Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8537, del 29-04-2019 (2019/3506)

RESOLUCIÓ d'1 d'abril de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 50/18-EAE Massalfassar i 54/18-EAE Sagunt.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8537

Data del DOGV
:   29-04-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/3506


Data del document
:   01-04-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Massalfassar
    * Sagunt
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'1 d'abril de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 50/18-EAE Massalfassar i 54/18-EAE Sagunt. [2019/3506]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 50/18-EAE Massalfassar i 54/18-EAE Sagunt.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de la Pla especial de reserva de sòl dotacional per a carril ciclista i per a vianants de Massalfassar Camins a la Mar  
Promotor: Ajuntament de Massalfassar  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València  
Localització: terme municipal de Massalfassar (València)  
Expedient: 50-2018-EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 24 de gener de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial de reserva de sòl dotacional per a carril ciclista i per a vianants de Massalfassar ?Camins a la Mar?, en els termes següents:  
El 21 de setembre de 2018 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial de reserva de sòl dotacional per a carril ciclista i per a vianants de Massalfassar Camins a la Mar remesa per l'Ajuntament de Massalfassar.  
1. Documentació presentada  
La sol·licitud d'inici ve acompanyada de l'esborrador del Pla i del document inicial estratègic amb el contingut previst en l'article 50 apartats 1 i 2 de la LOTUP per considerar l'òrgan promotor que resulta aplicable el procediment simplificat. S'adjunta certificat del secretari de l'Ajuntament relatiu a la sessió ordinària de 25 de juliol de 2018, del Ple de l'Ajuntament de Massalfassar en la qual s'aprova la documentació i la remissió d'aquesta a la Comissió d'Avaluació Ambiental per a la seua tramitació.  
2. Planejament vigent  
El planejament vigent en el municipi és el Pla general de Massalfassar aprovat definitivament per Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de 2 5 de setembre de 2008.  
El Pla general compta amb declaració d'impacte ambiental de 25 de juny de 2007 (Exp. 131/8623-WMK).  
3. Objecte, descripció i justificació del pla  
El pla especial plantejat té per objecte determinar el traçat bàsic de la xarxa viària ciclista i per a vianants més adequat per a connectar els nuclis urbans de Museros i Massalfassar amb el mar i establir la corresponent reserva de sòl dotacional, que permetrà la futura execució del carril ciclista i per a vianants de Massalfassar Camins a la Mar.  
Aquest pla es complementa amb altres dues actuacions: la passarel·la ciclista i per a vianants que es projecta executar sobre la V-21 en el seu tram final i el carril bici a executar al costat del desdoblament de la carretera CV-32 (carretera de la Gombalda) al seu pas pels termes municipals de Museros i Massamagrell. Aquestes actuacions -no incloses en el pla- previstes per la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori per al seu cofinançament pel Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER), permetran connectar la zona de platges amb l'itinerari ciclista i per a vianants de la Gombalda que comunica el Parc Natural de la Serra Calderona amb l'Horta Nord.  
Problemàtica  
La falta de connexió dels nuclis urbans de Museros i de Massalfassar amb el mar, que no disposen d'una eixida fins a la costa per al gaudi de la població sense necessitat d'usar transport motoritzat, en condicions de seguretat.  
Amb el pla especial es crea una dotació de terreny suficient, i amb una ubicació adequada per a executar la via ciclista i per a vianants.  
Àmbit  
La via ciclista i per a vianants es desenvolupa basant quasi tot el seu traçat en viaris existents. Discorre per sòl no urbanitzable en la seua major part i pel polígon Mediterrani en l'últim tram. La seua longitud total és de 3.345 m.  
Traçat proposat i usos del sòl  
  
Antecedents  
En el certificat del secretari de l'ajuntament remés (en el qual s'indica el contingut de l'acord plenari) s'esmenta la subscripció d'un acord entre els alcaldes dels ajuntaments de Massalfassar, Albuixec, Massamagrell, Museros, Emperador i la Pobla de Farnals en data 10 de febrer de 2016 sobre l'elaboració d'una memòria descriptiva per a l'execució del traçat del carril bici i per a vianants al seu pas pels diferents termes municipals (T), així com de la passarel·la elevada sobre l'autovia V-21 que permeta l'accés des de Massalfassar a la platja.  
En la documentació presentada s'esmenta l'agrupació dels municipis indicats (juntament amb altres de l'Horta Nord) per a sol·licitar a la Diputació de València un estudi de planificació ciclista i de vianants que permeta estructurar la mobilitat no motoritzada entre ells, en el qual analitzada la viabilitat de les possibles connexions amb el mar, se selecciona l'alternativa més avantatjosa per a la comarca des del punt de vista tècnic, econòmic i de cobertura territorial.  
Alternatives. En el DIE s'esmenten altres dues alternatives a part de l'alternativa 0.  
Alternativa 0: no executar el PE i mantindre les condicions actuals.  
Comporta no connectar la Via Xurra (CR-300) amb el mar a través de Museros i Massalfassar ni amb la via litoral prevista en el PATIVEL.  
Ni es desenvoluparien els objectius de protecció i ordenació i dinamització de l'horta mitjançant una xarxa de vies ciclistes i per a vianants.  
Alternativa 1. Traçat projectat íntegrament pel terme de Massalfassar.  
Parteix del nucli urbà de Massalfassar. Discorre pel camí de l'Estació fins a l'encreuament amb la via fèrria de RENFE. Aquest tram, pavimentat, es considera carrer ciclista. Requereix executar una passarel·la sobre la via de 130 m de longitud per no haver-hi un pas accessible.  
Després de travessar la via fèrria l'itinerari segueix pel camí de l'Estació, pavimentat, vorejant el polígon Xarquet per a enllaçar amb el camí del Xarquet. Aquest camí requereix una actuació de millora important per a poder ser utilitzat com a itinerari per als vianants en l'àmbit comarcal.  
Des del camí del Xarquet s'accedeix al camí d'Ortis, on l'itinerari ciclista i per a vianants enllaça amb la CV-32, vorejant el polígon industrial del Mediterrani, fins a la passarel·la projectada sobre la V-21.  
En la documentació gràfica aportada es reflecteix també el tram inicial que enllaça la CV-300 amb el nucli urbà de Massalfassar.  
Alternativa 2. Seleccionada.  
L'itinerari discorre pels termes de Museros i de Massalfassar. S'inicia mitjançant connexió amb la CR-300 (via verda paral·lela a la CV-300) i acaba en la passarel·la ciclista i per a vianants prevista sobre la V-21 per a la connexió al mar (no inclosa en aquest pla especial).  
Alternativa 1 i Alternativa 2  
  
Es diferencien quatre trams:  
Tram 1: Museros-Massalfassar (amb subtrams 1a i 1b)  
Subtram 1a: des del punt d'inici del carril (connexió amb CR-300) en el terme municipal de Museros i en paral·lel a la CV-300, fins a l'entrada del carril en el terme municipal de Massalfassar, en paral·lel a la CV-32.  
Subtram 2a: des de l'entrada del carril en el terme municipal de Massalfassar fins a la rotonda d'accés al nucli urbà de Massalfassar des de la CV-32.  
Tram 2: Massalfassar - Pas inferior RENFE  
Des de la rotonda d'accés a Massalfassar per la CV-32, fins a l'entrada al pas inferior de la via fèrria de RENFE.  
Tram 3: Pas inferior RENFE- Polígon industrial Mediterrani (PIM)  
  
Comença amb el pas inferior de la ferrovia, fins al polígon industrial Mediterrani. Aquest tram discorre paral·lel a la CV-32.  
Tram 4: Polígon industrial Mediterrani (PIM) - Passarel·la V-21  
Discorre per l'interior de la zona urbana industrial PIM, finalitza en la passarel·la ciclista i per a vianants prevista en la V-21.  
Desenvolupament previsible  
Elaboració del projecte d'execució, mitjançant el qual es definiran les característiques constructives i la realització de l'itinerari ciclista i per a vianants, diferenciant actuacions agrupades segons la major o menor agilitat en la gestió posterior (reurbanitzacions de sòl públic ocupat per superfície viària, actuacions en sòl públic no ocupat per viari, actuacions en sòl privat que requereix ser expropiat).  
Identificació de la infraestructura verda  
S'esmenten la marjal de Rafalell, àrees agrícoles protegides en el PATODHV, béns de caràcter patrimonial (cultural i etnològic), vies protegides (pecuàries, Via Augusta, senderes) i terreny forestal estratègic de la franja costanera.  
Relació amb altres plans i programes  
- Planejament de Massalfassar. S'esmenta en la documentació que en el Pla general de Massalfassar es preveuen una sèrie de vials ciclistes i per a vianants amb els quals els proposats en el pla especial hauran de guardar coherència.  
- Pla general estructural de Museros  
- Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (PATODHV). Desplega la Llei 5/2018, de 6 de març, de l'Horta de València, i regula entre altres aspectes les infraestructures de mobilitat que en el seu àmbit puguen implantar-se.  
- Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral (PATIVEL). Aquest pla preveu el desenvolupament de la Via Litoral.  
- Pla d'acció territorial metropolità de València (PATEVAL)  
- Pla de mobilitat metropolitana de l'àrea de València (PMOME)  
- Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV). Defineix els paisatges de rellevància regional de la Comunitat Valenciana. Conté entre els seus objectius la mobilitat i en concret la xarxa de vies ciclistes.  
4. Consultes realitzades  
Per part de la direcció general amb competència en avaluació ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), la documentació aportada s'ha sotmés a consulta, en la seua condició d'administracions públiques afectades:  
  
