Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7725, del 22-02-2016 (2016/1097)

RESOLUCIÓ de 8 de febrer de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 97/15-AIA, la Torre d'En Besora.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7725

Data del DOGV
:   22-02-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/1097


Data del document
:   08-02-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 8 de febrer de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 97/15-AIA, la Torre d'En Besora. [2016/1097]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual establix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 97/15-AIA, la Torre d'en Besora.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 97-2015-AIA.  
Títol: ampliació d'explotació de bestiar porcí.  
Promotor: Collao, SC.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de la Torre d'En Besora.  
Localització: parcel·la 73 del polígon 18. Partida del Collao.  
  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és procedir a ampliar l'explotació porcina d'engreix existent en la parcel·la 73 del polígon 18 que actualment te una capacitat de 340 places, fins a aconseguir una capacitat de 2000 places.  
L'activitat productiva consistirà en l'engreix d'animals des d'un pes de 15-20 kg fins a un pes 90-100 kg. Una vegada aconseguit el pes adequat es retiren els animals i es realitza un buit sanitari d'1 mes en què s'escometen tasques de neteja i desinfecció de les instal·lacions.  
  
El període d'engreix dura aproximadament 125 dies el que permet realitzar 2,5 cicles a l'any.  
Actualment l'explotació disposa d'una nau de dimensions 50x8 m equipada amb magatzem, cisterna i neteja. Per a ampliar l'explotació es procedirà a la construcció de dos naus de 58x14,46 i 49,3x14,46 m amb una superfície total construïda de 190,1 m² i es deixa la resta de la parcel·la amb superfície total de 2,38 ha lliures d'activitat.  
Per a la construcció de les noves naus serà necessari realitzar una explanació de la superfície i la conformació del terreny i es generen talussos l'altura dels quals no superaran els 3 metres. Una vegada conformada l'explanació es procedirà a la construcció de les naus amb tancaments prefabricats a base de formigó armat i cambra aïllant de polietilé expandit per a millorar l'aïllament tèrmic i acústic amb les seues corresponents finestres. Les cobertes estaran formades per panells d'acer amb aïllament a base de polièster reforçat amb fibra de vidre on es disposaran ximeneres per a evacuar els vapors produïts pels purins en les instal·lacions.  
Les naus disposaran d'un sistema de calefacció que consistirà en estufes de carbó en les instal·lacions velles i per sistema radiant en les instal·lacions noves la font d'energia de les quals s'obtindrà del propà.  
Les teulades tindran unes canaletes per a l'arreplega de pluvials. Estes aigües seran conduïdes fins a l'horitzontal de cada nau per mitjà de canonades que la depositaran sobre séquies de formigó que portaran les aigües fora de les instal·lacions.  
La superfície de la contornada de les naus es realitzaran amb una xicoteta pendent perquè les aigües que arrepleguen durant les pluges es depositen sobre una séquia de formigó situada en els perímetres de les naus. Estes séquies transportaran les aigües fora de les instal·lacions.  
  
El sòl de les naus estarà format per enreixat que permetrà el pas de les dejeccions als fossat o canals d'arreplega impermeables. La capacitat d'arreplega d'estos canals serà de 654,7 m³. A l'exterior de les naus es construirà una bassa sobreelevada per a evitar l'entrada d'aigua de pluja amb impermeabilització de geotèxtil i làmina d'EPDM. de 500 m³ de capacitat. La capacitat total d'emmagatzematge de purins serà de 1.154,7 m³.  
Els fossats o canals d'arreplega es buidaran de forma periòdica i es realitzarà l'emmagatzematge en la bassa prevista fins a època apta per a l'aplicació dels purins en camp.  
El càlcul de purins generat s'ha realitzat prenent com a base el Reial Decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines que estima en 2,15 m³/any i plaça el volum generat. A este volum cal afegir el consum d'aigua de neteja per la qual cosa el volum total generat serà de 4.325 m³/any.  
Es preveu el consum de recursos següents:  
- Pinsos: 1.300.000 kg/any.  
- Aigua: 3.275 m³/any el subministrament del qual es realitzarà a través de la xarxa d'aigua potable del municipi.  
- Carbó per a calefacció de les naus: 1.000 kg/any.  
- Propà: 1.000 kg/any.  
- Electricitat: requerirà la contractació de 34,7A.  
  
