Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5934, del 16-01-2009 (2009/250)

RESOLUCIÓ de 6 de novembre de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Elx, Agost, Alacant, Sant Vicent del Raspeig, Mutxamel, Orihuela, Bigastro, Jacarilla, San Miguel de Salinas, Los Montesinos, Torrevieja, La Font de la Figuera, Ondara, Dénia, El Verger, Pedreguer, Gata de Gorgos, Benafigos, Benidorm i Finestrat.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5934

Data del DOGV
:   16-01-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/250


Data del document
:   06-11-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * San Miguel de Salinas
    * Torrevieja
    * Benafigos
    * Mutxamel
    * Montesinos, los
    * Ondara
    * Benidorm
    * Bigastro
    * Dénia
    * Pedreguer
    * Sant Vicent del Raspeig
    * Font de la Figuera, la
    * Gata de Gorgos
    * Orihuela
    * Jacarilla
    * Elx
    * Agost
    * Alacant
    * Verger, el
    * Finestrat
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 6 de novembre de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Elx, Agost, Alacant, Sant Vicent del Raspeig, Mutxamel, Orihuela, Bigastro, Jacarilla, San Miguel de Salinas, Los Montesinos, Torrevieja, La Font de la Figuera, Ondara, Dénia, El Verger, Pedreguer, Gata de Gorgos, Benafigos, Benidorm i Finestrat. [2009/250]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 242/03-AIA Elx, Agost, Alacant, Sant Vicent del Raspeig, Mutxamel, 211/05-AIA Orihuela, Bigastro, Jacarilla, San Miguel de Salinas, Los Montesinos, Torrevieja, 210/06-AIA La Font de la Figuera, 280/06-AIA Ondara, Dénia, El Verger, 281/06-AIA Pedreguer, Gata de Gorgos, 391/06-AIA Benafigos i 520-1/97-AIA Benidorm-Finestrat.  
València, 6 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 242/03-AIA  
Títol: Avantprojecte de línia elèctrica d'alta tensió (132 kV), subestació Elx - subestació Alacant Nord  
Promotor: Hidrocantábrico Distribución Eléctrica SAU   
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: La línia discorre pels termes municipals d'Elx, Agost, Alacant, Sant Vicent del Raspeig i Mutxamel (província d'Alacant, Comunitat Valenciana)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte de l'avantprojecte és la instal·lació d'una línia elèctrica d'alta tensió (LAT) des de la subestació d'Elx fins a la subestació d'Alacant Nord, la qual travessa els municipis d'Elx, Agost, Alacant, Sant Vicent del Raspeig i Mutxamel. La longitud estimada de la línia serà de 31.600 m.  
La LAT serà de 1ª categoria, aèria, trifàsica, doble circuit (DC), tensió nominal 132 kV, amb conductors nus tipus LA-280 (alumini-acer de 281,1 mm² de secció) sobre suports metàl·lics i cadenes d'aïlladors de vidre U-100BS. Sobre els conductors es disposarà un fil de terra (on s'inclou fibra òptica). Els suports seran de tipus metàl·lic galvanitzat de zelosia amb fonamentacions de potes separades.  
El projecte està justificat per les peticions de subministrament per a actuacions urbanístiques a la zona nord d'Alacant, a Sant Vicent del Raspeig, a Mutxamel i altres. Així mateix, es vol aconseguir l'objectiu d'estendre la competitivitat en el subministrament elèctric i millorar-ne la seguretat i qualitat.  
2. Alternatives  
L'avantprojecte proposa tres traçats alternatius A, B i C. Aquests s'han escollit a partir de la recomanació realitzada per l'Àrea d'Impacte Ambiental, en resposta a la consulta prèvia 33-2003-AMB. Els tres segueixen una ruta molt semblant, i hi ha diferències significatives només en el primer tram (eixida d'Elx). Com a justificació de la traces estudiades, s'han tingut en compte els aspectes següents:  
- No s'encreua per cap massa forestal i quan s'aproxima a forts relleus, discorre sempre per vessants o contraforts, en cap cas arriba als cims ni se superen pendents mitjanes del 15%.  
- En l'anàlisi del medi biològic es descriuen i georeferencien els taxons incloent altitud, superfícies, etc. S'eviten zones d'especial sensibilitat ecològica: aiguamolls, ZEPA, microreserves, LIC.  
- El trànsit pels termes municipals afectats és sempre sobre sòls classificats com a no urbanitzable rústics. S'evita, en la mesura que es puga, creuar per zones classificades com d'especial protecció.  
- S'evita discórrer sobre habitatges aïllats, nuclis poblats, zones industrials i en general, sobre sòls que els plans vigents municipals tinguen classificació d'urbanitzables, urbanitzables no programats o que en definitiva existisca previsió d'emplaçament de nuclis habitats.  
En principi, el traçat B és el que menys impacte ambiental comporta.   
En tot cas, vistes les al·legacions realitzades i a proposta de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, es va dissenyar un traçat final (D) que es diferència dels anteriors que ha sigut ajustat de manera que discorre, majoritàriament (tram central i nord), paral·lel a l'autovia de circumval·lació a Alacant en projecte. Aquest té com a avantatges una menor longitud i menor ocupació de sòls, com també menor impacte ambiental en discórrer per zones totalment antropitzades.  
Afeccions   
D'acord amb la informació aportada en l'estudi d'impacte ambiental, el traçat de la línia està condicionat per una sèrie de requisits legals, ambientals i tècnics:  
- El traçat no pot afectar nuclis poblats o habitatges aïllats, no han de discórrer en paral·lel amb altres traçats i en efectuar encreuaments amb altres xarxes es mantindran a distàncies mínimes de seguretat.  
- Les LAT discorren per sòls amb qualificació urbanística de no urbanitzables de caràcter rústic. S'han de considerar les ordenances municipals a l'efecte de permisivitat i tenir en compte la infraestructura agrària, a fi d'obtenir els permisos necessaris d'ocupació.  
- La xarxa viària, tant autonòmica com estatal, és així mateix tinguda en compte. De la mateixa manera, es busca la proximitat de camins públics per a la instal·lació i manteniment de les torres.  
- Ambientalment, les línies no haurien de discórrer per espais naturals, parcs o llocs d'interés comunitari. L'afecció paisatgística és així mateix considerada, no situant esteses per crestes de serres, discorrent sempre l'estesa pels contraforts.  
- L'afecció al medi natural es preveu també en evitar traçats sobre masses boscoses o grups d'arbratge d'una determinada densitat. Pel que fa a l'ecosistema, es proposen mesures correctores per a evitar el xoc de les aus.  
- Pel que fa al medi físic, s'han considerat paràmetres com ara pendents, hidrologia, geotècnica del terreny i aspectes climàtics com ara pluja o vent.  
- En relació amb el patrimoni, s'analitzen les fitxes de jaciments arqueològics i el traçat de camins ramaders.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
Els elements ambientals principalment afectats seran el sòl, per l'ocupació i servitud creada per la infraestructura i l'alteració per desbrossament i fonamentacions i el paisatge, per la instal·lació de les torres i les línies. Secundàriament, la proximitat d'aquestes pot comportar riscs per a la salut per camps electromagnètics.   
Tant la construcció com les operacions de manteniment comporten l'eliminació de la vegetació dins del dret de via, la qual està formada principalment per timonedes i matolls i en els trams pròxims a accidents muntanyosos (serra de les Àguiles, serra de los Tajos, el Sabinar i serra Boter), per pinedes de pi blanc derivats de repoblacions forestals. La major part del traçat discorre per cultius arboris, sobretot oliveres i ametlers i en menor grau, cítrics i fruiters.  
Pel que fa a la fauna, es destaca l'existència d'aus i rèptils, i escassament, alguns amfibis i mamífers. S'indica que pot resultar beneficiós per a la fauna per l'efecte marge. Així mateix, poden veure's afectats els jaciments arqueològics que hi ha i els camins ramaders que s'hagen de creuar.  
S'indica que, s'ha identificat l'encreuament amb alguns barrancs. La LAT travessa les rambles i barrancs següents: rambla del Rambuchar, rambla de Pepior, rambla d'Alabastre, rambla de Roiget, barranc de l'Infern i barranc de la Mosca.  
S'inclou un exhaustiu inventari ambiental de la zona afectada.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
L'estudi d'impacte ambiental preveu com a efecte directe de les LAT la generació de camps electromagnètics. En recolzar-se en diversos estudis i després de realitzar una àmplia anàlisi del problema, s'exposa que el camp generat és molt xicotet i decreix ràpidament en augmentar la distància.  
Pel que fa a l'efecte sobre la vegetació, s'indica que el traçat no travessa cap espai natural protegit, com tampoc cap zona inclosa en el Sistema Valencià d'Espais Naturals d'Interés de la COPUT. L'elevat grau d'ocupació humana del territori i l'extensa xarxa de camins evitarà la pèrdua de nous accessos per a facilitar la construcció i el manteniment de les torres i la línia elèctrica, i minimitzar la destrucció de zones de vegetació natural.  
Les espècies endèmiques que hi ha a la zona presenten poblacions abundants i àmpliament distribuïdes, per la qual cosa no es troben especialment amenaçades a curt i mitjà termini.  
En referència a la fauna s'indica que a causa de l'elevat grau d'antropització del territori, l'impacte d'aquest sobre els mamífers, rèptils i amfibis, com també els seus hàbitats és reduït. El principal impacte de les línies elèctriques és el que es dóna sobre les aus per electrocució i col·lisió, en especial amb el cable de terra pel menor diàmetre d'aquest. No obstant això, a la zona per on discorre el traçat no es troben ni aus especialment sensibles per les seues característiques de vol, ni llocs d'especial valor ecològic que alberguen importants colònies d'aus; excepcionalment, es concentra un gran nombre d'aus (gavinot argentat de potes grogues) en la planta de tractament de residus sòlids urbans i compostatge del Baix Vinalopó (serra dels Cremats).  
Pel que fa a l'afecció a jaciments arqueològics, consultades les fitxes arqueològiques dels municipis afectats, s'ha comprovat que cap dels jaciments inventariats se situa sobre les traces estudiades.  
S'identifiquen 15 interseccions amb senderes i assegadors.  
El paisatge, és la variable ambiental més afectada, per la qual cosa s'ha realitzat un complet estudi, catalogant les unitats paisatgístiques rellevants com de qualitat excepcional, mitjana (alguns aspectes excepcionals i altres comuns) i comú en funció dels següents factors d'avaluació: morfologia, vegetació, aigua, color, fons escènic, raresa i actuació humana. El paisatge per on discorre la traça presenta qualitats mitjana i normal (comú), i en cap cas s'han detectat àrees de caràcter excepcional o de molt alta qualitat. Es conclou que l'impacte visual generat pel traçat és baix.  
Els efectes positius destacats són:  
- Reforç de la infraestructura de subministrament elèctric.  
- Possibilitat real d'elecció de subministrador.  
- Efectes positius sobre la biodiversitat, efecte marge.  
Realitzada una anàlisi dels impactes parcials, des del punt de vista del factor afectat, es conclou:  
- Sobre l'atmosfera, es detecten impactes de baixa densitat i poc significatius, tant durant la fase de construcció (emissió de pols i gasos de la maquinària) com d'ús i manteniment (moviment de maquinària).  
- Sobre la terra i el sòl, l'impacte negatiu vindrà ocasionat per l'excavació, abassegament de sòls, fonamentació i hissada de torres, ocasionant una compactació i pèrdua de permeabilitat.  
- Pel que fa a les aigües subterrànies, aquest tipus d'actuació no té impactes.  
- En referència a riscos geològics i meteorològics, condicionen el dimensionament de les fonamentacions, per la qual cosa se n'evitarà la ubicació en zones de major risc o de sòls menys adequats.  
- Sobre la vegetació i la fauna, atés que els traçats discorren en general per sòls agrícoles de secà i cultiu en guaret i no es travessa cap espai natural protegit, es considera un impacte moderat.  
- L'afecció al paisatge ha sigut considerada com un factor en l'elecció del traçat, seleccionant el pas per les zones de menor qualitat paisatgística.  
- No hi ha afecció directa a cap jaciment arqueològic. Serà necessari l'encreuament d'uns quants camins ramaders.  
- Apareixerà una servitud d'ocupació, en l'entorn de l'estesa, en especial, quedarà prohibit construir sota l'estesa i fins als límits de la zona de seguretat radioelèctrica.  
- En la fase d'ús hi haurà també un risc associat directe per la generació de camps electromagnètics i indirectes per corrents de contacte.  
Com a aspecte rellevant no citat en l'expedient, cal considerar que el traçat de la LAT coincideix en quasi tota la longitud d'aquest amb una zona altament antropitzada per la circumval·lació d'Alacant i a l'entorn de la serra de les Àguiles, per les obres de l'AVE i les zones de préstec d'aquestes. En el futur (a la posada en ús d'aquestes), aquestes infraestructures generaran en l'entorn un gran impacte (soroll, emissions, fragmentació del territori) que minimitza l'afecció generada per la línia.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Es proposen una sèrie de mesures correctores generals, entre les quals es troben les següents, relacionades amb la variable ambiental:  
- Traçat a més de 20 m d'habitatges aïllats i lluny de nuclis poblats.  
- La LAT discorrerà per sòls amb qualificació urbanística de no urbanitzables de caràcter rústic.   
