Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6582, del 08-08-2011 (2011/8190)

Notificació de la sentència dictada en el procediment sobre guarda i custòdia número 57/2010.
---------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6582

Data del DOGV
:   08-08-2011

Secció del DOGV
:   IV. ADMINISTRACIÓ DE JUSTÍCIA

Número del document
:   2011/8190


Organisme emissor
:   Jutjat de Violencia Sobre la Dona Número 1 de Gandia

Tipus de document
:   Edicte

Notificació de la sentència dictada en el procediment sobre guarda i custòdia número 57/2010. [2011/8190]  
Família, guarda, custòdia, aliments fill menor no matrimoni consensuat 000057/2010  
De: Nuris Aracely Gutiérrez Cofre.  
Procuradora: Rosa Kira Román Pascual.  
Contra: Jamal Atef.  
  
En aquest procediment de guarda i custòdia número 57/10, seguit a instàncies de Nuris Aracely Gutiérrez Cofre contra Jamal Atef, s'ha dictat sentència, que té el fonament de dret i la dispositiva que, literalment, diuen així:  
  
«Fonaments de dret  
Primer. Davant de la situació de crisi d'una unió de fet, és obligació dels tribunals pronunciar-se sobre les conseqüències personals derivades de la ruptura de la convivència i això, en atenció a la protecció social, econòmica i jurídica de la família que proclama el nostre text constitucional en l'article 39. 1, i que ha reconegut el Tribunal Suprem, en la sentència de 21 d'octubre de 1992, la plena legalitat de l'estable unió de fet, entre un home i una dona, com a manifestació del dret fonamental al lliure desenvolupament de la personalitat (art. 10 de la Constitució) i la susceptibilitat de constituir amb això una família tan protegible com la creada a través de la unió matrimonial i si bé la normativa establida per a les crisis matrimonials no resulta aplicable de manera general a la ruptura de la unió de fet (sentència del Tribunal Constitucional de 15 de novembre de 1990, del Tribunal Suprem, d'11 de desembre de 1992, 18 de febrer de l993 i 5 de juliol de 2001, entre altres), no obstant això, els fills són iguals davant de la llei, com proclama l'esmentat article 39, en el punt 2, de la Constitució, que assegura la protecció integral dels fills davant de la llei amb independència de la filiació. Aquesta equiparació entre els fills per naturalesa, siguen matrimonials o no, com es raona en la sentència de l'Audiència Provincial de Barcelona, de 28 de setembre de 1999, provoca que les normes substantives reguladores de les crisis matrimonials (articles 92 a 96 del Codi Civil) siguen aplicables a les relacions paternofilials que es creen en les parelles de fet, quan es produeix la ruptura de la convivència more uxorio. Així, la pàtria potestat de la prole actua com a dret inherent de la paternitat i maternitat i en el nostre àmbit té indubtable caràcter de funció tutelar que la configura com a institució a favor dels fills, com estableix l'article 154 i ho té declarat la jurisprudència des d'antic (sentències del Tribunal Suprem de 28 d'octubre de 1981, 25 de juny de 1923) així com les més recents (sentències de 23 de juliol de 1987, 5 de març de 1998, 9 de juliol de 2002), com declara l'article 24 del Pacte Internacional de Drets Civils i Polítics (Nova York, 19 de desembre de 1966), i fa referència l'article 39.3 de la Constitució, en el seu vessant obligatori de dret-funció. Per això, el cessament de la convivència de la parella exigeix haver de regular la forma de desenvolupament del dret-deure dels pares de vetlar per ells, tindre'ls en companyia seua, educar-los i procurar-los una formació integral (art. 154 del Codi Civil).  
  
Segon. Que la declaració de rebel·lia no equival a l'assentiment ni suposa l'admissió dels fets per part del demandat rebel sinó que, de conformitat amb el que estableix l'article 1214 del Codi Civil, roman la càrrega de la prova en qui exigeix el compliment de l'obligació, i de l'examen de la prova practicada res avala la pretensió de l'actora sobre el pagament de la quantitat de 250 euros mensuals a favor de la filla, sinó que la indagació realitzada per l'òrgan judicial dóna com a resultat l'escassetat de mitjans del demandat (consten unes rendes del treball de 4.583 euros), a què s'imposa l'obligació de pagar a la mare, en concepte d'aliments a favor de la filla, la quantitat de 150 euros mensuals; dotze mensualitats a l'any, pagadores per mesos anticipats dins dels cinc primers dies de cada mes, mitjançant el seu ingrés en el compte bancari que la mare designe.  
  