Consulta Informe Administració Consultada  
 10/01/19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
Servei Territorial d'Urbanisme  
  
08/10/18  
   
- /-/-  
17/01/19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge  
Servei d'Ordenació del Territori (PATRICOVA)  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
08/10/18   
12/11/18  
27/11/18  
11/12/18 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Subdirecció General de Medi Natural  
Servei de Gestió Espais Naturals Protegits (zones humides)  
Unitat de Vies Pecuàries (ST Medi Ambient)  
Secció Forestal (ST Medi Ambient)  
08/10/18 € /-/- Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
Direcció Territorial de Medi Ambient (Agricultura)  
08/10/18 30/10/18 Diputació de València. Àrea de Carreteres  
08/10/18 19/11/18 Ministeri Foment. Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana  
08/10/18   
  
14/01/19  
€ /-/- Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat  
Subdirecció General de Mobilitat  
Servei de Planificació  
Servei de Mobilitat Urbana  
08/10/18 € /-/- Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport. Direcció General de Cultura i Patrimoni. SDG de Patrimoni Cultural i Museus  
Servei de Patrimoni Cultural  
08/10/18 19/10/18 Ajuntament de València  
08/10/18 02/11/18 Ajuntament de Museros  
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran en la pàgina web www.agroambient.gva.es/eae juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic.  
5. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Espais naturals protegits  
Els últims trams de la via ciclista i per a vianants queden dins de la zona de protecció de 500 m de la zona humida catalogada marjal de Rafalell i Vistabella. Aquests trams es desenvolupen inclosos en la seua major part en el polígon industrial Mediterrani o en la franja de zona verda que els separa de la V-21. El tram previ, localitzat en sòl no urbanitzable, es desenvolupa per la via de servei de la CV-32.  
El 12 de novembre de 2018 el Servei d'Espais Naturals Protegits informa que no es preveu afecció a la zona humida.  
Sòl forestal  
Els terrenys considerats pel PATFOR com a sòl forestal es localitzen a l'est de la V-21, fora de l'àmbit del pla especial.  
Vies pecuàries  
Amb el traçat proposat per a la via ciclista i per a vianants es troben afectades, en major o menor mesura, dues vies pecuàries, l'assagador del Camí Vell de València o Camí de la Travessia (de 8 m d'amplària) que la creua i la carrerada de Llíria, amb amplària legal de 37,50 m (amplària necessària de 20 m).  
En els informes emesos el 27 de novembre de 2018 per la Unitat de Vies Pecuàries i l'11 de desembre de 2018 per la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient, es considera que les vies pecuàries queden correctament recollides en l'àmbit del pla especial i, atés que la Llei 3/2014 de vies pecuàries preveu com a usos compatibles i complementaris el passeig i el cicloturisme informa favorablement sobre la proposta, especificant la regulació que s'haurà de considerar per a senyalitzar els encreuaments amb les vies pecuàries.  
Via Augusta  
El traçat del carril es creua amb la sendera identificada com a sendera sobre la Via Augusta.  
Infraestructura verda i paisatge  
El 17 de gener de 2019 el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge recorda que de conformitat amb els articles 6 i 43 de la LOTUP, el paisatge ha d'integrar-se en la planificació territorial i urbanística mitjançant la incorporació en els seus plans i projectes de condicionants, criteris o instruments de paisatge, en funció de l'abast de les seues determinacions i del paisatge afectat i assenyala diverses consideracions.  
S'assenyala que l'àmbit del pla especial proposat s'inscriu en el del paisatge de rellevància regional PRR 37 Horta de València, definit en l'ETCV i que és objecte del PATODHV (aprovat en desplegament de la Llei de l'Horta de València), i es conclou que encara que el pla especial proposat no requereix elaboració d'instrument de paisatge, la infraestructura a executar en el seu desenvolupament, encara que compatible amb els principis i estratègies del PATODHV, tindrà incidència en el paisatge d'alt valor assenyalat. Per això, les actuacions que s'executen en el seu desenvolupament requereixen l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística amb la finalitat de compatibilitzar els criteris de traçat i disseny d'aquestes amb les directrius establides en la normativa que en l'informe s'assenyala.  
Risc d'Inundació  
La part final de la via ciclista i per a vianants (part del tercer tram i el quart) es desenvolupa per terrenys afectats per perillositat d'inundabilitat de caràcter geomorfològic, segons el PATRICOVA.  
Atesa la cartografia del SNCZI tot el traçat discorre per zona inundable amb alta probabilitat (T=10 anys).  
Capacitat d'ús del sòl  
Els terrenys pels quals es desenvolupen els nous trams del carril tenen capacitat agrològica molt elevada (classe A).  
La reserva de sòl que es proposa aprofita o es basa en el traçat de camins o vies existents, el tram nou (d'uns 100 m de longitud) previst en sòl agrícola en el límit entre els termes de Museros i Massalfassar no genera nous fraccionaments en els cultius.  
Infraestructures lineals  
La via proposada es basa en el seu desenvolupament en dues vies autonòmiques, CV-300 i CV-32. El seu últim tram es localitza en l'entorn de la V-21, autovia de titularitat estatal, i de l'enllaç d'aquesta amb la CV-32.  
Diversos trams de la via es proposen coincidents amb vies de servei de la CV-300 i CV-32 o en les zones d'afecció de sengles vies autonòmiques.  
En la proposta es considera la previsió que s'execute una passarel·la sobre la via estatal que serà la que permetrà connectar l'últim tram de la via ciclista i per a vianants amb el mar.  
El 19 de novembre de 2018 la Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana informa favorablement sobre la proposta i assenyala certes condicions i prescripcions. S'indiquen els articles de la Llei i del Reglament de carreteres als quals la proposta s'ajusta de manera parcial (Llei art. 28, 29, 31, 32 i 33; Reg. art. 73, 74, 77, 82 i 84) i com a condicions particulars es requereix:  
- Reflectir en plànols a escala adequada i en la part normativa de l'instrument les zones de protecció del viari estatal (zona domini públic, zona de servitud i zona d'afecció) i l'aresta exterior de l'esplanació a partir de la qual aquestes es fiten, indicant en memòria i/o ordenances les limitacions establides en aquestes per la llei i el seu reglament.  
- Situar la via ciclista i per a vianants prevista en el Pla especial fora de la zona de domini públic de la V-21.  
Es recorda que l'execució d'actuacions en les zones de protecció de carreteres estatals queda regulada pel que s'estableix en la Llei 37/2015 i el Reglament general de carreteres (RD 1812/1994), en concret el que s'estableix en el títol III Ús i defensa de les carreteres, i s'assenyala que l'informe no autoritza la construcció d'una passarel·la sobre la V-21.  
  