- S'ha buscat sempre la proximitat de camins públics per a la instal·lació i manteniment de les torres, i evitar així la necessitat d'obrir nous accessos o servituds.  
- Les línies no discorren per espais naturals, parcs, o llocs d'interés comunitari, aiguamolls o microreserves.  
- S'han evitat els traçats sobre masses boscoses o grups d'arbratge d'una determinada densitat, considerant a més, que les pinedes que hi ha han de mantenir-se i incrementar-se.  
- Per a evitar col·lisions d'aus i com a mesura preventiva, se senyalitzaran els cables per a augmentar-ne la visibilitat mitjançant la col·locació d'espirals salvaocells durant el seu tram inicial (subestació Elx fins a l'autovia Madrid-Alacant) i en especial als voltants de l'abocador d'Elx.  
- Per a disminuir l'impacte paisatgístic, no s'han situat traços per crestes de serres, i l'estesa discorre sempre pels contraforts.  
- Se sol·licitaran les necessàries autoritzacions de pas i, si és el cas, ocupació per a l'encreuament dels camins ramaders.  
En el document annex 4, Traçat, s'afigen les condicions d'execució següents:  
- En el cas en què es travessen sòls classificats com a urbanitzables programats, s'inclou la disposició de soterrar l'estesa en àrees urbanes o urbanitzables. En aquest sentit, en principi, s'instal·laran les torres en superfície i posteriorment i una vegada en execució els projectes urbanístics, es procedirà al soterrament de les esmentades esteses. Específicament, s'adoptarà aquesta solució a l'eixida d'Elx, una vegada encreuada la CN-340 i fins a la serra Grossa d'Elx.  
- Entre Rebolledo i la subestació d'Alacant Nord, el traçat coincideix amb el de la nova autopista de circumval·lació d'Alacant i discorrerà per la zona d'afecció, és a dir, a 50 m des del costat del voral o zona de servitud i domini públic. Els encreuaments seran aeris o soterrats, en funció de les possibilitats.  
- Les torres, quan creuen barrancs i rambles, se situen sempre fora de la possible afecció d'aigües o de vessants inestables, evitant així qualsevol problema derivat d'avingudes.  
Durant l'execució de les obres, quan hi haja moviments de terra, es realitzaran regs periòdics per a evitar la generació de pols, la maquinària haurà d'anar dotada dels oportuns silenciadors, el sòl extret de bona qualitat s'emprarà per a restaurar el paisatge original i els residus d'obres seran traslladats a un abocador controlat d'inerts.   
En la zona de la serra de les Àguiles, consta l'existència d'aus nidificants d'importància significativa, per la qual cosa serà necessari senyalitzar aquesta zona amb elements salvaocells.  
El programa de vigilància ambiental busca mantenir dins de determinats límits la possible degradació que puga afectar el medi:  
- Control del compliment estricte del pla de mesures correctores fixat en l'estudi d'impacte ambiental  
- Control de residus sòlids i líquids abocaments al terreny, a fi d'evitar infiltracions  
- Control i mesurament de camps elèctrics, magnètics i electromagnètics als voltants de l'estesa quan hi haja habitatges pròxims a menys de 50 m de l'eix del traçat  
- Vigilància i supervisió de les condicions de fonamentació, en especial en zones de sòls de males característiques geotècniques  
- Control i manteniment de l'estesa, en especial sistemes d'aïllament que eviten accidents per electrocució  
- Control estricte en els accessos de nova obertura, a fi que s'ajusten en tot moment a la normativa aplicable  
- Control de pols, fums, sorolls, vibracions i abocaments. Comprovar la pràctica de riscs freqüents en els treballs amb terres i runes.  
També s'indica que després de la col·locació del línia elèctrica, es realitzaran estudis específics de seguiment de la mortalitat per col·lisió i de nidificació en les torres.  
Tramitació administrativa  
Prèviament, es va tramitar l'expedient de consulta 33-2003-AMB, sol·licitat per mitjà d'un escrit presentat davant de la Conselleria de Medi Ambient el 7 de març de 2003. Realitzades diverses consultes als organismes afectats, es va emetre un informe amb data 4 d'abril de 2003, pel Servei de Programació i Avaluació de l'Impacte Ambiental, en el qual es feien recomanacions sobre el mètode que s'ha d'aplicar per a la realització de l'estudi d'impacte ambiental i els criteris que cal tenir en compte.   
Amb data 10 de juliol de 2003, es va presentar en la Conselleria de Territori i Habitatge la sol·licitud de declaració d'impacte ambiental del projecte, adjuntant:  
- Estudi d'impacte ambiental  
- Document de síntesi  
Amb data 22 de setembre de 2003, es va emetre un informe del cap d'àrea competent en avaluació d'impacte ambiental, en el qual s'indicava la necessitat d'adaptar les alternatives proposades als corredors creats per infraestructures existents. Així mateix, es comuniquen consultes realitzades, a l'efecte que es tinguen en consideració les observacions rebudes.  
Amb data 14 d'abril de 2004, es va presentar documentació addicional:  
- Còpia de l'avantprojecte  
- Annex 4t Traçat de l'estudi d'impacte ambiental  
Amb data 16 d'abril de 2004, es va realitzar diligència per la qual es feia la constar l'entrada de 3 plànols (patrimoni, paisatge i impacte ambiental) relatius al traçat de la línia.  
L'avantprojecte va ser sotmés a informació pública mitjançant la publicació d'edicte en el BOP amb data 4-09-04 i en el DOGV amb data 18-08-04, segons se certifica per mitjà d'un escrit del Servei Territorial d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transport de data 5 de gener de 2005. Així mateix, mitjançant l'esmentat escrit se sol·licita l'avaluació ambiental del projecte i es remet la documentació següent:  
- Avantprojecte de línia elèctrica a 132 kV, subestació Elx- subestació Alacant Nord  
- Estudi d'impacte ambiental  
- Al·legacions rebudes per entitats oficials i particulars  
- Respostes a les al·legacions realitzades pel promotor  
Al·legacions remeses  
A continuació, s'indiquen de manera resumida les al·legacions i observacions més significatives, relacionades amb variables ambientals realitzades durant el tràmit d'informació pública de l'avantprojecte i l'estudi d'impacte ambiental:  
- Ajuntament d'Agost: ha de coordinar-se el traçat amb el de la circumval·lació en projecte   
- Ajuntament de Mutxamel: la línia elèctrica aèria no podrà travessar sòl urbà ni urbanitzable, sinó que haurà de ser subterrània  
- Ajuntament d'Elx: el traçat afecta terrenys classificats com a urbanitzables pel pla general en què el traçat de línies aèries no està permés. En el seu traçat per sòl no urbanitzable, s'han de respectar unes distàncies mínimes a vials i camins públics.  
- Ajuntament Sant Vicent del Raspeig: el traçat no ha d'interferir el de l'autovia en projecte ni instal·lacions existents (enllumenat públic). No hi ha inconvenient sempre que es complisca el que estableixen les normes subsidiàries del municipi.  
- Ministeri de Foment: requereix la presentació d'un projecte complet, amb major detall. S'indiquen les distàncies mínimes a les carreteres de titularitat estatal.  
- Ministeri de Medi Ambient; Mancomunitat Canals de Taibilla: autoritza els treballs d'execució, condicionat a la no-invasió dels terrenys de l'organisme i al manteniment d'unes distàncies mínimes als canals.  
- Àrea d'Infraestructures de la Diputació d'Alacant: els suports han de distar almenys 18 m de la vora de les calçades de la seua titularitat i no es permet l'ocupació temporal ni definitiva del domini públic.  
- Iberdrola: sol·licita informació més detallada, a l'efecte de conéixer les implicacions per a les línies de la titularitat d'aquesta.  
- Ecologistes en Acció: indica que no s'ha considerat prou l'afecció a determinades zones sensibles. No obstant això, amb el traçat final triat (D) no s'afecten les zones assenyalades.  
Consultes realitzades i informes posteriors  
Amb data 10 de febrer de 2006, es va sol·licitar al promotor del projecte l'aclariment del traçat definitiu de la línia, i es va rebre contestació amb data 28 de setembre de 2006.  
Aclarit aquest extrem, es va remetre consulta amb data 23 de març de 2006 al Servei Territorial de Medi Ambient sobre l'afecció del traçat als béns ambientals gestionats per l'esmentat Servei i a espècies rellevants. Amb data 19 de juny de 2006 es va rebre contestació indicant que el traçat no afecta espais gestionats pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, comunicant els camins ramaders i forests públiques que es travessen i que el tècnic de protecció d'espècies es manifesta desfavorablement, reiterant un informe de l'any 2003, per estar a menys d'1,5 km d'una àrea que considera d'interés per a rapaces (serra de les Àguiles).  
Respecte a aquest últim informe, remesa una còpia al promotor del projecte, aquest va manifestar amb data 15 de febrer de 2007:  
- Que la línia discorre paral·lela al futur traçat de la circumval·lació d'Alacant (considerat el traçat més antropitzat i menys impactant per la mateixa Conselleria), perpendicular al traçat de l'AVE i a uns 1.700 m del cim de la serra de les Àguiles.  
- Que l'ús dels dispositius salvaocells que s'adoptaran està altament implantat, referenciant-se diverses recomanacions i autoritzacions. S'empraran dispositius salvaocells en els 4 km del recorregut de la línia pel sud de la serra de les Àguiles.  
- Que s'han realitzat reconeixements recents per part de biòlegs en la zona de la serra de les Àguiles, i es poden albirar exemplars d'aus (àguiles) en la cara nord-est, mai en la sud.   
- Que dels traçats alternatius s'ha triat el menys impactant i l'únic possible que compleix els condicionants per a aquest tipus d'infraestructures. L'execució de la circumval·lació d'Alacant i el ferrocarril per a l'AVE generen un impacte molt major.  
Per a evitar l'afecció a flora protegida els suports hauran de ser amb fonamentació independent per a cada pota, s'hauran d'aprofitar els camins existents i en cas de nous accessos, hauran de ser de caràcter provisional. Fins que no s'obtinga la declaració d'impacte ambiental per a una de les alternatives, no es determinarà la ubicació definitiva dels suports.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.   
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'instal·lació de línia elèctrica aèria d'alta tensió, promoguda per Hidrocantábrico Distribución Eléctrica SAU i que discorre pels termes municipals d'Elx, Alacant, Agost, Sant Vicent del Raspeig i Mutxamel, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, l'avantprojecte i la resta d'informació que obra en l'expedient.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. En la instal·lació dels suports s'hauran d'aprofitar els camins que hi ha. En cas d'obrir-se accessos nous, hauran de ser de caràcter temporal, i tornar-se després a l'estat original d'aquests.   
2. A més de en la zona proposada (proximitats de la planta de tractament de residus sòlids urbans i compostatge del Baix Vinalopó (serra dels Cremats)), hauran de col·locar-se dispositius salvaocells en tot el tram inicial del traçat per Elx (part aèria) i Alacant, fins a la seua entrada al terme municipal d'Agost, a fi d'evitar l'afecció a la serra de les Àguiles.  
3. S'haurà de procedir a la recollida i convenient gestió de totes les restes d'obres que s'hagen generat (terres, material elèctric, etc.).   
4. Atés que s'afecta unes quants camins ramaders, caldrà ajustar-se al que disposa la legislació vigent en la matèria (Llei 3/1995, de 23 de març). En aquest sentit, d'acord amb els informes del Servei Territorial competent, només es farà l'expedient d'ocupació temporal si coincideixen els suports amb el camí ramader sent suficient la notificació a la Direcció Territorial quan no comporten l'existència de punts de suport sobre aquesta.  
5. En cap cas, quan el traçat s'aproxime o encreue algun barranc o llit, hauran d'envair els suports el domini públic hidràulic.  
6. En encreuaments per forests públiques, d'acord amb els informes del Servei Territorial competent, és preceptiva l'obertura d'expedient d'ocupació de muntanya, segons el que disposen els articles 15 i 16 del Decret 18/1995, de 16 de maig.  
7. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes.  
8. L'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics durant l'execució de la línia, haurà de determinar l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, com també a adoptar les mesures que aquesta establisca, en aplicació de la Llei 4/98, d'11 de juny.  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
10. D'acord amb l'article 4 del CRR 2928/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 211/05-AIA  
Títol: Autovia Orihuela-Costa CV-95  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Localització: Als termes municipals d'Orihuela, Bigastro, Jacarilla, San Miguel de Salinas, Los Montesinos i Torrevieja.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
El projecte consisteix bàsicament en la definició de les principals característiques de l'eix de comunicació transversal entre Orihuela i la seua costa adjacent, i es defineix un tronc principal d'autovia i diversos eixos de connexió amb el viari existent. Les principals actuacions definides en el projecte bàsic són les següents:  
- Eix 1.1. Tronc principal CV-95 (Orihuela, Jacarilla, San Miguel de Salinas, Torrevieja), amb una longitud de 19,949 quilòmetres és la principal actuació del projecte bàsic. La secció projectada és la de calçades separades amb dos carrils de 3,50 metres d'ample cadascun, voral interior d'1,5 metres, voral exterior de 2,5 metres i mitjana d'11 metres, dissenyada amb la previsió d'una possible ampliació futura a tres carrils per calçada aprofitant l'esmentada mitjana. Addicionalment s'ha projectat una pista ciclista lateral de 3 metres d'ample. El nombre d'enllaços previstos inicialment és de cinc: Hurchillo-Bigastro, Jacarilla, Orihuela-Los Montesinos, San Miguel de Salinas i Torrevieja.   