Quant als altres pronunciaments sol·licitats:  
- La pàtria potestat serà compartida.  
- La guarda i custòdia s'atribueix a la mare. El pare tindrà un règim de visites progressiu que, partint de l'actualment existent, s'amplie gradualment fins a aconseguir, en el mínim termini possible, un règim ordinari, ampliacions que es produiran segons els informes que emeta el punt de trobada del domicili de la menor. En paràgrafs a banda es contempla aquest règim.  
- No havent-hi domicili comú, no s'acorda res respecte d'això.  
- Despeses extraordinàries a mitges. En paràgraf a banda es regula aquest extrem.  
El menor no podrà eixir del territori nacional sense consentiment previ, exprés i escrit d'ambdós progenitors, que conste en document que permeta tindre constància de l'autenticitat de la firma i, si no n'hi ha, autorització judicial.  
Visites. Atés el temps transcorregut sense que el pare s'haja relacionat normalment amb el fill/s, i per a facilitar la gradual aproximació d'ambdós, es disposa un règim progressiu que, partint d'un sistema inicial mínim d'abast, en el termini més breu que el tractament o teràpia ho permeta, un règim ordinari. El sistema inicial de visites consistirà en l'actual que hi ha a l'interior del punt de trobada (que, a més, està reforçat pels informes que es troben en poder d'actuacions i, en especial, per la del 13 de desembre de 2010), i se n'aconseguirà la suspensió, si és que persisteix, i es reprendrà en el punt en què s'haja suspés.  
  
Amb un informe previ favorable del personal tècnic del punt de trobada, les esmentades visites passaran a ser-ho fora del PEF i, també amb un informe previ de l'esmentat personal tècnic, dins del termini més breu possible, passaran a ser un sistema ordinari de visites, amb les etapes intermèdies que aquest personal propose (proposta que comprendrà els successius graus i terminis), fins a arribar a configurar dins del termini més breu que el seguiment permeta com un règim de caps de setmana alterns, des de l'eixida del col·legi els divendres a la vesprada (o les 17.00 hores, en cas de no haver-hi classes) fins a les 19.00 hores del diumenge, i la meitat de les vacances escolars, segons el que a continuació s'expressa, que constituirà el que abans s'ha denominat «règim ordinari» a què s'arribarà amb un informe previ favorable del PEF-Gandia.  
- Vacances d'estiu. Fins que el xiquet complisca els sis anys, les vacances estivals es dividiran en sis períodes, que se n'aniran alternant entre els progenitors: el primer, entre el final de les classes i el 30 de juny. El segon, entre l'1 i el 15 de juliol, el tercer entre el l6 i el 31 de juliol; el quart entre el dia 1 i el 16 d'agost, el cinqué entre el 17 i el 31 d'agost, i el sisé, entre l'1 de setembre i el començament de les classes. Els anys parells optarà el pare i els imparells la mare (s'ha assenyalat el dia 15 de juliol i el 16 d'agost com a dies de finalització de quinzena per a compensar els 31 dies que té cada mes). Quan el xiquet complisca els sis anys d'edat, les vacances d'estiu tindran dos períodes: des del final de les classes fins al 31 de juliol amb un progenitor, i des de l'1 d'agost fins al començament de les classes amb l'altre. Els anys parells optarà el pare i els imparells optarà la mare. Atesa la similitud dels terminis, no es fan distincions entre primera meitat i segona meitat, per raons de seguretat jurídica. En qualsevol dels dos casos, si el/els fill/s feren un viatge d'estudis o un campament d'estiu durant el període estival, els anteriors terminis es modificaran en conseqüència, i s'ajustarà la resta de les vacances de forma igualitària, llevat de pacte en contra entre els progenitors.  
- Nadal. Hi haurà dos períodes: del 24 al 30 de desembre amb un progenitor i del 31 de desembre al 6 de gener amb l'altre. Els anys parells optarà el pare i els imparells la mare.  
- Setmana Santa. Hi haurà dos períodes: de Dimecres Sant a Dilluns de Pasqua amb un progenitor i de Dimarts de Pasqua fins al dilluns de Sant Vicent amb l'altre (en cas de residir en una comunitat autònoma o població en què no fóra festiu l'esmentat dilluns, el dret de visita acaba el diumenge. Els anys parells optarà el pare i els imparells la mare.  
  