En l'informe de 30 d'octubre de 2018, de la Diputació Provincial de València s'indica que no es veuen afectades per la proposta carreteres de titularitat provincial.  
En l'informe de 14 de gener de 2019 el Servei de Planificació s'indica que l'ús dels camins de servei agrícola que s'aprofiten per a la via ciclista i per a vianants (i que ja se situen en la franja de protecció de la CV-32), així com l'ús ciclista i per a vianants d'aquests, resulten compatibles amb les limitacions establides en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana.  
Aspectes urbanístics  
En l'informe de 10 de gener de 2019 el Servei Territorial d'Urbanisme assenyala que el document definitiu ha d'ajustar-se al contingut de l'article 43 de la LOTUP (regula els plans especials) i tindre en compte les connexions del traçat de la xarxa viària ciclista i per a vianants amb els sòls urbans de Massalfassar, valorant l'ús de l'itinerari ciclista i per a vianants com a eina per al foment dels mitjans de transport no motoritzats en l'ús de la vida diària de la població de Massalfassar (connexió directa de la xarxa viària ciclista i per a vianants proposada amb la zona est del nucli urbà de Massalfassar i l'estació del tren Massalfassar-Albuixec).  
Es conclou, sense perjudici de les qüestions indicades -a complir en les fases posteriors de la tramitació del pla-, que des de la visió de les seues competències no sembla que el pla tinga efectes significatius sobre el medi ambient.  
Valoració de la proposta  
Realitzada l'anàlisi tècnica de la documentació presentada i el seu objecte, que pretén establir la reserva de sòl dotacional per a una via de 3.345 m de longitud sobre sòl classificat en la seua major part com no urbanitzable i que possibilita la futura execució del carril ciclista i per a vianants per a la connexió de Museros i Massalfassar amb el mar i amb la Via Litoral mitjançant maneres de transport no motoritzats -i per tant promou la mobilitat sostenible-, vistos els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria i a la vista dels criteris establits en l'annex VIII de la LOTUP, es considera que la proposta de Pla especial de reserva de sòl dotacional per a carril ciclista i per a vianants de Massalfassar Camins a la Mar no altera el model territorial, no comporta increment del consum de recursos, ni suposa afecció sobre el patrimoni natural.  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
7. Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51 de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que l'esborrany de Pla especial de reserva de sòl dotacional per a carril ciclista i per a vianants de Massalfassar ?Camins a la Mar- avaluat no influeix en altres plans o programes, no té incidència en el model territorial vigent en el municipi, no suposa afecció significativa sobre elements del patrimoni natural, ni comporta increment del consum de recursos i, tenint en compte les consultes realitzades, es pot concloure que es tracta d'un pla dels previstos en l'article 46.3.b i el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que el pla especial proposat no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es proposa emetre informe favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial de reserva de sòl dotacional per a carril ciclista i per a vianants de Massalfassar Camins a la Mar, per no tindre efectes significatius negatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació conforme a la seua normativa sectorial, tenint en compte les determinacions següents:  
- La normativa del Pla especial haurà de recollir les condicions de la senyalització dels encreuaments amb vies pecuàries conforme a l'especificat en els informes de la Secció Forestal d'11 de desembre 2018 i de la Unitat de Vies Pecuàries de 27 de novembre de 2018.  
- La normativa del Pla especial recollirà la necessària elaboració d'un estudi d'integració paisatgística per a les actuacions que s'executen en desenvolupament d'aquest, atenent el que s'ha assenyalat en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 17 de gener de 2019.  
- S'hauran d'atendre les qüestions assenyalades en matèria urbanística en l'informe de 10 de gener de 2019, del Servei Territorial d'Urbanisme.  
- S'haurà de sol·licitar informe en matèria de patrimoni cultural.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació del corresponent instrument de planejament en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial de reserva de sòl dotacional per a carril ciclista i per a vianants de Massalfassar ?Camins a la Mar?, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que es notifica perquè en prenguen coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conformement ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 25 de gener de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental del decret de declaració del Paratge Natural Municipal Romeu  
Promotor: Direcció General de Gestió del Medi Natural i Avaluació Ambiental  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat  
Localització: municipi de Sagunt (València)  
Expedient: 054-2018-EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 24 de gener de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del decret de declaració del Paratge Natural Municipal Romeu de Sagunt, en els termes següents:  
En data 18 d'octubre de 2018 es va rebre del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica del decret de declaració del Paratge Natural Municipal Romeu en el terme municipal de Sagunt.  
Documentació aportada  
En data 18 d'octubre de 2018 es va rebre del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits la següent documentació en format digital: esborrany del projecte de decret, document inicial estratègic, memòria justificativa i esmena d'errors de l'àmbit del paratge natural municipal.  
  
La documentació aportada s'ajusta al que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El 29 d'octubre de 2018 es rep del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits el document d'integració paisatgística aportat per l'Ajuntament de Sagunt.  
Planejament vigent  
El municipi de Sagunt disposa, com a document de planejament urbanístic, de Pla general d'ordenació urbana aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València en data 14 abril de 1992. El pla va obtindre declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions el 24 de febrer de 1992. (N/Ref.: 202/5084-WUU).  
D'acord amb la informació facilitada, els terrenys afectats pel paratge proposat es classifiquen com a sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal en el qual estan permesos, d'acord amb l'article 275 de la normativa urbanística, els usos forestals, la caça, el muntanyisme, l'excursionisme, l'acampada nocturna i les activitats de contacte amb la naturalesa. Es prohibeixen expressament la instal·lació de pistes de motocròs, la tala indiscriminada d'arbres i els moviments de terres en les marjals. Es prohibeix igualment la construcció d'edificis, instal·lacions i explotacions que, per la seua grandària o característiques, impliquen la transformació de les seues destinacions o naturalesa, o lesionen el valor específic que es vol protegir. Es permeten els usos existents sempre que no contravinguen la present normativa.  
Imatge I - Font: document inicial estratègic. Planejament vigent. En línia discontínua delimitat el sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
  
En l'àmbit del sòl no urbanitzable de protecció forestal, situat al nord-oest del terme de Sagunt es delimiten perímetres qualificats com de tolerància extractiva tal com s'indica en l'article 277, com a resultat de recurs d'alçada davant el Consell promogut per la Compañía Asland, SA.  
Imatge II - Font: imatge en document núm. 2, sol·licitud de l'Ajuntament declaració paratge natural municipal. Línia groga, sòl tolerància extractiva, línia verda fosca, àmbit paratge natural municipal, i color verd clar, sòl no urbanitzable protegit.  
D'acord amb l'article 8 del Decret 15/2016, de 19 de febrer, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals de la Comunitat Valenciana: «El planejament urbanístic dels municipis inclosos en l'àmbit del paratge haurà d'adaptar-se a la normativa bàsica de protecció i ordenació d'usos establida pel corresponent decret de declaració del paratge natural municipal. Mentre aquesta adaptació no es produïsca, en cas de conflicte prevaldran les determinacions establides en el decret de declaració esmentat.»  
Objecte del decret  
El decret de declaració té el següent contingut mínim, d'acord amb la legislació reguladora d'aquestes figures de protecció:  
a) Exposició de motius.  
b) La delimitació textual i gràfica del paratge.  
c) L'aprovació de la normativa bàsica de protecció i ordenació d'usos del paratge natural municipal.  
d) La composició del Consell de participació del paratge natural municipal, com a òrgan col·legiat consultiu, col·laborador i assessor en la gestió de l'espai protegit. En aquest òrgan hi haurà representació de la conselleria competent en matèria de medi ambient i de l'ajuntament o ajuntaments promotors.  
e) L'habilitació a l'ajuntament per a dictar una ordenança de gestió del paratge natural  
El present decret pretén la declaració com a paratge natural municipal, amb la denominació Romeu, d'una superfície de 275,88 hectàrees situada al nord-oest del municipi de Sagunt, que comprén el massís muntanyenc de Romeu que s'estén entre la plana litoral i la vall del barranc Font de la Ribera.  
Imatge III - Delimitació de l'àmbit del Paratge Natural Municipal Romeu. Font: document inicial estratègic.  
El decret regula l'administració, gestió i assessorament del paratge, les dues primeres corresponen a l'Ajuntament, i l'última a la Direcció General del Medi Natural.  
Regula igualment el Consell de participació del paratge, així com els mitjans econòmics i el règim d'infraccions i sancions.  
El decret estableix el règim de protecció del paratge i prohibeix aquells usos i activitats el desenvolupament dels quals puga suposar una deterioració o regressió dels valors naturals la protecció dels quals es pretén. Se n'exclou en tot cas la utilització urbanística dels terrenys inclosos en l'àmbit de l'espai natural protegit.  
Estableix igualment unes normes d'ordenació bàsica que desenvolupa en el seu annex III, i faculta l'ajuntament perquè en el marc d'aquest desenvolupe una ordenança municipal de gestió del paratge que haurà de contindre l'ordenació detallada dels usos i activitats en l'àmbit d'aquest.  
De les normes bàsiques d'ordenació, annex III, es destaca el següent:  
Les normes seran aplicables directament i prevaldran sobre el planejament urbanístic municipal, hauran d'adaptar-se a aquestes els instruments de planejament urbanístic que s'aproven amb posterioritat. Igualment, s'aplicaran aquestes normes amb preferència sobre la legislació sectorial sempre que siguen més detallades o protectores, i que no entren en contradicció amb la finalitat de la legislació sectorial.  
  
