatius sobre el paisatge i el medi ambient circumdant: elecció d'una solució arquitectònica estèticament apropiada, la creació d'una barrera arbòria perimetral, la limitació en alçada vertical de les estructures, la instal·lació de pantalles acústiques en totes les zones amb maquinària, la creació d'un espai lúdic i de conscienciació ciutadana i l'ús de control i eliminació de males olors, fugues i abocaments accidentals.  
- Des de la consideració del patrimoni etnològic l'impacte es revela inexistent.   
Vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels servicis tècnics s'emet un informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
Resolució d'aprovació definitiva de l'expedient del Pla Especial Instal·lació 3 del Pla Zonal de Residus Zones III i VIII de Manises (04.07.08):  
La directora general d'Ordenació del Territori resol:  
1. Considerar formalitzat l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de 23 de gener de 2008, ja que l'expedient ha sigut corregit de conformitat amb les condicions que s'hi assenyalen.  
  
2. Declarar definitivament aprovat l'expedient de Pla Especial Instal·lació III Pla Zonal de Residus Zones III i VIII de Manises.  
3. Ordenar la publicació de l'acord aprovatori, d'acord amb el procediment legalment previst i procedir al segellat de l'expedient de referència.  
Informe del Servici de Residus Urbans. Sobre la idoneïtat de les instal·lacions, s'informa que (25.05.08):  
El projecte esmentat s'inclou en les previsions establides en el Pla Zonal de Residus de les Zones III i VIII, aprovat per Orde de 18 de gener de 2002, del conseller de Territori i Habitatge. La instal·lació 3 es projecta per a la gestió dels residus urbans produïts en la comarca de l'Horta, pertanyent a l'Àrea de Gestió 1.   
Respecte a la instal·lació 3 citada, i en relació amb la legislació en matèria de residus, s'informa que:  
1. La ubicació de la instal·lació 3 serà la següent: terme municipal de Manises. Polígon 15, parcel·les 50, 53, 57, 58, 64, 70, 73, 85, 91, 105, 106, 107, 108, 54, 83, 84, 97. Coordenades UTM (X: 712778-713438; I: 4373581-4373917).  
2. Les activitats sol·licitades inclouen una planta de tractament de residus urbans, per mitjà de la recuperació mecànica i manual prèvia de residus recuperables i el compostatge de la fracció orgànica recuperada i una incineradora d'animals domèstics morts.  
3. Els residus admissibles en la planta seran únicament els residus urbans, d'acord amb la definició de l'article 3, paràgraf b) de la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de Residus. En concret es tractaran els residus urbans arreplegats en massa, poda i animals domèstics morts. Els codis que se sol·liciten són els següents: 200201 residus biodegradables de parcs i jardins, 200301 mescles de residus municipals, 200399 residus municipals no especificats en una altra categoria (animals domèstics morts).  
4. Quant a la planta de classificació de residus urbans i compostatge de la fracció orgànica, s'han de complir les condicions següents:  
  
S'ha de garantir en tot moment que es realitza un control exhaustiu de la qualitat del material obtingut després del procés de compostatge, a més de procedir a la corresponent inscripció en el registre de productes fertilitzants de la Direcció General d'Agricultura del Ministeri d'Agricultura, Pesca i alimentació.  
Així mateix, s'ha de garantir, en tot moment, la correcta gestió dels lixiviats produïts durant el procés de compostatge, i es realitzen controls de la composició i dels volums produïts.  
Diàriament han de registrar-se tots els fluxos de materials produïts en la planta tant pel que fa a quantitats de residus tractats, materials recuperats, rebuig de garbell, rebuig de l'afinament del compost, compost produït, a fi d'obtindre els balanços de recuperació i reducció de residus a eliminar en l'abocador.   
Anualment s'ha de remetre a la Direcció General per al Canvi Climàtic una memòria on s'arreplegue el balanç global de les instal·lacions en matèria de residus.  
Es recorda que els residus destinats a eliminació es limitaran als residus o a les fraccions residuals no susceptibles de valorització d'acord amb les millors tècniques disponibles, de conformitat amb l'article 18 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana.  
Així mateix, els residus no valoritzables obtinguts s'eliminaran d'acord amb el Reial Decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en l'abocador, i la Decisió 2003/33/CE, de 19 de desembre de 2002, per la qual s'establixen els criteris i procediment d'admissió de residus en abocadors.  
  
Abans de la posada en marxa de les instal·lacions, s'han d'aportar els certificats d'acceptació dels gestors autoritzats de destinació de cada un dels residus que se separen en el procés de classificació prèvia.  
  
El sistema de tractament de gasos, que comprén un total de 3 biofiltres coberts per mitjà d'una làmina de polietilé flexible ancorada en la part superior dels murs que contenen el llit filtrant i amb sistema independent de llavat de gasos cada un, es considera adequat. El Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric és el que ha de determinar el tipus de controls, la periodicitat i la metodologia a utilitzar per a la presa de mostres i les analítiques a realitzar.  
5. Quant a la instal·lació d'incineració d'animals domèstics morts, s'han de complir les condicions següents:  
Les condicions aplicables a la instal·lació són les establides en l'annex IV del Reglament (CE) núm. 1774/2002, quant a condicions generals i d'explotació, abocament d'aigües residuals, residus, mesurament de la temperatura i condicions anormals de funcionament.  
Els residus generats en el procés s'han d'entregar als gestors autoritzats d'acord amb la Llei 10/1998, de Residus, i la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana.  
En cas de generar residus perillosos durant el procés, s'ha de sol·licitar la inscripció en el Registre de Xicotets Productors de Residus Perillosos de la Generalitat Valenciana.  
Quant al focus d'emissió de contaminants a l'atmosfera i el control d'emissions, caldrà ajustar-se al que establix l'òrgan competent en la matèria.  
Conclusions de l'informe: quant a la gestió de residus en la instal·lació, d'acord amb la Llei 10/1998, de Residus i la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, es conclou que el projecte es considera adequat.  
Consideracions ambientals.  
1. Elements ambientals que poden estar afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
La instal·lació III se situa en diverses parcel·les de l'extrem sud-oest del terme municipal de Manises al costat de la zona d'ampliació de l'aeroport de Manises i al costat de la zona d'actuació logística del port en el terme municipal de Riba-roja.   
Des del punt de vista geològic i geomorfològic, els terrenys s'ubiquen sobre la plana quaternària de la plana de València. Esta plana està formada per materials quaternaris de capa variable, on s'intercalen els gruixos de conglomerats, graves, arenes, llims i argiles que es disposen horitzontalment.  
Edafològicament, els sòls estan catalogats amb fluvisòls i cambisòls càlcics. Estos sòls han sigut transformats per l'home per a l'aprofitament agrícola.  
Des del punt de vista hidrogeològic l'àmbit del pla especial s'ubica sobre el sistema aqüífer Plana de València. Es caracteritza per ser un aqüífer multicapa, on els materials permeables constituïxen aqüífers d'interés, mentre que les argiles i els llims actuen com a aqüitards amb escàs o nul interés per a la captació d'aigües subterrànies. El funcionament hidràulic està caracteritzat per l'existència d'un flux cap al mar, amb cotes piezomètriques que oscil·len entre els 70 msnm en els punts més occidentals i 1 msnm en els de descàrrega del límit oriental. En el seu conjunt, l'aqüífer és excedentari i les aigües s'utilitzen majoritàriament per al proveïment urbà i industrial, així com per a l'agrícola i el ramader.  
La vulnerabilitat de l'aqüífer davant de la contaminació és elevada pel caràcter permeable dels materials que el constituïxen. Actualment ja es detecten elevades concentracions en nitrats per contaminació agrícola.  
El clima de la zona és típicament mediterrani caracteritzat per hiverns suaus i estius calorosos i secs. Les temperatures oscil·len a l'entorn dels 20 ºC, s'incrementen a l'estiu amb valors al voltant dels 30 - 35 ºC i descendixen a l'hivern fins als 10 ºC.  
Les precipitacions solen ser a la primavera i sobretot a la tardor quan es produïx un període excedent en humitat que va d'octubre a febrer.  
  