- Eix 1.2. Via parc (Orihuela-Reguerón) amb una longitud de 2,276 quilòmetres. La secció projectada és semblant a la del tronc principal de l'autovia. El traçat d'aquest discorre des de la rotonda de la ronda sud d'Orihuela fins a la rotonda situada després de l'encreuament amb el Reguerón de Hurchillo previ a l'inici de l'autovia.  
- Eix 1.3. Via parc (Reguerón-CV-95) amb una longitud de 530 metres i una secció idèntica a la de l'eix principal, materialitza la unió entre l'anterior rotonda i l'enllaç amb l'autovia CV-95 i l'enllaç nord amb la futura autovia CV-91.   
- Eix 1.4. Enllaç amb CV-91 de 417 metres. La secció projectada es diferència de les anteriors en la mitjana estricta projectada.  
- Eix 1.5. Connexió amb actual CV-95 de 221 metres. Secció tipus 7/10, composta per dos carrils de 3,5 m d'ample i vorals laterals d'1,5 m.  
- Eix 2.1. Connexió amb N-340 de 4,585 metres. Secció tipus 7/10. S'aprofita la carretera denominada dels Tubos, i s'executa una ampliació i millora d'aquesta.  
- Eix 2.2. Ronda exterior Arneva i Hurchillo de 1,216 metres. Secció tipus 7/10.  
- Eix 2.3. Ronda exterior Arneva i Hurchillo de 276 metres. Secció tipus 7/10.  
- Eix 3.1. Desdoblament CV-95 a Torrevieja de 689 metres. Entre la rotonda d'enllaç de la AP-7 i la nova rotonda en l'accés a Los Balcones a Torrevieja.  
- Eix 3.2. Connexió amb CV-943 de 335 metres.   
- Eix 3.3. Connexió amb l'actual CV-95 de 387 metres. Secció tipus 7/10.  
  
\* \* \* \* \*  
  
Quadre resum dels eixos projectats.  
Els talussos adoptats per al càlcul del moviment de terres són 1H: 1V als desmunts i 2H: 1V als terraplens. Els moviments de terra previstos s'han estimat en 2.912.000 m³ d'excavacions en desmunts i 3.014.000 m³ en terraplens, dels quals 2.250.000 m³ hauran de procedir de les mateixes excavacions i s'haurà de recórrer a 562.000 m³ en préstecs.   
Els desmunts de major entitat es realitzaran al voltant del pk 2+700 del tronc principal de l'autovia, on es tenen uns desmunts que varien entre 13-25 metres al llarg d'aproximadament 700 metres. El pendent longitudinal màxim adoptat per a l'autovia és de 5%.  
El traçat de l'autovia presenta encreuaments amb la rambla del Derramador i amb els barrancs de la Fayona i del Garbancico, tractant-se en aquest últim cas tan sols d'una ampliació del pas superior existent.   
Els ferms projectats estan compostos per capes de sòl ciment i mescles bituminoses de distintes grossàries, per al tronc principal aquest consta de 25 cm de sòl ciment i 20 cm de mescles bituminoses.   
S'ha considerat en el projecte unes bandes de protecció de 50 m per a l'autovia i la via parc, de 25 m per a l'actual CV-95 i de 18 m en la xarxa de carreteres local. En els enllaços s'ha fixat una zona de protecció definida per un cercle de 500 m de radi, i es redueix a 200 m a les rotondes de l'actual CV-95 i a 100 m en la xarxa de carreteres local.  
2. Alternatives  
L'apartat d'examen d'alternatives de l'estudi d'impacte ambiental del projecte bàsic realitza una descripció de les dues alternatives de corredor plantejades (opció A i opció B) entre Orihuela i San Miguel de Salinas que discorren vorejant l'embassament de la Pedrera pel sud i pel nord respectivament. L'opció escollida (opció B), que discorre pel nord de l'embassament de la Pedrera, se selecciona pels aspectes següents: menor longitud, millor connectivitat amb la A-7, millor connectivitat amb les poblacions existents, no afecció als corredors ecològics Escalona-Pedrera i no-afecció a sòl no urbanitzable de protecció especial. Una vegada escollit el corredor nord es van plantejar tres alternatives de traçat, amb un tram comú en totes aquestes entre l'origen de l'autovia en la rotonda a Orihuela i la zona nord-oest del terme municipal de San Miguel de Salinas, aquestes alternatives de traçat, per al tram final es diferencien fonamentalment en l'enllaç amb l'autopista AP-7, sent aquest a l'altura de l'enllaç de Los Balcones per a les alternatives 1 i 2 mentre que per a l'alternativa 3 l'enllaç es materialitza previ al peatge de Los Montesinos.  
L'elecció de l'alternativa 1, s'argumentava en l'estudi d'impacte ambiental de maig de 2006 arran del procés d'informació pública. De les respostes donades per part de la Conselleria d'Infraestructures i Transport a les al·legacions presentades es desprén que per a dur a terme les alternatives 2 i 3 del projecte bàsic és necessària la conformitat del Ministeri de Foment i la concessionària de l'autopista AP-7, AUSUR. Aquesta conformitat respon al fet que les alternatives 2 i 3 s'han dissenyat perquè puga ser utilitzat gratuïtament el tram de l'autopista AP-7 comprés entra la connexió de la CV-95 i el peatge de La Zenia. Aquest estudi d'alternatives exposat en l'estudi d'impacte ambiental de novembre de 2005 es limitava a descriure, molt succintament, les tres opcions que es van estimar com a possibles solucions tècniques per al tram final de l'autovia, sense entrar a detallar les seues característiques tècniques ni realitzar una comparació entre aquestes mitjançant una anàlisi multicriteri.  
Posteriorment en l'addenda a l'estudi d'impacte ambiental de data d'entrada 11 de gener de 2007, es van plantejar i van analitzar diferents alternatives per al tram inicial i es va estudiar l'alternativa prevista en el Pla d'acció territorial del Baix Segura consistent a aprofitar el traçat de l'actual CV-95. Després de l'anàlisi realitzada dels trams aprofitables de l'actual CV-95, es descarta aquesta alternativa en tenir-ne tan sols un 10% del traçat aprofitable (s'arriba al 18% si s'aprofita el tram entre Jacarilla i San Miguel de Salinas com a via de servei) a causa de la necessitat per a la implantació de la infraestructura d'una secció viària d'un ample mínim de 50 metres unit això a l'elevat grau de consolidació que hi ha als marges d'aquesta. A continuació s'aprofundeix l'estudi d'alternatives per al tram final de l'autovia entre Jacarilla i Torrevieja, justificant l'elecció de l'alternativa 1 davant la impossibilitat d'execució de les alternatives 2 i 3 a causa de la negativa de l'actual concessionària de l'autopista AP-7 AUSUR a permetre l'execució d'aquestes alternatives en la part que afecta la seua concessió.   
Amb tot i atesa la impossibilitat d'execució de les alternatives 2 i 3 en el tram d'enllaç amb l'autopista AP-7, manifestada per la Conselleria d'Infraestructures i Transport, en aquesta declaració d'impacte ambiental no s'avaluaran aquestes alternatives per al tram final de l'autovia.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 15 de novembre de 2005, la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental, corresponents al projecte bàsic autovia CV-95 Orihuela - Costa, i s'incoà el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte bàsic autovia CV-95 Orihuela - Costa (Alacant), ha sigut sotmés a informació pública mitjançant sengles anuncis publicats en el BOE núm. 273, de data 15 de novembre de 2005, i en el DOGV núm. 5143 de data 25 de novembre de 2005, i s'hi han presentat un total de 2.325 al·legacions, de les quals 676 presenten caràcter ambiental, i d'aquestes, només 30 presenten continguts diferents, segons consta en el certificat emés pel cap de la Divisió de Carreteres de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.   
En data 4 de maig de 2006 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita a la Direcció General d'Obres Públiques la remissió del certificat de la informació pública, còpia de les al·legacions presentades de caràcter ambiental, com també les respostes donades a aquestes.  
En data 5 de juny de 2006 la Direcció General d'Obres Públiques va remetre el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental de la solució finalment seleccionada, com també el certificat de la informació pública, còpia de les al·legacions presentades de caràcter ambiental i les respostes donades a aquestes.  
3. Resum d'al·legacions  
D'entre les al·legacions dalt indicades es dóna una síntesi de les més significatives, en funció dels aspectes ambientals a què fan menció, i només del que es refereix als esmentats aspectes ambientals.  
A continuació es relacionen els principals punts tractats en les al·legacions:  
- Gran part de les al·legacions presentades opten per l'elecció de l'alternativa 3 del projecte bàsic, i argumenten aquesta elecció en la minimització d'afecció a sòl agrícola al terme municipal de San Miguel de Salinas i la menor fragmentació del territori.  
- L'autovia projectada no s'ajusta a les previsions del Pla d'acció territorial del Baix Segura.  
- No s'estudia el possible desdoblament de la CV-95.  
- Afecció a zona d'horta tradicional entre Orihuela i Bigastro.  
- Impacte paisatgístic negatiu.  
- Repercussió negativa de l'escala de la infraestructura proposada en l'àmbit territorial.  
- Augment del risc d'inundació.  
- S'han dissenyat les obres de drenatge per a un període de retorn de 100 anys per a la subconca de l'horta, quan el PATRICOVA fixa el període de retorn que s'ha de considerar en 500 anys.  
- Absència de mesures correctores en relació amb la hidrografia de l'àrea d'actuació, indicant que aquestes vindran reflectides en el projecte de construcció.  
- Absència d'alternatives de traçat.  
- Increment dels nivells sonors.  
- Pèrdua de sòl agrícola.  
- S'inclouen diverses propostes d'alternatives en alguns dels trams de la carretera.  
- El traçat de l'autovia afecta exemplars de pi pinyoner de gran port, situats als voltants de Hurchillo.   
Les principals respostes donades a les anteriors al·legacions per part de la Direcció General d'Obres Públiques van ser:   
- Per a dur a terme les alternatives 2 i 3 és necessària la conformitat del Ministeri de Foment i la concessionària de la AP-7, AUSUR.  
- El desdoblament de la CV-95 és inviable a causa de la necessitat d'implantació d'una via d'alta capacitat amb limitació total d'accessos a les propietats limítrofes en uns terrenys pels quals discorre l'actual CV-95 que es troben molt consolidats.  
- Pel que fa al PAT del Baix Segura, d'acord al Decret 182/2004, que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, les competències en matèria de planificació viària corresponen a la Direcció General d'Obres Públiques. D'altra banda assenyala que el Pla d'acció territorial del Baix Segura no és definitiu i que la Direcció General d'Obres Públiques va emetre un informe de caràcter desfavorable respecte a l'esmentat document.  
- El projecte bàsic conté un annex hidrològic en el qual s'ha dut a terme un disseny hidràulic de la infraestructura a fi de minimitzar el risc en cas d'avinguda. Es duen a terme estudis per a determinar el cabal de la conca del riu Segura associat a un període de retorn de 500 anys amb la finalitat de dissenyar les obres de drenatge necessàries per a aquest període de retorn. Les mesures correctores relacionades amb la hidrografia es desenvoluparan en l'estudi hidrològic del projecte de construcció.  
- El nivell de detall aconseguit és el que correspon a un projecte bàsic, i és en el projecte de construcció on s'arriba a un desenvolupament complet de totes les obres que s'han d'executar, i es preveuen, entre altre, les reposicions de totes les conduccions de reg afectades per l'execució de la carretera.   
- En l'estudi d'impacte ambiental s'analitza l'impacte acústic del projecte, i es proposa com a mesura correctora l'execució de pantalles acústiques en aquells trams de carretera situats a menys de 100 m de distància d'edificacions habitades. Les mesures correctores i protectores es desenvoluparan en el corresponent projecte de construcció.  
- L'afecció a les zones de vegetació de pineda i timoneda situades a la contornada de Hurchillo s'evitaran en el traçat definitiu que s'ha de definir en el corresponent projecte de construcció.  
Al·legació presentada per la Confederació Hidrogràfica del Segura.  
Sobre l'estudi hidràulic, el fet de considerar un període de retorn de 100 anys per al dimensionament de les obres és correcte si no es produeixen danys catastròfics. A menys que es justifique aquesta situació, s'haurà de dimensionar per a un període de 500 anys.  
La comprovació del desguàs de les obres de drenatge no s'ajusta a allò que s'ha indicat en la instrucció 5.2. I.C. de drenatge superficial. Hauran de comprovar-se les condicions de desguàs (sobreelevació del nivell d'aigua), comprovar el control d'entrada i verificar el resguard mínim que estableix la instrucció. D'altra banda, s'ha observat que la velocitat de l'aigua és superior als 6 m/s que estableix la instrucció.  
En els casos que es tracte de llits d'importància (per la conca d'aportació, cabal estimat, etc) i en aquests es preveja una bateria de marcs, és més recomanable una obra única o, en tot cas, menor nombre de marcs.  
En l'encreuament del riu Segura, haurà de definir-se el perfil longitudinal del viaducte que es propose sobre la secció transversal del llit, que haurà de respectar com a mínim els 5 metres de zona de servitud i tenir un gàlib suficient per al pas de vehicles.  