- Festes falleres. Es dividiran en dues meitats, la primera meitat amb un progenitor i la segona amb l'altre. Els anys parells optarà el pare i els imparells la mare. Si el/la menor viu en una localitat en què no se celebren les falles, la present previsió anirà referida a les festes locals, mentre es puguen compaginar amb el règim laboral i de vida del pare.  
  
- El Dia del Pare ho passarà amb el pare i el Dia de la Mare amb la mare, sense alterar l'alternança entre els altres torns de caps de setmana ni dels festius intersetmanals ni dels períodes de vacances. Si entra en col·lisió amb aquests torns, festius o caps de setmana, aquest torn es considerarà preferent (així, si la segona meitat de les falles està amb el pare, el Dia del Pare que s'esmene en l'esmentada segona meitat sense dret a compensació; si el Dia de la Mare coincideix amb un cap de setmana que la mare el té amb ella, que també s'esmene, sense compensació, si el Dia del Pare coincideix amb la meitat de les festes que la mare el té amb ella, aqueix Dia del Pare el passarà amb el pare, i acabarà abans l'estada amb la mare i el mateix respecte del Dia de la Mare, sense compensació en cap cas, excepte pacte en contra.  
  
- En els períodes de vacances, el progenitor que haja d'exercir-lo, si li correspon el primer període, arreplegarà al/a la menor a l'eixida del col·legi de l'últim dia lectiu i el lliurarà a les 20.00 hores de l'últim dia del període de vacances que li corresponga. Quan el progenitor no custodi exercisca el segon període, l'arreplegarà a les 10.00 hores del primer dia que li corresponga i el lliurarà a les 18.00 hores de l'últim dia del seu període (tenint en compte que l'endemà comencen les classes, es pretén que el/la menor tinga temps per a preparar el que siga necessari per al començament i la tranquil·litat suficient prèvia a les classes, tinga el menor l'edat que tinga).  
- En el cas que fóra festiu el divendres o el dilluns, el dret de visita del progenitor que li corresponga tindre amb ell al/a la menor s'anticipa o s'estén a aqueix dia.  
- No es concedeixen ponts, entenent com a tals els festius entre setmana, els quals els gaudiran alternativament. En el cas del dia de visita aïllat (dia únic de visita), el menor serà arreplegat al seu domicili habitual a les 10.00 hores i tornat al mateix domicili a les 19.00 hores (o a les 20.00 hores quan haja complit els sis anys) per l'altre progenitor o per una altra persona a precs seus, de recíproca confiança.  
- En el cas d'esdeveniments familiars significatius (bodes dels progenitors o comunions dels menors o dels seus germans, batejos dels seus germans de doble vincle, de pare o de mare o de germanastres o de sepelis), el progenitor no custodi podrà tindre amb ell al menor encara que no li corresponga, si bé pel temps mínim indispensable per a atendre l'esdeveniment.  
Aquest temps mínim comprén complet el dia de l'esdeveniment, que s'estendrà a l'estrictament indispensable per als desplaçaments, si foren fora del partit judicial. Aquests esdeveniments no alteren el règim normal de visita, comunicació i estada, que no veu alterada la seua alternança, durada ni periodicitat.  
- Els terminis indicats (primera meitat, segona meitat...) s'estableixen si no hi ha pacte entre els progenitors, pacte que podrà estendre's també al dia concret de lliurament o arreplega.  
- Durant els períodes de vacances no es contempla un dret de visites en caps de setmana alterns ni de vesprada intersetmanal.  
- Després de la finalització de cada període de vacances es reajustarà l'alternança de caps de setmana, corresponent el gaudi del primer cap de setmana al progenitor que no ho haja tingut durant el segon període de vacances.  
- L'opció s'exercitarà amb almenys un mes d'antelació al primer dia de començament del període, i es donarà a conéixer a l'altre progenitor la decisió per un mitjà que permeta tindre constància de la seua recepció i del seu contingut. En cas de no observar-se aquesta antelació, el progenitor negligent perdrà la seua opció preferent, només per aquest període. De la mateixa manera, en el cas que en les visites del mes de setmana alterns, el progenitor no custodi no exercitarà injustificadament l'esmentat dret-deure en el torn que li corresponga, perdrà el torn, i no podrà exercitar-lo el cap de setmana següent sinó en l'altern que li corresponga, excepte acord d'ambdós cònjuges respecte d'això.  
- Els menors seran lliurats i arreplegats al domicili del progenitor amb què visca, per l'altre progenitor o una altra persona a petició seua de recíproca confiança.  
- El progenitor amb què visca lliurarà a l'altre la roba i els efectes necessaris d'ús quotidià dels menors, advertirà de les malalties que patisquen i li lliurarà les medicines que estiguen prenent i farà les indicacions necessàries a l'altre progenitor per a l'ús o administració d'aquestes medicines i li lliurarà receptes suficients, cas que es preveja el seu acabament durant el període de visita el progenitor que tinga amb ell als menors els reintegrarà tornant aquests objectes, efectes, medicines i amb la roba que li haja canviat de dies anteriors en perfecte estat de neteja.  
- En cas de canvi de domicili del progenitor custodi (que haurà de comunicar a l'altre oportunament), el lliurament i l'arreplega es farà al nou domicili del/de la menor, a la mateixa població, sempre que el canvi es produïsca dins del partit. En cas de canvi de domicili fora del partit judicial, caldrà una nova resolució que pondere les circumstàncies en joc.  
- El pare podrà tindre amb ell el/la menor tots els dimecres, des de les 17.00 hores (o des de l'eixida de la guarderia o col·legi) fins a les 19.00 hores. Quan complisca els sis anys d'edat, es retarda l'hora fins a les 20.00 hores. El dret de visita intersetmanal es concep com una potestat, en estar condicionada a disponibilitat del treball del pare, el qual haurà d'avisar el progenitor custodi amb almenys un dia d'antelació en el cas que no l'haja de tindre amb ell. En cas de silenci, s'entendrà que es disposa a fer ús d'esmentada potestat. La visita de cap de setmana, no obstant això, es concep en termes imperatius.  
- Els pares i la resta de parents s'abstindran d'exercir cap dret de visita durant el pati al centre escolar ni, en general, durant les hores lectives del/de la menor.  
- Aquest règim de visites cessarà amb el compliment del/de la menor de l'edat de 15 anys, i passarà a ser un règim lliure, dependent de la voluntat del/de la menor.  
- El pare podrà comunicar per telèfon lliurement amb el/la menor, sempre que aquesta comunicació es faça de forma raonable i moderada i no altere el seu règim normal de vida i estudis.  
- Per a traure la filla menor del territori nacional, cada progenitor necessitarà el consentiment exprés i escrit de l'altre progenitor i si no n'hi ha, autorització judicial. El consentiment es manifestarà en un instrument jurídic que faça fe de l'autenticitat de la firma de qui el preste.  
  
