Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9886, del 05-07-2024 (2024/6217)

RESOLUCIÓ de 13 de maig de 2024, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de central fotovoltaica Godelleta 19 i la infraestructura d'evacuació corresponent, del terme municipal de Villar del Arzobispo. Expedient: (3503280) 123/2024/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9886

Data del DOGV
:   05-07-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/6217


Data del document
:   13-05-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 13 de maig de 2024, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de central fotovoltaica Godelleta 19 i la infraestructura d'evacuació corresponent, del terme municipal de Villar del Arzobispo. Expedient: (3503280) 123/2024/AIA. [2024/6217]  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (3503280) 123/2024/AIA  
Títol: Projecte de central fotovoltaica Godelleta 19 i la infraestructura d'evacuació corresponent  
Promotor: Renovalia Alzambra, SLU.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València  
Ref. òrgan substantiu: ATALFE/2022/10/46  
Localització: terme municipal de Villar del Arzobispo  
  
1. Objecte i descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'empresa Renovalia Alzambra, SLU, promou el projecte d'instal·lació solar fotovoltaica denominada Godelleta 19, amb potència nominal per a instal·lar 24,57 MW i 24,9876 MWp, i les infraestructures d'evacuació corresponents, que consistixen en 5 centres de transformació i 2 línies d'evacuació de 30 kV que unixen els centres de transformació amb la SET Villar 132/30 kV. El projecte és objecte de sol·licitud d'autorització administrativa prèvia, d'autorització de construcció i d'autorització d'implantació pel procediment integrat d'autorització de centrals fotovoltaiques que s'ubiquen en sòl no urbanitzable.  
  
Descripció del projecte  
La planta solar es distribuïx en cinc recintes i ocupa parcel·les que pertanyen al terme municipal de Villar del Arzobispo qualificades de sòl no urbanitzable comú d'ús agrícola. La planta es localitza aproximadament a 2,5 km al sud-est de Villar del Arzobispo, en les partides de Monte Olivé i la Cañada Ginera. L'accés es farà des de la carretera CV-395, en el punt quilomètric 49 + 290, des de on comença el camí que dona accés a la planta.  
L'àrea ocupada per la planta és de 26,89 ha, i la superfície cadastral vinculada és de 29,95 ha, i ocupa les parcel·les 383 - 390, 407 - 408, 411 - 422, 438 - 441, 484 - 485, 487 - 489, 494 - 516, 521 - 522, 524, 574 - 579, 628 - 629, 635 - 637, 639, 641 i 9.030 del polígon 6 del terme municipal de Villar del Arzobispo.  
La central fotovoltaica està composta per un camp generador de mòduls solars de tipus silici monocristal·lí instal·lats en estructures metàl·liques fixes amb una inclinació de 25°, que es claven al terreny directament. Estos mòduls fotovoltaics es connecten en sèrie i s'agrupen en inversors de strings que desemboquen mitjançant línies subterrànies de distribució fins als centres de transformació per a augmentar la tensió de 0,66 kV a 30 kV.  
Es projecten 2 línies subterrànies de 30 kV que evacuaran l'energia produïda en la planta, una en la zona nord i una altra en la zona sud, de 3.970 i 3.219 m de longitud respectivament, que connectaran els centres de transformació amb la SET Villar 132/30 kV. La SET es construirà en les parcel·les 50 i 52 del polígon 9 del terme municipal de Casinos (objecte d'un altre projecte).  
El traçat de les línies discorrerà per les parcel·les 390, 411, 412, 413, 419, 438, 439, 441, 484, 485, 494, 496, 497, 499, 516, 574-578, 636, 637, 639, 641, 9.001, 9.003, 9.007, 9.014, 9.015, 9.021, 9.022, 9.023, 9.031, 9.032 i 9.126 del polígon 6 del terme municipal de Villar del Arzobispo, i per les parcel·les 50, 52 i 9.005 del polígon 9 del terme municipal de Casinos.  
El punt de connexió de la planta amb la xarxa de transport es farà mitjançant una infraestructura d'evacuació comuna amb altres instal·lacions de producció en tramitació en la zona. Estes plantes compartiran la nova SET Villar 132/30 kV, des de la qual s'elevarà la tensió a 132 kV per a evacuar l'energia mitjançant una línia subterrània fins a la nova SET Chiva 400/132/30 kV. Des d'este punt, s'elevarà la tensió a 400 kV i es connectarà mitjançant una línia aèria amb la SET Godelleta 400 kV, propietat de Red Eléctrica.  
La infraestructura d'evacuació comuna és objecte d'avaluació en l'expedient de la planta fotovoltaica Godelleta 14 (ATALFE/2022/5/46).  
Per a l'execució del projecte es preveu un condicionament i un anivellament del terreny previs i necessaris per al funcionament normal de la PSFV, la qual cosa implica fer excavacions, farciments, compactació i estabilitat mitjançant talussos. S'adequaran els camins que no complisquen les condicions mínimes necessàries per a la circulació dels vehicles de muntatge d'equipament i s'executaran vials interiors en la mateixa planta, tancaments, obres de drenatge, rases per al cablejat, així com les fonamentacions per als centres de transformació, vigilància, control i seguretat.  
Una vegada finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es procedirà a desmantellar-la i a restaurar el terreny, s'evitarà en la mesura del possible el moviment de terres i es retirarà qualsevol estructura, fonamentació o un altre element permanent.  
  
