Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5736, del 07-04-2008 (2008/3911)

RESOLUCIÓ de 5 de març de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Traiguera, Segorbe, Sinarcas, Agost, Les Coves de Vinromà, Albal, L'Alcora i La Nucia.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5736

Data del DOGV
:   07-04-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/3911


Data del document
:   05-03-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Albal
    * Alcora, l'
    * Traiguera
    * Sinarcas
    * Nucia, la
    * Segorbe
    * Coves de Vinromà, les
    * Agost
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 5 de març de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Traiguera, Segorbe, Sinarcas, Agost, Les Coves de Vinromà, Albal, L'Alcora i La Nucia. [2008/3911]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 148/04-AIA i 312/04-AIA Traiguera, 060/03-AIA Segorbe, 270/04-AIA Sinarcas, 068/05-AIA Agost, 062/05-AIA Les Coves de Vinromà, 118/06-AIA Albal, 127/36-FTE J'Alcora i 070/06-AIA La Nucia, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 5 de març de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 148/04 i 312/04-AIA.  
Títol del projecte: Explotació de la pedrera de graves, secció a) denominada Traiguera I i restauració mitjançant abocador controlat de residus inerts.  
Promotor: Áridos Les Planes, SA i Traimed 21, SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de la conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència i Servei de Residus Urbans de la conselleria de Territori i Habitatge.   
Ubicació: Parcel·les 12, 13, 16, 18, 19, 20 i 21 del polígon núm. 104, del cadastre municipal del terme municipal de Traiguera (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una explotació minera de graves tramitada com a recurs de la Secció A) de la Llei de mines, amb una superfície aproximada de 6 ha i un volum d'extracció previst en uns 609.500 m³. S'estima una explotació anual de 121.900 m³ i una vida útil aproximada de 5 anys.  
El buit miner generat per l'extracció d'àrids es condicionarà i es restituirà mitjançant l'abocament controlat de residus inerts procedents de la gestió dels residus de la zona I del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.   
Una vegada aconseguida la topografia final d'abocament, l'abocador se segellarà i es condicionarà per a ser revegetat mitjançant espècies arbustives i arbòries de caràcter forestal.  
Les obres consisteixen bàsicament en:   
Retirada i abassegament del sòl edàfic  
Extracció i càrrega de material mitjançant mitjans mecànics i transport en camioneta a planta de tractament.  
Configuració d'un buit miner amb una superfície aproximada de 6 ha i una profunditat de 10 m.  
Tanca perimetral i porta d'accés.  
Construcció d'una caseta de control i bàscula de pesatge  
Condicionament del got d'abocament: impermeabilització artificial del buit i construcció de la xarxa de drenatge i recollida de lixiviats.  
Abocament i compactació dels residus en capes no superiors a 0.5m.  
Segellament del vas d'abocament amb terres, capa de 0.5 m d'argila i capa de 0.3 m de material drenant.  
Extensió de terra vegetal i revegetació.  
2. Alternatives i justificació de la solució adoptada  
De les possibles alternatives de restauració existents, s'ha plantejat la restitució del buit miner mitjançant l'abocament de residus inerts procedents de les plantes de classificació i reciclatge de residus de la construcció i demolició que l'empresa adjudicatària del Pla zonal de residus de la zona I disposa en municipis de la comarca.  
D'aquesta manera les dues empreses promotores del projecte aconsegueixen d'una banda, disposar d'un buit miner per a condicionar-lo i abocar residus inerts i d'altra banda aconseguir la restitució i restauració d'un buit miner.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
Activitat extractiva MIEXPA/2004/5  
En data 17 de desembre de 2004, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet el projecte d'explotació (visat abril 2004), pla de restauració i estudi d'impacte ambiental (desembre 2004) del projecte de referència.  
En data 17 de gener de 2005, l'Àrea d'Avaluació d'Impacte Ambiental comunica al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial l'estat de l'expedient, indicant la necessitat d'ampliar la documentació tramitada pel que fa a:  
- Certificació del resultat del tràmit d'informació pública, a qui han sigut sotmesos la totalitat dels documents tramitats.  
- Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
- Pressupost actualitzat i ajustat a les actuacions proposades, en concret al projecte de restauració mitjançant un abocador controlat de residus inerts.  
En data 4 de maig de 2005, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló remet el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient on s'indica que després d'haver-se publicat l'expedient en el DOGV núm. 4864, de data 18.10.04 no s'hi van presentar al·legacions.  
En data 15 de novembre de 2005, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló remet informe del director general de Patrimoni Cultural Valencià on s'indica que una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte resulta procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que preveurà les actuacions realitzades, resultats i programa de vigilància o mesures correctores, si és el cas, i sobre el qual s'emetrà un informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià a aquest efecte que s'aporte en el corresponent procediment d'impacte ambiental davant de l'òrgan administratiu corresponent.  
En data 2 de febrer de 2006, la conselleria de Cultura, Educació i esport remet l'informe vinculant favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Abocador de residus inerts núm. expedient 2004/098/E/RNP  
En data 11 de juny de 2004, l'Àrea de Residus de la conselleria de Territori i Habitatge remet projecte d'abocador de residus inerts i estudi d'impacte ambiental promogut per Atecma, SL sol·licitant la corresponent avaluació d'impacte ambiental.  
S'adjunta informe tècnic en què s'indiquen que el projecte tramitat compleix amb els condicionants establits en el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, per la qual cosa s'emet informe favorable el projecte sempre que s'esmenen determinats aspectes requerits al promotor.  
En data 2 de novembre de 2004, l'Àrea de Residus remet documentació d'esmena i informe tècnic en què s'indica que han sigut esmenats els aspectes tècnics requerits i s'emet informe favorable el projecte als efectes del compliment del Reial decret 1481/2001.  
En data 16 de setembre de 2004, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, comunica a l'empresa promotora l'estat de l'expedient i sol·licita aclariments respecte al projecte i estudi d'impacte ambiental. Al maig de 2005, l'empresa promotora aporta els aclariments sol·licitats.  
Al febrer de 2006, el servei de residus urbans remet escrit indicant que l'empresa Aplicacions Tècniques Mediambientals, SL (Atecma) ha cedit la concessió relativa al contracte de gestió de residus de construcció i demolició de la zona I a l'empresa Traimed 21.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
L'accés a les parcel·les pot realitzar-se des de la carretera CV-11 de Traiguera a San Rafael del Río i des de la carretera Vinaròs-Ulldecona. En ambdós casos abans de creuar el riu es pren un camí de terra que ens condueix a les parcel·les.  
La zona en la qual es pretén implantar l'explotació i el seu entorn, presenta una topografia completament plana, amb una mínima pendent cap a l'est, al voltant d'un 2%. L'únic accident geogràfic que s'ha de destacar és la presència del riu Sénia que limita l'explotació pel nord-est.  
Els materials geològics que s'han d'explotar i sobre els quals s'assentarà el vas d'abocament estan constituïts per grans acumulacions de cudols de naturalesa calcària amb matriu arenosoargilosa d'edat quaternària formant una terrassa al·luvial del riu Sénia. Aquests materials són d'origen detrític continental (graves, argiles i arenes principalment).  
La permeabilitat dels materials és alta per porositat, però no arriben a constituir cap aqüífer d'interés.   
El clima de la zona és termomediterrani sec amb precipitacions mitjanes anuals compreses entre 400-600 mm i temperatures mitjanes anuals superiors a 17ºC. Les pluges són irregulars tant en quantitat com en duració. A la tardor solen donar-se episodis de fortes pluges en poc espai de temps que coincideixen amb el fenomen de gota freda.  
Els sòls presents en la zona són fluvisòls calcaris. En general són sòls poc evolucionats associats a l'existència d'aportacions irregulars de materials al·luvials i amb poca matèria orgànica.  
La vegetació existent en les parcel·les objecte d'explotació i en les de finques situades al voltant es correspon amb un cultiu de secà: ametlers, oliveres i garroferes. Les finques de secà són reemplaçades en les proximitats de l'explotació per finques de regadiu on es cultiven cítrics (taronges, llimes i mandarines). A més dels cultius, es desenvolupa una vegetació natural amb un matoll de port baix que apareix en les finques semiabandonades i en els marges de camins.   
La fauna que podem trobar en la zona és l'associada a aquest tipus de vegetació on abunda l'avifauna i els xicotets mamífers.   
El paisatge es caracteritza per la uniformitat en les tonalitats marrons i ocres, en la topografia regular i en el cultiu de finques de secà arribant a tenir una qualitat bona però sense elements naturals valuosos excepte clar està el riu mateix. També hi ha destacar la presència d'explotacions d'àrids al llarg del camí d'accés que marquen un caràcter antropitzat a la zona.  
Des del punt de vista socioeconòmic, l'increment de la població en els pobles de l'interior i el desenvolupament del sector industrial suposa un creixement econòmic que es veu reflectit en el sector de la construcció. D'altra banda, l'agricultura de secà i regadiu, com també la ramaderia són sectors tradicionals que es continuen mantenint.  
2. Afeccions legals  
No s'afecten camins ramaders ni espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000.  
Part de l'explotació, es projecta dins de la zona de policia de domini públic hidràulic del riu Sénia. Aquesta zona inclou un límit de 100 m des de la vora exterior del llit actual del riu.  
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià ha emés al projecte de referència informe vinculant favorable a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
3. Identificació i valoració dels impactes  
El projecte tramitat afectarà directament el paisatge, el sòl, la geomorfologia, la hidrologia, l'aire, la vegetació i la fauna.  
Les accions susceptibles de generar impactes són el tancament de les parcel·les, l'arrancada i desbrossament dels cultius existents, la retirada del sòl edàfic, l'extracció, càrrega i transport del material en la fase d'explotació, la circulació de camions, la producció i acumulació d'estèrils, el condicionament del buit d'abocament, la producció de soroll i vibracions per la maquinària, la descàrrega i extensió dels residus en l'abocador, la generació de residus perillosos procedents del manteniment de la maquinària, el deteriorament de camins, la restitució del buit miner, el segellat i revegetació de les parcel·les, la creació d'ocupació i la correcta gestió dels residus inerts.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Com a mesures correctores el projecte proposa tancar la parcel·la per a evitar l'entrada d'animals i persones alienes a l'obra, explotar el material per damunt de la cota del nivell freàtic, classificar i llavar l'àrid en planta externa, dissenyar l'explotació i restauració del total de l'àrea a explotar de forma simultània, condicionar el buit per a l'abocament controlat de residus inerts, portar control del tipus de residus que entren en l'abocador, segellar el got d'abocament i revegetar amb vegetació natural les parcel·les afectades, portar el control i vigilància del projecte al llarg de la vida del projecte i durant un temps després d'haver segellat i clausurat l'abocador.  
El conjunt de mesures correctores proposades en el projecte es consideren adequades, no obstant això, és necessari introduir una sèrie de millores encaminades a eliminar afeccions sobre el paisatge, la integració de l'actuació a l'entorn, la reducció o eliminació de pols en les tasques d'extracció, càrrega i transport d'àrids, correcta gestió dels residus, eliminar la possible afecció a aigües subterrànies i superficials i ajustar-se a allò que s'ha previst en el RD 1.481/2001 pel que fa al pla de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003 de la conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 17 estableix que correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.  
A la vista de tot l'anterior i sobre la base de les competències que tinc legalment atribuïdes, es formula la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'obertura de la gravera denominada Traiguera I a les parcel·les 12, 13, 16, 18, 19, 20 i 21 del polígon núm. 104, del cadastre municipal del terme municipal de Traiguera (Castelló) i la seua restauració mitjançant abocador controlat de residus inerts, al terme municipal de Traiguera (Castelló), promogut per Áridos Les Planes, SA i Traimed 21, SL sempre que l'activitat s'exercisca d'acord amb la documentació tramitada i els condicionants establits en l'apartat següent com també les modificacions introduïts per aquests:  
Segon  
Com a condicions que cal complir en l'execució del mencionat projecte s'hi estableixen les següents:  
1. Els abassegaments de terra vegetal disposats al llarg de tot el perímetre de l'explotació s'abassegaran en monticles no superiors als 1.5-2 m d'alçària i se sembraran amb espècies herbàcies per a mantenir en òptimes condicions per a l'ús posterior d'aquests.  
2. Al llarg de tota l'activitat els camins d'accés i la resta d'infraestructures utilitzades s'hauran de mantenir en òptimes condicions aconseguint un estat equivalent al d'abans d'iniciar l'activitat.  
3. S'asfaltaren els 25 m últims del camí abans d'eixir a les carreteres d'accés.  
4. Els camins i finques veïnes es mantindran nets de residus.  
5. Es mantindran en condicions d'humitat els fronts d'explotació, els enderrocs temporals, els camins d'accés, pistes interiors com també la zona de recollida i trituració de petris.  
6. Es garantirà el manteniment i control periòdic de la xarxa de desviació d'aigües superficials i de la xarxa de recollida de lixiviats.  
7. Haurà de realitzar-se el sanejament i impermeabilització progressiva de les parets del vas d'abocament a mesura que augmente la cota de residus abocats, mitjançant la disposició d'una capa mineral amb unes condicions de permeabilitat almenys equivalents a un coeficient de permeabilitat k (1,0 x 10-7 m/s en un grossària (1 m, amb estabilitat suficient per a evitar lliscaments i assentaments.  