Els vents de llevant, frescos i humits, són els més abundants, encara que, de vegades, bufen els vents de ponent molt secs i de gran intensitat que ressequen i eleven la temperatura de l'aire significativament.  
  
La vegetació existent en la zona es compon principalment de cultius de regadiu, principalment cítrics i caquis. La fauna que s'instal·la en la zona és la típica d'àrees naturals molt antropitzades per la presència de cultius de regadiu i l'activitat industrial, així com importants vies de comunicació, no hi destaca com a singular cap espècie.  
  
El paisatge de la zona es caracteritza per ser una zona plana dedicada al cultiu de cítrics i a la indústria. Actualment els cultius estan sent substituïts per polígons industrials, traçats de vies de comunicació importants i l'ampliació de l'aeroport de Manises.  
2. Afeccions legals.   
L'anàlisi i avaluació ambiental duts a terme en l'estudi del pla especial tramitat i aprovat, ha corregit i eliminat qualsevol tipus d'afecció legal que poguera afectar el sòl proposat en el pla especial.  
  
El pla especial ha tingut en compte els accessos a les instal·lacions, els usos del sòl, la disponibilitat d'aigua i subministrament d'aigua potable, la gestió d'aigües residuals i xarxa de sanejament, l'abocament aigües pluvials a zona inundable i la correcta gestió dels residus.  
3. Identificació i valoració dels impactes.  
Les principals accions derivades de la construcció i explotació de les instal·lacions són:  
Fase de construcció: condicionament de camins, arrancada de la vegetació, instal·lació de línia elèctrica, tanca perimetral, explanacions, enjardinaments, construcció de vials, rases d'arreplega de pluvials i lixiviats, solera de formigó i construcció de naus, transport i instal·lació de maquinària.  
Posada en marxa: circulació diària de camions de residus, circulació vehicles treballadors, descàrrega i tractament dels residus en planta, incineració d'animals domèstics, emmagatzematge de productes valorats per a la comercialització o entrega a gestor autoritzat, emmagatzematge i depuració de lixiviats.  
Fase d'abandó: desmantellament d'stal·lacions, restauració de cel·les i gestió adequada dels residus generats.  
Les accions anteriorment descrites generaran impactes sobre:  
Atmosfera: partícules en suspensió, emissió de gasos, olors, sorolls i vibracions.  
Hidrologia superficial i subterrània: alteració dels drenatges, possible contaminació de les aigües superficials i subterrànies. Possibles captacions d'aigua per a ús en les instal·lacions.  
Vegetació i fauna associada: la maquinària i el trasbals de camions fins al complex (soroll, vibracions, emissió de partícules i gasos) afecta negativament el desenrotllament de la vegetació i la recuperació de l'hàbitat per a la fauna precedent.   
Paisatge: construcció de naus, ximeneres, instal·lacions auxiliars, voladura de productes sòlids d'escassa densitat i el trànsit constant de camions.  
Usos del sòl: el sòl passa de ser agrícola a industrial.  
Assossec públic: alteració per soroll i vibracions a causa del trànsit de vehicles.   
Infraestructures: suposa el deteriorament de les infraestructures de transport per increment de la circulació de camions, d'altra banda la mateixa instal·lació suposa una millora en la gestió dels residus urbans i un increment local en la demanda de servicis i adquisició de béns d'equip.   
Socioeconomia i població: l'increment de l'ocupació local directa i/o indirecta suposarà un efecte positiu en l'economia local i comarcal. Afecta negativament les urbanitzacions pròximes.  
Salut i seguretat pública: alt grau de circulació de camions pels camins d'accés i correcta gestió dels residus urbans.  
Els impactes derivats de la mateixa implantació de la instal·lació sobre el sòl proposat van ser considerats i avaluats favorablement des del punt de vista ambiental en el pla especial tramitat.  
4. Consideració de mesures correctores i programa de vigilància ambiental.  
A fi de minimitzar els impactes derivats de la implantació de l'activitat, el projecte ha incorporat una sèrie de mesures correctores tendents a minimitzar i eliminar en algun dels casos els impactes generats. A més s'ha dissenyat un pla de vigilància ambiental que permet garantir el compliment de les mesures correctores propostes.   
  
Mesures correctores:  
Instal·lacions.   
S'ha seleccionat una solució arquitectònica estèticament apropiada, s'ha creat una barrera arbòria perimetral, s'han limitat en alçada vertical les estructures, totes les zones amb maquinària estan totalment aïllades de l'exterior, s'ha creat un espai lúdic i de conscienciació ciutadana, conformació de zones verdes, utilització de mètodes de control i eliminació de males olors, fugues i abocaments accidentals. Es mantenen les servituds de pas de vials afectats per l'activitat.  
  
Planta de tractament i compostatge.  
Construcció de les instal·lacions en naus totalment tancades i cobertes sobre solera impermeable i sistema d'arreplegada de vessaments. Depuradora d'aigües brutes i lixiviats i reutilització. Sistema d'extracció i tractament de gasos. Mesuraments de gasos i partícules, control d'olors, seguiment de nivells acústics, emmagatzematge i gestió dels residus valorats per mitjà de gestors autoritzats i neteja de les instal·lacions.  
Es dotarà dels elements de control que permeta realitzar mesuraments tant de gasos com de partícules, segons l'annex III de l'Orde de 18 d'octubre, sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica.  
La incineradora d'animals domèstics morts.  
Control d'emissions de partícules, gasos i olors. Es dotarà dels elements de control que permeta realitzar mesuraments tant de gasos com de partícules, segons l'annex III de l'Orde de 18 d'octubre, sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica.  
Les cendres derivades del procés d'incineració seran inertitzades i enviades a l'abocador controlat de residus no-perillosos.  
Taller.  
Tots els residus derivats de la reparació i el manteniment dels equips i dels camions s'emmagatzemaran i gestionaran d'acord amb la seua tipologia.  
Pla de vigilància ambiental.  
El pla de vigilància ambiental establix els tipus de documents bàsics que componen el sistema de control mediambiental i definir-ne el contingut, format i sistema de codificació, així com els processos d'elaboració, aprovació, revisió, distribució i control.  
  