2. Tramitació administrativa  
Les característiques pròpies d'este projecte determinen que constituïx, per si mateix, un supòsit d'avaluació ambiental ordinària. El Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines (òrgan substantiu) ha admés a tràmit l'expedient per a autoritzar-lo, per la qual cosa correspon a este òrgan ambiental l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, de conformitat amb la legislació autonòmica i en concordança amb l'article 11 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
a) Contingut de l'expedient  
En data 8 de maig del 2024, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València va traslladar a este òrgan ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte (ATALFE/2022/10/46). Esta, a més de la sol·licitud del promotor, s'acompanya de:  
- Projecte tècnic d'execució de la planta solar fotovoltaica i la línia d'evacuació (versió de febrer 2024). Inclou: memòria, plànols, estudi de gestió de residus i pla de desmantellament.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Al·legacions i informes sectorials com a resultat dels processos d'informació pública i de consultes.  
- Documentació complementària: estudi de sinergies, estudi de fauna, estudi d'integració paisatgística, permís de prospecció arqueològica, entre altres.  
b) Informació pública i al·legacions  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va fer pública la informació de l'expedient PSFV Godelleta 19 (d'ara en avant, FVG19) mitjançant l'anunci en el DOGV núm. 9806, de data 11 de març de 2024, i en el BOP núm. 49, de data 8 de març de 2024, així com en la premsa. Durant el període d'exposició pública, nombrosos particulars, l'associació Defiende Tu Pueblo Serrania-Camp de Túria, Ecologistes en Acció de la Serrania, Acció Ecologista-Agró i el Centre d'Estudis de la Serrania, van presentar al·legacions que es concreten en dos tipologies d'informe a les quals el promotor va respondre. A continuació s'enumeren les que estan directament relacionades amb l'afecció ambiental del projecte:  
  
1. S'al·lega que l'estudi d'impacte ambiental no té la qualitat suficient i que l'han firmat tècnics sense la capacitació adequada; que falta una avaluació sobre possibles afeccions a espais de la Xarxa Natura 2000; que l'estudi de fauna no s'ha ajustat a un cicle anual complet, tal com s'indica en la guia del Ministeri per a la redacció de l'EIA, ni és vàlid per a l'àmbit del projecte PSFV Godelleta 19; que la valoració dels efectes sinèrgics de la concentració de projectes en un mateix àmbit i la documentació sobre el patrimoni cultural i afeccions a elements etnogràfics són deficients.  
2. S'indica que no es complixen els criteris d'implantació i admissió a tràmit del Decret llei 14/2020.  
3. Les al·legacions destaquen que el projecte forma part d'un macroprojecte de 825 MW fragmentat en fins a 19 projectes menors de 50 MW per a evitar l'avaluació d'impacte ambiental ordinària de competència estatal i única que valore adequadament els efectes ambientals segons la Directiva d'EIA. Les plantes PSFV Godelleta 1 a 19 les tramita un mateix grup empresarial i en el mateix període temporal. Ocupen espais amb proximitat geogràfica i amb un document ambiental que preveu l'àmbit de les 19 plantes.  
4. La línia d'evacuació del macroprojecte no ho és, es tracta d'una línia de transport que fomenta la creació d'una xarxa elèctrica paral·lela de transport i distribució privada i aliena a la regulació del sector.  
5. S'al·lega que el projecte ha presentat un estudi d'afecció al paisatge deficient que no inclou un pla de participació pública adequat. Així mateix, no s'ha valorat l'afecció al PAT Paisatges del Vi, perquè part de la planta es troba dins de la zona de protecció i dels 500 m d'afecció, i es considera incompatible amb el PATEVAL.  
El promotor, en la seua resposta comuna a totes les al·legacions formulades, exposa sobre els punts indicats:  
1. Defén que l'EIA s'ajusta a la llei: conté un estudi d'alternatives adequat, es fa una valoració dels impactes sobre espais de la Xarxa Natura 2000 i no s'identifiquen afeccions significatives a estos; que l'estudi d'avifauna i fauna que s'ha presentat és complet i correcte, i assegura que la metodologia establida pel Ministeri no és vinculant; que les afeccions als elements del patrimoni cultural s'han informat favorablement i les ha autoritzat la Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
2. Quant a l'incompliment dels criteris d'implantació i admissió a tràmit del Decret llei 14/2020, el promotor entén que estos es complixen i que s'han adoptat les mesures correctores per a minimitzar les possibles afeccions.  
3. Pel que fa al fraccionament, el promotor indica que no es produïx, ja que no hi ha continuïtat entre la PSFV Godelleta 19 i la resta dels projectes perquè no compartixen camins d'accés, i que tampoc es compartix cap instal·lació elèctrica ni cap equip de mesura amb altres projectes. Quant a les infraestructures d'evacuació, es compartixen d'acord amb les recomanacions de l'art. 8.3 del Decret llei 14/2020.  
  