Estableix un règim d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent, que disposa que haurà de consultar-se l'òrgan gestor del paratge natural municipal.  
Es distingeixen dos grans grups de normes, el primer sobre la protecció de recursos de domini públic (capítol I) i el segon sobre la regulació d'activitats i infraestructures (capítol II).  
1) Respecte a la protecció de recursos es regulen els següents, en huit seccions: recursos hidrològics, sòls, vegetació silvestre, fauna, Xarxa Natura 2000, paisatge, patrimoni cultural, interés geològic, geomorfològic i coves. Es fa referència en línies generals a la regulació existent en la matèria, però s'estableixen una sèrie d'especificacions sobre aquest tema.  
Es destaca pel seu interés la següent regulació referent a aquestes matèries:  
- Recursos hidrològics: s'estableix que es mantindran les condicions naturals dels llits, no podrà realitzar-se en cap cas la seua canalització o dragatge. Es permetran les labors de neteja i desbrossament quan hi haja risc per a la seguretat de les persones o els béns en cas d'avinguda.  
En les zones de domini públic hidràulic (dph), així com en els marges inclosos en les zones de servitud i policia es conservarà la vegetació de ribera i no es permet la transformació a cultiu de terrenys erms o destinats a usos forestals.  
S'estableix que les edificacions i instal·lacions en l'àmbit del paratge hauran de disposar d'un sistema de depuració adequat capaç d'evitar el risc per a la qualitat de les aigües superficials i subterrànies.  
- Sòls: es prohibeix amb caràcter general la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establiment de noves àrees de cultiu, excepte aquelles que tinguen per finalitat la recuperació amb fins ecològics, d'antics camps de cultiu abandonats.  
Es prohibeix la destrucció de bancals i els seus marges.  
- Vegetació silvestre: s'indiquen les formacions vegetals d'interés.  
S'estableixen els criteris per a realitzar l'extracció de fusta o llenya.  
- Fauna: es regulen els períodes de realització d'actuacions que siguen potencialment pertorbadores de la fauna.  
- Xarxa Natura 2000: indica que les normes de gestió de Xarxa Natura 2000 prevaldran en cas de contradicció sobre les del decret.  
- Paisatge: estableix que l'ajuntament en les seues autoritzacions o informes respecte al paratge haurà de tindre en compte els efectes sobre el paisatge.  
- Patrimoni cultural: fa referència fonamentalment a la legislació sectorial. S'estableix que els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir usos turístics i recreatius amb l'obtenció prèvia d'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.  
En els jaciments puntuals existents en l'àmbit estableix un radi de «respecte o defensa» de 100 m en el qual s'estableixen unes prohibicions.  
- Interés geològic geomorfològic i coves: fa referència a la legislació sectorial.  
2) En relació a la regulació d'activitats i infraestructures es regulen les següents, en deu seccions: activitats extractives i mineres, activitats agràries, ramaderes i apícoles, aprofitament forestal, activitat cinegètica, activitat industrial, ús públic, activitats d'urbanisme i edificació, infraestructures i activitats d'investigació.  
Es destaca pel seu interés la següent regulació referent a aquestes matèries:  
- Activitats extractives i mineres: es prohibeixen.  
- Activitats agràries: amb caràcter general es prohibeixen les pràctiques agrícoles sota la modalitat d'hivernacle o túnel. Els terrenys forestals no es podran transformar en agrícoles ni ser considerats com a tals.  
  
Les construccions o instal·lacions vinculades a les explotacions agropecuàries existents en el moment d'aprovació d'aquestes normes podran continuar exercint la seua activitat conformement a la normativa sectorial aplicable, però no podran ampliar la superfície ocupada per aquestes.  
Es prohibeix amb caràcter general tot tipus d'edificació de nova planta, així com noves construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària o a la primera transformació de productes.  
- Apicultura, gestió forestal i activitat cinegètica: es fa referència a la legislació sectorial.  
No obstant això, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà determinar limitacions específiques respecte a espècies abatibles i períodes hàbils. Els aprofitaments forestals requeriran l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
L'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del paratge, i queda subjecta als períodes i condicions establits en la legislació sectorial específica i en els articles de les normes del paratge.  
  
Es prohibeix amb caràcter general la transformació a usos agrícoles dels terrenys forestals.  
- Activitat industrial: es prohibeix.  
- Ús públic: regula diferents activitats com ara senderisme, circulació motoritzada, actes públics, etc.  
Es prohibeixen els càmpings i campaments públics i privats llevat que ja existiren a l'entrada en vigor del present decret, l'acampada, la construcció d'edificacions turístiques i recreatives i la construcció d'instal·lacions esportives.  
- Activitats d'urbanisme i edificació: es prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta, i amb caràcter general es permet la rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents, sempre que l'ús al qual es destinen estiga permés per les presents normes de protecció, especialment aquelles edificacions que puguen preveure's com a equipament públic i edificacions destinades a serveis públics relacionats amb la gestió del paratge natural municipal o amb les activitats de gestió dels recursos naturals.  
Els terrenys del paratge hauran de qualificar-se en la normativa urbanística de Sagunt com a sòl no urbanitzable protegit paratge natural municipal.  
- Infraestructures: en l'àmbit del paratge es prohibeix, amb caràcter general, la realització de noves infraestructures de qualsevol tipus com ara línies elèctriques, de comunicacions, xarxa viària, o abocadors, amb excepció de les obres d'infraestructura a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, si la requereix legalment. Hauran d'obtindre a més informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
  
No es permet la instal·lació de noves torres de comunicació en l'àmbit del paratge.  
Justificació del decret  
La figura dels paratges naturals municipals, establida per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, s'orienta a la creació d'espais naturals protegits d'àmbit municipal, promoguts i gestionats per les mateixes corporacions locals, amb la col·laboració de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
L'article 9 de la Llei 11/1994 fixa la definició d'aquesta figura com «les zones compreses en un o diversos termes municipals que presenten especials valors naturals d'interés local que requerisquen la seua protecció, conservació i millora i siguen declarades com a tals a instàncies de les entitats locals». Aquest mateix article estableix que únicament s'admetran en aquests paratges els usos i activitats compatibles amb les finalitats que van motivar la seua declaració, i n'exclou de manera expressa la utilització urbanística dels seus terrenys.  
Aquesta figura permet, per tant, habilitar mecanismes de protecció, ordenació i gestió per a valors significatius del patrimoni natural dels municipis, amb la finalitat de preservar-los per a les generacions futures i de fer-los valdre com a recurs ambiental. En el règim jurídic dels paratges, aquests mecanismes es tradueixen en normes d'ús, en directrius de gestió i en programes d'actuació concrets, dirigits tots ells a la conservació, l'aprofitament sostenible i l'ús públic ordenat d'aquests valors.  
  
L'espai Romeu, proposat com a paratge natural, posseeix valors naturals d'interés local que justifiquen la seua protecció per a la seua declaració com a paratge natural municipal d'acord amb la resolució de la Direcció General del Medi Natural que li atorga el criteri de conformitat positiu a la proposta.  
La declaració com a paratge natural municipal es realitza mitjançant decret del Consell, amb informe de la Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental, en un procediment que s'inicia a proposta de l'ajuntament, d'acord amb la legislació sectorial que el regula.  
El decret permet la declaració com a paratge natural municipal d'aquest espai alhora que estableix el seu règim de protecció, les normes bàsiques d'ús, i les qüestions relatives a la seua gestió.  
Consultes realitzades  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental s'ha sotmés a consulta la documentació inicial remesa, conforme al que es disposa en l'article 51 de la LOTUP, amb la finalitat de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII d'aquesta llei.  
Per això, tenint en consideració les característiques de la proposta de decret presentada i els aspectes ambientals en els quals pot incidir, es consulta les administracions següents:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
26/10/18 08/01/19 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
26/10/18 Servei d'Ordenació del Territori, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. (PATRICOVA)  
26/10/18 20/11/18 Subd. General de Medi Natural: Servei de Vida Silvestre.  
26/10/18   
13.02.2018  
23.05.2018 Subd. General de Medi Natural: Servei d'Ordenació i Gestió Forestal.  
- Cap de la Segona Demarcació Forestal  
- Cap de la Secció Forestal, Direcció Territorial de València.  
26/10/18 03.12.2018 Subd. General de Medi Natural: Servei de Caça i Pesca  
26/10/18 Servei de Prevenció d'Incendis Forestals, Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals.  
  
26/10/18 10/01/19 Servei Territorial d'Urbanisme de València.  
26/10/18 Servei Territorial d'Indústria i Energia de València.  
  