El pla de vigilància ambiental s'iniciarà en la fase de construcció de la planta i es mesuraran i prendran mostres sobre: la velocitat i direcció del vent, resta de variables meteorològiques, pols en les operacions de transport, càrrega i descàrrega de materials, moviments de terra..., control fenòmens erosius, aparició jaciments arqueològics, manteniments de plantacions, fauna, sorolls en la maquinària i vehicles, residus generats en l'obra. Es redactaran informes i s'actuarà quan els resultats no estiguen d'acord amb el que s'ha establit com a nivell òptim de referència.  
Durant la fase de funcionament de les instal·lacions, es prendran mesures per al control del compliment dels nivells establits en les legislacions sectorials d'acord amb els usos previstos. Es realitzaran revisions periòdiques de filtres i la resta de mesures correctores aplicades per a reduir les emissions de gasos, olors i pols a l'atmosfera, control de soroll, anàlisis químiques, físiques i microbiològiques dels efluents líquids generats en les instal·lacions i de sòls, anàlisis químiques d'aigües superficials i subterrànies, manteniment de zones verdes i barreres vegetals, revisions periòdiques de la xarxa de sanejament, control sobre la tipologia i gestió dels residus generats, manteniment i conservació de senyals de circulació i llocs d'accés i control.   
Ateses les mesures correctores propostes en l'EIA, el pla de vigilància ambiental del qual es disposa, l'existència d'un pla especial que permet el canvi d'usos en l'emplaçament proposat i els informes que s'han rebut com a conseqüència de les consultes realitzades i que s'arrepleguen en esta declaració d'impacte ambiental, es considera que la planta de tractament de residus urbans proposada en este projecte generarà uns impactes ambientals compatibles amb l'entorn que l'envolta.  
  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada està inclosa en l'annex I, apartat 6, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, i d'acord amb les facultats que tinc legalment atribuïdes es formula la present declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la declaració d'impacte ambiental corresponent al projecte de planta de valorització de residus instal·lació III del Pla Zonal de Residus de la Comunitat Valenciana, zones III i VIII. Àrea de Gestió 1, situat en el terme municipal de Manises (València), promogut per l'Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus (EMTRE), sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i les condicions establits en l'apartat següent, així com les modificacions introduïdes per estos.  
  
  
Segon  
Com a condicions a complir en l'execució de l'esmentat projecte s'establixen les següents:  
Les instal·lacions han d'ajustar-se al que establix el pla especial pel que fa a: accessos, ordenació del sector, subministrament d'aigua potable, gestió d'aigües residuals i xarxa de sanejament, gestió de residus, paisatge i patrimoni.  
En cap cas s'emmagatzemaran residus fora de les naus de la planta.  
Les instal·lacions i la contornada es mantindran netes d'elements volàtils i qualsevol altre residu derivat del transport i tractament dels residus.  
El Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric ha de determinar el tipus de controls, la periodicitat i la metodologia a utilitzar per a la presa de mostres i les analítiques a realitzar en les instal·lacions. D'esta manera es garantirà el correcte tractament de gasos i olors, l'emissió de partícules a l'atmosfera i el soroll generat per la maquinària i trànsit de camions de transport de residus.  
Els residus generats en cada un dels processos de classificació, tractament i incineració seran gestionats i emmagatzemats segons la seua tipologia. Es controlarà la impermeabilitat de la bassa de lixiviats i la composició d'estos. El Servici de Residus Urbans controlarà la correcta gestió de tots i cada un dels residus generats en les instal·lacions.   
  
  
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra esta resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 24 de setembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 293/8938-AOK.  
Títol: gasoducte APB-45 el Verger - Xàbia (transport secundari Marina Alta).  
Localització: el Verger, Ondara, Dénia, Pedreguer, Gata de Gorgos, Xàbia (Alacant).  
Òrgan substantiu: Servici Territorial d'Energia d'Alacant.  
Promotor: Gas Natural Transporte, SDG, SL.  
Descripció del projecte  
L'actuació consistix en la instal·lació d'una canalització soterrada que permetrà el subministrament de gas natural en alta pressió B (APB) a l'eix del Verger, Ondara, Dénia, Pedreguer, Gata de Gorgos i Xàbia. Les dades tècniques del gasoducte són:  
- Canalització en alta pressió B, d'acer de diàmetre 10" de 12,995 km de longitud des de la posició 15-20-04 del gasoducte en projecte d'Enagás fins a l'estació de regulació i mesurament de Gata de Gorgos.  
- Canalització en alta pressió B, d'acer de 8" de diàmetre de 2 km de longitud des del punt d'entrega a Gata de Gorgos fins a les proximitats del límit entre els termes municipals de Gata de Gorgos i Dénia.  
  
- Canalització en alta pressió B, d'acer de 6" de diàmetre de 3,7 km de longitud des del final de la canalització de 8" fins al final del traçat projectat en el terme municipal de Xàbia.  
- Canalització en alta pressió B, d'acer de 6" de diàmetre de 5,7 km de longitud que constituïx el ramal que arriba fins a Dénia i que comença des de la derivació de la línia principal d'Ondara.  
- Cable de telecomunicacions per a control de la infraestructura.  
- Estacions de regulació i mesurament d'APB/APA situades al Verger, Ondara, Pedreguer, Gata de Gorgos, Xàbia i Dénia.  
- Vàlvules intermèdies de seccionament.   
- Sistema de protecció catòdica.  
La longitud total del gasoducte previst és de 24,395 km; la pressió màxima d'operació serà de 45 bar.  
Les unitats constructives més importants que componen l'obra són:  
- Obertura de pista de treball: segons les característiques del terreny la dita obertura afectarà una porció de terreny variable de 10 a 12 metres.  
-Excavació i obertura de rasa.  
-Perforacions horitzontals: en els encreuaments amb carreteres, autopistes i vies de ferrocarril l'encreuament es realitzarà per mitjà de perforació horitzontal; en els encreuaments amb rius i rierols la canonada es llastarà. Els marges dels llits es protegiran de manera convenient per a evitar l'erosió.  
- Distribució i manipulació de canonades.  
- Muntatge mecànic: comprén les operacions de tallada i soldatge de la canonada.  
- Realització de proves d'estanquitat i resistència.  
- Restitució del terreny.  
 L'afecció a finques particulars es concreta en l'expropiació forçosa dels terrenys sobre els quals s'ha de construir les instal·lacions fixes en superfície, la imposició de servitud permanent de pas de gas al llarg del traçat de la conducció amb una amplària de tres metres, un i mig a cada costat de l'eix, per on discorrerà soterrada la canonada, així com una limitació de domini de cinc metres on es restringix l'ús del sòl per a certes activitats.  
Tramitació administrativa.  
El 14 de març de 2006 s'inicia la tramitació de l'aprovació de l'autorització administrativa del gasoducte APB amb la remissió a l'òrgan substantiu de la documentació preceptiva.  
El 26 d'octubre de 2007 es rep en els servicis centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge la documentació consistent en el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i els documents acreditatius de la realització del tràmit d'exposició pública per a l'emissió de la preceptiva declaració d'impacte ambiental.  
  