8. Si s'estimara adequat, la revegetació de les parcel·les podria modificar-se i plantar cultius de secà (oliveres, ametlers i garroferes)  
9. Per a l'obtenció de llicència d'activitat, l'empresa promotora haurà d'adjuntar a més els documents següents: informe favorable o autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la realització de les labors d'explotació i circulació de camions en zona de domini públic hidràulic i inscripció en el registre de xicotets productors de residus perillosos de la Comunitat Valenciana.  
10. El programa de vigilància ambiental de l'abocador inclourà els procediments de control i vigilància especificats en l'annex III del Reial decret 1481/2001. Amb aquest fi, haurà de realitzar-se un seguiment de dades meteorològiques, dades d'emissió, control d'aigües i lixiviats, protecció de les aigües subterrànies i topografia de la zona: dades sobre el vas d'abocament.  
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 24 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 60/03-AIA  
Títol: Projecte d'ampliació per a l'obtenció de la llicència d'activitat en la concessió minera La Hoya  
Promotor: BPB Iberplaco SA   
Autoritat substantiva: Tràmit iniciat per l'Ajuntament de Segorbe  
Objecte del projecte: Llicència d'activitat per a l'explotació d'algeps  
Localització: Polígons 43, 46 i 54 del municipi de Segorbe  
Descripción del proyecto  
1. Descripció de les característiques del projecte  
BPB Iberplaco SA té atorgada la concessió d'explotació dels algeps situats a La Hoya. La superfície de la concessió és d'unes 117,6 ha, però solament s'extraurà algeps en 38,96 ha, amb una ocupació del 33,13%.  
S'exploten dues zones, denominades A i B, que es troben situades adjacentment al turó La Buitrera en les vessants sud i nord respectivament.  
La poblacions més pròximes són Soneja i Gátova que disten uns 5,2 km i 4,3 km, respectivament.  
La zona se situa en la Unitat Hidrogeològica núm. 20 denominada Medio Palancia, l'aqüífer subjacent de la qual és el de Segorbe-Soneja.  
El sistema d'explotació és mitjançant pedrera, amb bancs de 10 metres d'alçària, bermes de 6 metres i talussos individuals inclinats 70º respecte de l'horitzontal.  
Els talussos de les vessants restaurades es remodelen amb bancs de 5 metres d'alçària, bermes de 3 metres i talús individual de 45º d'inclinació respecte de l'horitzontal. Part dels bancs creats estan constituïts per estèrils abocats sobre els bancs d'explotació.   
El volum de tot-u és d'uns 3.116.800 m³, els estèrils representen 87.270 m³. La producció mensual estimada és de 55.328 m³, l'anual de 663.936 m³ i la vida prevista de l'explotació és d'uns 4,7 anys.  
L'extracció és mitjançant perforació i voladura.   
La maquinària emprada està formada per un bulldozer Caterpillar D-9 de 300 CV, dues carregadores frontals: de 18 m³ i 9 m³, una retroexcavadora de 9 m³ i 7 camions de 25 m³.  
El recorregut total des de la fàbrica és d'uns 7 km, que transcorre sobre una via de 4 metres d'ample; utilitza 1 km del camí asfaltat denominat camí de Cabrera del Portilol i circula a continuació uns 900 metres pel llit del barranc de Satarra. La intensitat de circulació mitjana és d'uns 45 camions al dia i la càrrega total màxima de 30 tones per camió. El camí de terra es condiciona amb una capa de llasts de 20 cm de grossària, es compacta i s'estén una capa de rodament de mescla bituminosa densa tipus D de 5 cm de grossària.  
2. Alternatives  
El promotor ha considerat la bona ubicació i accessos, la qualitat de l'algeps i que "[...] en qualsevol cas el procés d'extracció i transport es realitzarà de manera que l'impacte produït siga el menor possible, introduint les mesures correctores necessàries amb aquest fi".  
Tramitació administrativa  
El 4-3-03 l'Ajuntament de Segorbe remet l'estudi d'impacte ambiental per a iniciar la tramitació.  
S'informa el promotor sobre l'estat de l'expedient el 13-3-03.  
El promotor remet dues còpies addicionals de l'estudi d'impacte ambiental el 24-3-03.  
El 31-3-03 se sol·licita un informe a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló i un altre al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial.  
El 24-4-03 es demana un informe a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge.  
El 13 d'agost de 2003 s'envia una sol·licitud d'informe la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià (conselleria de Cultura, Educació i Esports).  
Amb data 14-3-05 es requereix al promotor, a través del Servei Territorial d'Indústria, perquè aporte documentació addicional.  
El Servei Territorial d'Indústria el 7-4-05 torna el requeriment anterior per no ser l'òrgan administratiu substantiu.  
Es requereix al promotor l'ampliació de documentació, amb data 15-4-05, a través de l'Ajuntament de Segorbe.  
L'1 de juny de 2005 s'efectua una consulta a l'Ajuntament de Segorbe sobre la compatibilitat dels usos del sòl.  
El 2 de juny de 2005 Se sol·licita a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge informació mediambiental.  
El 10 de juny de 2005 es requereix al promotor una documentació addicional, a través de l'Ajuntament de Segorbe i se li'n remet una còpia.  
El promotor aporta directament l'informe de Patrimoni Cultural Valencià el 24 de juny de 2005.  
El 17 d'agost de 2005 se li reitera al promotor, via Ajuntament de Segorbe, una ampliació de documentació anteriorment requerida. En la mateixa data se li envia còpia del requeriment al promotor.  
L'Ajuntament de Segorbe remitent els dies 10 i 22 de novembre de 2005 l'ampliació de documentació que aporta el promotor.  
L'Ajuntament de Segorbe remet, el dia 12 de desembre de 2005, els certificats d'informació pública de diversos expedients sol·licitats, entre ells Ampliació La Hoya, com també un informe tècnic.  
El 14 de desembre de 2005 s'efectua una consulta al Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
L'11 de gener de 2006 es reitera al promotor, via Ajuntament de Segorbe, l'ampliació de documentació de La Hoya i Ampliació La Hoya.  
Se sol·licita a l'Ajuntament de Segorbe, el dia 11 de gener de 2006, còpia de les al·legacions presentades pel Sr. Juan Orero Vargues i la Sra. Dolores Zarzoso Rueda.  
El 16 de gener de 2006 se sol·licita informació al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
El 8 de febrer de 2006 es rep una còpia de les al·legacions sol·licitades a l'Ajuntament de Segorbe.  
En data 7 de febrer de 2006 se sol·licita al promotor una modificació i ampliació de documentació, a través de l'Ajuntament de Segorbe.  
El 3 de març de 2006 es reitera la informació sol·licitada a l'Àrea de Planificació del Territori.  
Es realitza una consulta al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial en data 31 de març de 2006.  
1. Informació pública  
L'Ajuntament de Segorbe va sotmetre l'expedient a informació pública, en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el Butlletí Oficial de la Província número 32, de data 15 de març de 2003, ho va notificar als propietaris de les finques limítrofs de la totalitat dels terrenys, i es van presentar dos escrits d'al·legacions.  
2. Resum de les al·legacions  
Al·legacions de Juan Orero Vargues, com a conseller delegat de l'entitat Viveros Orero, SA.   
Exposa que amb el seu escrit d'al·legacions provisionals ja va manifestar la rotunda oposició a la concessió de l'explotació sol·licitada per BPB Iberplaco SA, pels perjudicis que podrien derivar-se'n de la concessió, denunciant defectes formals, i anunciant que serien ampliades quan es disposara del corresponent informe tècnic. Posteriorment va aportar l'esmentat informe elaborat per l'enginyer tècnic de mines Francisco Menéndez Carril i visat pel Col·legi Oficial.  
Per a evitar repetir innecessàriament les al·legacions les donen per reproduïdes, si bé han de destacar de nou:  
a) Que en el projecte i sol·licitud impugnats no consten de forma real les explotacions agrícoles que el rodegen, i s'ometen les instal·lacions hortofructícoles en regadiu de Viveros Orero SA.  
b) L'informe elaborat per Francisco Menéndez Carril explica que l'explotació de la zona sud de la concessió minera, atesa la proximitat de les explotacions agrícoles de Viveros Orero SA i les mesures correctores previstes, fa pràcticament inviable la compatibilitat de les explotacions minera i agrícola en les condicions establides en el projecte d'explotació.  
Al·legacions de Dolores Zarzoso Rueda   
Aquesta veïna de Segorbe exposa que es troba cultivant oliveres a ple rendiment en terrenys que es troben situats dins de la zona d'afecció del parc natural de la Serra Calderona, on és incompatible l'activitat minera, més encara si es pretén ampliar la superfície d'explotació a una major quantitat de parcel·les.  
L'activitat que es pretén ampliar és susceptible de produir un impacte negatiu sobre el medi ambient. A més l'escassa pineda autòctona que existeix es troba en la susdita zona.  
L'activitat minera, si no es troba a uns mínims de distància de les explotacions agrícoles, mata l'arbratge existent a curt termini.  
Com a propietària no desitja cedir cap dret, de pas o qualsevol servitud a aquesta mercantil.  
Amb data 3 d'octubre de 2001 va cursar a l'Ajuntament de Segorbe (Negociat d'Indústria) la contestació a la comunicació que, sense registre d'eixida, se li va remetre sobre aquest tema, manifestant-se totalment en contra. Les esmentades al·legacions prega que es facen seues.  
La llei del sòl no urbanitzable comú estableix, com a facultats i deures dels propietaris de sòl no urbanitzable subjecte a especial protecció, el que segueix: Es donaria una afecció real i restrictiva dels aprofitaments efectivament i legítimament implantats i realitzats; constituint un supòsit de lesió determinant de responsabilitat de l'administració que haguera aprovat les al·ludides normes, en els termes que procedisca, conforme al règim general de l'esmentada responsabilitat.  
Finalment, sol·licita l'informe desfavorable per part de l'Ajuntament a la llicència d'obertura sobre l'ampliació d'extracció d'algeps de la mercantil BPB Iberplaco SA en les seues parcel·les.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
Informes sectorials  
- Informe del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de data 15-4-2003  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló informa que la concessió La Hoya va ser atorgada el 27-8-01, amb declaració d'impacte ambiental favorable, emesa per la conselleria de Territori i Habitatge.  
- Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià  
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià emet un informe favorable en els termes següents:  
No es coneix cap immoble declarat bé d'interés cultural en l'àmbit d'influència de la pedrera. Confirma la troballa de la cista de La Buitrera.  
Amb anterioritat a l'inici de la primera fase de l'explotació, haurà d'abalisar-se i assenyalar-se el perímetre de protecció de La Buitrera, segons la topografia adjunta a l'estudi d'impacte ambiental, on no podran realitzar-se labors d'abassegament, abocament, col·locació de casetes, magatzematge de maquinària, obertura de camins o qualsevol altra activitat que comporte una afecció al patrimoni arqueològic.  
Des del punt de vista del patrimoni etnològic, no s'aprecien inconvenients per a l'autorització de l'actuació, sempre que es complisquen les mesures correctores establides en el mateix estudi.  
- Direcció Territorial de Territori i Habitatge  
Remet un pla de camins ramaders de tot el municipi de Segorbe.  
- Servei de Conservació de la Biodiversitat  
Aquest servei manifesta, en relació amb les competències que li són pròpies, que no coneixen l'existència de cap espècie de flora o fauna d'interés que es puga veure afectada per l'explotació minera.  
L'únic problema previsible és el derivat de la grandària de l'explotació que pot causar un greu impacte al medi circumdant, tant paisatgístic, com derivat de l'explotació i el transport del material, per la qual cosa haurien de posar-se condicions molt cuidadoses perquè la pedrera no afecte la flora i fauna del seu entorn. D'altra banda, les pedreres se situarien sobre terrenys afectats pel PORN de la Serra Calderona, per la qual cosa caldrà tenir en compte les disposicions del PORN al respecte.  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
El Servei d'Ordenació Sostenible del Medi informa que el projecte es troba en l'àmbit territorial del Pla d'ordenació de recursos naturals (PORN) de la Serra Calderona, aprovat mitjançant el Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià.  
Segons la zonificació del PORN, regulada per l'article 64, el projecte se situa dins de la zona d'influència i afectaria àrees de predomini agrícola i àrees de regeneració, distribuïdes de manera irregular.  
Encara que bona part de la zona es classifica com a Àrea de Regeneració, sobre el terreny part de les esmentades parcel·les estan cobertes per vegetació arbòria, i s'hi observa una discrepància entre la delimitació cartogràfica efectuada pel PORN i la realitat física que es presenta.  
Així, la realitat física de la major part de La Hoya es correspon amb la descripció donada pel PORN d'àrees de predomini forestal, definides en l'apartat 1 de l'article 66. L'esmentada discrepància es posa en evidència així mateix en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (PGOF), aprovat mitjançant el Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat que, si bé no és aplicable, inclou bona part de la superfície ocupada per les parcel·les cartografiades en el PORN com a agrícoles o de regeneració, sobre les quals es pretén realitzar l'explotació minera, com a terreny forestal arbratge natural, que el mateix decret defineix en l'article 10, com a: agrupació d'arbres en espessor amb una fracció de cabuda coberta superior al 5% i ús netament forestal. L'origen d'aquest és natural o de repoblació netament integrada.  