26/10/18 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
26/10/18 Direcció General de Patrimoni Cultural  
26/10/18 14/11/18 Agència Valenciana de Turisme  
26/10/18 Ajuntament de Benifairó de les Valls  
26/10/18 07/01/19 Lafargeholcim España, SAU  
26/10/18 Centre d'Estudis del Camp de Morverdre  
  
  
Els informes rebuts juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic (IATE) es publicaran en la següent pàgina web: www.agroambient.gva.es/eae  
- Lafargeholcim España, SAU (07.09.2019):  
En el seu escrit dirigit a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental en el procés d'avaluació ambiental se sol·licita el següent: tindre per fetes les al·legacions que presenta i, amb els tràmits legals previs oportuns acordar la inadmissió a tràmit dels acords plenaris adoptats el 7 de març de 2017 per l'Ajuntament de Sagunt i en data 27 de març de 2018 i 4 d'octubre de 2018, atenent:  
  
1) les consideracions que ja resulten del que es va manifestar en el nostre anterior escrit d'al·legacions presentat el passat 10 d'abril de 2018 en les quals ens reiterem i ratifiquem amb caràcter general que pertoquen en dret, i a més,  
2) en consideració al fet que resulta acreditat que la delimitació proposada per l'Ajuntament de Sagunt per a la declaració del PNM de la muntanya Romeu afectaria dos termes municipals, Sagunt i Benifairó de les Valls, s'ha incomplit en la tramitació administrativa el procediment exigit en l'article 3 del Decret 15/2016, de 19 de febrer, si l'àmbit territorial del paratge afecta diversos municipis.  
  
L'al·legació primera consisteix a reiterar els arguments i material probatori que han posat de manifest en l'expedient administratiu iniciat des del Servei d'Espais Naturals Protegits de declaració del paratge natural municipal Romeu, en particular en el seu escrit de 9 d'abril de 2018 que donen per íntegrament reproduït i que van presentar el 10 d'abril de 2018.  
En relació amb l'al·legació primera, el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica va consultar el referit escrit així com l'informe de resposta d'al·legacions del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits. En l'escrit referit la mercantil al·lega els drets miners de l'empresa, l'existència de mesa tècnica per a la conciliació d'interessos entre el futur PNM i el manteniment de l'activitat de l'empresa, proposta de l'empresa per a la modificació dels límits del PNM, conveni signat amb l'Ajuntament de Sagunt, possibilitat d'obertura de nova pedrera en la zona del Piñal i ampliació de l'actual en la zona de margues, etc. Igualment se sol·licitava inadmissió de l'acord de 7 de març de 2017, de l'Ajuntament de Sagunt, desestimar la proposta de declaració del PNM, excloure en tot cas els terrenys de la zona de margues i zona nord i l'article 28 de prohibició d'activitats extractives.  
  
Aquestes al·legacions es responen en l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits en data 15 d'octubre de 2018. Aquestes van ser desestimades tenint en compte que el Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits va continuar amb la tramitació del PNM.  
  
L'al·legació segona indica: l'acord plenari adoptat el 4 d'octubre de 2018 de l'Ajuntament de Sagunt d'esmena d'errors en la delimitació del paratge, que al seu torn esmenava la proposta plenària del 27 de març de 2018, que esmenava l'acord plenari del 7 de març de 2018, conté la delimitació definitiva tant quant a coordenades com de representació gràfica.  
S'indica que la delimitació definitiva no és coincident ni amb els límits de parcel·les cadastrals ni amb els límits del mateix terme municipal de Sagunt. Hi ha una superfície d'aproximadament 31.900 metres quadrats que es troba dins del terme municipal de Benifairó de les Valls.  
  
Es manifesta també que hi ha un error en les coordenades proposades com a definitives per l'Ajuntament de Sagunt en l'acord plenari del 4 d'octubre de 2018, que no es correspondrien amb la cartografia proposada per l'ajuntament i aportada per a la tramitació de l'expedient.  
  
Es considera que no resulta admissible la sol·licitud feta al Consell per a la declaració del paratge, tenint en compte que afecta dos termes municipals sense haver-se seguit la necessària tramitació que exigeix el Decret 15/2016, de 19 de febrer. En conseqüència no ha d'admetre's a tràmit un expedient que afecta dos termes municipals sense complir el procediment abans indicat, atenent, a més, no solament la transcendència que la suposada declaració tindria per als interessos de l'empresa sinó també per al mateix municipi de Benifairó de les Valls.  
  
En relació a les presents al·legacions el present IATE considera el següent:  
1. Es realitza una avaluació ambiental del projecte de decret sobre la base de l'àmbit del futur paratge natural municipal que proposa l'ajuntament i proporcionat pel Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits i que es reflecteix en el present IATE (imatges annexos III i IV).  
L'espai proposat com a paratge natural Romeu posseeix valors naturals d'interés local que justifiquen la seua protecció per a la seua declaració com a paratge natural municipal d'acord amb la resolució de la Direcció General del Medi Natural que li atorga el criteri de conformitat positiu a la proposta.  
Tal com s'indica en l'informe de resposta a les al·legacions del procediment substantiu per part del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits l'activitat extractiva i minera és incompatible amb el manteniment d'aquests valors.  
El present IATE avalua des d'un punt de vista ambiental la regulació d'usos proposada en el decret, i es conclou, com es veurà més endavant, que la prohibició de l'ús de l'activitat minera evitarà efectes ambientals negatius significatius.  
L'admissió a tràmit i incoació del procediment de declaració del paratge no correspon al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica.  
2. En relació a la sol·licitud d'inadmissió dels acords plenaris de l'Ajuntament de Sagunt relatius a la sol·licitud de declaració del PNM i d'esmenes d'errors:  
- En relació amb el procediment d'avaluació ambiental, l'article 50.4 de la LOTUP regula la declaració d'inadmissió d'aquest procediment, i no es donen les circumstàncies previstes en aquest (que el pla siga manifestament inviable per raons ambientals, que el document inicial estratègic no reunisca condicions de qualitat suficients o que s'haja dictat una declaració ambiental i territorial estratègica desfavorable d'un pla anàleg al presentat).  
- Es van rebre de la Subdirecció General de Medi Natural, el 18.12.2018, els següents informes en relació amb les consultes que se li van efectuar:  
- Servei de Caça i Pesca (03.12.2018): s'indica que en l'article 38 es recullen totes les recomanacions que el servei va efectuar quan va informar sobre el projecte de decret i que no té res a afegir.  
El present IATE considera, en relació amb el que s'estableix en l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana respecte a les zones de seguretat en espais no cinegètics que en el decret s'ha de fer referència a aquest amb la finalitat de compatibilitzar usos com ara el senderisme amb l'aprofitament cinegètic i amb la finalitat de protegir la seguretat de les persones i els seus béns.  
  
Els informes següents els ha remés el Servei d'Ordenació Forestal a la Subdirecció General de Medi Natural en resposta a la consulta efectuada pel Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, i van ser elaborats per a donar resposta a la consulta que va efectuar el Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits en el seu procediment de declaració del paratge:  
- Cap de la Segona Demarcació Forestal (13.02.2018): considera correcte el contingut del decret, no obstant això, efectua una sèrie d'excepcions relatives a l'article 34 apartat 5 i a la necessitat de ressaltar en el preàmbul la circumstància que quasi la totalitat del paratge és forest d'utilitat pública. Totes dues excepcions han sigut ateses en el decret aportat.  
- Cap de la Secció Forestal (24.05.2018): s'indica en síntesi el següent:  
· Per a la gestió haurà d'explicar-se amb un instrument tècnic forestal aprovat i supervisat per la conselleria competent en matèria forestal.  
  
· S'indica que tant en l'article 1 com en el 5 del Decret s'hauria de fer referència al Decret 15/2016, de 19 de febrer, del Consell, sobre regulació dels paratges naturals municipals.  
· S'haurà d'afegir a l'article 3.3 que la gestió municipal es realitzarà sense perjudici de les competències que la Llei forestal i el seu Reglament estableixen per a l'administració forestal.  
· Es proposa afegir respecte a la composició del Consell de participació un representant dels serveis territorials de València de la conselleria competent en gestió forestal.  
· La delegació de la gestió d'una forest en les entitats locals hauria de preveure el que s'estipula en l'article 17 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, així com en l'article 46 del Reglament 98/1995, de 16 de maig, que la desplega.  
· S'indica que en l'article 36.1 de l'annex III referit a silvicultura s'hauria d'eliminar l'esment a la «utilització de tècniques de baix impacte en la vegetació i en els sòls» perquè pot derivar en la prohibició d'utilitzar tractors amb desbrossadores de cadenes o martells el que faria impossible l'eliminació de restes en els treballs silvícoles (aspecte de compliment obligatori en l'article 36.3).  
· En l'article 7.3 hauria d'indicar «La conselleria competent en matèria mediambiental podrà participar en el finançament del PNM...» amb la finalitat de donar cabuda també al Servei de Gestió Forestal de la conselleria.  
En el decret aportat no s'han incorporat aquestes indicacions. En el present IATE es considera que el decret presentat estableix que el règim de gestió dels terrenys forestals amb caràcter general serà l'establit en la legislació sectorial forestal, i igualment fa referència al fet que les normes es redacten a l'empara de la Llei d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, estimant que l'adequada coordinació de les diferents administracions dependrà de la gestió que es duga a terme amb l'estricte compliment de la legislació que afecte l'espai protegit.  
  