4. Respecte de les al·legacions a la línia d'evacuació, exposa que estes no tenen cap vinculació amb l'expedient PSFV Godelleta 19, ja que la línia d'evacuació està prevista en l'expedient ATALFE/2022/5/46 PSFV Godelleta 14.  
5. El promotor respon que el PAT Paisatges del Vi no és un instrument jurídic en vigor. S'adduïx que l'informe paisatgístic es va valorar correctament i que l'administració competent va informar favorablement sobre la compatibilitat paisatgística del projecte.  
c) Consultes a les administracions i informes rebuts  
En l'expedient s'han considerat els informes següents que formen part de l'expedient remés per l'òrgan substantiu:  
- Informe de l'Ajuntament de Casinos, de data 10 de març de 2022, de compatibilitat urbanística favorable.  
- Informe de l'Ajuntament de Villar del Arzobispo, de data 13 de maig de 2022, de compatibilitat urbanística favorable.  
- Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 25 d'abril de 2023, favorable als efectes patrimonials que preveu l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, condicionat al compliment de les mesures correctores.  
- Informe del Servei de Paisatge i del Servei de Planificació Territorial, de data 10 d'abril de 2024, favorable condicionat al fet que s'esmene l'estudi d'integració paisatgística (EIP) i el pla de desmantellament, i que s'aporten la justificació i els resultats del procés de participació pública. Mitjançant un escrit firmat en data 29 d'abril de 2024, el promotor esmena i aporta nova documentació tècnica actualitzada (projecte tècnic, annex a l'EIP i pla de desmantellament).  
- Informe de l'Ajuntament de Villar del Arzobispo, de data 22 d'abril de 2024, en el qual mostra l'oposició al projecte per la projecció de nombroses instal·lacions d'energia fotovoltaica en el municipi, i les afeccions ambientals i paisatgístiques associades.  
- Informe favorable del Servei de Planificació, de data 25 d'abril de 2024, condicionat a la viabilitat de l'accés proposat i a l'autorització del Servei Territorial d'Infraestructures Públiques de València.  
- Informe del Servei de Gestió de Riscos en el Territori i el Servei de Planificació Territorial, de data 30 d'abril de 2024, en el qual s'informa de la compatibilitat del projecte a les determinacions del TRLOTUP i les directrius de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV) i inclou recomanacions pel que fa a les condicions d'infiltració del sòl. Mitjançant un escrit firmat en data 9 de maig de 2024, el promotor aporta nova documentació tècnica, de data maig 2024, en la qual arreplega les condicions d'infiltració i drenatge esmentades.  
- Informe de la Direcció General de Medi Natural i Animal (DGMN), de data 25 d'abril de 2024, condicionat al compliment de les mesures correctores per a reduir la pèrdua de sòl, protegir l'avifauna i la fauna vertebrada, protegir els hàbitats d'interés comunitari i reduir la fragmentació de l'ecosistema.  
- Informe del Servei de Paisatge i el Servei de Planificació Territorial, de data 9 de maig de 2024, favorable a la PSFV en matèria d'infraestructura verda i de paisatge, condicionat al fet que es duguen a terme les MIP arreplegades en l'apartat 1.1.4 de l'informe i que s'actualitze el pressupost del pla de desmantellament. Este informe s'emet en relació amb la nova documentació que ha aportat el promotor en resposta al primer informe esmentat anteriorment, de data 10 d'abril de 2024, emés per estos servicis.  
  
3. Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que el seu ús constituïx una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte hivernacle i per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.   
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, pretén aconseguir en 2050 la neutralitat climàtica a Espanya, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.  
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat arrepleguen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol, i plantegen com a objectiu aconseguir 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
En l'actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir estos objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les degudes mesures de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic, per a complir els objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
  
Anàlisi d'alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental s'analitzen quatre alternatives pel que fa a la ubicació del projecte i s'inclou l'alternativa zero (no execució del projecte), la qual es descarta perquè no s'aprofiten les fonts d'energia renovables necessàries per a disminuir els gasos d'efecte hivernacle i aconseguir els objectius estatals i europeus de transició ecològica cap a energies netes. L'alternativa 1, situada a l'oest del terme municipal de Casinos, Llíria i Villar del Arzobispo, i l'alternativa 2, situada a l'est del terme de Casinos i al nord del municipi de Bugarra, es descarten perquè són les que més terrenys forestals afecten, estan a menys distància d'un espai protegit Xarxa Natura 2000 i estan més lluny del punt de connexió a la xarxa elèctrica, la qual cosa suposa un impacte ambiental i paisatgístic més important. Finalment, se selecciona l'alternativa 3 perquè no afecta els espais naturals en règim de protecció especial i reduïx al mínim l'àrea ocupada i la línia d'evacuació.  
  
El terreny proposat per a instal·lar la central seleccionada se situa en el terme municipal de Villar del Arzobispo, concretament en els paratges de Monte Olivé, Puntal de Mollas, Ademuz i Corral Blanco. Els últims 100 metres de la línia abans d'arribar a la SET Villar discorren pel terme municipal de Casinos. Cal destacar que es troba en una zona agrícola altament antropitzada i dedicada a l'ús agrícola d'arbres fruiters, vinyes i olivars, així com la vegetació natural que resulta de l'abandó de les pràctiques agrícoles. La planta solar es distribuïx en cinc sectors sobre una planícia agrícola en la qual es disposen les diferents fileres de mòduls i, actualment, s'està duent a terme la tramitació autonòmica d'altres projectes d'energia renovable fotovoltaica confrontants a este (el més pròxim és el PSFV Godelleta 17 i, a escassos 65 metres, el PSFV Godelleta 7). La PSFV Godelleta 8, situada a l'oest i confrontant la planta, compta amb una DIA acceptable, mitjançant la Resolució de data 24 de gener de 2023 (núm. d'expedient 743432 20/2023/AIA).  
Una vegada consultat el visor cartogràfic de la Generalitat, el sòl ocupat associat al perímetre envolupant es troba majoritàriament en sòl no urbanitzable comú, de conformitat amb els plans urbanístics dels termes municipals. Les dos línies d'evacuació entre la planta solar i la SET Villar transcorren soterrades per camins existents o per terrenys propietat del titular de la planta. D'acord amb l'informe del Servei de Gestió de Riscos en el Territori i el Servei de Planificació Territorial, es determina que les afeccions al territori són mínimes i es considera compatible la infraestructura d'evacuació.  
  