Algun tram del traçat de l'autovia discorre paral·lel al canal del transvasament, per la qual cosa qualsevol afecció que es produïsca, hauran de dirigir-se directament a la Direcció Tècnica d'aquest organisme.  
Finalment assenyala que aquestes observacions hauran de tenir-se en compte en el corresponent projecte de construcció.   
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 21 de novembre de 2006 es va sol·licitar a la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport documentació complementària i ampliació de continguts de l'estudi d'impacte ambiental, aquesta es va referir en els termes següents:   
1. L'anàlisi d'alternatives dut a terme en el projecte bàsic i en l'estudi d'impacte ambiental, s'entén que ha d'ampliar-se i aprofundir-se almenys pel que fa al que es recull a continuació:  
- Una alternativa que s'ha d'analitzar, amb gran detall, és l'opció basada a aprofitar el traçat de l'actual CV-95, actuació inclosa en el Pla d'acció territorial del Baix Segura, de manera que quede prou argumentat el descartament d'aquesta enfront de les altres alternatives plantejades.  
- Per al tram comprés entre l'origen de l'autovia en la rotonda a Oriola i la zona nord-oest del terme municipal de San Miguel de Salinas, una vegada seleccionat a nivell de corredor l'opció nord, s'han de plantejar alternatives i descriure les característiques del traçat de cada alternativa, les matèries primeres que s'han d'utilitzar per cadascuna, les principals obres de desmunt i terraplenament en cada cas, les distintes unitats ambientals que es veuran afectades, etc. Finalment es realitzarà una comparació de les distintes alternatives estudiades i es justificarà l'alternativa triada des dels diferents punts de vista ambiental, geofuncional i sociocultural.  
- Per al tram final de l'autovia, en el qual es plantegen tres alternatives de traçat i se selecciona l'alternativa núm. 1, la qual es considera la menys idònia des del punt de vista ambiental, s'hauria de fer una anàlisi d'alternatives, procedir a la descripció de les principals característiques d'aquestes, comparar-les mitjançant una anàlisi multicriteri i finalment justificar-ne la solució triada d'igual manera que en el tram precedent des dels diferents punts de vista ambiental, geofuncional i sociocultural.   
2. Descripció dels encreuaments de l'autovia amb el barranc de la Fayona, Rambla del Derramador, barranc del Garbancico i riu Segura. La descripció haurà de definir el perfil longitudinal de l'autovia sobre les seccions transversals dels llits, especificant les dimensions de les diferents obres que s'han d'executar.   
3. Anàlisi de les afeccions derivades de la necessitat d'obtenció de materials per a la construcció (pedreres o préstecs), i identificar els possibles llocs de procedència, com les possibles destinacions previstes per a l'abocament final de materials sobrants, tant la recerca de llocs apropiats per a la creació de runams com la relació d'abocadors d'inerts legalitzats que hi ha a les proximitats.  
4. Estudi específic sobre l'efecte barrera que l'obra produirà sobre la fauna. S'haurà d'estudiar amb detall la connectivitat ecològica entre els espais d'interés ambiental que hi ha a l'entorn del traçat, en especial el corredor ecològic serra d'Escalona - La Fayona- Llacunes de la Mata i Torrevieja. L'esmentat estudi haurà de preveure l'adequació de les obres de drenatge com ara passos per a amfibis, rèptils i xicotets mamífers, amb la ubicació, dimensions i característiques dels referits passos, de manera que se n'assegure la duplicitat funcional.  
El programa de vigilància ambiental, per a la fase d'explotació, incorporarà les campanyes de mostratge necessàries per a verificar l'eficàcia de les mesures aplicades.  
5. D'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, s'ha de realitzar un estudi acústic de l'entorn de la traça. L'estudi acústic ha d'incloure cartografia, a escala adequada, en la qual se situen les isòfones llindar assenyalades per l'esmentada legislació, i establir en conseqüència, i si és el cas, les mesures correctores oportunes. S'haurà d'incloure en el pressupost les campanyes acústiques que es duguen a terme durant la fase d'explotació de l'obra, aquestes campanyes es realitzaran amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassaren els objectius de qualitat exigits.   
6. Se sol·licita que es realitze una valoració econòmica, amb el corresponent desglossament en unitats d'obra i mesuraments, de totes les mesures correctores en l'estudi d'impacte ambiental.   
En data 11 de gener de 2007 es va rebre resposta al requeriment de documentació i ampliació de continguts de l'estudi d'impacte ambiental. La Direcció General d'Obres Públiques va remetre una addenda complementària a l'estudi d'impacte ambiental, en aquesta s'amplia l'estudi d'alternatives realitzat per al tram comprés entre l'origen de l'autovia i el límit amb el terme municipal de San Miguel de Salinas, realitza una anàlisi del possible desdoblament de l'actual CV-95, justifica l'elecció de l'alternativa 1 per al tram comprés entre Jacarilla i San Miguel de Salinas davant de la negativa de la concessionària de la AP-7 AUSUR respecte a l'execució d'aquesta alternativa i ambientalment per l'allunyament d'aquesta als paratges naturals de la Lloma d'Aniortes i el parc Torreazul, tanmateix assenyala que el traçat d'aquesta alternativa 1 es desenvolupa per la zona topogràficament més plana del municipi i minimitza l'impacte visual d'aquesta. Altres punts desenvolupats en l'addenda són la descripció de l'encreuament amb els barrancs interceptats, ampliació del balanç de moviment de terres necessari i una valoració econòmica de les mesures correctores per a la fase de construcció de la infraestructura.   
Convé remarcar en aquest punt de la declaració d'impacte ambiental, que segons consta en l'esmentada addenda, les alternatives 2 i 3 són inviables, per la qual cosa únicament s'avaluarà l'alternativa considerada com a viable per a aquest tram final de l'autovia.  
En data 12 de setembre de 2006 es va efectuar consulta a l'Àrea de Planificació del Territori.   
Informes sectorials  
Es passa a continuació a fer un breu resum de la informació obtinguda dels informes rebuts.  
Informe de l'Àrea de Planificació del Territori.  
En data 3 de novembre de 2006 es rep informe respecte al projecte de referència del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi pertanyent a l'Àrea de Planificació del Territori.  
En l'informe es fa menció de la possible afecció de les obres projectades a zones incloses en la llista de llocs d'interés comunitari (LIC), zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA) i espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, previstos en la Llei 11/1994, de 27 de desembre.  
L'informe posa de manifest que encara que l'actuació discorre molt pròxima a hàbitats d'interés comunitari, no comporta una amenaça ambiental per als LIC i ZEPA situats en l'entorn ni per a les espècies que hi ha en aquests espais. Finalment s'emet informe favorable el projecte de referència sempre que es complisquen les mesures correctores i protectores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, sobretot pel que fa a l'eliminació de la vegetació que hi ha; com també un pla de vigilància ambiental (PVA) sobre els impactes detectats.   
Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià  
En data 8 de novembre de 2006 es rep còpia de l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, que informa favorablement l'estudi d'impacte ambiental del projecte bàsic Autovia Orihuela  
- Costa CV-95, a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
L'informe relaciona els béns etnològics inventariats per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià localitzats a l'àmbit de l'actuació i proposa les següents mesures correctores que es transcriuen a continuació:  
- Bé núm. 9: casa de los Balcones. Ha de conservar-se pel fet de tractar-se d'una alqueria en un hàbitat relacionat amb l'explotació dels recursos de secà.  
- Documentació arqueològica (planimetria i fotografia) del bé núm. 1 -casa de peons caminers-, en el cas que siga afectat per les obres projectades. Documentació segons models aprovats per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Documentació arqueològica (planimetria i fotografia) dels béns núm. 4 -casa de labor; bé núm. 5 -casa de labor-; i bé núm. 8 -trinxera bèl·lica-, en el cas que foren afectades per les obres projectades. Documentació segons models aprovats per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.   
- Pel que fa als mollons del terme hauran de ser reposats en l'emplaçament més adequat respecte a la funció delimitadora d'aquests.  
Afeccions legals  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la Conselleria de Territori i Habitatge, cal assenyalar que hi ha, per part de les obres projectades, afecció a:   
- Segons l'article 2 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, hi ha afecció a:  
- Rambla del Derramador.  
- Barranc de la Fayona.  
- Barranc del Garbancico.  
- Patrimoni Cultural. L'estudi d'impacte ambiental relaciona una sèrie de béns etnològics i arqueològics situats en l'àmbit de l'actuació:  
- Bé núm. 1. Casa de peons caminers. (Oriola). Patrimoni arquitectònic.  
- Bé núm. 2. Jaciment fossilífer. (Oriola). Patrimoni paleontològic.  
- Bé núm. 3. Mollons de terme. (Oriola). Patrimoni etnològic.  
- Bé núm. 4. Casa de labor. (Sant Miquel de Salines). Patrimoni etnològic.  
- Bé núm. 5. Casa de labor. (Torrevella). Patrimoni etnològic.  
- Bé núm. 6. Mollons intermunicipals. (Oriola - Sant Miquel de Salines). Patrimoni etnològic.  
- Bé núm. 7. Mollons intermunicipals. (Oriola-Torrevella). Patrimoni etnològic.  
- Bé núm. 8. Trinxera. (Torrevella). Patrimoni etnològic.  
- Bé núm. 9. Casa de los Balcones. (Torrevella). Patrimoni arquitectònic.  
Consta en l'expedient l'informe favorable emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus d'acord a l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Per raó de la Llei 3/95, de camins ramaders, el traçat afecta:  
- Assegador de Cuatro Caminos a Benejúzar (Oriola).  
- Assegador de Fuente Amarga (Oriola i Jacarilla).  
- Assegador de Dolores (Sant Miquel de Salines).  
- Assegador de l'ermita del Carmen (Sant Miquel de Salines).   
- PATRICOVA: Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova definitivament el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana. L'actuació discorre en el tram inicial dins de la zona denominada AC-25 Zona d'inundació del riu Segura, que presenta un nivell de risc 2 i s'estimen inundacions amb una freqüència de manifestació entre 25 i 100 anys i un calat superior a 0,80 m.  
- Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, hi ha afecció a sòl no urbanitzable amb protecció al terme municipal de Sant Miquel de Salines. La resta del traçat discorre principalment sobre sòl no urbanitzable comú.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.  
L'actuació se situa en l'extrem oriental de les serralades bètiques. La fisiografia de la zona en què s'emplaça l'actuació que es proposa s'ha considerat en l'estudi com una àrea fisiogràfica monòtona, on predomina la conca sedimentària del riu Segura. Cal destacar la presència d'alguns turons i llomes aïllades a Arneva, Hurchillo, Bigastro i Sant Miquel de Salines.  
Referent als moviments de terra previstos i d'acord amb l'addenda a l'estudi d'impacte ambiental, dels 2.912.000 m³, s'han estimat la utilització en terraplens de 2.250.000 m³ mitjançant estabilització amb calç o ciment, uns altres 202.000 m³ hauran de procedir directament de l'excavació, la qual cosa origina la necessitat de recórrer a 562.000 m³ en préstecs i uns excedents de residus inerts quantificats en 460.000 m³. Se cita en l'addenda la localització de dos abocadors pròxims a la traça en cas que fóra necessària la utilització d'aquests. Respecte a la localització de pedreres, aquestes es definiran amb més precisió en el projecte de construcció.  
No s'ha previst en l'estudi l'execució de bermes intermèdies en els desmunts de major alçària.  
L'ocupació de sòl prevista segons el document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental per les actuacions previstes és d'1.874.000 m².  
D'altra banda, d'acord amb la cartografia temàtica que hi ha respecte d'això, editada per la CIT, en general la capacitat d'ús del sòl és molt elevada, a excepció d'escasses àrees en què s'estima com a moderada i molt baixa.  
L'estudi d'impacte ambiental s'ha referit a l'existència de quatre llits que es veuran interceptats per la infraestrutura i ha descrit les obres que s'han d'executar a fi de salvar els esmentats llits. Aquestes obres són la que s'indiquen a continuació:  
- Plana inundable del riu Segura, 6 obres de drenatge iguals i distribuïdes uniformement formades cada una per 4 cèl·lules de 15,00 m d'ample i 1,00 m d'alçària, per a la conca de la séquia del Reguerón el drenatge d'aquesta es resol mitjançant una obra de fàbrica de 30,00 m d'ample per 1,60 m d'alçària   
- Rambla del Derramador, obra de fàbrica consistent en un pas superior de 20,00 m d'ample i 5,50 m d'alt.  
- Barranc de la Fayona, llit 20 m d'ample i 10 m d'alçària es resol mitjançant un viaducte de 40 m de llarg i 8,0 m d'alt amb un sol va.  
- Barranc del Garbancico, ampliació de l'obra de fàbrica que hi ha amb les mateixes dimensions, 20 m d'ample i 3,5 m d'alçària.  
A més de les obres de drenatge adaptades per a passos de fauna, s'assenyala en l'estudi la presència de dues localitzacions especialment sensibles per al pas de fauna, on es dissenyen passos de fauna específics. La primera d'aquestes se situa als voltants del saladar d'Arneva, a la séquia Alquibla, on és probable la presència de la tortuga d'aigua ibèrica i on es dissenyen dos passos d'1,0 m de diàmetre, un en la connexió amb la carretera dels Tubos i un altre en la ronda d'Arneva, ambdós de 12 m de longitud. El segon dels passos projectats se situa en una localització especialment sensible com és el barranc de la Fayona, que actua com a corredor ecològic serra Escalona - La Fayona - Llacunes de la Mata i Torrevieja i on es dissenya un viaducte d'un sol va i 40 m de llum, deixant lliures 10 m a cada costat del talús del barranc.   