Tramitació administrativa  
- El 23 de juliol de 2015 l'Ajuntament de la Torre d'En Besora remet al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'expedient als efectes de l'emissió de la preceptiva declaració d'impacte ambiental.  
- En compliment de l'article 21 de la Llei 6/2014, de prevenció, qualitat ambiental i control d'activitats a la Comunitat Valenciana, el 8 d'octubre de 2015, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental emet un informe de proveïment i continguts de l'estudi d'impacte ambiental amb consulta prèvia al Servici de Vida Silvestre com a òrgan afectat per la realització del projecte.  
En l'informe esmentat es va considerar rellevant l'estudi d'afeccions sobre zones forestals, l'estudi de la possible presència d'espècies prioritàries i la redacció de nova documentació a fi de millorar la gestió dels purins produïts.  
- El 5 de novembre de 2015 té entrada en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació d'acord amb el contingut de l'informe de proveïment i continguts de l'estudi d'impacte ambiental i es considera l'expedient complet als efectes de l'inici de l'avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
L'expedient conté:  
- Informe favorable de compatibilitat urbanística de 7 d'agost de 2014 en el qual s'indica que l'explotació s'ubicarà en sòl no urbanitzable d'aptitud agrícola i ramadera, per tant l'activitat és compatible amb el planejament vigent.  
- Informe de 22 de setembre de 2014, de la Direcció Territorial de Castelló en relació amb la Llei 10/2014 de sòl no urbanitzable amb caràcter favorable.  
- Autorització de prospecció arqueològica de la Direcció General de Cultura de 2 de gener de 2015.  
La informació pública es va realitzar per mitjà de publicació d'anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló de 26 de maig de 2015, inserció d'anunci en el tauler d'edictes de l'Ajuntament i notificació als veïns contigus per un període de 30 dies.  
Les tramitacions realitzades després de la realització del tràmit d'informació pública no han fet variar el projecte per la qual cosa, als efectes de l'avaluació d'impacte ambiental, es considera vàlida.  
La documentació administrativa continguda en el projecte tècnic inclou:  
- Informe de 20 d'octubre de 2014, de l'Ajuntament de la Torre d'En Besora en què indica que subministrarà l'aigua a l'explotació sense posar en risc altres usos existents.  
- Document d'acceptació d'aigües residuals urbanes per gestor autoritzat.  
- Permís escrit dels propietaris de les parcel·les on s'utilitzaran els purins amb fins agrícoles.  
- Compromís escrit d'inscripció en l'associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar no boví.  
- Documentació d'acceptació de residus de servicis veterinaris per gestor autoritzat.  
Consideracions ambientals  
Es destaquen els aspectes següents:  
1. En la parcel·la proposada per a l'execució del projecte hi ha tres zones diferenciades: una part que actualment es destina al cultiu d'ametlers, una segona part dedicada a l'explotació ramadera i una tercera part forestal segons el PATFOR (Pla d'Acció Territorial Forestal).  
2. Com a impactes inherents a la fase d'obres es destaca els impactes sobre l'atmosfera per augment de contaminants procedents de les emissions de la maquinària, pols en suspensió i augment de sorolls. També s'espera la generació de residus de construcció.  
A fi de minimitzar els impactes ambientals en esta fase s'aplicarà, amb caràcter general, el manual de bones pràctiques mediambientals en la construcció de la Generalitat Valenciana.  
3. La construcció de les instal·lacions produirà un canvi d'ús del sòl amb disminució de la superfície dedicada al cultiu agrícola, impacte que es considera d'escassa entitat a causa del manteniment en la resta de la parcel·la del cultiu agrícola així com de la zona forestal.  
4. No s'esperen efectes significatius sobre la zona forestal ni en la fase de funcionament si bé en situar-se l'explotació a menys de 500 metres de zona forestal han de revisar-se les limitacions i mesures preventives existents en la legislació vigent per a evitar impactes indirectes com ara evitar l'encesa de foc i mantindre en l'entorn de l'explotació un perímetre de protecció lliure de vegetació herbàcia.  
  