Afeccions d'espais protegits  
La planta fotovoltaica projectada es localitza fora de l'àmbit d'espais naturals protegits i espais protegits de la Xarxa Natura 2000. Els més pròxims són la ZEPA Alt Túria i Sierra del Negrete, situats a 2,76 km a l'oest.  
Una vegada consultat el visor cartogràfic de la Generalitat, pel que fa a la planta no s'observen afeccions a cap hàbitat d'interés comunitari o protegit de l'annex IV del Decret 70/2009. Pel que fa a la línia, a l'altura de la Rambla Castellarda, es mostra la presència dels hàbitats d'interés comunitari: 6.420 prats humits mediterranis d'herbes altes del Molinion-Holoschoenion i 92D0 galeries i matollars riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securinegion tinctoriae).  
  
Flora i fauna  
La línia d'evacuació discorre al llarg de 75 m per terreny forestal, segons el PATFOR, i coincidix amb la Rambla Castellarda, la qual es caracteritza per la presència de vegetació de ribera, amb erosió potencial alta i molt alta, i també per un pendent elevat. A més, en la planta es localitzen diverses zones amb vegetació dispersa (aproximadament 2,29 ha) per l'evolució de la vegetació a causa de l'abandó de terrenys agrícoles.  
  
Segons l'informe de DGMN, per tal de disminuir l'afecció a cobertes vegetals, hàbitats, terreny forestal i contrarestar el procés d'erosió generat a conseqüència de les excavacions en la rasa, es recomana que el traçat d'este tram de la infraestructura d'evacuació s'execute pels camins existents.  
No es preveu cap afecció de la planta solar fotovoltaica ni de la línia d'evacuació sobre arbres monumentals ni forests gestionades per la Conselleria. No obstant això, tal com establix l'informe de la DGMN, abans de començar els treballs d'execució s'ha d'acreditar que no hi ha cap olivera amb un perímetre de tronc igual o superior a 3,5 m i, en cas que n'hi haja, s'ha de respectar l'exemplar i establir un perímetre de 15 m de diàmetre al voltant, d'acord amb el Decret 154/2018, de 21 de setembre, del Consell.  
En l'entorn de l'actuació de la planta no hi ha espècies de flora protegida ni microreserves de flora. Pel que fa a la fauna protegida, en la quadrícula a on es projecta la instal·lació fotovoltaica, segons el Banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana (quadricules UTM d'1 x 1), s'ha inventariat la presència de Circaetus gallicus (àguila serpera), Coracias garrulus (gaig blau) i Lullula arborea (cotoliu). Segons l'informe de la DGMN, l'Aquila fasciata (àguila de panxa blanca) nidifica aproximadament a uns 4,5 km de la planta solar fotovoltaica i està inclosa en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada com a espècie en perill d'extinció.  
El promotor ha presentat un inventari de la fauna en el qual consta el mostreig de camp que s'ha fet en l'àmbit d'aplicació amb la finalitat d'inventariar espècies d'aus i mamífers mitjançant transsectes lineals fets a peu, en vehicle i en punts d'observació. De les espècies d'avifauna més observades destaquen: Falco tinnunculus (soliguer), Corvus corax (corb), Circaetus gallicus (àguila serpera), Buteo buteo (aguilot comú), Hieraaetus pennatus (àguila calçada), Gyps fulvus (voltor comú), Accipiter nisus (esparver) i Athene noctua (mussol comú). Altres espècies que s'han observat de manera puntual, allunyades de la planta i que s'inclouen en instruments de protecció tant estatals com autonòmics són l'agró i l'àguila reial. Entre els mamífers, destaquen: Oryctolagus cuniculus (conill), Vulpes vulpes (rabosa) o Martes foina (fagina), i pel seu impacte potencial, espècies de quiròpters com el Rhinolophus hipposideros (rata penada de ferradura menuda) i el Rhinolophus ferrumequinum (rata penada de ferradura gran).  
S'ha de considerar el que s'exposa en l'article 9 del Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, sobre la protecció d'espècies silvestres catalogades. Addicionalment, en l'estudi d'impacte ambiental es proposen mesures compensatòries, com col·locar caixes niu per a aus i quiròpters fora dels límits de la planta fotovoltaica; marcar amb GPS un exemplar d'àguila calçada, un d'àguila reial i un d'àguila de panxa blanca; repoblar la superfície afectada per la pèrdua de la vegetació natural, i restaurar la vegetació eliminada en l'execució del tram d'evacuació subterrani a l'altura de la Rambla Castellarda.  
  
Es proposa el trasllat o la instal·lació de deu clapers per a conills. En este sentit, la instal·lació està situada en un municipi afectat per la sobrepoblació de conills, el qual s'inclou en la Resolució de 28 de març de 2024, del director general del Medi Natural i Animal, per la qual s'actualitza l'annex de l'Orde d'11 de juny de 2009, de les directrius extraordinàries per a l'aprofitament, la gestió i el control del conill de muntanya, relatiu a la llista de termes municipals afectats per la sobrepoblació de conills. Per això, la mesura proposada no es considera adequada. A més, s'han d'adoptar les mesures de control que disposa l'orde esmentada, especialment pel que fa al que indica l'article 14.  
  