El menor tindrà dret a relacionar-se amb la seua família paterna i/o materna sense ingerència de l'altre progenitor.  
Advertiu els progenitors que les discrepàncies sobre el pagament de pensió alimentària o de despeses extraordinàries no els legitimen per a impedir a l'altre progenitor el dret de visites, comunicacions i estades amb el fill/a, i podran constituir infraccions penals tant l'impagament de les quantitats com l'impediment per a les visites, comunicacions i estades.  
- En cas d'haver-hi més d'un fill/a, els anteriors esments es consideraran fets en plural i en el cas que en aquesta resolució s'esmente erròniament en algun dels seus punts el gènere del menor, això és així per respondre a l'ús de models i no donarà lloc a rectificació.  
  
Punt de trobada. Atés que ha esdevingut necessària la intervenció de punt de trobada, la necessària acomodació d'allò que s'ha acordat al seu estatut específic suposa que les parts hagen de sotmetre's a les normes de funcionament d'aquest, i en concret:  
Citeu les parts per al primer dia hàbil (sempre en dimecres o divendres), a la dona a les 17.30 hores i al baró a les 18.30 hora, en el PEF siti a l'Escola Infantil Municipal Santa Anna, carrer de Monòver, número 39, a Gandia, telèfon 405 639 782, per a entrevista amb el personal del centre.  
- Advertiu-los que, sense perjudici de la immediata entrada en vigor del que s'ha acordat ací, abans de començar el règim de visites hauran de tindre l'entrevista expressada al paràgraf anterior.  
- Feu conéixer a les parts les normes bàsiques de funcionament del centre, mitjançant un formulari adjunt.  
- Feu saber que el lliurament i l'arreplega té un marge de tolerància de 15 minuts, transcorreguts els quals el progenitor assistent podrà retirar-se amb el menor i l'inassistent perd el període de visita.  
- Indiqueu-los que el PEF no arreplega avisos ni encàrrecs dels afectats i que la intervenció del PEF suposa per a les parts l'assumpció de les seues normes de funcionament. La seua inobservança podria comportar l'abstenció del PEF d'intervindre en aquest assumpte.  
- Comuniqueu-los que l'incompliment del règim i visites podria suposar una modificació d'aquest, i que el personal del PEF té la facultat d'informar de l'òrgan judicial qualsevol incompliment o anomalia que observara, per a l'adopció de la mesura procedent.  
  