En relació amb l'aplicació de tècniques i mètodes de treball de baix impacte en la vegetació i els sòls establida en l'article 36.1 s'estima que pretén la conservació dels valors naturals que es pretenen protegir, sense establir-se la prohibició de cap en concret.  
- Servei de Vida Silvestre (20.11.2018): s'indica que no hi ha res a informar.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (08.01.2019): emet informe favorable, en què indica que s'haurà de modificar la normativa d'ordenació bàsica del paratge en els termes exposats en l'apartat 6.d, i tindre en compte en el desenvolupament de l'ordenança municipal de gestió els condicionants dels punts 6.b i 6.c de l'informe.  
En l'apartat referit de l'informe s'indica el següent:  
6.b) Es caracteritzen les unitats de paisatge i s'indiquen els recursos paisatgístics (sense localització gràfica) de l'àmbit d'estudi seleccionat. D'aquestes unitats, cal entendre que només dues d'elles, la «Unitat de paisatge 2: Enclavaments forestals» i la «Unitat de paisatge 4: Cultius agrícoles majoritàriament de regadiu», caracteritzen l'àmbit proposat com a paratge natural.  
D'altra banda, la documentació elaborada identifica com a principals valors paisatgístics del paratge la seua condició de formació muntanyenca sobre la plana litoral i la plana del Palància, pròxima al mar, la disponibilitat de visuals excepcionals des dels punts més elevats de l'espai, la zona del bosc de pins existent i l'orografia accidentada de la zona amb forts pendents i moles calcàries.  
Aquests valors paisatgístics, juntament amb els que caracteritzen les unitats de paisatge 2 i 4, exposats en l'apartat 6.1 del document d'integració paisatgística presentat, han de ser considerats com a determinants per a la ubicació d'usos i infraestructures, d'acord amb l'apartat 1 de l'article 23 de les normes d'ordenació bàsica.  
6.c) L'anàlisi visual realitzada permet identificar les àrees de major visibilitat de l'àmbit del paratge, les zones sud i est de l'àmbit proposat són les de major incidència visual, d'acord amb l'anàlisi realitzada.  
  
6.d) Respecte a les mesures d'integració paisatgística, el document aportat estableix una sèrie d'accions prioritàries a desenvolupar en les futures normes de gestió del paratge i en possibles programes de paisatge a dur a terme. Així mateix, i tenint en compte que tal com s'ha exposat en el punt 5 del present informe, les normes d'ordenació bàsica constitueixen mesures d'integració paisatgística, l'article 23 d'aquestes ha de ser modificat en els termes següents:  
- En l'apartat 1 de l'article 23 s'opta exclusivament per mesures d'emmascarament i mimetització per a la integració dels usos i activitats que puguen generar un important impacte. Considerant que aquestes mesures no són suficients per a garantir la implantació d'usos, activitats i infraestructures amb el paisatge de rellevant valor afectat i la infraestructura verda, s'haurà de substituir la condició inicialment proposada per l'exigència per a qualsevol implantació en l'àmbit d'un estudi d'integració paisatgística que determine l'adequada localització dels usos i activitats a implantar i les mesures d'integració paisatgística a aplicar.  
  
En aquest sentit es proposa la següent redacció alternativa per a aquest apartat:  
«Es consideraran els valors paisatgístics del paratge com un criteri determinant per a la ubicació de les diferents infraestructures i usos. En conseqüència, la implantació d'usos o activitats evitarà especialment la seua ubicació en llocs de gran incidència visual i requerirà l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística que determine la seua adequada localització i, en cas de resultar compatibles, establisca les mesures d'integració paisatgística a aplicar.»  
- Així mateix, considera necessari fer referència expressa al manteniment de la cobertura, la topografia i el patró parcel·lari, per al manteniment del caràcter del lloc, i proposa afegir al final de l'apartat 6 de l'article 23, el següent:  
«(?) i per al manteniment de la cobertura, la topografia i el patró parcel·lari, per a la preservació del seu caràcter paisatgístic.»  
- Servei Territorial d'Urbanisme de València (10.01.2019): s'indica que en el document definitiu haurà d'adequar-se el contingut de l'article 49 en relació amb la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida natural (ZRP-NA) i aclarir en l'article 50 si en les edificacions existents d'arquitectura tradicional es permet l'ampliació de fins a un vint per cent de l'edificació legalment construïda, de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP.  
- Agència Valenciana de Turisme (14.11.2018): indica que no s'observa cap incompatibilitat amb la legislació en matèria de turisme ni que d'aquesta es deriven efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Conforme al que s'estipula en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Descripció de l'àmbit:  
L'àmbit comprén la muntanya Romeu-Bonilles amb una superfície de 275,88 ha. És un relleu muntanyenc situat al nord-oest del municipi entre la plana litoral i el barranc de la Font de la Ribera, relacionat amb la serra d'Espadà i situat en el sector oriental de la serralada ibèrica.  
  
  
Imatge IV - Ortofoto de l'any 2017 amb delimitació del paratge natural «Romeu» en roig amb farciment negre horitzontal.  
Està constituït per materials triàsics del Muschelkalk, per dolomies, margues, margues i argiles amb algeps i calcàries dolomítiques, i presenta pendents acusats.  
Destaquen els barrancs que conflueixen en direcció sud-oest en el barranc Bonilles, tributari del riu Palància.  
El pis bioclimàtic és el termo-mesomediterrani d'ombroclima sec. La vegetació està constituïda per pinedes de pi blanc (Pinus halepensis) que ocupen un poc més de la meitat occidental de l'àmbit del paratge. En aquesta zona occidental la fracció de cabuda coberta arbòria majoritària és del 60 % i la fracció cabuda coberta total està entre el 75 i el 80 %. L'estat majoritari respecte al pi blanc és el fustal. L'estrat arbustiu dominant són llentisclars (Querco cocciferae-Lentiscetum) i, en menor mesura, matolls tipus romerars i pasturatges, llistonars (Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi). La zona de tolerància extractiva no afectada per l'explotació minera es localitza en aquesta meitat occidental de l'àmbit del paratge. La vegetació de la zona occidental, especialment les pinedes, es poden observar amb un desenvolupament important en la fotografia aèria de 1987 del Ministeri d'Agricultura.  
  
La meitat oriental va ser afectada per un incendi l'any 1993, la qual cosa ha condicionat el seu estat d'evolució, dominant els matolls tipus romerars i amb menor representació les formacions arbustives de major porte tipus llentisclars així com els llistonars.  
La fauna present en la zona és la pròpia de terrenys forestals pròxims a la costa, destaquen per la seua gran rellevància els quiròpters, per la ubicació en l'àmbit del paratge de la Cova del Sardiner, lloc d'importància comunitària (LIC), declarada zona d'especial conservació i amb normes de gestió aprovades (Decret 36/2013, d'1 de març, del Consell). Es tracta d'una cova de gran interés com a refugi per a rates penades, i és la primera en importància en la nostra Comunitat per a Miniopterus schreibersi (rata penada de cova), i que disposa d'una superfície d'una hectàrea resultant d'aplicar un radi de 56,41 metres des de l'obertura principal. Es tracta d'una cova catalogada en virtut del Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell pel qual es desenvolupa el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana.  
Pràcticament quasi la totalitat de l'àmbit del PNM proposat és terreny forestal, i quasi tot ell és estratègic i forma part de la forest d'utilitat pública denominada Bonilles i altres (V-131).  
A l'oest i sud-oest de l'àmbit del paratge, confrontant amb ell o molt pròxim, hi ha sòl urbà residencial i nombroses edificacions, i igualment pròxim sòl dotacional de xarxa primària docent.  
Al sud-est de l'àmbit i confrontant amb ell hi ha sòl dotacional xarxa primària d'infraestructures de tractament de residus, l'abocador del Pic dels Corbs, ja segellat.  
Actualment, d'acord amb el cadastre miner existeixen els següents drets miners vigents:  
- Salt del Llop-Bis núm. 2.366, la superfície d'explotació autoritzada del qual se situa actualment fora de l'àmbit del paratge, confrontant amb aquest, al sud. Es tracta d'una concessió directa per a explotació de calcàries, de la secció C, sobre 75 quadrícules mineres atorgada a favor de Lafargue Asland, SA (actualment Lafargeholcim España, SAU), a la qual es va concedir pròrroga el 13 d'abril de 2012. La superfície de la concessió inclou tot l'àmbit del paratge.  
- Montíver núm. 1087, la superfície d'explotació afectada del qual se situa actualment fora de l'àmbit del paratge, confrontant amb aquest, al sud. Es tracta d'una explotació de recurs de la secció A amb una superfície de 3 ha.  
El 14 de març de 2016 es va emetre resolució que declarava conclús el procediment relatiu a l'expedient d'avaluació ambiental (Ref.: 067-2015AIA) de l'ampliació de labors en la concessió minera Salt del Llop núm. 2366-bis, en desistir el promotor d'aquesta, Lafarge Cementos, SAU.  
Al sud de l'àmbit discorren dues vies de comunicació: la carretera CV-324 i l'autopista AP-7. Aquesta última es troba a una distància mínima de 200 metres de l'àmbit del paratge.  
D'acord amb el visor de l'Institut Cartogràfic de la Comunitat Valenciana la zona no està afectada per risc de lliscament ni despreniment i molt puntualment per perillositat d'inundació geomorfològica.  
  