Com que la instal·lació se situa en el vedat de caça esportiu V-10912 de Villar del Arzobispo, es recomana que s'informe els titulars del canvi d'activitat que suposarà la instal·lació de la planta solar fotovoltaica i de les implicacions que pot tindre a l'efecte de l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana.  
  
El tancat perimetral s'ha d'ajustar al que disposa el Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen les condicions dels tancaments en el medi natural i dels tancaments cinegètics.  
Addicionalment, com a mesures correctores de caràcter general, l'informe de la DGMNA establix que, per a reduir l'afecció durant l'execució de les obres a les espècies d'avifauna presents en l'àmbit de la instal·lació, es recomana que els treballs d'execució de la instal·lació es duguen a terme fora del període de nidificació de les espècies d'aus presents en la zona, i que les rases que continuen obertes en finalitzar la jornada de treball han de comptar amb un sistema d'escapament (elements específics o talussos de terra) per a la fauna que hi puga quedar atrapada.  
  
Sòls i residus  
La zona presenta vulnerabilitat baixa d'aqüífers i es troba en una àrea de permeabilitat del sòl baixa i alta. El subsol a on es localitza la instal·lació se situa en una àrea estratègica de nivell 1 per a la recàrrega d'aqüífers, la qual coincidix amb afloraments de materials de molt alta i alta permeabilitat, amb un estat global del subsol bo. L'informe del Servei de Gestió de Riscos en el Territori i el Servei de Planificació Territorial considera que l'afecció no és molt significativa, atés que només una part xicoteta de la planta afecta estes zones.  
No hi ha afecció per l'ocupació de sòls de capacitat agrològica molt elevada i, segons l'informe del Servei de Gestió de Riscos en el Territori i el Servei de Planificació Territorial, l'afecció per l'ocupació de sòls de capacitat agrològica elevada no és rellevant. L'informe del Servei de Gestió de Riscos en el Territori i el Servei de Planificació Territorial, en relació amb els riscos naturals i induïts en matèria de territori, considera compatible tant la planta solar com la línia d'evacuació.  
Amb la finalitat de mantindre les condicions d'infiltració en la zona i de conformitat amb l'informe esmentat, s'han de plantejar mesures correctores, de manera que la disposició de les plaques solars hauran d'acompanyar les corbes de nivell; s'han de plantar i conservar les zones de vegetació en els estrats herbacis, arbustius i arboris que servisquen de tamís de la pluja i generen condicions favorables per a la infiltració i disminuïsquen així els escolaments; s'han de dur a terme tasques del sòl que en mantinguen la textura esponjosa per a facilitar la infiltració o, si és el cas, desenvolupar tasques agrícoles com a activitats complementàries. El tancat perimetral de la parcel·la ha de ser permeable al flux.  
Així mateix, i per a evitar una afecció significativa sobre la hidromorfologia i el sòl, pel que fa a la gestió de residus, l'ESIA preveu que, atesa la naturalesa de l'activitat, a penes es produiran residus. En el cas que se'n produïsquen durant les labors d'execució i manteniment, s'emmagatzemaran en l'obra, segons es generen i d'acord amb la seua naturalesa, i es depositaran en el lloc destinat a este fi. També preveu la instal·lació de contenidors d'obra per a gestionar correctament els residus no perillosos, i també per als residus perillosos, que s'emmagatzemaran en envasos identificats convenientment. Tots els residus els gestionarà posteriorment un gestor autoritzat.  
  
Règim hidràulic  
D'acord amb la cartografia del PATRICOVA, es determina que la planta solar fotovoltaica no està afectada per risc d'inundació ni per cap corredor fluvial. Respecte a la línia d'evacuació, es considera que l'afecció per risc d'inundació no és rellevant perquè està soterrada íntegrament.  
  
Contaminació atmosfèrica  
Segons l'ESIA, es preveu afecció sobre l'atmosfera durant la fase de construcció per l'emissió de gasos, pols, sorolls i vibracions degut principalment al trànsit de la maquinària intervinent i al moviment de terres. A fi de minimitzar este impacte, en l'ESIA es detallen mesures preventives i correctores com ara el control de la maquinària i les bones pràctiques per a manejar-la; inspeccions per al manteniment de la maquinària i un control del soroll que garantisca el compliment dels nivells sonors permesos legalment; el reg de vials, i l'aplicació de mesures de protecció en les zones d'emmagatzematge de materials pulverulents.  
Durant la fase de funcionament no es preveu un impacte significatiu sobre l'atmosfera. En relació amb l'enllumenat en la instal·lació, s'ha d'evitar l'excés per sobredimensionament o mala orientació, la interferència amb la vegetació i l'excés de protagonisme de les lluminàries. Les instal·lacions d'il·luminació exterior s'han de dissenyar de manera que es previnga la contaminació lumínica i les lluminàries es disposaran de manera que no s'il·lumine fora del perímetre dels recintes.  
  