- L'allunyament quedarà en suspens entre els interessats a l'interior de les instal·lacions del punt de trobada familiar només durant el temps indispensable per al compliment de les comeses que li són pròpies. En el cas que les parts començaren algun programa de mediació familiar o teràpia en interés dels menors, propiciat pel punt de trobada, s'estén la suspensió abans esmentada a les actuacions de mediació o teràpia realitzades simultàniament amb ambdós interessats, amb citació prèvia a aquest efecte del punt de trobada familiar, citació que comprendrà dia i hora per a l'actuació.  
- Els interessats podran designar una persona de la seua confiança per al lliurament i l'arreplega del menor, sense que calga per a això el consentiment a l'altre progenitor, n'hi haurà prou amb la seua comunicació al punt de trobada familiar només als efectes de coneixement del personal encarregat del centre i de constància en l'expedient. No correspon al centre concedir autoritzacions als efectes d'aquest apartat. En cas de discrepància entre els progenitors -degudament motivada-, una vegada posada en coneixement del jurat, es resoldrà en resolució a banda, i sense que això modifique el règim de visites.  
- Totes les referències que en aquesta sentència es fan al PEF-Gandia ho són perquè el menor té la seua residència en aquest partit judicial en el moment de dictar-se la resolució. En cas de canvi de domicili que supose canvi de partit judicial, es produirà un canvi automàtic de PEF sense necessitat de resolució específica que així ho dispose.  
  
Despeses extraordinàries. Les despeses extraordinàries es pagaran a mitges entre ambdós progenitors, d'acord amb reiterada jurisprudència. Les despeses extraordinàries necessàries i urgents podrà fer-les el progenitor custodi sense que calga el consentiment previ de l'altre. Per les altres, caldrà el consentiment previ de l'altre o, si no n'hi ha, autorització judicial. Per al pagament de les despeses extraordinàries haurà de presentar factura o qualsevol justificant de pagament vàlid segons dret. Si per la seua quantia excediren de la capacitat econòmica del progenitor custodi per a anticipar la seua despesa, podrà reclamar de l'altre progenitor la meitat corresponent de les bestretes o pagaments a compte amb la presentació prèvia de pressupost, avís de cobrament o qualsevol altre document que faça fe de la certesa del pagament, del seu preceptor, de la quantia i de la data o època de pagament. Si fóra indispensable el pagament anticipat de la totalitat del seu import, presentarà a l'altre progenitor factura pro forma o document equivalent.  
  
Tercer. No s'aprecien motius que puguen determinar una especial condemna en costes processals.  
  
Dispositiva  
Estime en part la demanda formulada pel procurador el senyor Sirvent Escada, en nom i representació de Nuris Aracely Gutiérrez Cofre, contra Jamal Atef, en rebel·lia, i dispose les mesures en benefici del fill G. G., establides en el fonament jurídic segon. Sense costes.  
  
Considereu fetes als interessats les prevencions contingudes en el raonament jurídic cinqué, i per feta la citació en expressada en aquest raonament, mitjançant la notificació d'aquesta resolució. Feu conéixer immediatament aquesta resolució al punt de trobada de Gandia i remeteu un fitxa omplida de forma deguda.  
Feu conéixer a les parts les normes bàsiques de funcionament del centre, mitjançant un formulari adjunt.  
Comuniqueu a la Policia Nacional la prohibició que s'estableix per a la menor d'eixida del territori nacional.  
Notifiqueu esta resolució a les parts, i feu-los saber que aquesta es por recórrer en apel·lació davant de l'Audiència Provincial de València, i que s'haurà de preparar el recurs mitjançant un escrit presentat en aquest Jutjat dins del termini de cinc dies hàbils comptadors des de l'endemà de la notificació, limitat a esmentar la resolució apel·lada, i on es manifeste la voluntat de recórrer, amb expressió dels pronunciaments que impugna».  
  
I atés que l'esmentat demandat, Jamal Atef, es troba en parador desconegut, expedisc aquest edicte a fi que valga de notificació de forma deguda.  
  
Gandia, 11 de juliol de 2011.- La secretària judicial: María Carmen Pellicer Verdú.