D'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge l'àmbit del paratge s'inscriu en el paisatge de rellevància regional «PRR 11, Serra d'Espadà» identificat en la directriu 53 de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV).  
Anàlisi de la proposta:  
Es procedeix a analitzar la proposta de decret fonamentalment en relació amb les normes bàsiques d'ordenació, atés que aquestes concreten el règim de protecció i tindran una repercussió sobre el medi.  
  
Respecte a les característiques del decret, i en concret respecte a les normes bàsiques d'ordenació: el decret no suposarà un canvi de classificació i qualificació de l'àmbit del paratge, en el sentit que continuarà sent sòl no urbanitzable protegit. S'estableix una regulació d'usos més precisa i adaptada a la conservació dels valors de l'àmbit. Per a això es proposa prohibir els usos que no permetran la conservació dels valors de la zona: urbanisme, activitats extractives i mineres, i regular adequadament aquells compatibles però que poden suposar una deterioració.  
   
El decret regula, en l'àmbit de les seues competències, els usos i activitats per a aconseguir una adequada conservació dels valors que posseeix el paratge. La regulació establida fa referència a la legislació sectorial, matisant i establint una sèrie d'especificacions sobre aquest tema amb la finalitat de millorar la conservació dels valors de la zona. Estableix que se seguiran les normes proposades sempre que siguen més detallades o protectores que la legislació sectorial i no entren en contradicció amb la finalitat d'aquesta.  
La regulació establida suposa un marc per a projectes, igual que l'actual planejament, i en aquesta es recorda l'obligació de sotmetre els projectes al procediment d'avaluació d'impacte ambiental quan així ho establisca la legislació sectorial vigent.  
La regulació establida fa referència al règim d'avaluació d'impacte ambiental, només a projectes, i a la legislació sectorial autonòmica sobre aquesta matèria. Es considera que ha de fer referència tant a plans com a projectes, perquè tots dos poden afectar l'àmbit i a més a la legislació sectorial en la matèria, siga autonòmica o estatal, i en conseqüència ha de modificar-se la redacció de l'article 5.  
En els articles 13 i 14, relatius a moviments de terra i pràctiques de conservació de sòls, es repeteixen en tots dos el contingut de diversos apartats, es recomana revisar-los per a evitar confusió.  
En l'article 17, Tala i recol·lecció, es fa referència, en l'apartat 3 a l'Ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca de 20 de desembre de 1985, que està derogada pel Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçada i es regulen mesures addicionals de conservació. En conseqüència s'haurà de fer referència a la legislació vigent abans referida.  
  
En l'apartat 2 de l'article 17 s'introdueix un nou supòsit d'estimació d'impacte ambiental referit a l'enderrocament, tala o mutilació de peus de tàxons de major interés per a la conservació, que es plantege en les actuacions de defensa contra incendis forestals. Es considera que les actuacions que es duguen a terme s'han de sotmetre a avaluació ambiental només en els supòsits establits en la vigent legislació sectorial en la matèria, tant autonòmica com estatal, no s'estima necessària la inclusió de cap supòsit nou a través de la regulació del paratge natural municipal, sense perjudici que per part de l'òrgan gestor de l'espai o del departament d'espais naturals d'aquesta conselleria es considere necessari efectuar una anàlisi i informe previ sobre aquest tema.  
  
En relació amb l'extracció de fusta o llenya es recomana que en l'apartat 6 de l'article 17 s'incloga com a nou criteri el següent, amb la finalitat de facilitar la gestió forestal: «com a resultat de tractaments de millora de les formacions arbrades, sense perjudici de l'obtenció de l'autorització corresponent de l'administració forestal amb l'informe favorable previ de l'òrgan competent en espais naturals».  
  
En l'article 26 es regulen les vies pecuàries, no obstant això, d'acord amb el visor de l'Institut Cartogràfic de la Comunitat Valenciana en l'àmbit no consten vies pecuàries, per la qual cosa no resulta necessari introduir normativa sobre aquest tema.  
Es modificaran les referències a la necessitat d'informe de l'article 51.4 de la conselleria competent en matèria de medi ambient per l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits.  
Es considera necessari modificar la redacció de l'article 51.1 en el sentit de l'exigència de l'avaluació d'impacte ambiental:  
On diu: «[?] amb excepció de les obres d'infraestructures a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, en el cas de requerir-la legalment.»  
Ha de dir: «[?] amb excepció de les obres d'infraestructures o actuacions competència de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, així com aquelles declarades d'interés general proposades per les administracions públiques, sempre que es demostre la impossibilitat o inviabilitat d'ubicacions alternatives i es tramite, quan així ho exigisca la legislació sectorial vigent, l'avaluació d'impacte ambiental.»  
L'article 49 de les normes bàsiques d'ordenació ha d'ajustar-se a les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA) i a més, en l'article 50.2 es precisarà, exclusivament per a les actuacions i usos permesos en el paratge, si en les edificacions existents d'arquitectura tradicional es permet o no l'ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda, de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP.  
L'article 50.1 prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta en l'àmbit del paratge i en l'article 51.5 s'entén que permeten la construcció de nova planta d'edificacions per a obres d'infraestructura (línies elèctriques, xarxa viària) d'interés general proposades per l'administració pública. En conseqüència en l'article 50.1 es mantindrà la prohibició establida, però haurà d'indicar que excepte en aquells casos en què es permet en el mateix decret.  
S'estima necessari modificar la redacció de l'article 37.3 de l'annex III de la proposta de decret i ajustar-lo a les competències d'aprovació dels plans de prevenció d'incendis forestals i per a l'homologació dels plans d'actuació municipal enfront del risc d'incendis municipals que depenen de dos departaments: el competent en prevenció d'incendis forestals i el competent en emergències i protecció civil respectivament.  
  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
La zona posseeix valors naturals d'interés local que justifiquen la seua protecció d'acord amb el criteri de conformitat.  
La regulació proposada en el decret (annex III) tindrà en tot cas efectes positius sobre els elements del medi que pretenen protegir-se (vegetació, fauna, flora, paisatge, etc.). La magnitud dels efectes positius dependrà de l'adequada aplicació del decret.  
La proposta de decret regula els usos i estableix la prohibició de determinats usos que considera incompatibles amb la conservació dels valors naturals que pretén protegir, com l'activitat minera, i en uns altres s'estableixen determinades limitacions. La regulació efectuada es considera que serà beneficiosa per a la conservació dels valors de la zona.  
  
En relació amb la prohibició d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del paratge establida en l'article 28 de la proposta de decret, es considera que aquest tipus d'activitat genera impactes irreversibles en el medi i de recuperació a molt llarg termini, i en alguns casos com el sòl és difícil aconseguir-la de manera completa. La pèrdua de la geomorfologia de la zona seria irreversible i irrecuperable. La prohibició d'aquesta activitat evitarà la generació d'impactes negatius molt rellevants i permetrà la conservació dels valors naturals de la zona.  
  