Patrimoni cultural  
L'informe emés per la Direcció General de Cultura i Patrimoni, en data 25 d'abril de 2024, arreplega l'informe tècnic de la Direcció Territorial de Cultura i Esport de València, l'informe tècnic etnològic i l'informe tècnic paleontològic.  
L'informe de la Direcció Territorial de Cultura i Esport de València, de data 4 de gener de 2023, indica que, en l'àmbit patrimonial, la construcció de les instal·lacions no afecta cap BIC o bé de rellevància local del catàleg PGOU de Villar del Arzobispo. Tampoc afecta elements d'interés arqueològic, ni inventariats ni documentats després de la prospecció.  
En l'àmbit etnològic, l'informe indica les mesures correctores que proposa la memòria d'impacte patrimonial, entre les quals destaca que s'han d'establir àrees de protecció i senyalització mitjançant balises de la fita de Villar del Arzobispo - Casinos i de l'element 01 - casa Monte Olivé. A més, l'element 03 - caseta de ferramentes de Monte Olivé s'ha de documentar amb fotografies i planimetries, abans de desmantellar-la. Si el desmantellament no és necessari, s'ha de protegir i abalisar per a garantir que no afecta l'element.  
En l'àmbit paleontològic, l'informe de data 24 de març de 2023 assenyala que l'actuació projectada no se situa íntegrament en zones de baix potencial paleontològic, per la qual cosa és susceptible de contindre elements patrimonials paleontològics de valor rellevant; no obstant això, considera que l'afecció al patrimoni paleontològic serà, en principi, poc significativa. Recomana que un tècnic competent faça controls d'obra puntuals en els moviments de terra sobre els materials del Titonià perquè comprove la possible aparició de restes.  
L'informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni conclou que, en l'àmbit patrimonial, la construcció d'estes instal·lacions no afecta cap BIC o bé de rellevància local, sempre que es complisquen les mesures correctores descrites pel que fa al patrimoni arqueològic, etnològic i paleontològic que es puga afectar. En cas que s'identifiquen jaciments arqueològics, s'han d'aplicar les disposicions de l'article 63 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i la troballa s'ha de notificar immediatament a l'òrgan competent en matèria cultural.  
Pel que fa a vies pecuàries, sendes i altres itineraris d'interés, el traçat de la línia d'evacuació es creua amb la Cañada Real d'Aragó o Aragonesa. Durant les obres es respectarà la prioritat del pas de les persones i el bestiar i s'evitarà el desviament d'estos o la interrupció prolongada de la seua marxa.  
  
Paisatge  
L'informe emés pel Servei de Paisatge i el Servei de Planificació Territorial, de data 10 d'abril de 2024, indica que, en els voltants de la planta, confrontant-la, es proposen les plantes fotovoltaiques PSFV Godelleta 7, PSFV Godelleta 8 i PSFV Godelleta 17, per la qual cosa, des del punt de vista perceptiu, han d'interpretar-se com un tot, ja que generen un efecte acumulatiu sobre el paisatge.  
L'EIP s'ha modificat (mitjançant un annex) i integra els condicionants que establix l'informe del Servei de Paisatge, de manera que s'ha eliminat, de les mesures d'integració paisatgística, la proposta de formar una pantalla vegetal de 5 m, situada en la part exterior del tancat. Es mantindrà l'arbratge que quede fora dels recintes i de les zones perimetrals en les quals no es posen panells, així com l'arbratge existent vinculat als límits de parcel·les (especialment, del recinte situat més a l'oest). En l'interior del perímetre del conjunt dels panells es deixarà que la vegetació adventícia colonitze aquells espais.  
El primer informe establia que els panells s'havien de reordenar perquè s'adaptaren a la topografia i a la vegetació que se significa en el paisatge. El segon informe indica que s'han redistribuït els panells per a respectar els bancals que hi ha (relacionats amb la propietat de les parcel·les xicotetes i allargades) i no s'han posat panells en pendents superiors al 25 %, excepte en una zona del recinte situada al nord-oest, a on s'hauran d'eliminar per a respectar un talús que hi ha. Així mateix, les construccions associades, com ara els edificis prefabricats que acolliran els inversors i els centres de transformació, sempre que siga possible, s'han d'harmonitzar amb l'entorn immediat mitjançant l'ús de les característiques pròpies de l'arquitectura i els acabats tradicionals de la zona, amb la presentació de tots els paraments exteriors i les cobertes totalment acabats, amb l'ús de les formes i els materials que produïsquen menys impacte i dels colors que afavorisquen més la integració paisatgística, com són l'ocre, els marrons clars o els terrossos, perquè s'assemblen als materials dels sòls circumdants. Els camins de nova construcció (vials interiors) s'hauran d'acabar amb saorra de característiques visuals similars a la dels camins que hi ha.  
  
Finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es desmantellarà i restaurarà el terreny, i es retirarà qualsevol estructura, fonamentació o qualsevol altre element permanent, també el formigó que recobrix els tubs de les línies d'evacuació. Es plantarà arbratge amb el mateix marc de plantació que hi ha en els terrenys sobre els quals es proposa implantar els diferents recintes i s'estima que siguen un total de 4.033 exemplars. Les actuacions es duran a terme segons el pla de desmantellament presentat i el condicionat que s'exposa en els informes emesos.  
  
Respecte a la línia d'evacuació, l'informe del Servei de Paisatge i del Servei de Planificació Territorial conclou que el traçat soterrat que es proposa no influirà en el paisatge.  
  