El capítol II del PORN, article 28.2, estableix el que segueix: Queda prohibit l'atorgament de noves autoritzacions en l'àmbit per al qual es proposa la declaració del parc natural (zona de protecció), en les àrees de predomini forestal de la zona d'influència i en les forests que, d'acord amb els termes previstos en la legislació forestal, siguen declarades forests de domini públic, d'utilitat públiques o forests protectores.  
La zona -en un àmbit que bàsicament coincideix amb l'àmbit del PORN- va ser recentment inclosa per acord del Consell de 10 de juliol de 2001, entre els llocs d'interés comunitari (LIC) de la Comunitat Valenciana, per raó de la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora. Aquest LIC destaca per albergar una sèrie d'hàbitats naturals, per raó de la Directiva d'hàbitats (Directiva 92/43/CEE, de 14 d'abril, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i la fauna silvestres, adaptada i emparada pel Reial decret 1997/1995, modificat posteriorment pel Reial decret 1193/1998), que es troben inclosos en l'annex I (tipus d'hàbitats naturals d'interés comunitari per a la conservació de la qual és necessari designar zones especials de conservació) i que són els que segueixen:  
- Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi, O. Bolòs 1957,   
- Helianthemo mollis-Ulicetum parviflori, Stübing, Peris & Costa 1989   
- Querco cocciferae-Lentiscetum Br.Bl., Font Quer, G. Br.Bl., Frey, Jansen, & Moor 1936.   
El primer d'aquests tres hàbitats té la consideració de prioritari.  
L'article 7 del PORN estableix que: en cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del pla, prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plànols vinga recolzada també per la memòria, de tal manera que es faça patent l'existència d'algun error material en les normes. Al punt 3 estableix que: en l'aplicació del PORN prevaldrà aquella interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals del PORN.  
L'informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi inclou la següent conclusió final:  
La zona d'ubicació del projecte és, majoritàriament, de naturalesa forestal i atenent a la cartografia del PORN, es correspon amb àrees de regeneració, si bé estan presents en menor grau àrees de predomini agrícola. Bona part de les zones que el PORN classifica com a agrícoles o de regeneració en la cartografia es corresponen amb el que el PORN descriu en l'article 66 com a àrees de predomini forestal, classificació que al seu torn ve corroborada -si bé no li és aplicable- pel PGOF, en classificar-los com a forestal arbratge natural. Concorren en la zona així mateix notables valors derivats de la presència d'hàbitats d'interés comunitari, per a la conservació de la qual és necessari designar zones especials de conservació, per raó de la Directiva d'hàbitats (Directiva 92/43/CEE), de 14 d'abril, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i la fauna silvestres, adaptada i emparada pel Reial decret 1997/1995, modificat posteriorment pel Reial decret 1193/1998). La normativa del PORN estableix en l'article 28.2, la prohibició de les activitats extractives i mineres en aquelles superfícies que tinguen la consideració de predomini forestal de la zona d'influència. Per tot això, s'emet informe desfavorable del projecte d'explotació minera de La Hoya.  
Afeccions legals  
Per a accedir des de la fàbrica de Soneja fins a la pedrera s'ha de creuar el camí ramader núm. 1 denominat assagador Real del Collado - Arguinas.  
Al tossal denominat La Buitrera s'ha descobert un jaciment arqueològic de l'edat del Bronze, denominat amb el mateix nom i declarat bé d'interés cultural. En aquesta zona no poden abassegar-se o abocar-se materials, col·locar casetes, emmagatzemar maquinària, obrir camins o realitzar qualsevol altra activitat que puga comportar una afecció al patrimoni arqueològic. A aquest efecte la conselleria de Cultura, Educació i Esports declara un perímetre de protecció per damunt de la cota de 460 metres, l'explotació dels algeps es dissenya conseqüentment a cotes inferiors als 460 metres.   
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
Els bancs de restauració situats en l'extrem sud-oest de la zona A no s'integren geomorfològicament amb les formes del relleu existent, sinó que les trunquen en angle recte.  
S'inicia l'explotació de la zona B pel nord i des de les cotes més baixes, és a dir, ascendentment. El sistema d'explotació ascendent no permet restaurar a continuació i amb garanties cada banc que s'esgota, perquè en cas de dur a terme la seua restauració, aquesta es danyaria amb la circulació de maquinària, la revegetació es veuria afectada per les emissions de pols i seria més vulnerable als impactes de les projeccions de les voladures, el sòl es podria cobrir de depòsits de sediments i podria resultar erosionat per l'escorriment.   
Els bancs de restauració es dissenyen amb talussos de 45º, aquest valor afavoreix l'erosió hídrica i resulta excessiu per a garantir l'arrelament de la revegetació.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
No s'han tingut en compte les al·legacions, és a dir, els impactes que l'explotació minera causa a les instal·lacions hortofructícoles de Viveros Orero SA i les plantacions d'oliveres de Dolores Zarzoso Rueda.  
L'estudi d'impacte ambiental no menciona l'impacte al camí asfaltat denominat camí de Cabrera del Portillo, es desconeix si pot suportar el pas de camions carregats amb 30 tones.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
La documentació no preveu eliminar els sòlids transportats per l'escorriment, tant durant l'explotació com durant els treballs de restauració o una vegada conclosa la restauració dels dos buits miners. Les partícules que arrossega l'escorriment es poden acumular en el llit dels barrancs de l'Águila i Rodana causant preses i augmentant el poder erosiu del corrent.  
No hi ha mesures per a frenar el poder erosiu de l'aigua.  
No han sigut tractades en la memòria les mesures correctores dels impactes sobre les instal·lacions de Viveros Orero SA i sobre les plantacions de Dolores Zarzoso Rueda i resta d'explotacions que puguen veure's afectades.  
Es desconeix el calendari de restauració, en conseqüència no hi ha un ordre relatiu de restauració dels bancs esgotats respecte dels bancs en producció.  
La revegetació proposada consisteix en tres úniques espècies: Pinus halepensis, Quercus coccifera i Pistacia lentiscus; la primera en bermes i places, les restants en els talussos dels bancs. En el medi hi ha altres espècies arbustives i herbàcies abundants que no han sigut seleccionades, la selecció d'espècies no preveu la diversitat ni explica les raons d'aquesta decisió.  
L'estudi dels vents dominants pren les dades de l'estació meteorològica d'Almassora, que es troba distant i situada en les proximitats de la costa, per la qual cosa la informació no és representativa del lloc que ens ocupa. La superfície que ocupen les concessions mineres de BPB Iberplaco SA s'acosta a les 4.000 hectàrees, tal extensió justificaria un estudi de les direccions i intensitats dels vents dins de la demarcació.   
En la prevenció de les emissions de pols i el control d'aquesta, es proposa la utilització de mostratges en el perímetre de les pedreres i també en punts allunyats d'aquestes, seguint principalment la direcció dels vents dominants, que es desconeixen. no es concreta la freqüència de mostratge, el tipus de presa de mostres i la manera de contrarestar els efectes de les emissions de pols superior al llindar i que afecten zones exteriors a l'explotació i àrees adjacents als camins d'accés.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits prevists en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'ampliació per a l'obtenció de la llicència d'activitat en la concessió minera La Hoya i el pla de restauració d'aquesta, per ser la zona d'ubicació del projecte, majoritàriament, de naturalesa forestal que es corresponen amb el que el PORN descriu en l'article 66 com a àrees de predomini forestal, classificació que al seu torn ve corroborada -si bé no li és aplicable- pel PGOF, en classificar-los com a forestal arbratge natural. La normativa del PORN estableix en l'article 28.2, la prohibició de les activitats extractives i mineres en aquelles superfícies que tinguen la consideració de predomini forestal de la zona d'influència. Concorren en la zona, així mateix, notables valors derivats de la presència de tres hàbitats d'interés comunitari que es troben inclosos en l'annex I (tipus d'hàbitats naturals d'interés comunitari per a la conservació de la qual és necessari designar zones especials de conservació), entre ells destaca l'hàbitat format per la comunitat Teucri fruticós pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi, O. Bolòs 1957 que té la consideració de prioritari.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 270/04-AIA  
Títol Construcció d'explotació avícola d'engreixament de pollastres  
Promotor: Clemente Lloria, CB   
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sinarcas (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la construcció d'una explotació avícola d'engreixament de pollastres  
Localització: Paratge Las Covatillas, polígon 11, parcel·la 189, del terme municipal de Sinarcas (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la construcció i posada en funcionament d'una explotació avícola d'engreixament de pollastres, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'objecte d'aquest projecte és la construcció d'una explotació, granja avícola d'engreixament de pollastres (explotació de broilers per a carn) en una parcel·la en què ja hi ha una explotació porcina d'engreixament de porcs de transició; que estarà constituïda per tres naus amb capacitat per a 35.000 aus cada una, per això, la capacitat prevista de l'explotació serà de 105.000 pollastres; amb una densitat prevista de 20 aus/m², mantenint en tot moment una adequada regulació de la ventilació i la temperatura.   
La granja estarà situada en la parcel·la 189 del polígon 11, del cadastre de rústica del terme municipal de Sinarcas (València), i aproximadament a uns 1.750 metres del nucli urbà de l'esmentat municipi.   
La parcel·la té una superfície total de 46.031 m² i la qualificació urbanística d'aquesta és de sòl no urbanitzable comú amb aptitud ramadera; i afronta amb les parcel·les següents del polígon 11:   
- Nord: 186  
- Sud: 190, 192, 193 i 417  
- Est: 188  
- Oest: 148, 416, 147 i 145  
L'explotació estarà formada per tres naus iguals, de forma rectangular i 1.790,25 m²; adossat a cada nau hi haurà un local tècnic de 27,5 m², havent-hi, al seu torn, a la vora de la primera, un lavabo de 2,25 m², i es disposa en l'exterior d'aquest una fossa sèptica per a la recollida de les aigües sanitàries generades en aquest; sent per tant, la superfície total de les construccions en la parcel·la de 5.455,5 m².  
Els animals es reben en la nau amb un dia. S'allotgen sobre un llit de borumballa, disposada en el sò de la nau; l'alimentació és a base de pinsos compostos, sent el cicle de criança de l'ordre de 50-52 dies; posteriorment, aconseguit el pes òptim, es traslladen a l'escorxador. Després d'això, es procedeix a la neteja i desinfecció de la nau com també dels equips. S'efectua un buit sanitari de 2 setmanes, després del qual s'inicia un nou cicle. Es preveu que es realitzen entre 5 i 6 cicles/any. Amb una producció aproximada, per 5 cicles, de 525.000 pollastres/any (105.000 pollastres/cicle).   
L'explotació disposarà d'instal·lació d'aigua potable procedent de la xarxa municipal d'aigües potables de Sinarcas, i d'un pou de la propietat situat en les proximitats de l'explotació, la qual és potabilitzada abans de ser consumida per les aus.   
L'activitat no generarà efluents líquids, ja que l'aigua de neteja i l'excés d'humitat de les dejeccions s'elimina per evaporació, quedant el residu sòlid d'aquestes com a part del fem produït.   
L'explotació disposarà d'una fossa sèptica i un pou filtrant per a l'evacuació de les aigües residuals domèstiques, procedents de la lavabo situada en una de les naus.  
La gallinassa produïda serà retirada al final de cada cicle (adjuntant-se en la memòria còpia del contracte per a la retirada de la gallinassa); per a facilitar la recollida d'aquest fem, i poder emmagatzemar-lo en el cas que no es puga realitzar la retirada immediata d'aquest, es construirà, al final de cada nau, un femer totalment estanc, proveït de solera d'aproximadament 200 m², amb pendent cap a una fossa de recollida de lixiviats   
L'explotació disposarà d'una assegurança de recollida i destrucció de cadàvers. Per a la recollida d'aquest haurà de disposar-se d'un contenidor homologat per a depositar els animals morts, de capacitat mínima de 800 a 1.000 litres, amb tapa i un mecanisme que permeta carregar-lo amb grua des d'un camió. El contenidor estarà situat fora de la zona d'activitat ramadera.   
L'explotació es troba a 1.750 metres del nucli urbà de Sinarcas.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
L'expedient es va iniciar el 29 d'octubre de 2004, amb la remissió per part de la Direcció Territorial d'Activitats Qualificades de la conselleria de Territori i Habitatge, de còpia del projecte d'activitat, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient municipal.   
La informació pública es va realitzar mitjançant la publicació en el BOP núm. 107, de 6 de maig de 2004, sense que s'hi haja presentat al·legacions.   
Informes sectorials  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.  
- Informe favorable de l'enginyer industrial municipal.   
- Informe favorable de l'inspector veterinari d'àrea, en el qual s'indica:   
- Que no hi ha la possibilitat d'alteració de les condicions normals de salubritat i higiene del medi ambient si es compleixen les mesures correctores que figuren en el projecte presentat.  
- Que les mesures correctores que es descriuen en la memòria que acompanya el projecte semblen suficient llevat que:  
- Falta contracte de retirada de cadàvers (encara que sí es fa menció d'ell en la memòria).  
- Falta tanca perimetral.  
- El femer haurà d'estar cobert o ser retirat immediatament a la seua extracció de la nau.  
