Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5049, del 14-07-2005 (2005/8196)

ORDRE de 20 de juny de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova la delimitació parcial del camí ramader Assagador Reial d'Hórtola al seu pas pel terme municipal de Requena (subtram III: de la carretera CV-425 fins al barranc abeurador dels Rabadans) i del camí ramader Assagador Reial de Castella al seu pas pel terme municipal de Cortes de Pallás, al llarg del mateix recorregut (València).
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5049

Data del DOGV
:   14-07-2005

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2005/8196


Data del document
:   20-06-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * Requena
    * legislació
    * via rural
    * ramat

ORDRE de 20 de juny de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova la delimitació parcial del camí ramader Assagador Reial d'Hórtola al seu pas pel terme municipal de Requena (subtram III: de la carretera CV-425 fins al barranc abeurador dels Rabadans) i del camí ramader Assagador Reial de Castella al seu pas pel terme municipal de Cortes de Pallás, al llarg del mateix recorregut (València). [2005/M8196]
  
Després de vore l'expedient de delimitació parcial del camí ramader assagador Reial d'Hórtola al seu pas pel terme municipal de Requena (subtram III: de la carretera CV-425 fins al barranc abeurador dels Rabadans) i l'Assagador Reial de Castella al seu pas pel terme municipal de Cortes de Pallás, al llarg del mateix recorregut, instruït per la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge a fi de consolidar el caràcter de domini públic d'aquests.
  
Ja que la delimitació parcial s'ajusta a la classificació dels camins ramaders del terme municipal de Cortes de Pallás, aprovada per Ordre Ministerial de data 17 de febrer de 1975 i publicada en el Boletín Oficial del Estado número 73, de 26 de març de 1975, i a la classificació dels camins ramaders del terme municipal de Requena, aprovada per Ordre Ministerial de data 20 d'octubre de 1971, i publicada en el Boletín Oficial del Estado número 275, de 17 de novembre de 1971.
  
Ja que en data 23 de desembre de 2002 (BOE 22.01.03), es va subscriure conveni entre el Ministeri de Medi Ambient i la Conselleria de Medi Ambient de la Generalitat Valenciana, per a l'execució del projecte de delimitació, amollonament i senyalització dels camins ramaders del corredor Vall del Cabriol - Albufera de València (ramal meridional) als termes municipals de Camporrobles, Fuenterrobles, Venta del Moro, Villargordo del Cabriel, Requena, Cortes de Pallás, Yátova, Dos Aguas, Tous, Catadau, Alfarp, Carlet, l'Alcúdia, Algemesí, Guadassuar, Albalat de la Ribera i Sueca.
  
Ja que mitjançant una Resolució de 7 de juliol de 2003 de la Conselleria de Territori i Habitatge, es va autoritzar l'inici dels expedients de delimitació dels terrenys dels camins ramaders inclosos en el conveni subscrit en data 23 de desembre de 2002 (BOE 22.01.03), entre el Ministeri de Medi Ambient i la Conselleria de Medi Ambient de la Generalitat.
  
Ja que dins del període d'informació pública a què va ser sotmés l'expedient van ser presentades les al·legacions per:
  
- Mercedes Fernández Sánchez, que actua juntament amb el seu espòs Ángel García Benacloig
  
- Julio Domingo Ochando
  
- Juan Pedrón Navarro
  
- Antonio Gil Viana i Mercedes Gil Quirós
  
- Ernesto García García i Carmen García Domingo
  
Ja que posteriorment a l'exposició al públic, la direcció facultativa aprecia un error material, de tal manera que la intrusió núm. 1, parcel·la 099/314, que figura amb una superfície d'intrusió de 994,21 m², havia de ser de 248,64 m². Igualment figura aquesta parcel·la cadastral com la confrontant núm. 1, ha de desaparéixer aquesta després de l'esmena de l'error. La intrusió núm. 3, parcel·la 099/234, que figura amb una superfície d'intrusió de 8.516,10 m², havia de ser de 6.805,94 m². de la mateixa manera, la superfície delimitada, passa de 431.698,07 m² a 589.530.24 m², i la superfície intrusa passa de 94.339,53 m² a 91.883,80 m².
  
Ja que per la Direcció General de Gestió del Medi Natural es proposa l'aprovació de la delimitació parcial d'acord amb els termes que figuren en l'expedient.
  
Vist l'informe de l'Àrea Jurídica de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Atés que s'han complit en l'expedient els tràmits assenyalats per la Llei 3/1995, de 23 de març, dels Camins Ramaders, i la Llei 30/1992, de 26 de novembre, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener, reguladora de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i la resta de legislació aplicable al cas.
  