El dia 28 de desembre de 2007, es realitza un requeriment a l'òrgan substantiu perquè es complete l'expedient amb l'aportació de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Informació pública.   
La informació pública es va fer per mitjà de publicació en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant de 27 d'abril de 2007 i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de 26 d'abril de 2007.  
Durant el període d'informació pública es van presentar al·legacions:  
- Endesa Gas Transportista realitza l'al·legació de caràcter ambiental següent:  
«...la falta de concreció del traçat fa impossible comprovar en quina mesura s'estan afectant llocs d'interés comunitari (LIC), zones d'especial protecció arqueològica o entorns protegits com el parc natural del Montgó, el pla d'ordenació de recursos naturals del qual està afectat pel traçat proposat. En conseqüència, s'hauria de denegar la sol·licitud efectuada, a l'espera que la documentació aportada permeta efectuar l'obligatòria avaluació ambiental».  
Respecte a això es considera que, per mitjà de la declaració d'impacte ambiental, es tractarà de delimitar les afeccions ambientals ocasionades pel projecte. La delimitació es fonamenta en els informes sectorials sol·licitats.   
No obstant això, qualsevol variació del projecte que entre dins dels supòsits arreplegats en la legislació d'impacte ambiental, la variació esmentada s'ha de sotmetre novament al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals.  
Terme municipal del Verger:  
- Zona d'influència de la zona humida Desembocadura i front litoral del riu Racons.  
- Àrea d'amortiment d'impactes del parc natural de la marjal de Pego-Oliva.  
- Camins ramaders: assagador Reial, assagador del Camí Vell de Dénia, assagador del Verger a Xàbia.  
Terme municipal d'Ondara:  
- Domini públic hidràulic: riu Girona, barranc de l'Alberca.  
- Camins ramaders: assagador de la Llosa.  
- Sòl forestal (encreuament del riu Girona).  
Terme municipal de Pedreguer:  
- Àrea d'amortiment d'impactes del Parc Natural del Montgó.  
  
- Camins ramaders: assagador del Pou dels Olbits, assagador dels Oquins a la Llosa.  
- Sòl forestal.  
Terme municipal de Gata de Gorgos:  
- Àrea d'amortiment d'impactes del parc natural del Montgó.  
  
- Camins ramaders: assagador de Dénia a Gata, assagador d'Entretermes.  
Xàbia:   
- Àrea d'amortiment d'impactes del Parc Natural del Montgó.  
  
-Camins ramaders: assagador de Cabanes  
Dénia:  
- Àrea d'amortiment d'impactes del Parc Natural del Montgó.  
  
- Domini públic hidràulic: barranc del Regatxo, barranc de la Fusta.  
- Camins ramaders: assagador de Xàbia al mar.  
Respecte al planejament urbanístic vigent en els municipis afectats, la major part del recorregut transcorre per sòl no-urbanitzable sense protecció específica i sòl industrial. En el terme municipal de Pedreguer el gasoducte ocuparà sòl no-urbanitzable de protecció agrícola.   
  
Informes sectorials.   
D'acord amb les afeccions del projecte s'ha emés el següent informe sectorial:  
- El dia 18 de juliol de 2008, el Servici d'Ordenació Sostenible del Medi emet l'informe següent (en extracte):  
«Este projecte té afeccions territorials sobre diferents espais naturals protegits, en concret sobre les seues zones perifèriques d'amortiment, tant en el parc natural de la Marjal de Pego-Oliva com en el Parc Natural del Montgó...  
La legislació que establix la normativa general i particular dels diferents espais naturals protegits i les seues zones perifèriques d'amortiment d'impactes està regulada pel Decret 280/2004, de 17 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva, el Decret 180/2002, de 5 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Montgó i el Decret 229/2007, de 23 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Montgó.   
  
L'informe considera d'aplicació al projecte certs apartats dels articles 27, 28 i 36 del citat Decret 229/2007, en els quals s'establixen una sèrie de mesures protectores que s'incorporaran a les condicions ambientals i el contingut dels quals es transcriu:  
Article 27. Protecció de recursos hidrològics  
1. Protecció de la qualitat dels recursos:  
a) Es prohibix qualsevol abocament sòlid o líquid, potencialment contaminant, a la llera o sobre un altre tipus de llit, terrestre o marí, en l'àmbit geogràfic d'esta normativa. S'hauran d'accelerar al màxim les accions de depuració d'aigües amb l'objectiu de garantir l'òptima qualitat d'estes en el moment d'abocar-les.  
Article 28. Protecció de la xarxa natural de drenatge   
1. Es prohibix qualsevol activitat que implique entorpir, obstruir o modificar el llit d'algun element propi de la xarxa de drenatge, en l'àmbit del PRUG. Qualsevol actuació que puga comportar una modificació morfològica o canvis temporals o definitius en la vegetació o fauna que els habiten, haurà de tenir l'informe favorable, amb caràcter previ, de l'òrgan que corresponga de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
Article 36. Infraestructures lineals  
3. Totes les actuacions d'infraestructura, projectades en l'àmbit del PRUG, que, per raó de la seua naturalesa, es consideren autoritzables en esta normativa, com també aquelles destinades al servici del parc  
natural, prevenció d'incendis, servici de protecció civil de la comunitat autònoma o de l'estat i xarxes de prevenció de riscos naturals, hauran d'atendre, a més de la legislació sectorial corresponent, els requisits següents:  
a) Els traçats o emplaçaments hauran de seleccionar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, per a evitar la creació d'obstacles en la lliure circulació de la fauna i de les aigües, o farciments de sediments, la degradació de la vegetació natural o els impactes paisatgístics.  
b) Durant la realització de les obres hauran d'adoptar-se les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, i a la terminació de les obres s'hauran de restaurar el terreny i la coberta vegetal. Així mateix, s'haurà d'evitar la realització d'obres en aquells períodes en què puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.  
  
Respecte a la integració paisatgística del gasoducte afig:  
«En tot cas s'utilitzarà com a pista de treball la xarxa de camins existents, de manera que l'excavació es realitze en paral·lel a vies de comunicació.  
La no-adequació per a la realització d'esta infraestructura de la CV-734, entre altres raons a causa de l'impacte paisatgístic sobre l'estructura agrícola, ja que s'ha de construir tant la pista de treball com la mateixa rasa sense poder aprofitar cap infraestructura existent, per això es recomana la circulació pel camí Vell de Gata».   
L'informe conclou valorant positivament el traçat però desfavorablement la traça que discorre paral·lela a la CV-734 i proposa una sèrie de mesures correctores que s'inclouran en les condicions ambientals.  
  
Alternatives.  
Es planteja una alternativa al traçat que s'iniciaria en l'estació de regulació i mesurament situada al Verger, voreja el municipi, es dirigix cap al nord per a arribar a Ondara des d'on eixiria el ramal fins a Dénia. La resta del traçat passa pel límit del municipi de Pedreguer amb Dénia, i baixa fins a continuar fins a Xàbia paral·lel a la CV-734. Esta alternativa es descarta per la seua major afecció a vegetació forestal.  
Es tria perquè l'alternativa principal que es planteja seguint el paral·lelisme amb distintes vies de comunicació (A-7, CV-700, N-332, CV-731, CV-725, CV-724, CV-734).  
Consideracions ambientals.  
1. Elements ambientals que poden estar afectats de forma important pel projecte d'activitat. Identificació i valoració d'impactes.  
  