- Autorització prèvia de la COPUT  
- Informe favorable de la conselleria d'Agricultura, en el qual s'indica: "L'informe de la conselleria d'Agricultura és favorable, sempre que hi haja separació física (tanca) i accessos independents de l'explotació porcina inclosa en la mateixa parcel·la i a més no existisquen sol·licituds d'altres interessats, i en aquest cas es tindrà per caducada (després de requeriment previ) l'autorització d'aquesta transcorregut un any sense exercir el seu dret"   
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable agrícola (zona XIII), basant-se en les normes subsidiàries i complementàries de Sinarcas.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat les accions del projecte susceptibles de generar impacte, tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament, i posterior abandó i finalització de l'activitat productiva; incloent-se, així mateix, una descripció de la situació preoperacional referent al clima, edafologia, geologia, hidrogeologia, flora i fauna, paisatge i medi socioeconòmic.   
Pel que fa a la identificació dels factors del medi susceptibles de veure's impactats, s'ha inclòs, entre altres:   
- L'aire, per contaminació física (emissió de gasos, de partícules sòlides en suspensió), com també contaminació química.  
- L'aigua; per alteració de les característiques físiques, químiques i biològiques de l'aigua superficial i subterrània, com a conseqüència de la presència de materials solts fàcilment erosionables i abocaments incontrolats de qualsevol tipus de residus.  
- El sòl; per alteració de les característiques físiques, químiques i biològiques, que poden veure's afectades per fenòmens com ara la compactació, l'erosió, i pèrdua de permeabilitat, entre altres.   
- La vegetació; per pèrdua de la vegetació existent.  
- La fauna; per degradació d'hàbitats i alteració de pautes de comportament.   
- El paisatge; per alteració del paisatge original.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, en la qual s'estableix una relació entre les accions i els factors ambientals susceptibles de ser afectats per aquestes. S'ha obtingut com a resultat, una valoració positiva de l'impacte global que es derivaria de la instal·lació de l'explotació avícola. Atés per tant, viable l'actuació des del punt de vista ambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han agrupat les mesures en tres fases, la de disseny, construcció, i la fase de funcionament. En aquestes dues últimes s'inclouen les mesures correctores següents:   
- Fase de construcció:  
- En la fase de replantejament no s'ocuparà més terreny que l'imprescindible.  
- Al terme del projecte s'aplicaran tècniques d'estesa i incorporació a l'entorn dels sobrants, si n'hi ha.  
- El tipus de construcció, els materials que s'han d'utilitzar, com també els colors que s'han d'emprar, seran en tot moment del tipus que harmonitzen amb l'arquitectura tradicional de la zona, amb l'objecte de minorar en la mesura que es puga l'impacte en el paisatge.  
- La maquinària utilitzada serà seleccionada de manera que els impactes que la utilització d'aquesta ocasione siguen els menors possibles.   
- Per a minorar encara més l'impacte en el medi perceptual es realitzaran plantacions per a generar una barrera vegetal; concretament, es plantaran xiprers, en ser una espècie amb gran adaptabilitat, ràpid creixement i que harmonitza amb el medi on se situarà l'explotació.   
- Fase de funcionament:   
- Per a evitar la proliferació de males olors, les naus estaran dotades de sistemes de ventilació forçada, mitjançant 9 extractors en un lateral de la nau.  
- La gallinassa produïda es carregarà sobre camió amb remolc per al transport d'aquesta a una planta de producció de fem per a la seua posterior utilització com a adob orgànic. Una empresa s'encarregarà de realitzar aquestes operacions.  
- Per a facilitar la recollida del fem i poder emmagatzemar-lo en el cas que no puga realitzar-se'n la retirada immediata, es construirà, en un extrem de cada nau, un femer totalment estanc; proveït de solera i pendent cap a una fossa de recollida de lixiviats.   
- L'explotació es rodejarà amb un tanca perimetral que reculla totes les instal·lacions, impedint el lliure accés a aquestes a tota persona aliena. Aquesta tanca serà de tela metàl·lica amb una alçària de 2 metres.   
- A final de cada cicle, i quan es considere convenient, es realitzarà una neteja total mitjançant productes desinfectants amb productes d'ús habitual en aquest tipus d'activitats, desinfectants i detergents, consistents en una combinació de tensioactius i aldehids.  
- Es disposarà d'un sistema a pressió per a la desinfecció de les rodes dels vehicles encarregats del transport dels pollastres i el pinso, basat en l'ús d'una motxilla amb desinfectant. En les portes d'entrada a la granja es col·locaran pediluvis.  
- En els buits de les finestres de la nau es col·locarà una tela antiocells per a evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.  
- Per a la recollida dels cadàvers s'haurà de disposar d'un contenidor homologat per a depositar els animals morts, de capacitat mínima de 800 a 1.000 litres, amb tapa i amb un mecanisme que permeta carregar-lo amb grua des d'un camió.   
- Respecte a l'emmagatzemament de productes, s'emmagatzemarà el pinso compost per a l'alimentació, que es transportarà en vehicles especialitzats (cisternes) que els depositaran en les sitges tancades i aïllades del sòl, no implicant per tant, cap tipus de contaminació en el sòl.   
- L'activitat se sotmetrà en tot moment a tota la disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.  
En el programa de vigilància ambiental s'indica que es consideraran especialment les qüestions següents:  
- Revisió de l'estat de la tanca perimetral i portes d'accés a l'explotació.  
- Assegurar la correcta i constant ventilació i renovació de l'aire de l'interior de la nau.  
- Comprovació de l'estat i possibles ruptures de la tela antiocells col·locada en les finestres, a fi d'evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'explotació avícola, situada al terme municipal de Sinarcas (València), promoguda per Clemente Lloria CB, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Previ a concessió de la llicència d'activitat, haurà de disposar-se de justificació legal referent a la disponibilitat d'aigua potable procedent de la xarxa de proveïment municipal, presentant davant d'aquesta Direcció General contracte de proveïment; com també la presentació de la pertinent concessió d'aprofitament del pou de proveïment d'aigua existent en les proximitats de l'explotació.  
- Haurà de disposar-se, previ a la concessió de llicència d'activitat, de l'informe favorable de patrimoni cultural de la conselleria de Cultura, Educació i Esport; havent de ser presentat davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.  
- Haurà de complir als condicionants establits per l'inspector veterinari d'àrea i per la conselleria d'Agricultura.  
Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, tal com estableix l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un cicle. El femer serà de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida de lixiviats, els quals podran ser incorporats de nou al muntó per a afavorir-ne l'eliminació per evapotranspiració.  
- L'estudi d'impacte ambiental explica que es va subscriure contracte amb una empresa especialitzada que retirava la gallinassa de l'explotació; incloent-se una còpia del contracte en el projecte d'activitat. No obstant això, està subscrit en data 15 de març de 2004, tenint una duració de dos anys; per la qual cosa, a hores d'ara, ja no presenta cap vigència; per la qual cosa, haurà de presentar-se un nou contracte de compravenda, vigent i firmat per ambdós contractants.   
- Haurà de justificar-se l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; presentant-se còpia del contracte subscrit amb una empresa autoritzada per a gestionar aquest tipus de residus, havent d'estar vigent i firmat per ambdues parts.  
- Segons la Cartografia temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge, i el plànol referent als riscs geològics que s'adjunta en el projecte d'activitat, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl classificat amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana; atés que la zona on se situa l'explotació (pertanyent a l'aqüífer 53 Utiel- Requena, sistema de mig Túria, mesozoic septentrional valencià, Unitat Hidrogeològica 08.24), està constituïda per terrenys permeables amb possibilitat d'infiltració a aqüífers subterranis, per estar formats per materials quaternaris, com ara graves, arenes i arenoses. Per la qual cosa haurà d'aplicar-se mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics; sobretot, en cas de modificar la gestió de residus destinant-los com a adob orgànic en camps de cultiu de la zona.  
- Per al control de rosegadors s'efectuarà una desratificació anual, preferiblement en els mesos d'estiu.  
- Per al control dels insectes es duran a terme mesures de prevenció, mesures d'higiene general de les instal·lacions i tractaments de desinsectació a base d'insecticides biodegradables, i d'escassa toxicitat; i se n'haurà d'intensificar l'ús en els mesos d'estiu.   
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que pogueren produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat. Els olis lubricants usats de motors i màquines de l'explotació, es portaran a centres especialitzats per al reciclat d'aquests.  
- Es disposarà de tanca perimetral en l'explotació.  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 68/05-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de teules, maons i atovons  
Promotor: Ceràmica La Escandella SA  
Localització: Ctra. Novelda, km 2,6; sector La Escandella, parcel·les A i B (equivalents a la parcel·la cadastral 0395894YG5591A8783IU); terme municipal d'Agost (Alacant)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Ceràmica La Escandella SA és una indústria del sector ceràmic dedicada a la fabricació de teules, maons i atovons ceràmics.   
El projecte presentat es referex a la instal·lació sítia en el ctra. Novelda, km 2,6; sector La Escandella, del terme municipal d'Agost (Alacant) i consisteix en una ampliació de les instal·lacions existents, a fi de duplicar la capacitat actual de fabricació de teules (fins a 350.000 t/any), mantenir la producció anual de bards i atovons 50.000 t/any) i començar a fabricar teula esmaltada (4.500 t/any).  
Amb l'ampliació, la indústria ocuparà 249.901 m² de sòl i tindrà un total de 48.591 m² construïts.   
Característiques més rellevants de l'activitat  
En l'actualitat, la instal·lació es troba en funcionament, i es preveu, amb l'ampliació, arribar a quasi duplicar la producció anual. Amb aquest fi, se substituirà maquinària i es construiran noves naus industrials limítrofes amb les existents per a albergar nova maquinària, redissenyant així el conjunt total.   
L'activitat està organitzada de la manera següent:  
- Escandella 1: instal·lacions existents de fabricació de maons i atovons. Està dotada d'un forn túnel, i un assecador túnel, a més de maquinària complementària.  
- Escandella 2: instal·lacions existents de fabricació de teula d'argila cuita. Està dotada d'equip de mòlta, premses, assecador, preforn i forn túnel i maquinària auxiliar.   
- Escandella 3: instal·lacions noves associades a Escandella 3. S'engloba en aquesta part de la instal·lació maquinària auxiliar de transport i emmagatzemament de matèries primeres, filtres de depuració i equips de mòlta i mescla. Es projecta una nova línia de fabricació de teula d'argila cuita.  
- Escandella 4: instal·lacions noves de fabricació de teula esmaltada. Disposa de pastadores, premses, un forn continu, una línia d'esmalt i maquinària auxiliar.  
- Escandella 5: instal·lacions noves de transport i sitges d'emmagatzemament de matèries primeres.  
La instal·lació disposa d'un equip de cogeneració, que va ser sotmés a avaluació d'impacte ambiental i que disposa d'estimació d'impacte ambiental favorable de 18.05.1999. Els gasos de la instal·lació de cogeneració s'empren en els assecadors per a l'assecada de les peces.  
Les instal·lacions es troben situades en el sector industrial-1, parcel·les A1-A2 i B de les normes subsidiàries d'Agost, amb qualificació I.AS-1 (indústries aïllades), segons consta en el certificat emés per l'Ajuntament d'Agost. Les tres parcel·les es corresponen amb la parcel·la cadastral 2312322AK3860I0151NC. No obstant això, s'indica que s'està tramitant la declaració d'interés comunitari necessària per a l'ús d'una zona limítrofa per a emmagatzemament.  
Les matèries primeres emprades en el procés productiu són argila, aigua i esmalts. L'energia emprada és principalment gas natural (combustible emprat per al funcionament dels assecadors i forns) i en menor grau, electricitat.   
El proveïment d'aigua es realitza des de la xarxa municipal. En aquest sentit, s'aporta informe d'AquaGest Levante pel qual s'acredita la suficiència de recursos hídrics. Es disposa d'un pou amb concessió d'aigües subterrànies de poca importància per a ús agrícola, encara que s'indica que no s'emprarà per al procés industrial.  
Els residus generats són gestionats convenientment per empreses autoritzades, segons s'acredita amb els corresponents documents d'acceptació. La indústria està inscrita com a xicotet productor de residus perillosos amb número 03-11118.  
Tramitació administrativa  
Amb data 26 de juliol de 2004, l'Àrea de Qualitat Ambiental va remetre el projecte bàsic, l'estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi, com també un annex de documentació referents al projecte avaluat.  
Amb data 20 d'abril de 2005, l'Àrea de Qualitat Ambiental va remetre documentació complementària i va comunicar la finalització del tràmit d'informació pública, sense que s'hagueren rebut al·legacions.  
Amb data 24 d'agost de 2005 i amb data 10 de març de 2006, es va sol·licitar a l'Àrea de Qualitat Ambiental informació addicional sobre diversos extrems que van ser degudament aclarits pel promotor de l'activitat.  
Afeccions legals  
El projecte està afectat per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, en particular teules, rajoles (...), amb una capacitat de producció superior a 75 t/dia (...)). La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
La fabricació de taulellets i taulells de ceràmica està recollida com una activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener. El titular de l'activitat haurà de comprovar-ne la inclusió en l'esmentat annex i si és el cas, quedarà obligat a remetre un informe preliminar de situació a l'òrgan autonòmic competent, segons es recull en l'article 3.1. de l'esmentada norma.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Un detall important a l'hora de valorar la instal·lació és tenir en compte que es tracta d'una indústria existent i en funcionament, que s'està en procés d'adaptació a la nova normativa.  
La fabricació de taulellets ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, i origina al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2 Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
L'emplaçament està a uns 2 km del municipi d'Agost, a la vora de la carretera. Les instal·lacions se situen sobre sòl industrial, però l'entorn està qualificat com a sòl no urbanitzable.   