Pel que fa al drenatge superficial de la infraestructura no s'han definit els punts d'abocament d'aquesta, ni s'ha considerat la possibilitat d'execució de basses de tempesta a fi d'evitar l'abocament als llits naturals que hi ha al llarg del traçat.  
L'estudi d'impacte ambiental ha descrit les diferents unitats de vegetació que hi ha a la zona d'estudi i ha inventariat els diferents taxons identificats a la zona. En l'àrea d'estudi es localitzen les microreserves de flora forest Hurchillo i rambla de Las Estacas.  
Respecte a la fauna, l'estudi d'impacte ambiental ha descrit els diferents hàbitats que hi ha a la zona d'estudi, i ha inventariat les espècies d'amfibis, aus, mamífers, peixos i rèptils associats a aquests hàbitats. Es destaca en l'inventari d'aus la presència d'espècies catalogades en perill d'extinció i vulnerables. De les espècies en perill d'extinció se cita l'oroval (Ardeola ralloides), el roget (Aythya nyroca) i l'arpella de marjal (Circus aeruginosus). S'assenyala també en l'estudi la presència de la tortuga d'aigua europea (Mauremys leprosa), que és l'única tortuga aquàtica que hi ha a l'àrea d'estudi, on és relativament abundant al saladar d'Arneva i, més concretament, a la séquia d'Alquibla.   
Referent al paisatge, s'han distingit 7 unitats paisatgístiques preponderants en l'àmbit de l'actuació com són l'horta d'Oriola, Cabezo de Hurchillo, embassament de la Pedrera, zona regable de la Pedrera, alts de Garbancico - Las Majadas, faldes de la serra Escalona i les urbanitzacions del litoral. Cal destacar la major naturalitat del Cabezo de Hurchillo, els alts de Garbancico - Las Majadas, embassament de la Pedrera i les faldes de la serra Escalona enfront de la major antropització de les restants, derivada de la gran activitat agrícola i urbanística que hi ha a la zona.  
El traçat projectat travessa els camins ramaders assegador de Dolores (Sant Miquel de Salines) i assegador de Fuente Amarga (Xacarella), i coincideix en el traçat amb l'assegador de l'ermita del Carmen (Sant Miquel de Salines) i l'assegador de Cuatro Caminos a Benejússer (Oriola) al llarg de 1.132 i 1.063 metres respectivament. S'ha previst la reposició de pas dels camins ramaders interceptats utilitzant amb aquest fi les obres de drenatge, i són les dimensions mínimes exigides de 5 metres d'ample per 2 metres d'alt. Els camins ramaders el traçat dels quals coincideix amb la infraestructura projectada, es reposaran mitjançant el disseny d'un traçat paral·lel a l'autovia.   
La reposició de camins i séquies no s'ha definit amb suficient amplitud en l'estudi d'impacte ambiental, i se n'emplaça el desenvolupament al corresponent projecte de construcció.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Sota aquest epígraf es pretén remarcar en l'efecte generat per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'estudi d'impacte ambiental, presenten major rellevància.  
Ens centrarem primerament en les pertorbacions pròpies de la fase de construcció i en les conseqüències més sobreïxents de cadascuna en aquest cas concret. Així, l'estudi ha valorat com a severs els impactes següents:  
- Alteració de la topografia, a causa de necessitat de desmunts de gran entitat necessaris per a travessar l'única elevació important que hi ha al llarg del traçat.  
- Ocupació superficial de sòl.  
- Impacte sobre la fauna. Redistribució de la fauna vertebrada.  
- Alteració de les característiques dels camins ramaders de l'àrea d'estudi.   
Pel que fa a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, les més destacables en aquest cas són les que s'enumeren a continuació:  
- Increment dels nivells d'emissions de substàncies contaminants.  
- Augment dels nivells sonors.  
- Impactes sobre el paisatge. Intrusió visual.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures viàries.  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives.  
- Instal·lació de suports i geotèxtils a talussos de determinats desmunts i terraplens per a assegurar una major efectivitat de les revegetacions i en alguns casos on presenten valors importants d'erosió.  
- Restauració d'àrees compreses entre enllaços, interseccions i ramals.  
- Pantalles acústiques.   
- Conservació del patrimoni cultural.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn de partir de la construcció i funcionament de l'obra.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8.a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.   
L'article 8.3 k) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte bàsic autovia CV-95 Oriola-Costa, promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Als diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) hauran d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció haurà d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre.  
També s'hauran de valorar i proveir pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.  
2. Amb l'objecte de no augmentar la incidència negativa sobre la vegetació i el sòl, les instal·lacions auxiliars d'obra (oficines, tallers, parc de maquinària, magatzems, etc.) s'hauran de construir sobre terrenys desproveïts de vegetació. El mateix es farà respecte als accessos provisionals a aquestes instal·lacions; en aquest cas s'haurà d'intentar aprofitar en la mesura que es puga el traçat dels camins agrícoles que hi ha.  
Si s'hi ubicquen plantes de matxucada d'àrids o asfàltica, si fóra el cas, se n'haurà d'informar aquesta Secretaria Autonòmica, una vegada conclòs el projecte de construcció i abans de començament de les obres, en els termes que segueixen:  
- Ubicació definitiva de les plantes mòbils de matxucada d'àrids o producció de mescles bituminoses.  
- Origen del proveïment d'aigua per a la llavada d'àrids, i volums aproximats que s'han d'emprar.  
- Previsió de tractament posterior realitzat a l'aigua de llavada, manera d'abocament i ubicació d'aquest.  
En cas d'abocament, haurà de sol·licitar-se autorització a la Confederació Hidrogràfica del Segura, a fi que aquest organisme jutge la conveniència o no d'abocar les esmentades aigües.  
3. Minimització de l'afecció a les aigües superficials i subterrànies  
Les basses de tractament d'aigües residuals, han de ser convenientment impermeabilitzades amb geotèxtils o semblants. Les aigües residuals de les casetes d'obra hauran de ser dipositades en fosses sèptiques convenientment estanques. En funció del volum, aquestes aigües seran retirades per una empresa especialitzada i transportades a l'estació depuradora d'aigües residuals més pròxima.  
Respecte al drenatge superficial de la carretera, en el projecte de construcció s'haurà de realitzar un estudi específic on es definisca la disposició de les baixants i els punts d'abocament d'aquestes, a fi d'evitar en la mesura que siga possible l'abocament directe als llits naturals especialment sensibles que hi ha al llarg del traçat. Una de les mesures que s'ha d'implantar en cas d'afecció pot consistir en la disposició de basses de tempesta en les zones d'abocament més sensibles.  
Pel que fa a la hidrogeologia, a l'efecte de considerar els possibles impactes sobre les aigües subterrànies s'estudiaran: - localització d'aqüífers, zona de recàrrega i surgència; qualitat de les aigües i inventari d'abocaments; evolució estacional dels nivells freàtics i determinació dels fluxos subterranis.  
Adaptació de drenatge transversal: en els broquets de tots els dispositius de drenatge transversal de l'autovia s'hauran d'executar intenses plantacions d'arbres i arbustos autòctons, a fi d'augmentar l'atracció d'aquests dispositius per a la fauna i potenciar-ne la funcionalitat com a passos de fauna.  
El terreny sobre el qual se situen els contenidors que continguen residus potencialment contaminants haurà d'estar format per una capa d'argila, sobre la qual s'haurà de situar una làmina, de fàcil col·locació i retirada, de material sintètic i impermeable. En tots els casos necessaris s'ha d'habilitar el terreny per a suportar la pressió mecànica dels contenidors.  
4. En l'ajust de traçat que s'ha de realitzar en el projecte de construcció s'haurà de minimitzar l'afecció a les zones de vegetació natural que hi ha, com també minimitzar els moviments de terra necessaris.  
Les xicotetes superfícies amb Euphorbia boetica, Biscutella lucentina i altres espècies vegetals d'interés botànic situades al marge dret de la rambla de la Fayona prop de la CV-95 en cas de ser afectades, hauran de ser supervisades pels serveis tècnics d'aquesta Conselleria a Alacant per a determinar si és necessari adoptar mesures de conservació respecte a aquestes, i, en cas d'haver-ne en altres zones hauran d'adoptar-se, cas d'estimar-ho necessari aquests serveis, mesures adequades per a la conservació d'aquestes.  
5. S'hauran d'incloure tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, i adequar-se i reestructurar-se amb el desenvolupament d'aquesta.  
El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors que s'han de controlar establits en aquest programa.  
6. Hauran d'executar-se cunetes de guarda en aquells talussos de desmunt que, per les característiques dels materials que els constituïsquen, evidencien un major risc d'erosió. Així mateix, s'hauran de disposar bermes d'ample no major a 1.5 metres en aquells talussos de desmunt que superen els 5 metres d'alçària, i s'hauran de revegetar aquestes amb vegetació arbòria autòctona.  
7. Els materials de farciment i les llastos que siguen necessaris per a l'execució del projecte, s'hauran d'obtenir de préstecs o pedreres que hi haja i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.   
De la mateixa manera, els llocs que puguen escollir-se com a abocadors, d'acord al Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment, o amb fins de construcció, els excedents no aprofitats de terres i pedres no contaminades d'excavació i desmunt, codificats d'acord amb la Llista europea de residus com ara LER 17 05 04 i LER 20 02 02, es consideren residus inerts adequats i queden exempts d'aplicació del RD 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant dipòsit en abocador.  
No obstant això, d'acord a l'article 6 del decret referit, els residus inerts adequats estan sotmesos a declaració administrativa, havent de disposar el titular del residu que pretenga dur a terme la utilització d'aquest de la corresponent autorització administrativa de residu inert adequat mitjançant una resolució de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge. En l'article 7 de l'esmentat decret s'especifica com iniciar i tramitar el procediment per a obtenir l'autorització administrativa dels abocadors que s'han de projectar.  
8. Durant l'execució de les obres no s'hauran de desenvolupar treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.  
9. El projecte de construcció haurà d'incorporar un estudi específic sobre l'efecte barrera que l'obra produirà sobre la fauna. En particular, l'esmentat estudi haurà de preveure l'adequació de les obres de drenatge com ara passos per a amfibis, rèptils i xicotets mamífers, amb la ubicació, dimensions i característiques dels referits passos, de manera que s'assegure la duplicitat funcional.  
El programa de vigilància ambiental, per a la fase d'explotació, haurà d'incorporar les campanyes de mostratge necessàries per a verificar l'eficàcia de les mesures aplicades.  
10. El projecte de construcció haurà de particularitzar l'estudi acústic amb la predicció dels nivells sonors que produirà la carretera en les edificacions pròximes, durant la fase d'explotació. Les mesures de protecció, entre altres, podran consistir en la col·locació de capa de rodament a base de mescles asfàltiques poroses, especialment amb continguts de pols de cautxú procedent del reciclatge de pneumàtics usats, com també la col·locació de barreres vegetals, mixtes o d'una altra naturalesa (per exemple, construïdes amb pneumàtics usats i vegetades en la superfície d'aquestes amb espècies enfiladores o lianoides), fins a aconseguir que els nivells màxims d'immissió sonora mesurats a dos metres de les façanes i per a qualsevol alçària, no sobrepassen els objectius de qualitat següents:  
- Zones residencials:  
Leq (7h-23h) menor que 65 dB(A)  
Leq (23h-7h) menor que 55 dB(A)  
- Zona industrial, comercial o empresarial:  
Leq (7 h-23 h) menor que 75 dB(A)  
Leq (23 h-7 h) menor que 75 dB(A)  
En fase de funcionament i com a part del programa de vigilància ambiental s'hauran de dur a terme els controls necessaris per a comprovar que els impactes acústics generats per la nova infraestructura no sobrepassen els valors anteriors, havent d'instal·lar, en funció dels resultats que s'obtinguen, les barreres acústiques complementàries a les ja construïdes, que s'estimen necessàries per a corregir situacions inadequades.  
11. El sistema d'enllumenat de la carretera haurà d'estar compost per làmpades de vapor de sodi d'alta pressió o vapor de sodi de baixa pressió.  
12. El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, haurà d'incorporar campanyes de mesuraments amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassaren els objectius de qualitat assenyalats en els punts anteriors. Com a part de l'esmentat programa de vigilància ambiental s'haurà de presentar, davant d'aquesta Secretaria Autonòmica, informe de les mesures de protecció realitzades, acompanyat dels primers mesuraments efectuats.  
13. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, i en l'apartat de mesures correctores d'aquest, s'haurà de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'hauran d'abassegar al llarg de la traça en muntons, l'alçària dels quals haurà de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de forma tal que se'n garantisca el manteniment de les propietats naturals. En cap cas aquests abassegaments temporals s'hauran de realitzar tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg que hi ha. De la mateixa manera, en finalitzar els treballs, s'haurà de procedir a la descompactació per subsolat de tots els terrenys que s'hagen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquests.  
14. El projecte de construcció haurà d'incorporar un estudi específic d'integració paisatgística en què s'hauran d'incloure les mesures correctores sobre restauració i revegetació de les àrees que hagen de quedar nues, com també dels talussos generats, en els quals, a més, caldrà fixar-se molt especialment que aquestes mesures, o d'altres addicionals que s'hagen de prendre, siguen efectives contra l'erosió d'aquests.  