5. Dels estudis realitzats per a detectar qualsevol possible impacte sobre el patrimoni cultural valencià s'ha conclòs que en les proximitats de la zona d'execució del projecte no hi ha elements coneguts que puguen resultar afectats. No obstant això, com a mesura preventiva s'ha realitzat prospecció arqueològica el resultat del qual ha sigut negatiu quant a elements etnològics o arqueològics i no es considera necessari aplicar mesures preventives ni correctores.  
Basant-se en les dades obtingudes de la prospecció realitzada, el 10 de juliol de 2015 la Direcció General de Cultura i Patrimoni va emetre un informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
6. La zona afectada pel projecte s'ubica en una zona pertany a la unitat hidrològica del Maestrat oriental on no s'ha detectat, fins al moment, presència de l'ió nitrat en les aigües per damunt de 50 mg/l.  
  
A fi de no agreujar la situació existent i prevenir l'aparició de contaminació en aigües cal actuar evitant la mescla d'aigües pluvials amb purins o altres substàncies susceptibles de contaminar-les, revisar la impermeabilitat dels canals i basses de purins i extremar les mesures preventives en la utilització agrícola d'estes.  
  
Quant al primer aspecte, en el disseny del projecte s'han incorporat les mesures preventives necessàries per a la gestió de les aigües pluvials.  
Respecte al segon aspecte, es procedirà a la construcció de fossat i bassa de purins amb materials impermeables. La bassa es dotarà d'un sistema de detecció de fugues per mitjà de canaleta.  
Referent a l'aplicació agrícola dels purins, la seua gestió inadequada pot ocasionar augment dels nivells de nitrats i fòsfor en aigües subterrànies i produir un augment dels nivells de metalls pesants en el sòl com ara coure i zinc.  
La mesura preventiva proposta en l'estudi d'impacte ambiental per a reduir la presència de nitrogen en els purins és el control de la dieta dels animals. Este control permet, així mateix, reduir les emissions de NH3.  
A fi de disminuir la càrrega contaminant dels purins s'aplicarà complex enzimàtic en els canals d'arreplega, mesura que produirà una disminució de males olors, agents patògens, sòlids en suspensió, DQO i regularà les pujades de pH.  
L'aplicació com a abonament agrícola dels purins requerix planificar-ne la gestió. Per a això s'ha realitzat un pla de gestió tenint en compte les necessitats reals dels cultius i les èpoques aptes per a la realització de l'abonat.  
Estimada una quantitat de nitrogen produïda en 14.500 kg, es necessiten 85,3 ha per a gestionar el nitrogen produït amb una dosi de 170 kg/N/any. Atés que esta dosi ha d'ajustar-se segons les necessitats específiques dels cultius, que es detallarà a continuació, s'aporta una superfície total de 102,59 ha en les quals s'han exclòs les zones no cultivades, forestals així com aquelles parcel·les o superfícies d'estes on segons els apartats 4 i 6 de l'Orde 7/2010 i 5.B.2 del Reial Decret 324/2000 no han d'aplicar-se els purins i en les quals s'ha tingut en compte les dosis òptimes de fertilització en relació amb els cultius existents en les parcel·les.  
  