Atés el que disposa el Decret 8/2004, de 3 de setembre, del president de la Generalitat, mitjançant el qual s'assignen competències a la Presidència i a la Conselleria amb competències executives, i en la Llei 14/2003, de 10 d'abril, de Patrimoni de la Generalitat Valenciana, correspon a la Conselleria de Territori i Habitatge l'aprovació de la delimitació dels camins ramaders, resolc:
  
Article 1
  
Aprovar la delimitació parcial del camí ramader Assagador Reial d'Hórtola al seu pas pel terme municipal de Requena (subtram III: de la carretera CV-425 fins al barranc abeurador dels Rabadans) i l'Assagador Reial de Castella al seu pas pel terme municipal de Cortes de Pallás, al llarg del mateix recorregut, d'acord amb la proposta de delimitació parcial i plànols que consten en l'expedient i les característiques de la qual són les següents:
  
Longitud delimitada: 5,723 km
  
Amplària: 75 m
  
Superfície delimitada: 428.585 m²
  
Article 2
  
Desestimar les al·legacions presentades pels motius que s'indiquen a continuació:
  
- Mercedes Fernández Sánchez, que actua juntament amb el seu espòs Ángel García Benacloig, manifesta que el camí ramader que discorre per les parcel·les 099/337, 099/339, 099/340 i 099/341, és una sendera segons el Mapa Topogràfic Nacional i segons les escriptures de propietat. També considera que no poden tindre's en compte per a traçar el camí ramader, els trams amb terreny de muntanya que així apareixen en les fotos del vol americà i posteriorment s'han romput. Així mateix, manifesta que els camins ramaders són servituds de pas que no han renovat el seu contracte per la no-necessitat per al pas de ramats en l'actualitat i que per les seues parcel·les ha pagat els impostos corresponents.
  
- Julio Domingo Ochando, manifesta que el camí ramader que discorre per la parcel·la 099/234 ha desaparegut per falta d'ús. Així mateix, manifesta que la parcel·la estava com està actualment en el moment de la seua herència i que posseeix escriptures d'aquesta inscrites en el Registre de la Propietat.
  
- Juan Pedrón Navarro, manifesta que si va existir un camí ramader pròxim als paratges de la Cabezuela (Cortes de Pallás) i Casas de Soto (Requena) es tractava d'una sendera, i va ser a més una servitud amb caràcter renovable. Les finques de la seua possessió van ser adquirides lliures de tota càrrega i en l'avanç cadastral «desapareix totalment la sendera». En les escriptures de les dites finques s'especifica el seu límit amb sendera, i aquesta es reduïx a camí o carretera.
  
- Antonio Gil Viana i Mercedes Gil Quirós, manifesten la seua oposició total a la Proposta de delimitació adduint que no es tracta d'un assagador sinó d'una sendera, la servitud de la qual no ha sigut renovada, i que actualment ocupa la carretera. Afigen a més que han pagat per les seues parcel·les la contribució rural i els impostos de transmissions patrimonials.
  
- Ernesto García García i Carmen García Domingo, manifesten que si hi ha una camí ramader és una sendera tal com apareix anomenada en diferents plànols i en la declaració jurada que aporten, realitzada juntament amb diversos propietaris més. Així mateix, declaren que han estat pagant l'impost sobre béns immobles i antigament la contribució rústica per les terres que cultiven de la seua propietat, inscrits els títols en el Registre de la Propietat.
  
Quant a les al·legacions formulades en la fase d'exposició pública respecte a què el camí ramader siga una sendera i no un assagador, la seua possible desaparició per falta d'ús i la seua naturalesa com a servitud, han de desestimar-se perquè encara que la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders, reconeix en la seua exposició de motius que la desaparició de l'ús ramader dels camins ramaders pot portar a la creença errònia que aquelles vies o part d'aquestes que no es consideren útils des de l'estricta perspectiva del trànsit ramader o de les comunicacions agràries són susceptibles d'alienació, la dita Llei 3/1995 en l'article 2 estableix que els camins ramaders són béns de domini públic de les comunitats autònomes i, en conseqüència, inalienables, imprescriptibles i inembargables, no són, per tant, servituds de pas que necessiten cap contracte.
  
Tenint en compte el que establix l'article 8.1 de la Llei 3/1995, la finalitat de la delimitació és la definició dels límits dels camins ramaders de conformitat amb el que establix l'acte de la classificació. Aquesta classificació es va establir en l'Ordre Ministerial de data 17 de febrer de 1975, que aprova el projecte de classificació dels camins ramaders del terme municipal de Cortes de Pallás, establint l'amplària de l'Assagador Reial de Castella en 75,22 metres i en l'Ordre Ministerial de 20 d'octubre de 1971, que aprova el Projecte de classificació de camins ramaders del terme municipal de Requena, i establix l'amplària de l'Assagador Reial d'Hórtola en 75,22 metres. Així mateix, en l'art. 4.1 de la Llei 3/1995, es defineixen els assagadors com aquelles vies l'amplària de les quals no excedisca dels 75 metres. Per tant, la delimitació s'ha realitzat segons dret i no hi procedeix la regularització d'amplàries, és objecte d'això un expedient a banda.
  