L'estudi d'impacte ambiental destaca els impactes següents que pot ocasionar la realització del projecte com a rellevants :  
- Generació de residus.  
- Afecció a la hidrologia superficial.  
- Alteració de la qualitat de l'aigua subterrània i del sòl.  
- Increment de la contaminació acústica.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
Es proposen les mesures preventives i correctores següents:  
- Manteniment adequat de la maquinaria a fi d'evitar abocaments d'oli i carburants, reduir les emissions sonores i evitar excés de contaminants.  
- Realització del manteniment de la maquinària en llocs preparats per a això.  
- Planificació de les activitats de càrrega i descàrrega a fi d'evitar l'excés de partícules en suspensió i reg previ dels materials abans de la descàrrega.  
- Minimització de la generació de residus per mitjà de la programació adequada de les compres de materials.  
- Construcció adequada de les àrees d'emmagatzematge de matèries primeres, productes i residus.  
- Restauració de sòls i vegetació per mitjà del depòsit de terra vegetal i la revegetació de la zona afectada.  
El programa de vigilància ambiental proposat comprén el seguiment i el control de les actuacions a desenrotllar en la fase d'obres, així com el seguiment i el control de les condicions ambientals en la fase d'explotació.   
Es considera que l'estudi d'impacte ambiental i el programa de vigilància ambiental es mostren poc concrets quant a la delimitació dels futurs impactes, així com en l'aplicació de mesures correctores. Per tant es jutja necessari ampliar les mesures correctores a aplicar en totes les fases del projecte que inclouran aquelles que el Servici d'Ordenació Sostenible del Medi ha inclòs en el seu informe preceptiu.   
  
Quant a l'afecció sobre el patrimoni cultural, no s'espera a priori cap afecció rellevant. No obstant això, el tram del gasoducte que circula paral·lel (i no acceptable segons l'informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi) a la CV-734, està a escassos metres de jaciments arqueològics inventariats. Este mateix fet ocorre en la variació del traçat proposat pel servici anteriorment esmentat. Per tant, es jutja necessari un pronunciament previ de la Conselleria de Cultura a fi d'avaluar la idoneïtat del traçat original i de l'alternativa proposada pel camí Vell de Gata.   
Quant a les possibles variacions del traçat proposat, sempre que estes entren dins dels supòsits del Decret 162/1990, modificat pel Decret 32/2006, ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental sense perjuí del pronunciament positiu que haja d'obtindre's del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi en relació amb l'afecció a espais protegits.   
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Annex I.7  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
   
3. L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot això que s'ha exposat anteriorment, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte Gasoducte APB-45 el Verger-Xàbia (transport secundari Marina Alta), excepte en el tram que discorre paral·lel a la CV-734, segons s'especifica en el punt informes sectorials de la present declaració d'impacte ambiental.   
  
Segon   
D'acord amb l'informe emés per el Servici d'Ordenació Sostenible del Medi s'estima no acceptable la part del gasoducte que discorre en paral·lel a la CV -734, i se'n proposa com a alternativa el camí Vell de Gata.  
  
Tercer  
La part acceptable del projecte es realitzarà d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establits a continuació:  
1. S'obtindrà l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, el sentit i les condicions del qual vincularan la present declaració d'impacte. En l'execució del projecte i davant de l'aparició de restes, s'actuarà d'acord amb els preceptes continguts en la llei esmentada. En qualsevol cas, es vetlarà pel màxim respecte a elements etnològics que pogueren aparéixer pròxims a la traça del gasoducte.  
2. Es respectarà la Llei 3/1995, de Camins Ramaders, i se sol·licitaran els permisos oportuns en relació amb la seua afecció.  
3. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.   
  
4. La pista de treball, sempre que esta discórrega paral·lela al camí del Barranc de la Vall, el camí Vell de Gata i al camí de Barranqueres, no pot superar en cap cas una amplària de 8 metres i només es podrà separar d'estos camins en aquells trams plantejats en el projecte o, si és el cas, de modificació en la fase d'execució, després de comunicar-ho per escrit a la direcció del parc natural i amb la conformitat per escrit del dit organisme el qual, a més a més, li la comunicarà amb un mínim de tres dies d'antelació l'inici de les obres.  
5. A fi de no crear impactes innecessaris, i sempre que tècnicament siga possible, es proposa la utilització de les zones d'afecció o treball d'altres gasoductes per al traçat de l'actual. Així mateix, s'intentarà no arribar en cap punt del traçat a una amplària de 12 metres de pista de treball, així com utilitzar camins existents per a la instal·lació de la conducció (terme municipal de Gata de Gorgos).  
6. En l'encreuament amb cursos d'aigua s'intentarà no crear afeccions innecessàries utilitzant zones ja prèviament afectades per altres infraestructures, es respectaran al màxim les poblacions de fauna i flora d'interés, i es restauraran convenientment estos espais afectats per mitjà de l'ocupació de tècniques que faciliten l'arrelament de vegetació natural.  
A la terminació de les obres els llits han de quedar lliures de qualsevol tipus de residus o estructures que suposen una interrupció o obstacle al lliure pas de les aigües.  
7. S'habilitaran rampes en les rases per a facilitar l'eixida de la fauna atrapada, les quals es revisaran periòdicament per a evacuar els possibles exemplars de fauna atrapats.  
8. En la zona d'influència de la zona humida Desembocadura i front litoral del riu Racons, no podran habilitar-se parcs de maquinària ni zones d'acumulació de materials que per les seues característiques puguen generar abocaments que contaminen el subsòl.  
9. En el cas d'utilitzar algun producte químic en la prova hidràulica, s'haurà de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a abocar-los al llit públic. Els productes químics sobrants es derivaran al gestor autoritzat.  
  
10. No podran afectar-se exemplars arboris que per les seues característiques es troben inclosos en l'àmbit de protecció de la Llei 4/2006, de la Generalitat, de Patrimoni Arbori Monumental de la Comunitat Valenciana.  
11. Es restaurarà convenientment la coberta vegetal, així com els servicis afectats, intentar interferir el mínim possible en l'activitat agrícola. En la restauració de la coberta vegetal es procurarà no executar accions que puguen incidir en la propagació d'espècies exòtiques invasores i respectar l'Orde de 10 de setembre de 2007, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'aproven mesures per al control de les espècies vegetals exòtiques invasores en la Comunitat Valenciana.  
  
12. Totes les restes generades en l'obra es derivaran al gestor o a l'abocador autoritzat.  
13. Es respectaran els articles 27, 28 i 36 del Decret 229/2007, pel qual es va aprovar el Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Montgó en els punts transcrits en l'apartat d'informes sectorials, d'esta declaració d'impacte ambiental.  
14. Qualsevol variació del traçat que, d'acord amb la legislació, per les seues característiques ho requerisca, haurà de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental. En qualsevol cas les variacions del traçat han de comunicar-se i sotmetre's a informe previ del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi per a la qual cosa es farà arribar la documentació pertinent en format digital d'acord amb les especificacions de l'article 36 del Decret 229/2007, anteriorment citat.  
  