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, i amb vulnerabilitat baixa-mitjana d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia Temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Així, els principals impactes que la instal·lació té associats són l'emissió de partícules i fums de combustió, la generació de sorolls i la generació d'aigües de procés. A fi de minimitzar aquests impactes, es plantegen les següents mesures preventives i correctores:  
- Els emmagatzemaments d'argiles, amb les noves instal·lacions projectades, passaran a realitzar-se en sitges i sota sostre. Si augmenten les necessitats d'emmagatzemament, s'ampliaran els tancaments per a poder contenir-los. En el cas que haja de fer-se algun emmagatzemament temporal d'argila a la intempèrie, es regarà per a eliminar la formació de pols. Les cintes transportadores d'argiles són tancades per a evitar la dispersió.  
- Per a reduir les emissions de partícules de focus puntuals (mòlta, càrrega i descàrrega de sitges, etc), s'instal·len filtres de mànegues. Així mateix, en la zona d'esmaltada, s'instal·la un hidrofiltre per a depurar les emissions.   
- Per a evitar la transmissió de sorolls, es procedirà a encapsular els equips que ho permeten (com els compressors) i en general, la maquinària es col·locarà sobre sabates de goma per a evitar les vibracions.  
- Els residus generats, seran convenientment gestionats i lliurats a empreses autoritzades. Existeixen amb aquest fi contenidors degudament etiquetats per a l'emmagatzemament temporal dels residus. Les zones d'emmagatzemament de residus es condicionaran dotant-les de sostre i de sòl hidròfug amb canaleta i arqueta de recollida de vessaments o possibles lixiviats.  
- Les aigües residuals sanitàries són abocades al clavegueram, per a la qual cosa es disposa de permís concedit per l'Ajuntament d'Agost. Les aigües residuals generades en el procés industrial (inclòs l'abocament generat en l'hidrofiltre) són acumulades en una bassa impermeabilitzada i posteriorment reutilitzades en l'esmentat procés (abocament zero). Per a facilitar-ne la reutilització, es preveu la instal·lació d'un filtre premsa a l'entrada de la bassa.  
- Per a reduir l'impacte, s'indica que les construccions que es realitzen seran acords amb el paisatge i que es plantaran espècies autòctones en els marges del camí.  
Es presenta un programa de vigilància ambiental preveient les actuacions següents:  
- Anàlisi d'aigües abocades al clavegueram.  
- Anàlisi de les emissions de gasos.  
- Revisar el rebliment dels filtres de mànegues.  
- Revisar la col·locació d'arquetes de recollida de lixiviats.  
- Comprovació de l'adequat funcionament del filtre premsa.  
- Comprovació de les emissions de soroll.  
- Comprovació de les instal·lacions d'emmagatzemament de residus: estanquitat, neteja i control sobre la recollida de residus i la destinació dels residus.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte, per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a l'ampliació d'una indústria per a la fabricació de teules, maons i atovons per Cerámica La Escandella SA, situada en la ctra. Novelda, km 2,6; sector La Escandella del terme municipal d'Agost (Alacant), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les que segueixen:  
1. L'ús industrial de l'aigua del pou requerirà la modificació de la concessió actual, a l'efecte d'obtenir la concessió d'aigües subterrànies de poca importància per a ús industrial concedida per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
2. Les arquetes de recollida de vessaments i lixiviats en les zones d'emmagatzemament de residus, han de ser estanques i impedir l'abocament a la xarxa de clavegueram, i s'haurà de procedir, si és el cas, a la gestió d'aquest per una empresa autoritzada.  
3. En el cas que s'amplien els emmagatzemaments de matèries primeres per a proveir la indústria, haurà de fer-se en les mateixes condicions que es proposen per als emmagatzemaments projectats en l'ampliació: tots ells es realitzaran sota coberta i amb tancaments que impedisquen la dispersió de partícules.   
4. El programa de vigilància ambiental inclourà la comprovació documental de l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades, almenys, anualment.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 62/05-AIA  
Títol: Ampliació de granja porcina d'engreixament  
Promotor: Miguel Mateu Sales  
Autoritat substantiva: Ajuntament de les Coves de Vinromà (Castelló)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'explotació porcina   
Localització: Partida Balaguera, polígon 502, parcel·la 105, del terme municipal de les Coves de Vinromà (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'ampliació d'una granja porcina d'encebament, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació d'11.080 m², situada a 5 km del nucli urbà, consta de dues naus amb superfície total de 2.448 m² capacitat per a uns 2.400 porcs; i es vol ampliar l'esmentada activitat mitjançant l'ampliació d'una de les naus, la qual cosa comportaria augmentar la capacitat total fins als 2.990 porcs; i es dotaria cada animal de 120 kg d'una superfície de 1m², tal com s'estableix en la normativa vigent.   
Els porcs entren en la granja amb uns 18-20 kg de pes, i hi romanen fins que arriben al pes requerit pel mercat, de 100 a 120 kg; es realitzen dues operacions a l'any.   
L'ampliació consisteix en la construcció d'una nau per a encebament adossada a una de les existents; de planta rectangular i amb una longitud de 42.20 m i una amplària de 12.80 m; sent per tant, la superfície que s'ha de construir de 540,16 m².  
L'aigua que s'utilitzarà en la granja procedeix de la xarxa d'aigües potables de les Coves de Vinromà (aportant-se documentació acreditativa de la connexió a la xarxa de proveïment municipal).  
L'Ajuntament té subscrit un contracte amb el centre d'aprofitament de cadàvers situat a la localitat d'Almassora, que passarà a retirar els animals morts una vegada per setmana, els quals estaran localitzats en dipòsits estancs, subministrats per l'empresa.   
Es disposa de llatzaret, constituït per deu departaments, situat en un extrem d'una de les naus existents, per a allotjar-hi els animals malalts. Les portes d'accés, independents i separades de la resta de la nau, amb una envà lateral que arriba fins el sostre de la nau formant un bloc independent, permet un maneig per separat amb l'objecte d'evitar contagis.   
El sistema triat per a l'eliminació de fems serà l'evacuació hidràulica, és a dir, l'arrossegament de les dejeccions pel corrent líquid d'orins i aigua de neteja conjuntament, amb el tractament posterior d'aquestes i la seua utilització com a adob orgànic en les finques agrícoles de la zona (s'hi aporta autorització dels propietaris on accepten els purins com a adob orgànic). Atés les 2.990 places d'encebament, s'estima com a producció mitjana 3.103.620 litres de purí anual. Així mateix, estimant una mitjana de 5 kg de nitrogen per m³ de purí, la quantitat amb què es pot adobar per a no sobrepassar els 170 kg de N, està en 34 m³/ha/any; indicant-se en l'estudi d'impacte ambiental presentat, que per a més seguretat s'emprarà una mitjana de 33 m³ de purí per hectàrea i any; i són necessàries 94, 05 ha.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública i remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 22 d'abril de 2005, amb la remissió per la Comissió de Qualificació d'Activitats de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.   
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 136, d'11 de novembre de 2004, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.   
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 17 de maig de 2005, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació a la documentació relativa als apartats següents:   
- Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'art. 11 de la Llei 47/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
- Informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
En data 15 de maig de 2006, el promotor remet l'ampliació de documentació sol·licitada, composta per:  
- Informe de Patrimoni Cultural de la conselleria de Cultura, Educació i Esport; en el qual es manifesta:  
- La no-existència de jaciments arqueològics inventariats en la parcel·la afectada, ni pròxims a ella.  
- Que la incidència sobre el patrimoni paleontològic serà nul·la.   
- No hi ha elements etnològics afectats.   
- Informe municipal en què se certifica l'autorització de la connexió a la xarxa de proveïment d'aigua potable, de titularitat municipal. No obstant això, l'esmentada certificat està expedit fent referència a una granja porcina localitzada a la partida Racons, 25; no coincidint amb les dades de localització de l'explotació objecte d'aquesta declaració: partida Balaguera, polígon 502, parcel·la 105; per la qual cosa haurà d'aclarir-se l'esmentada contradicció aportant un nou informe que justifique la connexió a l'esmentada xarxa, com també la no-repercussió en el normal subministrament de la resta d'usuaris de la xarxa municipal.   
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Informe favorable de l'Alcaldia  
- Informe favorable del veterinari d'àrea  
- Informe del tècnic municipal en què s'indica:   
- L'edifici on es pretén situar l'activitat sol·licitada no s'ajusta al planejament vigent. La nau se situa a menys de 14,00 metres de l'eix del camí segons ordenança SUNU-2   
- Les característiques constructives del local, les instal·lacions contra incendis projectades i els materials d'acabament i decoració, com també les característiques de l'entorn que permeten l'accessibilitat dels mitjans d'auxili, que figuren en el projecte aportat sí s'adapten a la norma bàsica de l'edificació NBE-CPI/96, Reglament d'instal·lacions de protecció contra incendis, eurocodis i ordenances municipals, com també les altres normes vigents d'aplicació.   
- Informe favorable de la COPUT  
- Informe favorable de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, en el qual s'indica que l'informe favorable està condicionat al compliment de les condicions següents:  
- L'ampliació sol·licitada incompleix els requisits pel que fa a distàncies mínimes a altres explotacions porcines. No obstant això, segons estableix la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana per a aquest cas, les instal·lacions d'ampliació han de disposar-se de manera que no es reduïsca la distància respecte a les explotacions porcines existents en el radi de 1.000 metres.  
- Segons el que disposa l'article 5 del RD 324/2000 i l'article únic del RD 3483/2000 s'haurà de dotar el conjunt de les instal·lacions (existents més ampliació) de:  
- Sistema eficaç de desinfecció (gual sanitari) de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació en els accessos a aquesta com també sistema apropiat per a desinfecció de la resta del vehicle.  
- Tancament de l'explotació (tanca perimetral) i sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties (tela antiocells o malla metàl·lica en finestres i buits).   
- Disposició d'utillatge i equip que possibilite una eficaç desinfecció, desinsectació i desratització.  
- Disposar de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers, amb suficients garanties sanitàries i de protecció del medi ambient.   
- Adequat llatzaret per a l'observació i segrest dels animals.  
- Mesures higienicosanitàries necessàries perquè el personal i utillatge de l'explotació no puguen transmetre malalties.  
- Utillatges de neteja, maneig i vestidor d'ús exclusiu en l'explotació.  
- Pediluvis o altres mitjans d'eficàcia semblants, a l'entrada de locals, naus o parcs.  
- Disposar d'un llibre de visites on s'anoten totes les que es produïsquen i el nombre.  
- Disposar d'un llibre de visites on s'anoten totes les que es produïsquen i el número de les matrícules dels vehicles que hagen entrat en l'explotació.  
- Disposar de basses de fem encerclades i impermeabilitzades, naturalment o artificialment, que eviten el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, i assegurar que s'impedisquen pèrdues per desembassament o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que en permeta la gestió adequada.  
- Disposició de les instal·lacions del global de l'explotació de manera que es complisquen els requisits de benestar animal establit pel Reial decret 1135/2002 relatiu a les normes mínimes per a la protecció de porcs.   
Per això, s'emet informe favorable de l'ampliació sol·licitada, supeditant aquesta al compliment dels requisits indicats en el paràgraf anterior.   
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable segons la normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat de manera general, sense distingir entre la fase de construcció i la de funcionament, les accions del projecte susceptibles de generar impacte, sent els elements ambientals més destacables:  
- Les aigües superficials i freàtiques: per la contaminació procedent dels purins, la qual cosa es produeix per percolació fins al nivell freàtic en terrenys saturats o per escorriment fins als llits. En l'estudi d'impacte ambiental s'inclou de manera molt general una referència a paràmetres que poden considerar-se com a significatius a l'hora d'avaluar la càrrega contaminant dels purins respecte als recursos hídrics, destacant:  
- Els elements nutritius, particularment fòsfor i nitrogen, com a causes responsables de l'eutrofització.  
- Gèrmens patògens capaços de sobreviure en l'aigua.  
- Mesura del consum d'oxigen.  
- La lixiviació del nitrogen sota la forma de nitrats (no estant presents com a tals en els purins, sinó que es produeixen per oxidació microbiològica del sòl).  
- La percolació de microorganismes patògens (bacteris i virus).  
No obstant això, sobre les aigües superficials no es considera que vaja a produir-se cap efecte, ja que en la zona d'influència de l'explotació (contornada de la granja), no hi ha cap curs d'aigua i els barrancs que estan prop tenen el llit sec.  
- Sòl: la seua porositat implica la major o menor absorció dels fems, especialment els líquids. Però, encara que en l'estudi s'inclou un apartat fent referència a l'impacte que comporta la incorporació al sòl dels elements continguts en el purí (nitrogen, calci, magnesi, sodi i metalls pesants), aquesta constitueix una mera descripció, sense fer referència concreta a l'impacte que comportarien en la zona d'actuació, per la qual cosa cal indicar que no comporta una valoració adequada, sinó una mera identificació molt generalista.  
- Sorolls: en l'explotació no es produiran sorolls perceptibles des de l'exterior, i tenint en compte la ubicació de l'activitat en zona rústica i allunyada d'habitatges i construccions, el tipus de molèstia susceptible de produir-se és mínim.   
- Fauna exterior: amb la instal·lació de la granja es podrien produir contactes amb els animals exteriors, sobretot amb gossos, gats, rosegadors, insectes, etc., amb la possible transmissió de malalties contagioses.   