Efectes sinèrgics  
Tal com s'indica en l'estudi de sinergies que el promotor ha presentat, en l'entorn de 10 km de la planta Godelleta 19 consta la tramitació d'altres 18 projectes, denominats Godelleta 1 fins a 18, i un únic projecte en funcionament, PSF Losa del Obispo, situats en els TM de Villar del Arzobispo, Casinos, Llíria i Andilla, els quals ocupen una superfície estimada de 785 ha.  
Destaca l'acumulació de projectes en el terme municipal de Villar del Arzobispo, ja que n'hi ha fins a 10. Segons les estimacions de l'Ajuntament de Villar del Arzobispo, el total d'SNUC del municipi ascendix a 3.677 ha. L'acumulació de projectes comporta una ocupació parcel·lària de fins a 460 ha d'SNUC, al voltant del 12,5 % del total d'SNUC del municipi. L'Ajuntament proposa que es qualifique d'alt valor agrològic. L'afecció final quedarà reduïda com a resultat de l'adaptació dels projectes a les condicions finals d'autorització.  
  
La concentració de plantes i línies elèctriques provocarà una pèrdua de sòl agrícola de caràcter permanent durant la fase d'explotació que serà molt difícil de recuperar en el futur, atés que l'activitat es prolongarà almenys durant els 30 anys de vida útil que s'estima que tenen les plantes. En definitiva, suposa una transformació de gran importància en el sector econòmic, especialment, del terme municipal de Villar del Arzobispo, en què el 61 % de la superfície del municipi està dedicada al cultiu. Només es valoren com a oportunitats per a la generació d'ocupació a llarg termini les activitats enfocades al manteniment de les explotacions, sense quantificar en quina mesura estes noves activitats podran suplir o millorar el sector socioeconòmic de les poblacions a on s'implanten.  
La proximitat entre els projectes (separats per uns centenars de metres o, fins i tot, situats en parcel·les confrontants) genera un efecte acumulatiu global i s'aprecia com una única planta fotovoltaica, la qual cosa farà que el paisatge agrícola predominant en la zona quede desvirtuat per la transformació, i no s'articulen en els projectes esmentats mesures correctores o compensatòries que garantisquen minimitzar l'afecció generada. Tal com s'indica en l'estudi de sinergies que el promotor ha presentat, l'acumulació d'infraestructures associades a les plantes i les mateixes plantes seran visibles des del 50 % del territori situat a l'entorn.  
Igualment, es produïx una important afecció sobre el territori, la qual cosa ocasiona una fragmentació i, alhora, una alteració permanent dels hàbitats de la fauna que hi ha. Cal destacar en este aspecte que les centrals fotovoltaiques, una vegada aplicades les mesures correctores i de seguiment adequades, poden arribar a convertir-se en espais d'oportunitat perquè s'arrelen moltes espècies de fauna que hi troben protecció i aliment. Entre les mesures correctores que s'han d'implantar es troba la creació de nous corredors de vegetació dins de les plantes i en els límits, de manera que es puga crear un mosaic que afavorisca la circulació de la fauna.  
La transformació de les parcel·les agrícoles produirà una millora en la hidrologia de la zona, ja que es deixarà de sotmetre el terreny a treballs associats a l'agricultura, la qual predomina en estes zones, i disminuirà el risc de contaminació d'aqüífers per l'ús de fitosanitaris.  
Com a efecte fonamental sobre el medi ambient, es valora el compromís global amb la transició energètica, l'estalvi de CO2 i la lluita contra el canvi climàtic per la producció d'energia a partir d'una font renovable.  
  
En l'anàlisi de sinergies presentada es conclou que les afeccions al paisatge, a l'àmbit socioeconòmic i als hàbitats i la seua fauna seran altes, i es requerixen mesures preventives, correctores o compensatòries.  
  
Riscos i vulnerabilitat  
L'ESIA analitza els riscos i la vulnerabilitat del projecte davant del risc d'accidents, i no es detecten efectes significatius que requerisquen mesures correctores, amb independència de les mesures de control que s'han d'implementar davant del risc d'incendis i les mesures correctores que s'establixen per al control de l'erosió. En els encreuaments amb altres servicis i infraestructures s'haurà de disposar dels permisos i les autoritzacions pertinents.  
  