En relació amb el perill d'inundació, i atés que, encara que molt puntualment, l'àmbit està afectat per perillositat d'inundació geomorfològica, es considera que ha d'incorporar-se en les normes sobre regulació d'activitats i infraestructures del paratge natural municipal l'obligació del compliment de la normativa PATRICOVA en els àmbits que es troben afectats per perillositat d'inundació.  
En relació amb la secció de Xarxa Natura, es rectificaran les referències a l'article 45 de la Llei 42/2007, ja que no han tingut en compte la modificació efectuada per la Llei 33/2015 que va canviar la redacció i el número de l'article (46).  
En relació amb el patrimoni cultural, es detallen els elements del patrimoni cultural existents en l'àmbit del paratge i en les normes bàsiques d'ordenació s'estableix un règim de protecció basat en la legislació sectorial.  
S'estableix un perímetre de defensa o protecció de 100 metres entorn dels jaciments arqueològics i la possibilitat que els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir usos turístics i recreatius, amb l'informe previ, en tots dos casos, de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.  
  
La regulació establida en les normes bàsiques d'ordenació es considera acceptable ambientalment, no obstant això, ha de sol·licitar informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural prèviament a l'aprovació definitiva del decret.  
En relació amb l'afecció al paisatge s'ha presentat un document d'integració paisatgística en el qual s'efectua una caracterització d'aquest, de les seues unitats i recursos paisatgístics, i una anàlisi visual, i inclou un apartat de mesures d'integració paisatgística i programa d'implementació. S'indiquen una sèrie d'accions que hauran de desenvolupar-se des d'un procés participatiu incorporat a l'aprovació de les normes de gestió del paratge natural municipal. Aquestes accions serien: millora de la vora entre zona forestal i urbana, prevenció dels riscos associats al perill d'incendi forestal, etc.  
En relació amb l'afecció al paisatge el present IATE considera que no s'ocasionaran efectes negatius significatius en l'àmbit del pla, si s'efectuen les modificacions indicades en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
En relació amb l'activitat cinegètica es considera necessari fer referència al que es disposa en l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana en matèria de zones de seguretat.  
Tenint en compte tot el que s'ha indicat es considera que introduint les modificacions apuntades en el present informe no solament no es produiran efectes negatius en l'àmbit del pla, sinó que tindrà efectes positius en el medi.  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
Proposta d'acord  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació amb el decret de declaració del Paratge Natural Municipal Romeu en el terme municipal de Sagunt (València), d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, i tenint en compte les consultes realitzades i l'anàlisi efectuada, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que el referit decret no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació conforme a la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste als següents condicionants:  
  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva del decret es modificarà el següent:  
1.1. En l'article 5 del decret s'inclourà que en el desenvolupament de l'ordenança municipal de gestió del Paratge Natural Municipal de Romeu es compliran els condicionants dels punts 6.b i 6.c de l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 08.01.2019.  
1.2. En la proposta de normes bàsiques d'ordenació (annex III) del decret:  
a. S'incorporarà en les normes sobre regulació d'activitats i infraestructures del paratge natural municipal l'obligació del compliment de la normativa del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) en els àmbits que es troben afectats per perillositat d'inundació.  
  
b. La redacció de l'article 5 en el sentit següent:  
On diu: «Article 5. Règim d'avaluació d'impactes ambientals».  
  
Ha de dir «Article 5. Règim d'avaluació ambiental.»  
On diu: «1. Els projectes, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge se sotmetran al règim d'avaluació d'impacte ambiental, quan així quede establit en la legislació sectorial autonòmica valenciana sobre aquesta matèria.»  
  
Ha de dir el següent: «1. Els plans, projectes, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge se sotmetran al règim d'avaluació ambiental quan així quede establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre aqueixa matèria vigent en aqueix moment.»  
On diu: «2. Totes les declaracions i estimacions d'impacte ambiental que afecten l'àmbit del paratge natural municipal se sotmetran a consulta de l'òrgan gestor del paratge natural municipal.»  
Ha de dir el següent: «2. En tots els procediments d'avaluació ambiental (ja es tracte de plans o projectes, que seguisquen la legislació sectorial autonòmica o estatal en aquesta matèria) que afecten l'àmbit del paratge natural municipal se sotmetrà a consulta de l'òrgan gestor del paratge natural municipal.»  
c. En l'apartat 3 de l'article 17, Tala i recol·lecció, s'eliminarà la referència a l'Ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca de 20 de desembre de 1985 en estar derogada, i es farà referència a la vigent legislació en la matèria: Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçada i es regulen mesures addicionals de conservació.  
d. El nou supòsit d'estimació d'impacte ambiental establit en l'apartat 2 de l'article 17 s'eliminarà, sense perjudici que per part de l'òrgan gestor del paratge o del departament d'espais naturals d'aquesta conselleria es considere necessari establir la necessitat d'una anàlisi i informe previ sobre aquest tema.  
e. Es corregirà la redacció de l'article 51.1 de les normes, que quedarà de la manera següent:  
On diu: «[?] amb excepció de les obres d'infraestructures a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, en el cas de requerir-la legalment.»  
Ha de dir: «[?] amb excepció de les obres d'infraestructures o actuacions competència de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, així com aquelles declarades d'interés general proposades per les administracions públiques, sempre que, es demostre la impossibilitat o inviabilitat d'ubicacions alternatives i es tramite, quan així ho exigisca la legislació sectorial vigent, l'avaluació d'impacte ambiental.»  
f. La redacció de l'article 51.4:  
On diu: «[?] serà necessària l'obtenció d'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient [...]»  
Ha de dir: «[?] serà necessària l'obtenció d'informe favorable previ de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits [...]»  
  
g. En relació amb la secció de Xarxa Natura es rectificaran les referències a l'article 45 de la Llei 42/2007 sobre la base de la modificació efectuada per la Llei 33/2015.  
h. En relació amb l'activitat cinegètica es farà referència al que es disposa en l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana en matèria de zones de seguretat.  
i. Es modificarà la redacció dels apartats 1 i 6 de l'article 23 del decret en el sentit següent:  
- Nova redacció de l'apartat 1 de l'article 23:  
«Es consideraran els valors paisatgístics del paratge com un criteri determinant per a la ubicació de les diferents infraestructures i usos. En conseqüència, la implantació d'usos o activitats evitarà especialment la seua ubicació en llocs de gran incidència visual i requerirà l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística que determine la seua adequada localització i, en cas de resultar compatibles, establisca les mesures d'integració paisatgística a aplicar.»  
- S'afegirà al final de l'apartat 6 de l'article 23 el següent: «[?] i per al manteniment de la cobertura, la topografia i el patró parcel·lari, per a la preservació del seu caràcter paisatgístic».  
j. S'adequarà l'article 49 de les normes de protecció (annex III) en relació amb la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA) i, en l'article 50.2 es precisarà, exclusivament per a les actuacions i usos permesos en el paratge, si en les edificacions existents d'arquitectura tradicional es permet o no l'ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda, de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP.  
k. Es mantindrà la prohibició establida en l'article 50.1 però indicant que excepte en aquells casos en què es permet en el mateix decret.  
l. Es modificarà la redacció de l'article 37.3 de l'annex III de la proposta de decret per a ajustar-lo a les competències d'aprovació dels plans de prevenció d'incendis forestals i per a l'homologació dels plans d'actuació municipal enfront del risc d'incendis municipals que depenen de dos departaments: el competent en prevenció d'incendis forestals i el competent en emergències i protecció civil respectivament.  
  
2. Recomanacions:  
a. Revisar els apartats dels articles 13 i 14 de l'annex III de normes bàsiques d'ordenació, per a evitar repeticions que poden portar a confusió.  
b. En relació a l'extracció de fusta o llenya es recomana que l'apartat 6 de l'article 17 incloga com a nou criteri el següent: com a resultat de tractaments de millora de les formacions arbrades, sense perjudici de l'obtenció de l'autorització corresponent de l'administració forestal amb informe favorable previ de l'òrgan competent en espais naturals.  
  
c. Revisar la necessitat d'incloure l'article 26 referent a vies pecuàries.  
d. D'acord amb l'informe del Servei de Caça i Pesca es recomana informar de les actuacions dutes a terme els titulars dels vedats V-10771, V-10207 (Associació de Caça de Sagunt) i V-10243 (Club de Caçadors Benatell), i informar-los de les implicacions que pot tindre l'aprovació de la declaració de paratge natural municipal sobre l'activitat cinegètica conformement al que es disposa en l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació del decret en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del decret.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del decret de declaració del Paratge Natural Municipal Romeu en el terme municipal de Sagunt, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que es notifica perquè en prenguen coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conformement ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 25 de gener de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 1 d'abril de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.