No obstant això, en la identificació i valoració dels impactes, no sols no s'ha realitzat una valoració d'impactes rigorosa, basant-se en mètodes de valoració establits, sinó que també s'han obviat elements i aspectes fonamentals com ara: les olors susceptibles de generar-se (però sí s'han establit mesures protectores i correctores respecte a aquests en l'apartat corresponent), la vegetació existent en la parcel·la i que resultaria eliminada com a conseqüència de l'execució de les obres, l'emissió de partícules sòlides (pols), i com podria afectar-se les característiques hidrogeològiques de la zona (especialment pel que fa a la vulnerabilitat dels aqüífers, i conseqüentment, la possible afecció a aquests).  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han agrupat les mesures en un únic apartat, sense establir una distinció entre les fases de construcció i la de funcionament; incloent-se les següents:  
- Al voltant de les naus, en la part del tanca s'executaran elements de mimetització natural, com ara barreres vegetals i arbratge, a fi de minimitzar l'impacte paisatgístic creat.  
- Es procedirà a l'aïllament dels murs i del sostre de la nau, per a evitar que el soroll transcendisca a l'exterior de la nau.  
- Utilitzar els purins a les dosis recomanades per a evitar concentracions excessives que puguen contaminar aigües freàtiques i productes agrícoles.  
- Mitjançant el soterrament del purí després de l'aplicació d'aquest per mitjà d'una labor, o incorporant-lo al terreny amb una grada adequada que el situe a una profunditat de 5-10 cm, i evitant-ne la incorporació en les proximitats de la població, es minimitzaran les possibles males olors.   
- Les corts s'hauran de netejar diàriament i s'haurà d'efectuar una neteja exhaustiva i desinfecció a fons de les naus i instal·lacions després de cada cicle d'engreixament, i serà necessària la combinació de la desinfecció amb el buit sanitari, deixant les naus buides i obertes de 7 a 10 dies perquè penetre la llum i l'aire.   
- Els buits de la nau estan protegits de tela metàl·lica galvanitzada de 2 cm de diàmetre de buit, que impedeix l'entrada d'aus i rosegadors  
- Per al control dels rosegadors s'efectuarà una desratificació anual, preferiblement en els mesos d'estiu, per mitjà de raticides anticoagulants basats en warfalina o semblants. A banda s'efectuarà una protecció de canalitzacions i portes.   
- Per al control dels insectes s'efectuaran mesures de prevenció, mesures d'higiene general de les instal·lacions i tractaments de desinsectació amb utilització d'insecticides biodegradables persistents, que creen poques resistències i d'escassa toxicitat, intensificant-se sobretot en els mesos càlids.   
- El llatzaret té portes d'accés independent i separats totalment de la resta de la nau, formant un bloc independent que permet un maneig per separat per a evitar contagis. Els menjadors i abeuradors no s'alimenten amb la cadena general, si no que són independents, de manera que no puga existir cap tipus de contagi.   
- Per a l'eliminació de cadàvers de l'explotació, el municipi de Coves ha subscrit un contracte amb el centre d'aprofitament de cadàvers situat en la localitat d'Almassora, on s'assenyala que la recollida d'animals morts s'efectua en l'esmentada localitat diàriament, estant situats en depòsits estancs subministrats per l'empresa.   
- Per a impedir l'entrada d'animals estranys tota l'explotació està vallada amb un muret de formigó de 0,30 m d'alçària i fins a 2 m per tanca metàl·lica de fil d'aram galvanitzat.  
En el programa de vigilància s'estableixen alguns dels continguts que aquest ha de presentar, però de manera molt general, sense adaptar-los a les característiques concretes de l'explotació, constituint un mer apartat enfocat cap a la descripció de controls i mesures que s'han d'efectuar en qualsevol explotació porcina; i han de destacar-se els que segueixen:   
- Controlar l'execució i vigilància de les mesures correctores proposades, i si fóra necessari, s'ajustaran o modificaran per al funcionament correcte d'aquestes.  
- S'haurà de controlar la producció adequada dels purins, de manera que garantisca que la posterior utilització d'aquests com a adob orgànic no presente problemes sanitaris.  
- Qualsevol canvi en el sistema d'explotació i tractament dels purins ha de ser comunicat a la conselleria d'Agricultura.  
- Amb periodicitat anual es presentarà en la conselleria d'Agricultura el volum de purins produït i la destinació d'aquests, indicant el tipus de cultiu sobre els quals s'ha aplicat, i la conformitat dels propietaris, si són diferents del titular de l'explotació.  
- S'haurà de realitzar anàlisi dels purins per a garantir que el tractament adoptat produeix l'efecte desitjat per a poder usar els purins com a adob orgànic.   
Per això, les mesures correctores recollides en l'estudi hauran d'ampliar-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.a.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de l'explotació avícola, situada al terme municipal de les Coves de Vinromà (Castelló) promoguda pel Sr. Miguel Mateu Sales, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establits a continuació:  
- Haurà de complir als condicionants establits per la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
- Prèviament a concessió de la llicència d'activitat, haurà de disposar-se de justificació legal referent a la disponibilitat d'aigua potable procedent de la xarxa de proveïment municipal, presentant davant d'aquesta Direcció General contracte de proveïment.  
- Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, tal com estableix l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un cicle. El femer serà de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir en una cubeta els lixiviats generats, els quals podran ser incorporats de nou al muntó per a afavorir-ne l'eliminació per evapotranspiració. Així mateix, tal com s'exigeix en l'article 5.B.b. del Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, l'explotació ha de disposar d'una autonomia d'emmagatzemament de purins d'almenys tres mesos com a mínim.   
- Encara que en l'estudi d'impacte ambiental i en el projecte d'activitat es fa referència a què l'Ajuntament té subscrit un contracte amb el centre d'aprofitament de cadàvers d'Almassora, haurà de justificar-se l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu, i el Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; i presentar còpia del contracte subscrit amb una empresa autoritzada per a gestionar aquest tipus de residus, el qual haurà d'estar vigent i firmat per ambdues parts.  
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que puga generar en l'entorn on se situa l'explotació, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn.   
- Per a minimitzar l'impacte sobre l'aigua i el sòl, el purí s'utilitzarà a una dosi que no supere els 170 kg de N/ha. I en cap cas en parcel·les que no s'exploten agrícolament. Així mateix, haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cadascuna de les parcel·les en què s'aplica el purí, per a no provocar problemes derivats de la contaminació per excés d'adob orgànic o mineral.  
- El purí haurà de ser tractat amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament, si se n'observa la ineficàcia. Amb aquest fi, s'haurà de dur a terme una anàlisi abans de començar el tractament per a comprovar els nivells de què es parteix. Aquestes anàlisis hauran de ser presentades davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament.   
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que puguen produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat. Els olis lubricants usats de motors i màquines de l'explotació, es portaran a centres especialitzats per al reciclatge d'aquests.  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la manera reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 118/6088-WOZ  
Títol: Subestació transformadora 220/20 KV. ST Albal  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia de València de la conselleria d'Infraestructures i Transport  
Localització: Parcel·la núm. 10 del polígon núm. 1, del cadastre rústic del terme municipal d'Albal.  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte presentat és la construcció d'una nova subestació transformadora denominada ST Albal amb relació de tensió elèctrica 220/20 KV, a fi de permetre'n la distribució als centres de consum millorant, així, els nivells de qualitat del subministrament i alliberar la pressió actual existent sobre les subestacions elèctriques de Torrent i de Massanassa que atenen la demanda elèctrica de la zona amb l'assistència, en cas de necessitat, de la subestació de Silla.  
La nova subestació elèctrica s'alimentarà mitjançant doble circuit a 220 KV, des de la línia elèctrica Catadau -Torrent. La distribució d'energia als actuals mercats de consum es realitzarà en gran manera a través de la xarxa de mitjana tensió existent, que quedarà interconnectada amb la nova subestació. S'escometran nous desenvolupaments de la xarxa de distribució necessaris per a fer front als requeriments de potència motivats, exclusivament, pel creixement urbanístic de la zona o per raons de millora dels actuals subministraments.  
La ST Albal se situarà en un terreny localitzat al paratge de Santa Anna, a l'oest del terme municipal d'Albal i pròxim al municipi d'Alcàsser, a la província de València. El terreny per a l'establiment de la subestació forma part de la parcel·la núm. 10 del polígon 1, del cadastre de rústica del municipi d'Albal segons el qual, té una superfície de 19.169 m², dels quals la subestació ocuparà uns 7.800 m² que seran segregats amb aquest fi. La classificació del sòl ocupat correspon a sòl no urbanitzable comú.  
La nova ST Albal constarà de les instal·lacions següents:  
- Un sistema elèctric de 220 KV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i 8 posicions corresponents a dues de línia, tres de transformador, dos de reserva i una d'adaptació de barres.  
- Un sistema elèctric de 20 KV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament SF6, conformat per tres mòduls de cel·les amb un total de 47 posicions de les quals trenta seran eixides de línia, tres de transformador, dues de mesurament, dues de serveis auxiliars, tres de bateria de condensadors, dues d'enllaç de barres, una de partició i remuntada, i quatre d'unió. Aquest sistema es completa amb la dotació de tres bateries de condensadors (BC).  
- Una transformació dotada amb tres transformadors de potència de 50 MVA cadascun i relació 220/20 KV, amb les corresponents reactàncies trifàsiques limitadores de posada a terra. Per al subministrament dels equips i serveis propis de la subestació es muntaran dos transformadors de serveis auxiliars (TSA) de relació 20/0,380-0,220 KV i 250 KVA de potència cadascun.  
- Un edifici en què quedaran integrats els sistemes elèctrics i equips de transformació assenyalats, equips de control, protecció, comunicació, alimentació en BT, etc., necessaris per al funcionament correcte de la subestació.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada és, conforme la Llei 10/1998, de residus, i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, productora de residus perillosos, per la qual cosa queda sotmesa a autorització administrativa de la conselleria competent en medi ambient o inscripció en el registre de productors de residus de la Comunitat Valenciana.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, en el seu annex I, recull l'activitat de producció i distribució d'energia elèctrica (CNAE-93 Rev1 40,1). Això comporta que el titular de l'activitat, comprovada la inclusió d'aquest en l'esmentat annex, estarà obligat a remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, tal com recull l'article 3.1. de l'esmentada reglamentació.  
La Llei 4/1998, de 3 de juny, del patrimoni cultural valencià, que en l'article 11 exigeix incorporar l'estudi de la possible afecció sobre el patrimoni històric i cultural i el corresponent informe de la conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que pertoque obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental es consideren els diversos impactes ambientals que es considera que podrien donar-se tant durant la fase de construcció com durant la fase d'explotació de la subestació. Els principals són:  
- L'afecció sobre els canvis en el relleu del terreny ocupat i la pèrdua del valor agrícola del sòl.  
- La contaminació provocada per la pols procedent del moviment de terres i del rodament dels vehicles i maquinària, durant la fase de construcció.  
- L'alteració de les séquies de reg pròximes a la parcel·la durant les labors de construcció.  
- Augment dels nivells sonors originats durant els treballs de construcció i transport de material.  
- Contaminació del sòl per fuites accidentals d'oli dels transformadors elèctrics.   
- Canvis en la qualitat de l'aire durant la fase de funcionament per una eventual pèrdua del SF6, emprat com a aïllant dielèctric en les cel·les dels sistemes elèctrics.  
- Augment del nivell sonor de fons durant el funcionament dels transformadors de potència en la fase d'explotació.  
- Possible modificació dels camps elèctrics i magnètics als voltants de la subestació, en el funcionament d'aquesta.  
- Pel que fa a la fauna i la flora l'afecció esperada serà mínima, i l'actuació es limitarà a la pèrdua del valor agrícola i a l'afecció a l'emplaçament de la parcel·la.  
- La intrusió visual de la subestació en l'entorn, amortida amb altres elements antròpics com la relativa proximitat de vies de comunicació o el traçat ferroviari del futur AVE.   
Tots els impactes han sigut valorats com a compatibles a excepció de l'impacte respecte a la pèrdua de l'ús agrícola del sòl que s'ha valorat com a moderat.  
2. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que s'han tingut en compte en el projecte, d'acord amb els impactes ambientals valorats són:  
- S'hauran d'instal·lar contenidors per a l'allotjament dels residus de les obres I ES traslladaran, posteriorment, fins a abocadors autoritzats. S'evitarà realitzar manteniments o reparacions de maquinària en la zona de treball.  
- Durant els treballs en obra durant construcció s'evitaran els moviments de terra innecessaris per a minimitzar les emissions de pols, s'apilaran els materials més pulverulents en zones desprotegides del vent i es regarà el sòl, si és el cas, en la zona d'accessos.  
- S'hauran de restaurar les superfícies i l'entorn afectat per les obres, cobrint les àrees de la parcel·la no ocupades per les instal·lacions amb la terra vegetal extreta de la tala i el desbrossament inicial del terreny.  
- S'haurà de garantir el trànsit pels camins d'accés que discorren cap a la parcel·la i es tancarà perimetralment aquesta durant el període que duren les obres, amb senyalització dels possibles perills, a fi d'impedir l'accés a personal no autoritzat.  
- S'haurà de disposar sistemes de recollida de fuites d'olis mitjançant cubeta solidària amb la bancada de formigó que serveix de fixació dels transformadors, disposant de conduccions cap a un depòsit d'emmagatzemament de vessaments.  