El tipus de cultiu i les quantitats de nitrogen que s'aplicaran seran les següents:  
- Ametlers i oliveres: quantitat màxima de 150 kg de N/ha/any distribuïdes durant tot l'any en èpoques agronòmicament adequades. S'aporta una superfície de 63,70 ha d'ametlers i 18,63 ha d'oliveres.  
- Blat: abonat una vegada a l'any amb anterioritat a les labors de sembra amb dosi de 14 kg/N/ha/any i es realitza a continuació el treball i s'aporten 20,26 ha.  
En relació amb la capacitat d'emmagatzematge dels purins, atés que la capacitat màxima d'emmagatzematge és de 1.154,7 m³ i que la quantitat produïda és de 4325 m³/any, s'estima necessària una capacitat mínima d'emmagatzematge de 1.081,25 m³, per la qual cosa la capacitat de l'explotació projectada és suficient per a emmagatzemar els purins durant els tres mesos establits en la legislació vigent (Reial Decret 324/2000, pel qual s'establixen normes bàsiques d'ordenació d'explotacions porcines i codi valencià de bones pràctiques agràries aprovat per Orde 7/2010, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació).  
  
7. Referent a fauna i flora, consultada la base de dades de biodiversitat de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, es localitzen en la zona dos espècies prioritàries: Aquila fasciata i Jasione mansanetiana.  
Quant a espais de la Xarxa Natura 2000 que puguen resultar afectats per l'activitat, s'indica que l'espai més pròxim és el LIC la serra d'en Galceran que se situa a uns 240 metres de l'explotació.  
  
Respecte d'això el Servici de Vida Silvestre es va pronunciar el 3 de novembre de 2015 en els termes següents:  
[?] «El projecte no afecta la Xarxa Natura 2000 encara que la parcel·la se situa a 260 metres del LIC la serra d'en Galceran. Es considera que l'activitat no tindrà cap efecte sobre el LIC mencionat».  
Quant a les espècies protegides s'indica que l'espècie Jasione mansanetiana és una espècie rupícola, hàbitat inexistent en la parcel·la i afig que no és previsible que l'activitat tinga cap efecte sobre l'espècie Aquila fasciata.  
8. En relació amb el paisatge, els elements que el caracteritzen són la presència de vies de comunicació els forts desnivells topogràfics de la serra Esparreguera i el mosaic agroforestal.  
Pel fet que la fragilitat del paisatge es considera en general baixa, l'aplicació de mesures correctores com ara la utilització de colors acords amb la zona, l'ocupació de cobertes inclinades i la plantació d'arbres de fulla perenne en el perímetre de l'explotació, permetrà una integració de les instal·lacions en el paisatge sense que este perda el seu caràcter.  
  
9. En la fase d'activitat de l'explotació, a més dels impactes descrits, es destaca l'augment del nivell de sorolls en la zona i la generació de gasos d'efecte d'hivernacle.  
Es preveu que els sons originats pels animals generen un soroll de 75 dB (A) en horari diürn i 65 dB (A) en horari nocturn.  
El funcionament dels automatismes generarà nivells de soroll entre 50 i 55 dB (A) mentre que les operacions de neteja generaran un nivell de 80 dB (A) si bé esta operació es realitzarà de manera puntual i durant un escàs període de temps.  
La mesura correctora que s'aplicarà és l'elecció de materials adequats de construcció que disminuirà la pressió acústica en l'exterior en fase diürna a 64,92 dB (A) i en horari nocturn en 55,77 dB (A) i, per tant, l'impacte produït és compatible.  
L'emissió a l'atmosfera de gasos com ara amoníac (NH3) òxid nitrós (N2O) i metà (CH4) originats en els processos de descomposició dels purins que produïxen olors i contribuïxen a l'augment de l'efecte d'hivernacle. La mesura preventiva que s'usarà serà el control de la dieta dels animals.  
10. El programa de vigilància ambiental es basarà en els punts següents: vigilància d'afeccions sobre el patrimoni (es comunicarà a l'òrgan competent qualsevol incidència en este sentit), comprovació del consum de recursos (aigua i pinsos consumits), vigilància d'estanquitat de fossats i bassa de purins (control de fugues en la canaleta instal·lada, comprovació de les variacions d'altura dels purins en fossats) vigilància de la xarxa de pluvials, vigilància de neteja de la zona exterior, vigilància de la gestió de purins.  
En el cas de detectar-se fugues en les zones d'emmagatzematge de purins es procedirà al buidatge i realització de les obres necessàries per a garantir l'adequada estanquitat.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
En primer lloc cal indicar que l'explotació existent, atesa la seua capacitat productiva, no estava subjecta a cap tipus de procediment d'avaluació d'impacte ambiental en no trobar-se dins dels supòsits establits en la legislació d'àmbit autonòmic o estatal.  
  