  
Quart  
Que es notifique a les persones interessades que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Quint  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 24 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 259/2417-FOX.  
Títol: explotació porcina d'enceball .  
Promotor: Juan Francisco Niñerola Sabater.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Objecte del projecte: obtindre l'autorització ambiental integrada per a una explotació porcina d'enceball.  
Localització: partida les Planes, polígon 5, parcel·la 77, del terme municipal de Rossell (Castelló).  
Descripció del projecte.  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre l'autorització ambiental integrada per a una activitat porcina d'enceball existent, les característiques de la qual segons la documentació aportada són:  
L'explotació posseïx actualment una capacitat per a 3.005 animals (grup tercer).  
L'activitat consistix en l'enceball de porcs des dels 20 kg fins als 100 kg de pes viu, moment en què es destinen a l'escorxador. Es realitza 2,45 cicles/any, i es fa un buit sanitari després de cada cicle d'engreixament.  
La superfície de l'explotació és de 16.053 m². Està constituïda per tres naus d'enceball de 780, 780 i 1.080 m² respectivament, i disposa a més de dos llatzerets, una xicoteta oficina, lavabo i magatzem. La capacitat de les naus és de 858, 858 i 1.290 porcs respectivament. La resta de la superfície està ocupada per oliveres majoritàriament i una tira de tarongers.  
Es considera que l'explotació tindrà unes necessitats anuals d'aigua potable aproximada de 7.271 m³, i es disposa d'una captació d'aigües subterrànies per a ús ramader que compagina amb la connexió municipal d'aigua potable. Esta captació d'aigües subterrànies s'utilitza únicament en els casos de sequera o durant l'estiu, i s'evita consumir-la basant-se en el major cost econòmic. Es disposa de dos depòsits d'emmagatzematge d'aigua procedent de la xarxa municipal de 130 m³ c.u. Segons la documentació tècnica, l'Ajuntament de Rossell es proveïx d'aigües subterrànies, però disposa d'una xarxa per a explotacions ramaderes de la zona tocant al riu Sénia, provinent de l'embassament d'Ulldecona, que arriba fins a esta explotació porcina.  
Els porcs s'engreixen sobre slats. Els purins generats en l'explotació estan retinguts en fosses de purins. Dos de les naus disposen de fosses de 99 m de llargària per 1 m d'amplària i amb pendent del 2%, comença amb una profunditat de 0,3 m i acaba amb una profunditat de 2,3 m (considera l'alçada mitjana de 1,5 m), punt on s'ubica la vàlvula per a càrrega a la bóta de retirada dels purins, amb una capacitat d'emmagatzematge de 295 m³. La tercera nau disposa d'una fossa única davall de la nau d'amplària mitjana de 10,6 m per 90 m de llargària i una profunditat mitjana de 1,752 m, i la capacitat d'emmagatzematge de la nau és de 1.635 m³. En esta nau hi ha tres línies de slats longitudinals a la nau, dos d'1 m d'amplària i un altre de 2 m d'amplària. La neteja de les trapes es fa amb aigua a pressió, amb l'objectiu de reduir el consum d'aigua.  
Es calculen els purins que es generaran, d'acord amb el Reial Decret 324/2000, d'Ordenació de les Explotacions Porcines, i és de 6.460 m³/purins any, que inclouran, al seu torn, 21.786 kg/N/any, la qual cosa implica necessitar 128,15 ha de superfície agrícola on aplicar-lo com a adob orgànic, i justifica disposar d'una superfície superior a la necessària, (128,83 ha) distribuïda entre els termes municipals de Rossell, la Sénia (12,42 ha) i Canet, dedicats integralment al cultiu d'oliveres. No s'ha d'abocar en zones forestals o de pastures. Els purins s'extrauen cada sis mesos (encara que també s'indica que es dóna una única extracció anual), tractat prèviament amb complex enzimàtic que propicia la transformació de gran part del nitrogen soluble en nitrogen proteic bacterià, alhora que es reduïxen les olors.  
No es disposarà de femer ni de bassa de purins. Es disposa de capacitat d'emmagatzematge de purins superior a tres mesos, tal com establix el Reial Decret 324/2000.  
No existix arreplegada d'aigües pluvials. Les aigües residuals dels lavabos seran gestionades juntament amb els purins.  
Els cadàvers generats seran retirats a una caseta d'arreplegada de cadàvers, i es disposa de contracte per a utilitzar el servici mencionat, que és gestionat a través d'una empresa gestora autoritzada (s'aporta el certificat justificatiu expedit per l'Associació d'Usuaris de Casetes de Recollida de Cadàvers de Bestiar no Bovi de la Província de Castelló).  
La ventilació adoptada en l'explotació és estàtica vertical per carener, completada amb ventilació estàtica horitzontal a través de finestres, que permet una correcta ventilació sense que es requerisca ventilació forçada.  
S'ha inclòs un càlcul estimatiu de les emissions a l'atmosfera associades a l'activitat, corresponent a 7.700 kg de NH3 i 8 kg de N2O en els allotjaments, 3.606 kg de CH4 per fermentació entèrica. Les emissions produïdes en els camps de cultiu on s'apliquen els purins com a fertilitzant orgànic s'estimen en 3.269 kg de NH3, 122 kg de N2O i 24.615 kg de CH4, calculat d'acord amb els quadres de càlcul d'emissions de gasos del sector ramader proporcionats pel Registre Estatal d'Emissions i Fonts Contaminants (EPER-Espanya).  
Com a mesures higienicosanitàries, la instal·lació està dotada de tanca perimetral i gual sanitari, pediluvis a l'entrada de les naus, així com malles ocellaires en finestres.  
Els residus especials produïts en l'explotació (entre altres: envasos de plàstic buits sobrants dels medicaments, de productes de neteja i els procedents del manteniment de les instal·lacions, com a tubs fluorescents, canonades de polietilé que conduïxen als abeuradors), són emmagatzemats temporalment en contenidor i retirats periòdicament a través d'empresa gestora autoritzada a l'efecte.  
L'explotació es localitza 800 metres de l'explotació porcina més pròxima i a 900 metres d'una explotació avícola. El nucli urbà més pròxim correspon al municipi de la Sénia a 1.200 metres.   
Tramitació administrativa.  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient s'inicia amb data 3 de setembre de 2008, amb la remissió per la Direcció General per al Canvi Climàtic del projecte, l'estudi d'impacte ambiental, la documentació complementària i el resultat de la informació pública.  
La informació pública s'ha realitzat per mitjà de la publicació en el DOCV núm. 5.728, de 26 de març de 2008, en el tauler d'edictes municipal i notificat als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
Els informes inclosos en l'expedient s'arrepleguen a continuació:  
Informe municipal favorable de compatibilitat urbanística amb data 5 de març de 2007.  
Llicència d'activitat concedida amb data 18 de novembre de 1991 a nom de Bautista Niñerola Cuartiella.  
Llicència per canvi de titularitat amb data 23 de juliol de 1993 a nom de Juan Francisco Niñerola Sabater. L'última ampliació, segons es descriu en la documentació tècnica es va realitzar el 1991, sense que es tramitara la corresponent avaluació d'impacte ambiental, com ja imposava la legislació vigent en la matèria.  
Registre d'explotacions porcines, en el qual s'indica que la capacitat de l'explotació és de 3.100 porcs d'enceball.   
Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 20 de novembre de 2007. Per a les aigües residuals domèstiques s'indica que s'haurà d'optar (considerant inviable la utilització d'una depuradora per l'escàs volum d'aigua residual generada) per la connexió a una xarxa de clavegueram que conduïsca esta aigua a una estació de tractament d'aigües residuals, o a l'emmagatzematge de les aigües residuals en depòsit estanc i impermeable per a posterior retirada per gestor autoritzat o gestió d'estes i de la resta de residus generats segons el que establixen les disposicions legals vigents.  
El reduït volum d'aigües residuals domèstiques estimat que es generarà en l'explotació anualment fa que es considere viable la gestió conjunta amb els purins.  
Afeccions legals.  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica com a sòl no-urbanitzable comú, segons les normes subsidiàries municipals.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni a cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals.  
1. Elements ambientals que poden estar afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
La parcel·la es localitza al nord del terme municipal a 345 msnm, inserix en una zona agrícola de secà dedicada principalment a l'oliverar. Constituïda per un únic bancal longitudinal en sentit NE-SOE. Segons la cartografia temàtica d'esta Conselleria, està ubicada en una parcel·la de fisiografia plana. Litològicament es caracteritza per estar constituïda per còdols, graves, arenes i argiles. La naturalesa de les parcel·les limítrofes és semblant a l'ocupada per l'explotació. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és mitjana. El risc d'erosió actual és molt baix (pèrdua de 0-7 t/ha/any) i el de l'erosió potencial és moderat (pèrdua de 15-40 t/ha/any). No hi ha risc d'esllavissada ni d'inundació.  
  