Pla de vigilància  
El pla de vigilància ambiental proposa la implantació d'un pla de seguiment, en el qual es comprove que les obres es realitzen d'acord amb el projecte, de manera que s'assegure el compliment de la normativa ambiental, així com les mesures preventives, correctores i els requisits que establix l'ESIA i la DIA. Este seguiment serà de caràcter setmanal durant la fase d'execució, segons l'ESIA.  
Durant la fase d'explotació i desmantellament, el seguiment es plasmarà en el control de les instal·lacions, la fauna i la vegetació de la zona d'implantació i els llocs a on es restauren àrees, per la qual cosa el pla es prolongarà durant almenys cinc anys per a garantir l'èxit de les mesures adoptades.  
Addicionalment, la informació que s'arreplega en el programa es plasmarà en informes anuals i periòdics (informes d'estat, de control de residus, etc.) i extraordinaris puntuals en cas que es produïsquen successos excepcionals tant en la fase d'implantació com en la de funcionament. S'incorpora en el projecte un pressupost estimat del PVA.  
4. Consideracions jurídiques  
El projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.1.d de la Llei 21/2013, de 9 de desembre. En tot cas, el principi de no fraccionament, així com les previsions de l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, i de l'epígraf 4.i de l'annex II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'article 7 de la llei esmentada, determinen igualment que s'aplica el règim d'avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
De conformitat amb l'article 10 del Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries i les seues atribucions, s'assignen a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori les competències en matèria de medi ambient, caça, recursos hídrics, benestar animal, urbanisme i vertebració del territori, obres públiques, i transports, ports i aeroports.  
L'article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència en avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.  
Per tot el que s'ha exposat, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i amb el vistiplau del subdirector general d'Avaluació Ambiental i Paisatge, amb l'ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Formular la declaració d'impacte ambiental del projecte de la planta solar fotovoltaica de 24,57 MW, Godelleta 19 i la seua infraestructura d'evacuació promoguda per Renovalia Alzambra, SLU, en el terme municipal de Villar del Arzobispo (València), en la qual s'establixen les condicions ambientals, incloent-hi les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l'avaluació ambiental practicada i s'exposen a continuació, en les quals s'ha de desenvolupar el projecte per a la protecció adequada del medi ambient i els recursos naturals, sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables.  
Atesos els antecedents i fonaments de dret exposats, es resolen les condicions del projecte i les mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'establixen en els termes següents:  
i) Condicions generals  
1. La viabilitat ambiental quedarà condicionada al resultat de l'avaluació ambiental del projecte de la nova subestació Villar 400/132/30 kV i els altres projectes que formen part del sistema d'evacuació i connexió a la xarxa de la central.  
2. De la parcel·la situada al nord-oest, s'eliminaran els panells que afecten el talús que hi ha amb un pendent >25 %, el qual coincidix amb la franja compresa entre els límits de les parcel·les 390, 411, 412, 413 i 419 i les parcel·les 420 i 933. Es mantindrà l'arbratge que el promotor proposa en l'EIP i que es valida en l'informe del Servei de Paisatge.  
3. El promotor haurà de complir totes les consideracions i mesures preventives i correctores previstes en l'ESIA, el projecte tècnic i la resta de documentació que hi ha en l'expedient, així com les acceptades després de la informació pública o contingudes en la informació complementària aportada a l'expedient, sempre que no contradiguen el que s'establix en esta resolució. Estes mesures i condicions s'hauran d'incorporar al projecte d'execució en la memòria, plànols i pressupost, per a l'execució real i efectiva, i les verificarà, en fases posteriors de la tramitació, l'òrgan substantiu, prèviament a l'autorització de l'explotació.  
4. Es recorda el compliment de tota la legislació rellevant que siga aplicable i que afecte els elements del medi que arreplega esta resolució.  
5. En els termes que preveu l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, esta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A este efecte, el promotor ha de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
6. A causa de la superfície conjunta que ocupen les plantes fotovoltaiques projectades en els voltants de l'actuació, que pot suposar una afecció en la fragmentació del territori, es recomana disposar corredors de vegetació amb una amplària mínima de 6 metres entre els recintes de la planta solar i diferenciar-los a manera d'illes de panells solars, que permeten crear un espai en mosaic que afavorisca la circulació de la fauna i el manteniment d'un ecosistema naturalitzat, la qual cosa també és concorde amb els objectius que establix la Directiva 2009/147/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 30 de novembre de 2009, sobre la conservació de les aus silvestres, com ara preservar, mantindre o restablir una diversitat i una superfície suficient d'hàbitats per a totes les espècies d'aus que es preveuen en l'article 1.  
7. Es disposarà de zones impermeabilitzades i d'un sistema d'arreplega de possibles fugues d'olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats s'han de gestionar segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat; s'han d'establir les zones d'arreplega de residus i no s'han d'apilar en zones amb pendents elevats o amb perillositat d'inundació.  
  
8. Atesa la proximitat a terreny forestal, s'haurà de complir l'annex IX plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres, treballs i aprofitaments que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
  
9. Amb independència de les mesures de control de l'escolament previstes en el projecte constructiu, si es detecten afeccions significatives a la seguretat de les infraestructures de comunicació pròximes o als elements de drenatge a conseqüència de modificacions en el règim d'escolaments provocats per la implantació de la central fotovoltaica, correspondrà al promotor executar les accions que siguen necessàries per a esmenar la situació. Actuarà de la mateixa manera quan els escolaments causen danys o puguen ser susceptibles de causar un perjuí a l'activitat productiva de les parcel·les confrontants. S'han de complir les limitacions d'usos en la zona de flux preferent en sòl rural que s'arrepleguen en el Reglament de domini públic hidràulic.  
  
10. El subministrament d'aigua s'ha de fer des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües. D'acord amb l'article 52 del text refós de la llei d'aigües, el dret a l'ús privatiu de les aigües s'adquirix per disposició legal (art. 54) o per concessió administrativa.  
11. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de paralitzar les obres i posar el fet en coneixement de l'òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la protecció i conservació, de conformitat amb el que preveu l'article 63 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
12. Pel que fa a l'afecció a vies pecuàries, se n'ha de garantir la continuïtat i si, donat el cas, es desvien, es farà d'acord amb les condicions de l'òrgan competent en la matèria segons les disposicions de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de vies pecuàries.  
  
13. L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà el promotor a desmantellar-la en els termes definits en el pla aportat i amb els condicionants imposats en els diferents informes.  
  
iii) Condicions al Pla de vigilància ambiental.  
14. Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental s'han de documentar per a acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia que tenen. Així mateix, s'hi hauran d'incorporar les mesures establides en els informes evacuats pel Servei de Paisatge, tant les exposades en el cos d'esta declaració com les indicades respecte del pla de desmantellament en este. La documentació ha d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
  
Segon  
D'acord amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació d'esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Esta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada segons els criteris que establix l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 13 de maig de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»