- El funcionament de la subestació es controlarà per telecomandament, inclosa la detecció automàtica mitjançant senyal d'alarma, d'eventuals fuites de gas SF6 emprat com a dielèctric en les cel·les dels sistemes elèctrics.  
El programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental inclou:  
- La comprovació que les afeccions sobre el sòl de les diverses actuacions durant les obres siguen les estrictament necessàries.  
- S'haurà de comprovar que totes les actuacions necessàries per a la instal·lació de la subestació es realitzen en l'interior de la parcel·la on es projecta l'actuació.  
- S'haurà de comporvar que el parc de maquinària d'obres, abassegament de materials, etc., com també, la seua posada al punt es realitza en els llocs autoritzats.  
- S'haurà de vigilar que no s'abasseguen substàncies perilloses (olis, combustibles, etc.) prop de séquies i corrents d'aigua.  
- S'haurà de vetlar, en tot moment, pel compliment de la legislació vigent sobre sorolls.  
- S'haurà de controlar que els residus o qualsevol altre material sobrant de l'obra són gestionats segons la normativa aplicable.  
- S'haurà de controlar que els olis procedents dels transformadors són gestionats convenientment.  
- S'haurà de verificar l'aparició de restes paleontològiques o arqueològiques en els treballs que impliquen moviments de terres i se n'ordenarà, si és el cas, la suspensió i la notificació immediata d'aquestes a la conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
Tramitació administrativa  
Amb data 11 d'abril de 2006, se sol·licita declaració d'impacte ambiental des de Servei Territorial d'Energia de València de la conselleria d'Infraestructures i Transport i es remet la documentació següent:  
- Avantprojecte de la subestació elèctrica  
- Estudi d'impacte ambiental  
- Estudi de patrimoni historicocultural  
- Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià sobre l'afecció del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni.  
- Resultat d'informació pública i de no-al·legacions.  
L'Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de data 9 de gener de 2006, significava que no es detecten afeccions d'índole paleontològica ni és necessari cap tipus d'actuació prèvia per a la salvaguarda d'aquest concret patrimoni, sense perjudici de justificar el compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic present en l'àrea d'actuació.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de la subestació transformadora 220/20 KV ST Albal, promoguda per Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU en la parcel·la núm. 10 del polígon núm. 1, del cadastre rústic del terme municipal d'Albal, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Addicionalment, s'hi estableixen les condicions següents:  
1. S'hauran de restaurar, a les seues condicions inicials, totes les àrees que s'hagen vist alterades per les obres i es procedirà a la correcta gestió dels residus generats. S'haurà d'evitar, en tot moment, l'aterrament o l'obstaculització de les séquies de reg pròximes a la parcel·la durant els treballs de construcció.  
2. Les operacions de buidatge i emplenament del gas SF6, emprat com a mitjà aïllant dielèctric en les cel·les dels sistemes, s'haurà de realitzar mitjançant equips que en permeten la recuperació i impedisquen l'emissió lliure del gas a l'atmosfera.  
3. Respecte a les emissions de camps electromagnètics derivades del funcionament de la subestació transformadora caldrà ajustar-se al que disposa la Direcció General de Salut Pública, òrgan competent en la vigilància sanitària de la contaminació electromagnètica, d'acord amb la Llei 4/2005, de 17 juny. En tot cas, aquestes s'hauran de mantenir per sota dels límits establits per la recomanació del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea, de 12 de juliol (1999/519/CE), fixats en 5 KV/m per al camp elèctric i 100 mT per al camp magnètic. A la posada en marxa de la subestació transformadora es realitzaran mesuraments per a garantir el compliment d'ambdós límits (camp elèctric i magnètic), i els resultats del qual s'incorporaran al programa de vigilància ambiental.  
4. Una vegada en funcionament la subestació transformadora, s'hauran de mesurar els nivells sonors generats a fi de verificar el compliment de les condicions establides en la legislació vigent.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si escau, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 127/05-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació i comercialització de taulellets.  
Promotor: Roig Cerámica SA  
Localització: Camí les Foyes Ferraes s/n CP 12543, l'Alcora (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Roig Cerámica és una indústria del sector ceràmic dedicada a la fabricació de paviments i revestiments ceràmics. El projecte presentat es refereix a la instal·lació sítia al camí les Foyes Ferraes del terme municipal de l'Alcora (Castelló), i consisteix en l'ampliació de les instal·lacions existents, a fi d'arribar a triplicar la capacitat actual de fabricació.   
En l'actualitat, s'ocupa un terreny de 58.773 m² i hi ha construïts 20.281 m². Amb l'ampliació, està previst adquirir 12.499 m² i construir 24.854 m² de nau, que comporta un total de 71.272 m² i una superfície construïda de 45.135 m². La producció actual de 3.300.000 m²/any i s'estima que s'augmente fins a 59.576.195 m²/any.  
Característiques més rellevants de l'activitat  
La instal·lació es troba en funcionament, preveient amb l'ampliació arribar a triplicar la producció anual. Amb aquest fi, se substituirà maquinària i es construiran noves naus industrials limítrofes amb les existents per a albergar nova maquinària, redissenyant així el conjunt total.   
La nau existent es troba situada en sòl urbà industrial, mentre que la major part de l'ampliació es realitzarà sobre sòl no urbanitzable, sobre el qual està prevista una modificació del planejament. Tal com s'indica en l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament, correspon esperar a l'aprovació de l'esmentada modificació per a executar l'ampliació o sol·licitar una declaració d'interés comunitari.   
La capacitat de producció anual projectada és de 88.991.935 m²/any, per a la qual cosa es projecten un total de 13 línies de premsa, assecador i esmaltada, 4 forns de cocció i les seues instal·lacions auxiliars, com ara filtres de depuració, mescladores, sitges d'emmagatzemament, equips de selecció, classificació i embalatge. Les operacions bàsiques en el procés de fabricació són: magatzem d'argila atomitzada, premsat de pols atomitzada, seguit de l'assecada del taulell conformat, esmaltada (prèviament preparat i mesclat en la mateixa instal·lació) i serigrafia de la cara vista, cocció en forn de gas natural, i refredament. Finalment, se seleccionen, classifiquen, empaqueten i paletitzen els taulells.   
Les matèries primeres emprades en el procés productiu són argila atomitzada, aigua i esmalts i colorants ceràmics. L'energia emprada és principalment gas natural (combustible emprat per al funcionament dels assecadors i forns) i en menor grau, electricitat. Es disposa també d'un dipòsit de gasoil per a la maquinària mòbil.  
El proveïment d'aigua es realitza des del pou de l'Esperança. Es presenta certificat de la comunitat de regants, que avala el subministrament d'aigua sense més limitació que la capacitat de disponibilitat del pou. S'indica que es disposa dels permisos per a pou propi, encara que no s'usa (no s'hi aporten els esmentats permisos).  
Es consideren tres tipus d'aigües residuals generades. Les aigües residuals generades pel procés industrial es canalitzen fins a una bassa de recepció situada en la indústria veïna (terra atomitzada) qui les gestiona mitjançant atomització per a recuperar l'argila. Les aigües generades en les dutxes com també les aigües pluvials recollides es canalitzen també a les basses de l'esmentada indústria, ja que el procés d'atomització consumeix molt aigua. Les aigües fecals es dipositen en dues fosses sèptiques que són buidades regularment per un camió cisterna que trasllada l'abocament a una depuradora. A aquest respecte es presenta còpia de l'autorització d'abocament a depuradora, com també informe de suficiència de documentació de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a l'absència d'abocament d'aigües residuals a domini públic hidràulic (abocament zero).  
Atés que amb l'ampliació de la indústria es redueixen els emmagatzemaments de producte acabat, la major part de la producció serà emmagatzemada en el centre logístic que l'empresa posseeix a Vila-real.  
Tramitació administrativa  
Amb data 16 de febrer de 2005 l'Àrea de Qualitat Ambiental va remetre el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència.  
En data 16 d'agost de 2005 l'Àrea de Qualitat Ambiental va remetre el certificat acreditatiu de la informació pública de l'expedient (DOGV núm. 5029) sense que s'hi hagen rebut al·legacions. Mitjançant el mateix escrit es remet una còpia del certificat emés per l'Ajuntament de l'Alcora sobre la no-existència d'al·legacions.  
Sol·licitada a l'Àrea de Qualitat Ambiental informació addicional sobre diversos extrems, aquests van ser degudament aclarits pel promotor de l'activitat. En considerar suficient la documentació remesa, s'incoa expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
El projecte està afectat per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...). La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
La fabricació de taulellets i taulells de ceràmica està recollida com una activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener. El titular de l'activitat haurà de comprovar-ne la inclusió en l'esmentat annex i si és el cas, quedarà obligat a remetre un informe preliminar de situació a l'òrgan autonòmic competent, segons es recull en l'article 3.1. de l'esmentada norma.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escau obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
A l'hora de valorar la instal·lació, cal tenir en compte que es tracta d'una indústria existent i en funcionament, que s'està en procés d'adaptació a la nova normativa. A més, es troba en zona altament antropitzada caracteritzada per la presència de multitud d'indústries del sector ceràmic.  
La fabricació de taulellets ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, originant al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2 Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, i amb vulnerabilitat baixa d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
L'emplaçament està àmpliament ocupat per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, per la qual cosa els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats. Hi ha alguns habitatges pròxims dispersos, per la qual cosa hauran d'extremar-se les exigències de control de la contaminació.  
Pel que fa als residus, es generen més de 10 t/any de residus no perillosos, per la qual cosa se sol·licita autorització com a productor. Es preveu la construcció d'un magatzem de 170 m², on s'emmagatzemaran els residus temporalment. S'especifica a quin gestor s'entrega cada residu. Els llots amb suspensions ceràmiques són canalitzats fins a les instal·lacions de terra atomitzada (limítrofa) i gestionats per aquesta.  
Així, els principals impactes que la instal·lació té associats són l'emissió de partícules i fums de combustió, la generació de sorolls i la generació d'aigües de procés. A fi de minimitzar aquests impactes, es plantegen les següents mesures preventives i correctores:  
- L'ampliació projectada inclou un nou magatzem de residus perillosos, consistent en un recinte aïllat dins de la nau industrial de 170 m². Disposarà de solera de formigó impermeable, murs estancs perimetrals i canaletes per a recollida de vessaments en arqueta. Els envasos i recipients s'emmagatzemaran en cubetes estanques. Els residus generats, seran convenientment gestionats i lliurats a empreses autoritzades.   
- Amb l'ampliació projectada, els emmagatzemaments d'argiles, es realitzaran en sitges situades en l'interior de la nau, amb la qual cosa es reduirà l'emissió d'emissió de partícules. A més, les matèries primeres es traslladaran mitjançant cintes.   
- Per a reduir les emissions de partícules de focus puntuals (aspiració de les zones de recepció, mòlta, etc.), s'instal·len filtres de mànegues.   
- Si dels mesuraments en les xemeneies dels forns es detecta l'emissió de nivells elevats de fluor, s'instal·laran filtres amb reactius.  
- Respecte a l'emissió de sorolls, no es considera necessari adoptar mesures de protecció addicionals perquè realitzat un estudi acústic, es comprova el compliment dels nivells sonors establits.   
- Tal com s'ha exposat, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer informa que no hi ha abocament al domini públic hidràulic. Totes les aigües residuals industrials són conduïdes a l'empresa atomitzadora veïna per a la reutilització d'aquestes.   
S'indica que el programa de vigilància ambiental haurà de conduir a la consecució dels objectius següents:  
- Comprovar el correcte emmagatzemament i etiquetatge dels residus i el lliurament d'aquests a un gestor autoritzat.  
- Assegurar la correcta gestió interna dels residus i evitar les mescles.  
- Realització d'auditories acústiques per a comprovar el compliment dels nivells establits.  
- Correcte manteniment de la maquinària.  
- Facilitar la gestió ambiental, verificant els impactes previstos i permetent controlar els no previstos, i imposar, si és el cas, mesures correctores.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex I de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a l'ampliació d'una indústria per a la fabricació i comercialització de taulellets, promogut per Roig Cerámica SA situada al camí les Foyes Ferraes s/n del terme municipal de l'Alcora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les que segueixen:  
1. L'ampliació de les instal·lacions requerirà l'aprovació de la modificació del planejament vigent o, si no n'hi ha, l'obtenció d'una declaració d'interés comunitari.   
2. En el moment en què s'aprove i execute la modificació del planejament, es considerarà requisit imprescindible la connexió a la xarxa de sanejament.  
3. Les arquetes de recollida de vessaments i lixiviats en les zones d'emmagatzemament de residus, han de ser estanques i impedir l'abocament a la xarxa de clavegueram, i procedir, si és el cas, a la gestió d'aquest per una empresa autoritzada.  
4. Una vegada completada l'ampliació, s'haurà de procedir al mesurament de les emissions de tots els forns, a l'efecte de comprovar el compliment dels nivells establits i en especial els nivells d'emissió de fluor, procedint-se immediatament en cas de superació a la instal·lació de filtres amb reactius adequats.   
5. El programa de vigilància ambiental inclourà la comprovació documental de l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades, almenys, anualment. Així mateix, s'haurà de disposar d'acreditació documental dels controls i autocontrols realitzats.   