No hi ha afecció al camí ramader catalogat en el terme municipal.  
  
La zona on s'exercix l'activitat no presenta valors ambientals rellevants, ja que se situa en un entorn amb un grau de naturalitat escàs, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte:   
- L'aire, per emissió d'olors a causa dels processos anaerobis associats als residus generats (purins i cadàvers).  
- Les aigües superficials i subsuperficials, per lixiviació de purins o percolació d'estos associada a una incorrecta gestió dels purins en la mateixa explotació o bé durant la seua utilització com a adob orgànic.  
  
- El sòl, per alteració de les seues propietats associada a la incorrecta gestió dels purins en la seua utilització com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associada als purins generats i a la presència d'animals principalment.  
A més de les mesures de gestió de l'explotació, a l'estudi d'impacte ambiental s'adjunta una sèrie de mesures correctores, entre les quals s'inclouen:  
- S'aplicarà els purins respectant la distància mínima en la seua distribució sobre el terreny, de 100 metres respecte d'altres explotacions del grup segon i tercer i als nuclis urbans.  
- Els purins s'extrauran de l'explotació amb un període mínim de tres mesos de retenció per mitjà del tractor cisterna propietat del promotor, tractat amb complex bacterià que fixarà el nitrogen, amb reducció de les olors.  
- Els purins no s'abocaran en zones forestals o de pastures, únicament en zones de cultiu. Tampoc s'admeten els abocaments dels purins sobre llits públics o a distàncies inferiors a 35 m de pous i sistemes d'aigua potable, a 200 m de càmpings, de llits públics i a 500 m de zones aqüícoles. Es respectarà la distància mínima en la distribució del fem sobre el terreny, de 100 m respecte d'altres explotacions del grup primer i de 200 metres respecte a explotacions del grup segon i tercer i als nuclis urbans.  
- Es procedirà al treball de les terres agrícoles abans de 24-48 h des que s'apliquen els purins.  
Segons la cartografia temàtica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, la superfície on s'exercix l'activitat es localitza en un sòl amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana, per la qual cosa no haurà d'excedir-se la concentració de 170 kg N/ha a l'aplicar els purins com a adob orgànic en camps de cultiu.  
  
S'ha detectat contradiccions en la planificació de l'abonat amb els purins, per la qual cosa haurà d'elaborar-se un pla de gestió i producció agrícola dels purins.  
La superfície agrícola localitzada en parcel·les del terme municipal de la Sénia (12,42 ha), província de Tarragona, on es declara aplicar els purins, hauran de substituir-se per superfície equivalent localitzada a la província de Castelló, ja que es disposa de legislació sectorial pròpia que condiciona l'autorització de l'activitat en esta Comunitat Autònoma, corresponent a més el control de l'activitat (inclòs la gestió dels purins), a l'administració pròpia del territori on es localitza l'activitat.  
  
Atenent les característiques del medi i de l'activitat, es considera viable l'activitat, des del punt de vista mediambiental, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental i es complemente amb l'adopció de les condicions arreplegades en esta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'explotació porcina d'enceball, localitzada en el polígon 5, parcel·la 77, del terme municipal de Rossell (Castelló), promogut per Juan Francisco Niñerola Sabater, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establits a continuació:  
  
A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, haurà de regularitzar-se l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
  
Haurà de presentar justificació legal de l'aprofitament d'aigua potable de la xarxa municipal.  
Prèviament a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, el promotor haurà de justificar la substitució de la superfície agrícola localitzada en parcel·les del terme municipal de la Sénia (Tarragona), per una altra equivalent a la província de Castelló, a una distància prudencial de l'explotació, de manera que siga viable econòmicament la utilització de purins com a adob orgànic.  
Haurà d'aportar pla de gestió i producció agrícola de purins, de manera que es justifique que l'extracció de purins de l'explotació coincidix amb l'època apropiada de fertilització de les oliveres. S'haurà d'indicar el mètode d'aplicació.  
A l'hora d'utilitzar els purins com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastures no-naturals, i evitar les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. Preferentment, s'haurà de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
Segons el Reial Decret 324/00 d'Ordenació de les Explotacions Porcines, haurà de respectar-se com a distància mínima, en la distribució de fem sobre el terreny, la de 100 m respecte a altres explotacions del grup primer i 200 m respecte a les explotacions incloses en la resta dels grups definits en l'article 3.B) del Reial Decret 324/00 i als nuclis urbans. En relació amb els cursos d'aigua, es respectarà el que establix el Reglament de Domini Públic Hidràulic, que desplega els títols preliminar, I, IV, i VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, i el qual establix els diferents plans hidrològics de conca.  
Haurà de disposar d'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relació amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
Es comunicarà a esta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el destí dels residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 25 de setembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 68/4035-WZH.  
Títol: explotació avícola de posta.  
Promotor: EFE, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Localització: polígon 6, parcel·les 51, 79, 80 i 82 del terme municipal de Chella (València).  
Descripció del projecte.  
L'explotació se situa en les parcel·les 51, 79, 80 I 82 del polígon 6 i la superfície total, segons la documentació disponible, és de 24.502 m².  
La capacitat actual de l'explotació és de 30.000 aus i es pretén ampliar a 100.000 places amb la construcció d'una nova nau de posta dins de la parcel·la 51. Actualment es disposa de dos naus de 1.275 m² i 781,1 m². La tercera nau corresponent a l'ampliació tindria una superfície de 1.419,5 m².  
També té un centre de classificació d'ous, un magatzem d'envasos i embalatges, un taller de reparació i oficines. L'aigua procedix de la xarxa municipal de proveïment. S'ha presentat un informe de l'empresa gestora del servici de proveïment en què s'indica que l'explotació disposa d'un volum anual de 10.000 m³. Addicionalment, dins de l'explotació es disposa d'un pou.  
  