Una vegada finalitzada l'obra, i dins dels sis primers mesos següents, s'haurà de presentar davant d'aquesta Secretaria Autonòmica, com a part del programa de vigilància ambiental, informe acompanyat de reportatge fotogràfic sobre l'aplicació de les mesures de restauració i revegetació executades d'acord amb l'esmentat estudi d'integració paisatgística.  
15. La direcció d'obra haurà d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen estat depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
16. La direcció d'obra haurà d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'hauran d'establir en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.  
17. La Conselleria d'Infraestructures i Transports haurà de realitzar les labors de seguiment i vigilància contingudes en el programa de vigilància ambiental i plasmar els resultats obtinguts d'aquesta vigilància en informes tècnics ambientals que s'han d'elaborar amb caràcter trimestral durant el període de garantia de les obres i dels quals traslladarà a aquesta Direcció General per al vistiplau d'aquests. El primer dels esmentats informes s'haurà de remetre en el termini de 30 dies des de la finalització de les obres i en aquest s'hauran de plasmar, amb reportatge fotogràfic complementari, les mesures executades com també el resum de les incidències que hagen pogut aparéixer durant el període de construcció. Els successius informes hauran de recollir ja el seguiment i vigilància de l'eficàcia de les mesures adoptades i hauran de proposar, en funció dels resultats obtinguts, les mesures correctores complementàries que s'estimen necessàries.  
18. Atesa l'afecció als camins ramaders assegador de Quatre Camins a Benejússer, assegador de Font Amarga, assegador de Dolores i assegador de l'ermita del Carme, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, i obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.   
19. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, se n'haurà d'informar la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
20. Igualment, si durant la fase d'execució de les obres apareixen coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet s'haurà de comunicar a la Conselleria de Territori i Habitatge, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 210/06-AIA  
Títol: Modernització i consolidació dels regadius al terme municipal de la Font de la Figuera  
Promotor: Comunitats de regants Abovalar i la Vinya  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Localització: la Font de la Figuera (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La zona regable de la població de la Font de la Figuera es compon de dues comunitats de regants que s'abasteixen d'un pou artesià i de dos sondejos. Després de la posada en marxa de l'estació depuradora d'aigües residuals del municipi, i a causa de la disminució del cabal extret en els sondejos, se sol·licita l'aprofitament de les aigües de l'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) per a la qual cosa s'escomet la construcció d'una bassa de recepció i emmagatzemament, el funcionament de la qual no és el més adequat pel fet de no tenir sistema de regulació.   
A causa d'aquestes circumstàncies, es proposa en el projecte de modernització i consolidació de regadius de la Font de la Figuera, les actuacions necessàries per a aconseguir una millora en les infraestructures d'emmagatzemament i distribució de l'aigua de reg mitjançant la realització de les obres següents:  
- Construcció d'embassament regulador de 158.966,58 m³, que serà capaç d'emmagatzemar aigua durant els mesos de menor consum i subministrar-la en els mesos de major demanda. Serà de forma octogonal, amb talussos exteriors 2/1, revestits de terra vegetal del desbrossament i talussos interiors 2,3/1,0. El vas disposa d'una alçària d'onze metres, i se situ la canonada de desguàs a un metre per sota de la cota del fons de l'embassament. El volum útil de la bassa serà de 143.209,59 m³. Es construirà a les parcel·les 268, 269, 488 del polígon 17 de la Font de la Figuera. L'elevació del talús principal de la bassa sobre la rasant del terreny s'estima en 6 metres.  
L'embassament correspon a la tipologia d'embassament de materials solts, impermeabilitzat amb polietilé d'alta densitat d'1,5 mm de gruix sobre geotèxtil.  
- Construcció de caseta de valvuleria de 4x4 m.  
- Implantació d'una xarxa de drenatge mitjançant la construcció d'una cuneta revestida de formigó en el perímetre de la bassa i xarxes ramificades de drenes.   
- Canalització d'una xicoteta rambla situada al costat nord de la parcel·la on es construirà l'embassament mitjançant la construcció d'un canal de formigó armat de 25 cm de gruix d'1,50 metres de base, i 1 metre de profunditat. Per a permetre el pas a la parcel·la s'ha projectat una canella constituïda per un tub de formigó de 1.000 mm de diàmetre interior, recobert també amb el mateix material.   
- L'embassament haurà de disposar d'una canonada de desguàs que connectarà la vàlvula de desguàs d'aquesta amb la rambla del Puig.  
- Canonada d'impulsió: elevarà l'aigua des de la bassa de captació de l'efluent de l'EDAR fins a l'embassament projectat. Discorre pels marges de la rambla del riu Cànyoles, fins a arribar al pont de la carretera N-344, que salva el gual de l'esmentat riu, i arriba a la parcel·la de l'embassament mitjançant traçat recte i longitud total de 3.000 metres.  
L'esmentada canonada consta de tres trams amb diferent timbratge que discorreran per camins agrícoles i camps de cultiu.  
Per a dur a terme la construcció de la conducció soterrada es realitzarà excavació en rasa de secció trapezoïdal de profunditat variable   
- Conducció de baixada: connectarà l'embassament amb les xarxes de reg que hi ha de les comunitats de regants. Seran necessaris quatre trams de timbratge distint per als quals s'excavarà rasa de dimensions acords a la característiques de les canonades. Al final del segon tram de la conducció de baixada s'instal·larà una estació de filtratge. La totalitat d'elements necessaris per al filtratge i regulació del cabal d'aigua, quedaran instal·lats en una nau de 80 m².  
- Conducció de connexió transvasament - bassa de regulació: connectarà la conducció de transvasament Xúquer - Vinalopó, amb la bassa de regulació, i permetrà derivar el volum d'aigua que en el moment del transvasament s'assigne a les comunitats de regants.  
- Instal·lacions elèctriques: se substituirà l'actual CTI que hi ha de 50KVA, per un altre transformador de 100KVA i s'abordaran noves connexions de baixa tensió.  
- Instal·lació de telecomandament.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
La documentació tècnica del projecte i l'estudi d'impacte ambiental va tenir entrada en els Serveis Centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 1 de juny de 2006.  
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 27 d'octubre de 2006.  
Durant el període d'informació pública i segons consta en els certificats emesos a aquest efecte, no s'hi van produir al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient conté:   
- Informe favorable de l'arquitecte municipal de la Font de la Figuera.  
- Informe de delimitació de forests d'utilitat pública de la Secció Forestal.  
- Informe del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant.  
Afeccions legals  
1. Segons planejament vigent en el municipi  
Segons informe de l'arquitecte municipal de la Font de la Figuera, l'embassament projectat se situarà en sòl no urbanitzable comú residual, d'acord amb el que ha regulat l'ordenança novena, article 62 de les normes subsidiàries vigents de la Font de la Figuera.   
El traçat de les canonades discorrerà per sòl no urbanitzable, rústic sense protecció i sòl no urbanitzable, rústic amb protecció específica agrícola.  
2. Forests d'utilitat pública  
L'embassament projectat limita amb la forest d'utilitat pública V94 anomenada Caleruelo i Agregats pertanyent a l'Ajuntament de la Font de la Figuera.  
3. Camins ramaders  
El traçat de la xarxa de canonades interceptarà els camins ramaders assegador de la serra de Rocín i Caico, i assegador d'Abobalar i Derramador.  
L'embassament projectat limita amb el camí ramader assegador de l'Arbocer  
4. Domini públic hidràulic  
Part del traçat de la canonada d'impulsió discorrerà pròxima al llit del riu Cànyoles on, a més, hi ha una afecció per perill d'inundació de grau 6 d'acord amb el PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana).   
No obstant això, l'esmentada activitat no es troba explícitament prohibida en l'esmentat pla de prevenció.  
5. Afecció a espècies de fauna protegides:   
Respecte a la possible afecció a Xoriguer menut (Falco naumanii) i esparver cendrós (Circus pygargus) assenyalada en l'estudi d'impacte ambiental, l'informe emés pels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant assenyala que la zona afectada per l'actuació, en principi no és l'hàbitat característic ni de l'esparver cendrós ni del xoriguer menut, per la qual cosa no es preveuen afeccions sobre les esmentades espècies.  
6. Afecció a béns del patrimoni cultural valencià:   
L'estudi d'impacte ambiental no valora la possible afecció a béns de rellevància cultural. A causa de l'existència en la zona de diversos jaciments, s'haurà d'obtenir l'informe preceptiu i vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
L'activitat proposada no afecta cap espai protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
L'estudi d'impacte ambiental destaca com a elements ambientals que poden ser susceptibles de patir algun tipus d'impacte en la fase de construcció els següents: atmosfera, sòl, l'aigua, vegetació, fauna, flora, ocupació i economia de la zona.  
En la fase de funcionament es poden produir impactes sobre l'atmosfera, sòl, aigua, economia i ocupació.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental identifica els següents impactes derivats del projecte:  
A) En la fase de construcció:  
- Impacte sobre l'atmosfera a causa de l'emissió de pols.  
- Emissions gasoses a l'atmosfera  
- Soroll i vibracions  
- Modificació dels processos d'edafogènesi del sòl.  
- Augment de l'erosió  
- Disminució de la qualitat de l'aigua i augment de l'escolament superficial.  
- Pèrdua de vegetació.  
- Alteració de la fauna.  
- Deteriorament paisatgístic.  
- Augment del nivell econòmic i de l'ocupació.  
B) Fase de funcionament:   
- Producció de sorolls i vibracions.  
- Augment esporàdic del nivell de gasos i l'emissió de pols a l'atmosfera.  
- Augment de l'ocupació i millora de l'economia.  
L'estudi d'impacte destaca l'important impacte visual que ocasionarà l'embassament projectat per les grans dimensions d'aquest.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa les mesures correctores següents:  
- Control dels nivells d'erosió dels vehicles.  
- Reg de vials  
- Control del nivell de soroll.  
- Revegetació de talussos, desmunts, i àrees de treball.  
- Trasllat a un abocador dels materials sobrants de la instal·lació.  
- Emmagatzemament de la capa fèrtil de sòl per a la utilització d'aquesta en labors de restauració.  
- Estudis i controls de les comunitats existents en la zona a fi de conéixer l'estructura d'aquestes i procedir-ne a la restauració.  
- Reconeixement visual del terreny per a protegir els possibles exemplars de fauna presents.  
- Control dels nivells sonors.  
- Col·locació de reixes i elements de control que impedisquen la introducció d'organismes cap a la xarxa de reg.  
- Construcció de l'embassament reduint-ne l'alçària sobre la cota del terreny, adoptant relleus d'ocultació, emprant coloracions semblants a les que hi ha a l'àrea i procedint a la implantació de pantalles vegetals.   
El programa de vigilància ambiental consistirà en la recopilació de dades i elaboració d'informes periòdics.  
S'han de realitzar les consideracions següents:  
- L'embassament projectat presenta unes característiques de disseny difícilment compatibles amb l'adequada protecció del paisatge.  
- L'esmentat paisatge presenta una determinada fragilitat en tenir com marc la forest V94 coberta d'arbratge natural enfront de la qual no és possible integrar els talussos que l'embassament generarà.  
- Ha de vetlar-se per l'adequat respecte als camins ramaders que discorren en l'àmbit del projecte.  
- És necessari assegurar que l'ús d'aigües depurades es realitza sota supervisió perquè aquesta utilització no tinga com a conseqüència algun tipus de perill de contaminació química o bacteriològica.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta. Annex I apartat 8e del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Modernització i consolidació dels regadius al terme municipal de la Font de la Figuera (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. S'haurà d'obtenir l'informe vinculant regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, modificada per la Llei 5/2007. Aquest informe s'entendrà referit tant a l'afecció directa de les obres sobre el patrimoni cultural com a la possible afecció indirecta causada per l'àrea de ruptura de la bassa. L'esmentat informe s'haurà de vincular a aquesta declaració d'impacte en tots els termes d'aquesta.  
2. S'hauran de demanar els corresponents permisos d'ús o encreuament dels camins ramaders afectats.  
3. En cap cas les obres proposades podran afectar la forest d'utilitat pública V94 i hauran d'adoptar-se les mesures de prevenció especificades en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als voltants d'aquests.   
4. S'hauran d'obtenir els permisos pertinents de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en relació amb la canalització del barranc situat al nord de l'embassament de l'Arbocer, la possible afecció a domini públic dels elements de desguàs de la bassa com també el possible abocament de les aigües d'aquesta a llit públic i els permisos relacionats amb l'estesa de canonada d'impulsió en el llit del riu Cànyoles. Les consideracions realitzades per la Confederació en les respectives autoritzacions s'entendran incloses en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
5. S'hauran de compliran els preceptes establits en l'article 109 del Reial decret legislatiu 1/2001, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües en relació amb la reutilització d'aigües depurades.  
6. La canalització del barranc descrita en la memòria tècnica s'haurà de realitzar amb materials concordes amb el paisatge circumdant i es considerà més adequada la utilització de revestiments naturals enfront dels artificials.  