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge, la qual establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 70/1004-ZOX  
Títol: Subestació transformadora de 220/132/20 KV ST Montebello  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU   
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Localització: Partida l'Alberca, parcel·la núm. 2, polígon 14, terme municipal de la Nucia  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte presentat és la instal·lació d'una subestació transformadora (ST Montebello) que s'alimentarà des de la ST de Xixona mitjançant un doble circuit. Des de la ST Montebello s'alimentarà la xarxa a 132 kV mitjançant 6 circuits. Així mateix, s'alimentarà la zona de la Nucia mitjançant connexions a 20 kV. En un futur, podria ampliar-se la ST Montobello amb 2 noves connexions a 220 kV. Dos dels circuits de 132 kV es connectaran a la línia que sobrevola la parcel·la.  
La STR Torrevieja constarà de les instal·lacions següents:  
- Un sistema elèctric de 220 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i 10 posicions corresponents a 4 de línia, 5 de transformadors i l'adaptament de barres.  
- Un sistema elèctric de 132 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6, i 9 posicions corresponents a 6 de línia, 2 de transformat i l'enllaç de barres.  
- Un sistema elèctric de 20 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6, conformat per 3 mòduls de cel·les amb un total de 47 posicions de què 30 seran eixides de línia, 3 de transformador, 2 de serveis auxiliars, 2 de mesura, 2 d'enllaç de barres, 4 d'unió, 1 de partició i remuntament i 3 de bateria de condensadors. Aquest sistema es completa amb la dotació de 3 bateries de condensadors (BC).  
- Una transformació dotada amb 2 transformadors de potència 225 MVA cada un i relació 220/132 kV i altres 3 de relació 220/20 kV i 50 MVA de potència cadascun, amb les seues corresponents reactàncies trifàsiques limitadores de posada a terra. Per al subministrament dels equips i serveis propis de la subestació es muntaran 2 transformadors de serveis auxiliars (TSA) de relació 20 kV/382-164 A i 250 KVA de potència cadascun.  
- Un edifici en què se situaran les cel·les de 220 kV, 132 kV i 20 kV, equips de control, protecció, comunicació, alimentació en BT, etc., necessaris per al funcionament correcte de la subestació, com també dues xicotetes dependències per a lavabo i vestidor, una en cada sala de control.   
La parcel·la escollida té una superfície de 8.278 m² i se situa prop del polígon industrial l'Alberca, en sòl no urbanitzable de protecció agrícola. Disposa d'accés rodat des del polígon a través d'un camí asfaltat en part.  
La ST serà un edifici de disseny interior, és a dir, tot l'equipament elèctric queda en l'interior de l'edifici. Les connexions de 220 kV seran subterrànies.  
El tancament es farà mitjançant una tanca de malla metàl·lica de 2,30 m sobre el terreny. Els lavabos que s'hi instal·len es proveiran d'aigua a través de la xarxa de proveïment municipal i estaran connectats a la xarxa de clavegueram. Les aigües pluvials recollides es canalitzaran també a la xarxa municipal de clavegueram.  
Es justifica la realització d'aquesta infraestructura en la falta d'infraestructures elèctriques en la zona i el creixement urbanístic en la zona (Costa Blanca). Es valora únicament la solució adoptada.   
Afeccions legals  
En relació amb el planejament general del municipi, la zona d'estudi es troba classificada com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola, segons se cita en el projecte i segons s'indica en la Cartografia Temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge. No obstant això, aquest tipus d'instal·lació poden situar-se en sòl no urbanitzable protegit, segons la normativa vigent en la matèria (Llei 10/2004, de 9 de desembre)  
El RD 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I d'aquest, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals es troba la producció i distribució d'energia elèctrica (CNAE-93 Rev1 40,1). El titular de l'activitat, comprovada la seua inclusió en l'esmentat annex, estarà obligat a remetre un informe preliminar de situació a l'òrgan autonòmic competent, segons es recull en l'article 3.1. de l'esmentada norma.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació.  
En l'estudi d'impacte ambiental es considera que les accions següents poden generar impactes ambientals:  
- Durant la fase de construcció, el transport i recollida de materials, el condicionament dels accessos i preparació del terreny, i el muntatge de les instal·lacions i estesa de les canalitzacions elèctriques.  
- Durant la fase de funcionament, l'ocupació de l'espai, els processos de transformació d'electricitat i possible generació de residus d'operació.  
La zona està dedicada principalment al cultiu d'espècies de secà. En la parcel·la considerada hi ha cultius d'ametla. La transformació antròpica a camps de cultiu ha fet desaparéixer la vegetació original de la zona. S'hi identifiquen diverses espècies de fauna.   
A pesar que la parcel·la no es trobar inclosa en cap espai natural protegit, s'hi indica que està inclosa en una zona considerada d'importància per a les aus, aspecte que ha de tenir-se en compte especialment en el disseny, traçat i característiques de les línies que escometen la ST.  
No s'han detectat jaciments ni altres béns patrimonials, encara que tramitats els pertinents informes davant de la conselleria de Cultura, aquesta ha destacat l'existència d'elements etnològics que hauran de respectar-se: el camí Vell de la Vila Joiosa, uns murs de pedra en sec i una bassa de reg. Hi ha una assagador a les proximitats però discorre a més de 35 m de l'emplaçament.  
La qualitat paisatgística de la zona és molt baixa per l'alta antropització i la proximitat de diversos nuclis residencials i industrials. No obstant això, l'accessibilitat visual de la ST des de l'entorn és baixa.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
A causa de les mesures de protecció i seguretat per a prevenir accidents que la instal·lació ha de complir, en general els impactes han sigut considerats com a no significatius.   
No obstant això, els possibles efectes significatius relacionats amb el projecte són:  
- Les accions que s'han de dur a terme per a la construcció de la ST repercutiran en l'alteració de la morfologia del relleu i de les característiques del sòl, com també l'emissió de pols i gasos. L'eliminació de sòl pot portar associada l'eliminació d'invertebrats i micromamífers. En tots els casos, es consideren de magnitud baixa i no significatius.  
- La generació de sorolls durant la fase de funcionament repercutirà en un increment del nivell de fons. En les condicions més extremes de funcionament (plena càrrega dels transformadors i ventiladors en marxa) s'estima en 37 dB(A) el nivell sonor generat, per la qual cosa es complirien els nivells sonors vigents.  
- L'ús de SF6 com dielèctric en les cel·les, pot ocasionar fuites fortuïtes d'aquest gas, que malgrat ser inert i no tòxic, té un alt efecte hivernacle.   
- En els transformadors s'empra oli mineral, confinat en una cisterna hermètica. Es tracta d'oli amb una vida molt llarga, i la seua qualitat es controla periòdicament. No s'emmagatzema oli en les instal·lacions de la ST en cap cas. Un abocament accidental podria causar contaminació dels sòls, encara que això és quasi impossible. Una vegada esgotada la seua vida útil, es gestiona com un residu, i es lliura a una empresa autoritzada.  
- La instal·lació genera camps electromagnètics que poden repercutir sobre l'entorn immediat. S'ha realitzat un estudi predictiu mitjançant models matemàtics que prediu el compliment dels nivells recomanats.  
- El paisatge no es veurà afectat significativament a causa de l'antropització de la zona i al disseny de tipus interior de la subestació.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i preventives i el programa de vigilància ambiental  
Les mesures adoptades durant la fase de construcció són, entre altres:  
- No es realitzaran en la zona canvis d'oli, reparacions ni llavades de maquinària que puguen provocar contaminació del sòl. Si es produeixen abocaments, s'hauran de recollir juntament amb la part afectada de terreny per a la correcta gestió d'aquests.  
- Instal·lació de contenidors per a allotjar residus d'obra i l'eliminació d'aquests segons normativa.  
- Revisió periòdica de la maquinària d'obra.  
- Ús de maquinària adaptada als valors límit d'emissió vigents.  
- Evitar l'emissió de pols regant, si cal, les àrees de treball.  
- Limitar l'àrea d'afecció a la parcel·la d'actuació.  
- En el cas que hi apareguen restes arqueològiques o paleontològiques durant el desenvolupament de les obres, se suspendran els treballs, es delimitarà el perímetre d'afecció de la troballa i es notificarà immediatament a la conselleria de Cultura.  
- S'adoptaran mesures per a evitar afeccions al camí Vell de la Vila Joiosa i es conservaran sense afectar els murs de maçoneria en sec. En cas d'afecció, es repararà.  
- Finalitzada l'obra, es restauraran els terrenys afectats per les obres.   
Les mesures correctores més destacables durant la fase de funcionament són les que segueixen:  
- El disseny de la subestació és tancat, i queda tot l'equipament elèctric en l'interior d'un edifici. A més, la parcel·la està separada de les zones de trànsit per xicotetes llomes. D'aquesta manera queda reduït l'impacte paisatgístic i el perill d'electrocució.  
- Les connexions de les línies de transport de 220 kV són subterrànies.  
- Per a eliminar el risc accidental d'abocament d'oli mineral, tots els transformadors disposen d'una cisterna solidària amb la bancada de cada un d'ells, connectada a un conducte d'evacuació cap al dipòsit estanc de recollida.  
- S'empra com a gas dielèctric el SF6. Es tracta d'un gas sintètic, no inflamable, inert, no tòxic i més dens que l'aire.  
- Els únics abocaments van associats a l'ús dels lavabos instal·lats en la STR. La instal·lació està connectada a la xarxa de proveïment i aboca a la xarxa pública de sanejament.  
- Els transformadors van disposats sobre carrils en una llosa de formigó, de manera independent i aïllada de la resta de la instal·lació, a aquest efecte d'evitar la transmissió de vibracions.  
Les actuacions proposades en el programa de vigilància ambiental són les que segueixen:  
- Es vigilarà l'aparició de restes paleontològiques o arqueològiques i l'absència d'afecció al camí Vell a la Vila Joiosa i als murs de maçoneria.  
- Finalitzades les obres, s'efectuarà neteja general de la zona, es retiraran els residus i es gestionaran degudament.  
- Es comprovarà que l'afecció de terrenys és l'estrictament necessària i que es restringeix a l'interior de la parcel·la.  
- Es comprovarà que el parc de maquinària, magatzem d'olis i combustibles, llavada i posada al punt de maquinària es localitzen en els llocs autoritzats.  
- Es comprovarà que el nivell de soroll produït no supera els límits màxims establits en la legislació vigent.  
- Es controlarà la correcta gestió dels residus i olis.  
- Es comprovarà el compliment de les mesures preventives i correctores proposades.  
Tramitació administrativa  
Amb data 6 de març de 2006, va tenir entrada en els Serveis Centrals de la conselleria de Territori i Habitatge escrit del Servei Territorial de Medi Ambient de València, pel qual es traslladava escrit del Servei Territorial d'Energia que sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i es remetia el corresponent expedient, incloent:  
- Avantprojecte de nova subestació transformadors de 220/132/20 kV, ST Montebello.   
- Estudi d'impacte ambiental en format paper i electrònic.  
- Document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental.  
El mateix escrit de remissió certifica que l'expedient ha sigut sotmés a informació pública mitjançant anunci en el DOGV, sense que s'hi hagen formulat al·legacions.  
Amb data 20 de març de 2006, el promotor va remetre un annex addicional al projecte contenint els informes de la DG de Patrimoni Cultural Valencià i un estudi predictiu del camp electromagnètic generat per la ST.   
Consideracions jurídiques  
La subestació transformadora s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de subestació transformadora de 220/132/20 kV ST Montebello, promoguda per Iberdrola Distribución Eléctrica SAU al terme municipal de la Nucia, partida l'Alberca, parcel·la núm. 2, polígon 14, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'avantprojecte i l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Addicionalment, s'hi estableixen les condicions següents:  
1. Es restauraran a les seues condicions inicials, totes les àrees que s'hagen vist alterades per les obres i es procedirà a la correcta gestió dels residus generats.  
2. Les operacions de buidatge i l'emplenament amb gas SF6, es realitzarà mitjançant equips que impedisquen l'emissió lliure del gas a l'atmosfera.  
3. L'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la conselleria de Cultura, Educació i Esport, tal com s'estableix en l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, en aplicació de la Llei 4/98, d'11 de juny. En tot cas, caldrà ajustar-se al que dispose l'informe definitiu emés per l'esmentat òrgan.  
4. Atés que es troba en una àrea d'interés per a les aus (IBA), el disseny de les línies de 20 kV que escometen la subestació serà tal que s'elimine el possible risc d'electrocució.  
5. Respecte a les emissions de camps electromagnètics derivades del funcionament de la ST caldrà ajustar-se al que s'ha disposat per la Direcció General de Salut Pública, òrgan competent en la vigilància sanitària de la contaminació electromagnètica, d'acord amb la Llei 4/2005, de 17 juny. En tot cas, aquestes es mantindran per sota dels límits establits per la recomanació del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea, de 12 de juliol (1999/519/CE), fixats en 5 kV/m per al camp elèctric i 100 mT per al camp magnètic. A la posada en marxa de la ST, es realitzaran mesuraments per a garantir el compliment d'ambdós límits (camp elèctric i camp magnètic), i els resultats del qual s'incorporaran al programa de vigilància ambiental.  
6. A la posada en marxa de la subestació transformadora, es mesuraran els nivells sonors generats a fi de verificar el compliment de les condicions establides en la legislació vigent, i s'incorporaran els resultats al programa de vigilància a mbiental.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si procedeix, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 25 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.