Respecte al fet que les parcel·les afectades hagen pagat per la delimitació, impostos per béns immobles, la contribució rústica o impostos relacionats amb la transmissió patrimonial, cal dir que tot això es realitza segons les dades que es troben en el cadastre immobiliari, que és un registre administratiu que depén del Ministeri d'Hisenda en què es descriuen els béns immobles rústics, urbans i de característiques especials tal com es defineixen en el Reial Decret Legislatiu 1/2004, de 5 de març, pel qual s'aprova el text refós de la Llei del Cadastre Immobiliari (BOE de 8 de març de 2004), és a dir tracta de l'inventari de la riquesa territorial i no dóna fe del domini i la resta de drets reals immobiliaris. Així mateix, l'extensió d'una finca en el cadastre no és prova, conforme a dret, de la realitat de la seua cabuda. De fet, és habitual que apareguen parcel·les cadastrals a nom de desconeguts, o basades en l'aparença física, sense cap investigació sobre la seua configuració jurídica.
  
Quant a l'existència de títols registrals, cal ressenyar que la inscripció registral d'una finca dóna fe de la titularitat jurídica real sobre aquesta i la seua funció és donar seguretat al trànsit jurídic immobiliari, i no pot existir una representació gràfica del domini diferent de l'objecte del domini en si. És a dir, l'objecte del registre de la propietat no és la finca registrada sinó el domini o els drets reals constituïts sobre aquesta. Respecte a açò, la descripció que de les finques registrals es fa en el foli registral procedeix de la declaració del titular registral, en conseqüència la determinació gràfica del domini depén, en última instància, de la voluntat del propietari de la finca. De fet, aquesta grafia és una operació jurídica de qualificació per part del registrador i no una operació tecnicotopogràfica. La determinació gràfica del domini registral no ofereix en cap cas detall de la localització geogràfica exacta en la qual es troba la finca en qüestió, sinó que pretén la identificació de la finca registral, de la porció de terreny delimitada per un domini; no pretén la descripció exhaustiva d'aquesta.
  
D'altra banda, tenint en compte el que establix l'article 8.3 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders, la delimitació aprovada declara la possessió i la titularitat demanial a favor de la Comunitat Autònoma, i no poden prevaldre les inscripcions del Registre de la Propietat enfront de la naturalesa demanial dels béns delimitats. A més l'article 8.4 d'aquesta llei, assenyala que la resolució d'aprovació de la delimitació serà títol suficient per a rectificar situacions jurídiques registrals contradictòries amb la delimitació. Tot això sense oblidar el caràcter de domini públic del que gaudeixen els camins ramaders, establit en l'art. 2 de la Llei 3/1995, de 23 de març, que estableix que els camins ramaders són béns de domini públic de les comunitats autònomes i, en conseqüència, inalienables, imprescriptibles i inembargables.
  
Respecte a la determinació del traçat en aquelles zones de muntanya existent en el vol americà entre els anys 1956-57 i que posteriorment no han sigut rompudes, cal dir que el traçat del camí ramader presentat en la proposta de delimitació s'ha determinat després d'un minuciós estudi de tota la documentació i plànols existents relatius a aquest, juntament amb el projecte de classificació, estant tot això relacionat en l'ampli fons documental. D'entre tota aquesta documentació, les fotografies aèries realitzades en els anys 1956-57, han sigut de gran valor, però no determinants per si mateixa, en tots els casos són un element més de la investigació historicoadministrativa realitzada.
  
Finalment, amb referència a la qüestió relativa a què en les escriptures s'especifique el límit d'una parcel·la amb un camí ramader, ni prejutja ni condiciona l'extensió ni l'amplària d'aquest.
  
Article 3
  
Que es cancel·len totalment o parcialment totes les inscripcions registrals que resulten contradictòries amb la delimitació.
  
Article 4
  
Iniciar la pràctica d'amollonament dels camins ramaders Assagador Reial d'Hórtola al seu pas pel terme municipal de Requena (subtram III: de la carretera CV-425 fins al barranc abeurador dels Rabadans) i Assagador Reial de Castella al seu pas pel terme municipal de Cortes de Pallás, al llarg del mateix recorregut, d'acord amb el conveni subscrit en data de 23 de desembre de 2002 (BOE 22.01.03), entre el Ministeri de Medi Ambient i la Conselleria de Medi Ambient de la Generalitat Valenciana, per a l'execució del projecte de delimitació, amollonament i senyalització dels camins ramaders del corredor Vall del Cabriol - Albufera de València (ramal meridional) als termes municipals de Camporrobles, Fuenterrobles, Venta del Moro, Villargordo del Cabriel, Requena, Cortes de Pallás, Yátova, Dos Aguas, Tous, Catadau, Alfarp, Carlet, l'Alcúdia, Algemesí, Guadassuar, Albalat de la Ribera i Sueca.
  
Contra aquesta ordre, que esgota la via administrativa, pot interposar-se recurs potestatiu de reposició en el termini d'un mes, comptador des de l'endemà a la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, davant del conseller de Territori i Habitatge, o ser impugnat directament davant de l'ordre jurisdiccional contenciós administratiu (art. 116 de la Llei 30/1992, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú) sense perjudici que els interessats puguen interposar qualsevol altre recurs que estimen procedent.
  
València, 20 de juny de 2005
  
El conseller de Territori i Habitatge,