Es disposa de connexió amb la xarxa de proveïment elèctric.  
Les dejeccions sòlides que es generen seran retirades per una empresa externa. Dins de l'explotació es disposa d'un femer, dins de la parcel·la 79. Es tracta d'una solera de formigó de 350 m² construïda amb lleuger pendent cap a una basseta per a l'arreplegada de lixiviats.  
  
Les aigües residuals procedents dels servicis seran emmagatzemades en un depòsit estanc fins a ser retirades per una empresa externa que les portarà fins a la depuradora municipal.  
Entre les mesures higienicosanitàries establides en l'explotació, està la dotació de tanca perimetral, tela ocellaire en finestres de les naus i sistema de desinfecció de vehicles que accedixen a l'explotació. Per a l'emmagatzematge de cadàvers l'explotació disposa de contenidors homologats.  
Tramitació administrativa.  
Informació pública i al·legacions presentades.  
La informació pública es va realitzar per mitjà de la publicació en el DOCV núm. 5.623, amb data de 23 d'octubre de 2007 i mitjançant un edicte en el tauler d'anuncis de l'ajuntament.  
Durant el període d'informació pública es van presentar al·legacions per part de dos dels propietaris de les parcel·les pròximes a l'explotació. En els dos casos es fa referència a l'existència d'un abocament incontrolat de residus ramaders en la parcel·la 79 pertanyent a l'explotació. Es fa referència a les molèsties i als danys ocasionats durant anys als cultius de les finques limítrofes per este motiu.   
  
En la contestació, realitzada pel tècnic redactor de l'estudi d'impacte ambiental, es confirma esta situació i indica que se n'ha fet la retirada, s'ha construït un femer i s'ha subscrit un contracte amb una empresa externa que s'encarrega de la gestió de la gallinassa.  
  
Remissió de l'expedient.  
Amb data 12 d'abril de 2007, des de l'Àrea de Qualitat Ambiental es remet el projecte, els seus annexos i l'estudi d'impacte ambiental, se sol·licita informe sobre la suficiència de la documentació presentada.  
  
Amb data 20 d'abril de 2007, es remet contestació a la consulta mencionada per la qual se sol·licita l'ampliació de la documentació aportada.  
Amb data 21 de gener de 2008 l'Àrea de Qualitat Ambiental remet la documentació complementària i sol·licita informe sobre l'adequació.  
Amb data 28 de gener de 2008, el Servici de Control Integrat de la Contaminació remet el certificat d'informació pública.   
Afeccions legals.  
L'explotació és compatible amb el PGOU municipal. Segons el certificat de data 22 de gener de 2007, tant les instal·lacions existents com les noves construccions es troben ubicades en sòl no-urbanitzable comú i complixen tots els paràmetres urbanístics establits per a este tipus d'instal·lacions.   
La distància de l'explotació respecte al nucli urbà és superior als 1.000 metres. Segons la Llei 6/2003, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, la distància mínima de 1.000 m respecte a nuclis urbans es mantindrà en el cas de nuclis de població superiors als 2.000 habitants. En este cas al municipi de Chella el nombre d'habitants està al voltant dels 2.800 habitants.   
Les parcel·les 81 i 82 i una part de la parcel·la 80 estan en la franja de 100 m que constituiria la zona de policia del barranc pròxim. Segons la documentació remesa no s'ha previst cap actuació en esta zona.  
  
 L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94 d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.   
El municipi de Chella no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals.  
L'explotació s'ubica als peus d'una lloma. Pròxima a la parcel·la on s'ubicarà la nau corresponent a l'ampliació discorre el barranc de Miguel (segons el visor cartogràfic de la Conselleria) o barranc Secanos (segons la informació del cadastre de rústica) que aboca les aigües al riu Bolbaite. La fisiografia de les parcel·les és ondulada amb pendent general descendent cap al barranc.  
Es tracta d'una zona eminentment agrícola dedicada majoritàriament al cultiu de regadiu on es localitzen també diverses vivendes aïllades i naus industrials. En la zona muntanyosa, inclosa com a sòl forestal en l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, es localitzen els següents hàbitats amb la codificació europea 5330: Querco cocciferae-Lentiscetum Br.Bl. i Thymo piperellae-Helianthemetum marifolii.  
Segons el visor cartogràfic disponible, la vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers està valorada com a mitjana i alta en la zona on s'ubica l'explotació. Per tant, s'han d'aplicar mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escolament o percolació associada fonamentalment a la gestió incorrecta de residus orgànics.   
L'activitat no genera aigües residuals procedents del procés productiu, ja que l'excés d'humitat de les dejeccions s'elimina per mitjà del sistema de ventilació i la neteja de les naus es realitza en sec. Pel que fa a les aigües fecals que es generen seran emmagatzemades fins a la retirada per una empresa externa que les porta a la depuradora municipal.   
  
Es disposa de voreres perimetrals per a l'evacuació de les aigües pluvials que són conduïdes fins a les parcel·les que no estan ocupades per les construccions. Ja que, a més, el perímetre de les naus es troba pavimentat es considera que poden aparéixer problemes d'erosió i entollades no-desitjats per l'augment de l'escolament en punts determinats de la parcel·la on són conduïdes.   
Pel que fa a la gestió de la gallinassa, dins de l'explotació es disposa d'un femer per a l'emmagatzematge temporal que s'utilitza en situacions puntuals en què l'empresa encarregada de la retirada no puga prestar el servici. Donades les dimensions de la solera (350 m²) es considera que no es podrà realitzar un emmagatzematge adequat durant un temps prolongat.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 1.h.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals el projecte de granja avícola de posta situada en el terme municipal de Chella (València), promogut per EFE, SL, sempre que es faça d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establits a continuació:  
1. Ha d'obtindre l'informe definitiu favorable als efectes patrimonials de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.   
  
2. Anualment s'ha de presentar informe on es dóna compte del desenrotllament i l'avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que s'haja pogut produir.  
3. La gallinassa només pot ser emmagatzemada en femer. Este haurà d'estar dimensionat d'acord amb la producció real de l'explotació. Ha d'estar impermeabilitzat i preferiblement cobert. Tindrà parets d'alçada suficient per a contindre la gallinassa i amb un sistema per a l'emmagatzematge dels lixiviats. El programa de vigilància ambiental ha d'incloure la realització de comprovacions periòdiques de l'estat.   
  
Juntament amb el primer informe que es presente en compliment del programa de vigilància ambiental s'ha de presentar un informe, acompanyat d'un reportatge fotogràfic, en el qual es descriguen les mesures adoptades per al condicionament del femer.   
4. S'ha de fer una correcta gestió dels lixiviats emmagatzemats en la basseta, així com de totes les aigües residuals (domèstiques i de neteja) que es generen en l'explotació.  
5. Es mantindran de les mesures d'higiene previstes per al control de l'explotació.  
6. S'ha de dur a terme un seguiment i control del sistema d'evacuació de pluvials. S'ha de garantir que en cap moment les aigües entren en contacte amb els residus emmagatzemats i no produïxen erosió en les zones on són abocades.   
7. La resta de residus serà emmagatzemada i gestionada d'acord amb la seua naturalesa i perillositat. S'haurà de comunicar a este servici qualsevol variació que es produïsca en la destinació.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, ha de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Segon  
Que es notifique a les persones interessades que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 25 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.