7. El disseny definitiu i construcció de la bassa haurà de complir amb els condicionants següents:  
a) No es podrà ocupar en cap concepte el camí ramader assegador de l'Arbocer que discorre per la zona sud de l'esmentada bassa.  
b) S'hauran de reduir els talussos de la bassa a fi de minimitzar al màxim l'impacte paisatgístic. Els esmentats talussos no hauran de superar en cap cas els 6 metres d'alçària mesurats en vertical. En els talussos de la bassa s'haurà d'aportar, a més de la terra vegetal, algun tipus de fibra natural que assegure l'arrelament d'espècies vegetals. Al voltant de la bassa s'hauran d'efectuar les oportunes plantacions que contribuïsquen a la restauració paisatgística de l'entorn i amb espècies que permeten la seua integració en aquest.  
c) S'haurà de complir en tot moment la normativa de construcció sismoresistent.   
d) S'haurà de disposar dels elements necessaris per a evitar ofegament de fauna: rampes, malles, etc.  
e) S'haurà de consultar l'autoritat forestal davant de la possibilitat d'ocupació de la bassa en labors d'extinció d'incendis i haurà d'adaptar-se aquesta d'acord amb les consideracions efectuades respecte d'això.  
8. La nau que albergarà l'estació de filtratge haurà d'adaptar-ne les característiques constructives a les construccions predominants de la zona.  
9. Els canvis d'oli de la maquinària s'hauran d'efectuar en tallers degudament legalitzats.  
10. Tant les pedreres de les quals s'obtinguen els préstecs com els abocadors a què es deriven els residus, hauran d'estar degudament legalitzats.  
11. El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure:  
a) El seguiment de l'arrelament i manteniment de les espècies emprades en la restauració paisatgística.  
b) L'adequada vigilància de les aigües mitjançant anàlisis periòdiques i prendre les mesures oportunes davant de l'aparició de qualsevol risc de tipus sanitari.  
c) El control de l'adobat a les parcel·les mitjançant la correcció de les dosis d'adobat en funció dels nutrients aportats per les aigües de reg i sempre tenint en compte l'Ordre de 29 de març de 2000, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
d) El seguiment de la mortaldat/accidents patits per la fauna que hi ha a la zona a causa de la bassa i hauran d'habilitar-se mesures addicionals de prevenció en cas de l'aparició d'un augment de casos inesperats.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 26 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 280/06-AIA  
Títol: Antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal del Verger  
Promotor: Endesa Gas Alicante  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia d'Alacant  
Localització: Ondara, Dénia, el Verger.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció d'una antena d'APA per a subministrar gas natural per a consum industrial i domèstic als municipis del Verger i els Poblets. La longitud total de l'antena per a subministrament al Verger és de 1.967 metres, serà d'acer al carboni de 4 polzades de diàmetre i tindrà una pressió màxima de servei de la connexió de 16 bar relatius.  
L'origen del traçat és el projectat gasoducte de transport secundari Marina Alta en la POS.01 al terme municipal d'Ondara. L'antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal del Verger discorre paral·lela a dos metres del projectat gasoducte de transport secundari Marina Alta. El traçat ix de la posició 01 en direcció nord-oest i travessa l'assegador del Camí d'Alfafara i el Molí del Coi i l'assegador del Camí de Verger a Xàbia abans d'abandonar el terme municipal d'Ondara. Entra a continuació, al terme municipal de Dénia, moment en el qual creua el barranc de l'Alberca. L'antena continua amb direcció nord-oest fins a deixar el terme municipal de Dénia per a internar-se al terme municipal del Verger. L'antena passa al terme municipal dels Poblets amb direcció nord i per primera vegada abandona el paral·lelisme amb el gasoducte de transport secundari Marina Alta i gira a l'est on se situarà un armari de regulació amb vàlvula abans i després d'aquest i d'on partirà la xarxa de distribució del municipi del Verger.  
Dels 1967 metres que comprén el traçat, 234 metres discorreran al terme municipal d'Ondara, 645 al terme municipal de Dénia, 1.034 al terme municipal del Verger i 65 metres al terme municipal dels Poblets.  
A fi de poder efectuar el subministrament als usuaris domèstics comercials, s'instal·larà el corresponent armari de regulació i mesura APA/MP de cabal nominal 3.000Nm³/h de pressió d'entrada màxima 16 bar i d'eixida regulable entre 0,4 i 0,1 bar, que alimentarà la xarxa de distribució del municipi del Verger.  
En conduccions normals d'estesa de la conducció, la profunditat mínima que preveu el projecte és d'1,00 metres; en els encreuaments de vials la canonada s'instal·larà a 1,50 metres (mínim).  
L'afecció del projecte a finques particulars es concreta en la imposició de servitud permanent amb una amplària total de 4 metres, 2 a cada costat de l'eix, per on discorrerà soterrada la canonada i on estarà prohibit efectuar (entre altres) treballs de llaurada o semblant a una profunditat superior a cinquanta centímetres, com també plantar arbres o arbustos a una distància inferior a dos metres a comptar de l'eix de la canonada.   
L'execució de l'obra preveu les accions següents:  
- Replantejament i abalissat del terreny.  
- Obertura de pista de treball: l'amplària de pista normal prevista en el projecte és de 14 metres.  
- Obertura de la rasa: es preveu una amplària de rasa de 50 cm i una profunditat mínima d'un metre.  
- Distribució de materials d'obra: s'instal·laran platges d'abassegament en què es localitzaran de manera temporal els materials de l'obra.  
- Corbat, soldadura, protecció de la canonada i posada en rasa.  
- Restitució del terreny.  
- Senyalització final.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El projecte i l'estudi d'impacte ambiental van ser remesos des del Servei Territorial d'Energia d'Alacant i van tenir entrada als Serveis centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 1 d'agost de 2006.  
La informació pública es va realitzar mitjançant un edicte publicat en el Butlletí Oficial de la Província el dia 26 d'abril de 2006, mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el dia 27 de maig de 2006 i mitjançant exposició als taulers d'anuncis dels ajuntaments afectats.  
Durant el període d'informació pública es van produir al·legacions de les quals s'extrau el següent:  
A) Per l'Ajuntament de Dénia:  
1. Part del traçat transcorre per sòl no urbanitzable i dins de l'àrea denominada àrea d'esmorteïment d'impactes pel que s'haurà de tenir en compte el Decret 180/2002, de 5 de novembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Montgó i minimitzar-se els possibles impactes ambientals que puguen produir-se durant l'execució del projecte.  
2. Aquesta activitat es troba sotmesa a avaluació d'impacte ambiental.  
3. Pel que fa als residus que puguen produir-se (inerts) a causa dels treballs de canalització que han de realitzar-se s'hauran de gestionar segons la legislació vigent en matèria de residus: la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, i la Llei 10/2000, de residus, de la Comunitat Valenciana.  
4. S'hauran de tenir en compte els encreuaments que afecten camins ramaders i barrancs.  
El promotor contesta:  
- En complir amb la legislació vigent, s'ha sol·licitat avaluació d'impacte ambiental del projecte aportant a l'esmentat efecte, estudi d'impacte ambiental.  
- L'execució dels treballs i obres es realitzarà complint amb els condicionats que s'imposen per la Conselleria de Territori i Habitatge en l'avaluació d'impacte ambiental que al seu dia s'emeta, en la qual s'incorporarà, de conformitat amb l'article 107.3 del referit Decret 180/2002, de 5 de novembre, la consideració explícita de la compatibilitat del projecte amb els objectius del Pla d'ordenació de recursos naturals de Montgó.  
- Se sol·licitarà la corresponent autorització d'encreuaments amb camins ramaders i barrancs.  
- S'arbitraran les mesures necessàries per a la gestió efectiva dels residus.  
- El traçat resulta compatible amb l'ús agrícola de les parcel·les.  
Informes sectorials  
L'expedient conté:  
- Còpia del requeriment realitzat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (Ministeri de Medi Ambient) a Endesa Gas Transportista, SL, del qual s'extracta el següent: ...per a qualsevol tipus d'actuació que afecte domini públic hidràulic o la zona de policia d'aquest, és preceptiu obtenir prèviament l'autorització d'aquesta Confederació Hidrogràfica del Xúquer, segons el que preveu el Text refós de la llei d'aigües (RDL 1/2001, de 20 de juliol).  
- Còpia d'informe emés pels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant del qual s'extracta el següent: ...Que el traçat indicat en el pla denominat pla general de la separata que figura en l'expedient afecta mitjançant encreuament als camins ramaders següents: assegador del Camí de Verger a Xàbia (núm. 5). Classificat i no delimitat. Amplària de 8 metres. Assegador del Camí d'Alfatara i Molí Coi (núm. 7). Classificat i no delimitat. Amplària 6 metres.  
La solució proposada per a efectuar els encreuaments es considera apropiada. No obstant això, les actuacions sol·licitades han de ser autoritzades per la Conselleria de Territori i Habitatge com a ocupació temporal a camí ramader...  
Informe emés per l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals. L'esmentat informe conclou: «El projecte no afecta espais naturals pertanyents a la xarxa Natura 2000 (LIC o ZEPA). Tampoc té afecció sobre cap altre espai natural protegit ni sobre cap hàbitat prioritari (Directiva 92/43 CEE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de fauna i flora silvestres).  
- Còpia de l'informe (arqueològic i etnològic) remés a la Direcció Territorial de Cultura. L'esmentat informe conclou: El gasoducte d'antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal del Verger (Alacant) presenta a priori una incidència nul·la en el patrimoni arqueològic dels termes municipals pels quals transcorre».  
Afeccions legals  
El traçat de l'antena d'alta pressió A discorre en la seua totalitat per sòl no urbanitzable rústic sense protecció específica.  
L'antena afecta, mitjançant encreuament, els camins ramaders següents:  
- Assegador del camí de Verger a Xàbia.  
- Assegador del camí d'Alfatara i Molí Coi.  
Presenta afecció a domini públic hidràulic en l'encreuament del barranc de l'Alberca.  
El projecte no afecta forest d'utilitat pública, i afecta terreny forestal en l'encreuament del barranc de l'Alberca d'acord amb el Pla general d'ordenació forestal (PGOF) de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
El traçat de l'antena es localitza pròxim als nuclis de població de Verger i els Poblets i discorre per la vall del riu Gorgos, a terrenys amb dominància de cultius arboris, especialment cítrics. L'única àrea de vegetació natural que es troba en el traçat de l'antena és l'encreuament del barranc de l'Alberca que presenta les espècies vegetals com ara Arundo donax, Rubus sp., Rosa sp, Cynodon dactylon.   
L'estudi d'impacte ambiental considera el paisatge de baixa qualitat visual en situar-se en àrees amb alta densitat d'infraestructures (carreteres i camins).   
Els factors de l'entorn que patiran alteracions temporals d'alguna importància són del medi físic: atmosfera, geomorfologia, sòls, hidrologia, vegetació, i fauna i del medi socioeconòmic: població, sectors primari i secundari, infraestructures, arqueologia i activitat cinegètica.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Ateses les característiques del projecte, les alteracions es generen de forma lineal durant la fase de construcció i explotació; aquestes últimes, una vegada funcionant l'antena es preveu que desapareguen en la seua totalitat.  
Els efectes més importants que causarà l'antena sobre el Medi Ambient són:  
- Alteració de la qualitat de l'aire per augment de partícules sòlides en suspensió. L'esmentat impacte es considera moderat.  
- Alteració del relleu: és un impacte produït pel moviment de terres realitzat durant les obres. Pel fet que l'antena no discorre per àrees d'orografia accidentada i l'excavació necessària per a realitzar l'obra és d'escassa magnitud, es considera que l'impacte serà compatible.  
- L'impacte sobre el sòl es considera moderat a causa de la previsible pèrdua per compactació, erosió i disgregació.  
- El traçat de l'antena per curs hídric pot provocar un descens en la qualitat de l'aigua. L'esmentat impacte negatiu s'estima moderat.  
- L'eliminació de la vegetació és l'impacte més important que produiran les obres. L'impacte sobre erms es considera com a compatible mentre l'afecció a vegetació natural s'estima com a moderada.  
- L'afecció per alteracions a la fauna, té un caràcter potencial i temporal, i és necessària l'adopció de mesures preventives, minimitzadores o correctores en aquelles zones susceptibles de nidificació d'aus o de presentar hàbitats d'espècies catalogades. Es considera per tant moderat.  
- El paisatge es veurà modificat de manera temporal durant el període que duren les obres i, la corresponent afecció, s'ha considerat com a compatible en la totalitat del traçat, a causa de l'elevat nivell d'antropització d'aquest, exceptuant les zones travessades de vegetació natural, on s'estima moderada.  
- Es considera l'afecció sobre els factors del medi socioeconòmic com a positiva a causa dels avantatges des del punt de vista ambiental de la utilització del gas natural enfront dels actuals combustibles. L'antena de gas produirà efectes negatius en el sector agrícola, per l'afecció als regadius i cultius arboris, i l'encreuament de camins i camins ramaders.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa les següents mesures correctores:  
a) Sobre l'atmosfera  
- Aplicació de regs sistemàtics.  
- Manteniment adequat de la maquinària  
b) Sobre el sòl  
- Evitar el pas de la maquinària pesant sobre la capa de terra vegetal resguardada.  
- Senyalització adequada de la pista de treball.  
- Gestió adequada dels possibles abocaments procedents de la maquinària.  
c) Hidrologia  
- L'encreuament amb els cursos d'aigües es realitzarà en període estival per a evitar treballar amb cabals importants.  