En el present pronunciament ambiental s'han tingut en compte els impactes que, en el seu conjunt, poden produir-se en la totalitat de l'explotació.  
En l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, analitzat l'expedient, s'ha considerat que els principals efectes ambientals es produiran en la gestió dels purins. En este aspecte l'estudi d'impacte ambiental ha tingut en compte les recomanacions efectuades en l'informe de proveïment i continguts de l'estudi d'impacte ambiental si bé cal incidir amb major índex de detall en l'elecció de les parcel·les en què s'usaran els purins com a abonament agrícola.  
Cal revisar, en la llista presentada, les parcel·les que hi ha prop de pous, fonts, o cursos d'aigua continus o discontinus, per ser zones amb major susceptibilitat de contaminació d'aigües superficials i subterrànies.  
En qüestions de sanitat animal haurà de ser l'òrgan competent el que determine si hi ha parcel·les en la llista les condicions de les quals no s'adapten a la legislació vigent.  
Tenint en compte allò que s'ha indicat, i realitzat un mostreig de les parcel·les aportades, han de considerar-se no aptes per a l'aplicació dels purins les parcel·les següents:  
Terme municipal de la Torre d'en Besora: parcel·la 101 del polígon 17 (a menys de 100 metres de curs d'aigua), parcel·la 5 del polígon 18 (menys de 100 metres de curs d'aigua), parcel·la 45 del polígon 30 (menys de 50 metres de pou).  
Referent a la generació de contaminació, es considera necessari l'eliminació del carbó com a font de calefacció en les instal·lacions antigues pel seu alt poder contaminant que provoca la generació de pluja àcida i contribuïx a este efecte hivernacle, per això s'haurà de canviar el sistema de calefacció d'estes naus.  
Finalment, s'ha d'indicar que amb l'aplicació de les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental i amb les excepcions ressenyades, no cal esperar la generació d'impactes ambientals significatius si bé es recomana tindre en compte les possibles alternatives que puguen haver -hi per a la gestió dels purins produïts i altres aspectes que es puntualitzaran en l'apartat de condicionants ambientals de la present declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i annex I.h del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'Avaluació Ambiental, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural atribuïx a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment es resol:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'ampliació d'explotació porcina en la parcel·la 73 del polígon 18 del municipi de la Torre d'en Besora (Castelló) sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
1. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
2. A l'acabament de les obres es procedirà a la neteja dels residus que hagen pogut generar-se i es gestionaran d'acord amb la legislació vigent.  
3. Es revisaran les parcel·les aportades per a l'ús de purins com a fertilitzant segons l'apartat de consideracions de l'òrgan ambiental de la present declaració d'impacte ambiental i s'haurà d'aportar superfície addicional.  
4. Es recomana l'estudi d'alternatives a la gestió de purins com ara la gestió en planta de tractament, la seua utilització per a la producció de biogàs o la utilització de tècniques que milloren la capacitat de gestió com ara la separació de les fases sòlida i líquida.  
5. Es realitzarà el canvi de carbó com a combustible en les instal·lacions antigues a fonts d'energia amb menor poder contaminant tal com es realitzarà en les noves naus. Este canvi es realitzarà o bé de manera simultània a la construcció d'estes o en el termini màxim de 2 anys des de la publicació de la present declaració d'impacte ambiental.  
  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjuí de què, si és el cas procedisquen en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013.  
  
València, 2 de desembre de 2015.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 8 de febrer de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.