- La utilització d'aigües per a la realització de la prova hidràulica disposarà dels permisos pertinents vigilant que l'abocament de l'aigua utilitzada a llit públic siga apta per a aquest fi.  
d) Vegetació  
- S'evitarà l'eliminació d'espècies recollides en l'Ordre de 20 de desembre de 1985, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades.  
- Es trituraran les restes vegetals i s'empraran després en la restauració de la pista.   
- Es respectaran els exemplars arboris de gran port.  
- Les zones d'abassegament se situaran en zones cultivades on no es detecte cap impacte important.  
e) Fauna  
- Abans de l'inici de les obres es realitzarà una prospecció en camp a fi d'evitar danys a fauna protegida.  
- S'efectuaran xicotetes variacions en el traçat a fi d'evitar l'afecció a nius o dormidors.  
- Es realitzaran canvis en el calendari de les obres sempre que es detecte intrusió en els calendaris de cria o reproducció de fauna protegida.  
- Les rases disposaran de rampes d'eixida en les rases i aquestes es revisaran a fi d'evacuar als animals atrapats en aquestes.  
f) Residus   
- Neteja de zones d'ocupació temporal.  
- Recollida immediata dels residus catalogats com a perillosos.  
- Emmagatzemament de residus en llocs impermeabilitzats.  
g) Medi socieconòmic  
- Senyalització adequada dels límits de la pista de treball.  
- S'evitarà l'encreuament pel centre de les finques.  
- Reposició dels serveis afectats.  
- Presència d'un arqueòleg a les obres.  
- En els encreuaments amb camins ramaders, es garantirà el pas per aquests.  
- Es minimitzarà l'afecció al sector primari realitzant-se les obres després de la recollida de collites, i restituir el terreny a l'estat inicial d'aquest.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, annex I, apartat 7 i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. S'hauran de demanar els permisos oportuns a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en relació amb l'encreuament del barranc de l'Alberca. Els condicionants emesos en la seua autorització s'hauran de considerar inclosos en aquesta declaració d'impacte.  
2. S'haurà d'obtenir l'informe regulat en l'article 11 del Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, modificada per la Llei 5/2007. Els condicionants emesos en l'esmentat informe s'entendran inclosos en aquesta declaració.  
3. S'hauran d'obtenir els corresponents permisos d'encreuament o ocupació de camins ramaders com també, si és el cas, els derivats de l'afecció a terreny forestal d'acord amb el PGOF.  
4. La pista de treball s'haurà de reduir al mínim imprescindible a fi d'evitar afeccions innecessàries a camps de cultiu. A més, el traçat de l'esmentada antena s'ajustarà, pels mateixos motius, a límits o camins.  
5. Qualsevol afecció del traçat de l'antena que influïsca en el planejament dels municipis afectats haurà de pactar-se amb els esmentats municipis. Qualsevol variació en el traçat de l'antena, per aquests motius i sempre que no afecte béns de rellevància ambiental, es considerarà variació no substancial del projecte i no haurà de sotmetre's a nova avaluació d'impacte ambiental però haurà d'acatar els condicionants generals d'aquesta declaració d'impacte.  
6. Les zones d'abassegament de materials s'hauran de situar preferentment en parcel·les on l'afecció a la vegetació siga mínima.  
7. La terra obtinguda del fons de les rases no s'haurà de mesclar amb la terra vegetal i aquesta no s'haurà d'emprar per a la solera o coberta de les canonades, sinó per a restaurar les capes més superficials del sòl.  
8. En el desenvolupament de les obres s'hauran de respectar els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades al respecte.   
9. S'haurà d'efectuar una correcta gestió dels residus -d'acord amb la Llei 10/2000, de residus, de la Comunitat Valenciana- generats en l'obra i hauran de quedar, a la finalització d'aquesta, els terrenys expedits de qualsevol resta procedent d'aquesta.   
10. S'hauran de revisar diàriament les rases a fi d'evacuar la fauna atrapada en aquestes i s'haurà de revisar la correcta disposició de les rampes d'eixida.  
11. S'haurà de disposar dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'hauran d'implantar mesures per a evitar l'absorció de la fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en la prova hidràulica, s'haurà de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament d'aquests a llit públic. Els productes químics sobrants, s'hauran de derivar a un gestor autoritzat.  
12. Els treballs s'hauran de realitzar amb mitjans adequats que impedisquen conats d'incendis i disposar d'extintors homologats i dispositius mataespurnes en les maquinàries. En tot cas s'hauran de respectar els preceptes i normes continguts en el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, en relació amb les obres realitzades en la proximitat de zones naturals. En tot cas, es prohibeix l'ús del foc.  
13. En el cas de variació de traçat del gasoducte Marina Alta quan aquest afecte el traçat d'aquesta antena i sempre que el nou traçat es trobe en algun dels supòsits de l'annex I del Decret 162/1990 modificat pel Decret 32/2006, haurà de sotmetre's novament al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 281/06-AIA  
Títol: Antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal de Gata de Gorgos  
Promotor: Endesa Gas Alicante  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Localització: Pedreguer, Gata de Gorgos.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció d'una antena d'alta pressió per a subministrar gas natural al terme municipal de Gata de Gorgos de 3.590 m de longitud, localitzat als termes municipals de Pedreguer (1.500 m) i Gata de Gorgos (2.090 m). Tindrà un diàmetre de 4 polzades i serà d'acer al carboni. Els tubs s'uniran entre si i amb els seus accessoris per soldadura amb soldadors homologats. Es realitzarà control radiogràfic de les unions soldades.  
L'esmentada antena ix de la posició P-02 del gasoducte de transport secundari Marina Alta (en projecte), al terme de Pedreguer i té com a destinació l'armari de regulació APA/MPA situat al nord de la població de Gata de Gorgos.  
En condicions normals d'estesa de la conducció, la profunditat mínima que es preveu en el projecte serà d'1,00 m. En encreuament de rius, torrents o rierols importants, s'arribarà una profunditat de soterrament mínima d'1,50 a 2,50 o superior. En els encreuaments amb vials, la canonada s'instal·larà a 1,50 m.  
A la vora de la conducció de gas, s'instal·larà conducte buit de polietilé per a la protecció de cables de telecomunicacions que puguen instal·lar-se en un futur.  
A fi de poder efectuar el subministrament als usuaris domèstics comercials, s'instal·larà el corresponent armari de regulació i mesura APA/MPA de cabal nominal 2X3.000 m³/h de pressió d'entrada màxima 16 bar i d'eixida regulable entre 0,4 i 0,1 bar, que alimentarà a la xarxa de distribució del municipi de Gata de Gorgos.  
L'afecció del projecte a finques particulars es concreta en la imposició de servitud permanent amb una amplària total de 4 metres, 2 a cada costat de l'eix, per on discorrerà soterrada la canonada i on estarà prohibit efectuar (entre altres) treballs de llaurada o semblant a una profunditat superior a cinquanta centímetres, com també plantar arbres o arbustos a una distància inferior a dos metres comptadors des de l'eix de la canonada.   
L'execució de l'obra preveu les accions següents:  
- Replantejament i abalisament del terreny.  
- Obertura de pista de treball: l'amplària de pista normal prevista en el projecte és de 14 metres.  
- Obertura de la rasa: es preveu una amplària de rasa de 50 cm i una profunditat mínima d'un metre.  
- Distribució de materials d'obra: s'instal·laran platges d'abassegament en què es localitzaran de manera temporal els materials de l'obra.  
- Corbat, soldadura, protecció de la canonada i posada en rasa.  
- Restitució del terreny.  
- Senyalització final.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El projecte, estudi d'impacte ambiental i els documents acreditatius de la realització del tràmit d'informació pública van ser remesos pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant, i van tenir entrada en el registre de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 2 d'agost de 2006.  
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 22 de juny de 2006, mitjançant anunci en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant del dia 30 de maig de 2006 i mitjançant exposició d'edicte als taulers d'anuncis dels ajuntaments afectats. Durant el període d'informació pública es van produir les al·legacions següents:  
- Per l'Ajuntament de Gata de Gorgos (en extracte):  
a) En el tram inicial (l'antena) penetra per sòl industrial sense tenir en compte els vials previstos.  
b) El traçat discorre per àrea d'esmorteïment d'impactes del Pla d'ordenació dels recursos naturals del Montgó.  
c) L'últim tram del traçat afecta el Pla de reforma interior Sorts.  
- Gas Alicante SAU manifesta (en extracte):  
a) Les obres es realitzaran amb els condicionants que s'incloguen en la llicència municipal.  
b) L'article 101 del Decret 180/2002, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació de recursos naturals del Montgó, estableix que la regulació d'activitats en l'àrea perifèrica d'esmorteïment d'impactes es durà a terme mitjançant el procediment vigent d'avaluació d'impacte ambiental. Per això Gas Alicante SAU ha sol·licitat l'avaluació de l'impacte ambiental del projecte.   
c) Tots els desenvolupaments de la població s'estan tenint en compte a fi de poder planificar les xarxes de distribució de gas.  
D'acord amb la diligència de l'alcaldia de l'Ajuntament de Pedreguer, a l'esmentat municipi no es van produir al·legacions.  
2. Tràmits complementaris  
El dia 19 de febrer de 2007 té entrada en el Registre de la Conselleria de Territori i Habitatge plànols amb la descripció de nou traçat per a l'antena d'alta pressió A per a subministrament al terme municipal de Gata de Gorgos (Alacant) entre els vèrtexs V-AL-002 i V-AL-005.   
Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental proposa dues alternatives:  
1. Traçat bàsic: ix de la posició P-02 del gasoducte de transport secundari Marina Alta, al terme de Pedreguer, i es dirigeix cap a sud-est en paral·lel al gasoducte abans esmentat i a la carretera N-332. En situar-se paral·lel al ferrocarril Dénia-Alacant, s'endinsa en el terme municipal de Gata de Gorgos. Al nord de la població de Gata de Gorgos circula per Cries Blanques, tallant la carretera CV-738, para a continuació girar cap al sud i travessar la carretera CV-734 abans d'endinsar-se en el futur desenvolupament urbanístic del sector de Shorts, punt final del corredor descrit.  
2. Alternativa 1: es dirigeix al sud-est en paral·lel a la carretera N-332 i s'acosta a les edificacions situades a un costat i a l'altre de l'esmentada carretera. Posteriorment deixa el paral·lelisme amb la N-332 per a reprendre'l amb la carretera CV-734, creua la CV-738 i s'uneix al traçat bàsic, en acostar-se al futur desenvolupament urbanístic del sector de Shorts.  
De les dues alternatives proposades, l'estudi d'impacte es decanta per l'anomenat traçat bàsic per la menor longitud i la nul·la incidència urbanística d'aquest.  
Informes sectorials  
L'expedient conté:  
1. Informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals. De l'esmentat informe s'extracta: ...El projecte no afecta espais naturals pertanyents a la xarxa Natura 2000 (LIC o ZEPA). Tampoc té afecció sobre cap altre espai natural protegit ni sobre cap hàbitat prioritari (Directiva 92/43/CEE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres).  
No obstant això, la zona del projecte es troba afectada territorialment pel PORN del parc natural del Montgó. Els terrenys pels quals pretén passar la conducció de gas són àrees agrícoles, àrees urbanes i urbanitzables.  
L'esmentat informe es mostra favorable per a l'alternativa 1 i desfavorable per a l'alternativa del traçat bàsic.   
2. Presentada alternativa al traçat de l'antena de gas per a subministrament a Gata de Gorgos, l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals emet un informe del qual s'extracta: L'empresa titular del projecte (Endesa Gas), per mitjà d'un escrit de data 1 de febrer de 2007, aporta documentació complementària sobre el projecte, en la qual es comprova la rectificació en el traçat del gasoducte, en la part que afecta la zona PORN del Parc Natural del Montgó, classificada com a zona agrícola. El nou traçat s'adopta entre els vèrtexs V-AL-002 i V-AL-005.  
Amb aquest nou traçat es corregeixen els impactes ambientals que s'apreciaven en el primer informe pel fet de transcórrer, el nou traçat, paral·lel a un camí ja existent i que serà aprofitat com a part de la pista de treball.  
En conseqüència, s'emet un informe favorable (traçat bàsic amb el canvi del traçat proposat) al projecte antena d'alta pressió per a subministrament de gas natural al terme municipal a Gata de Gorgos (Alacant).  
3. L'expedient conté còpia de l'informe d'impacte arqueològic i etnològic del qual s'extracta el següent: El gasoducte antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal de Gata de Gorgos (Alacant) presenta a priori una incidència nul·la en el patrimoni arqueològic dels termes municipals pels quals transcorre. No obstant això, es proposa en l'esmentat informe la realització d'un exhaustiu control durant la fase d'obra a fi d'evitar qualsevol afecció al pou de l'assegador d'Oquins a la Llosa, al terme municipal de Pedreguer.  
Afeccions legals  
El traçat de l'antena de gas al terme municipal de Gata de Gorgos discorre per sòl industrial.  
Al terme municipal de Gata de Gorgos, l'antena discorre per sòl industrial, no urbanitzable i sòl urbà.  
El projecte presentarà afecció als camins ramaders següents: assegador d'Oquins a la Llosa, assegador de Dénia a Gata.  
D'acord amb els informes emesos per l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, l'antena de gas discorrerà per terrenys afectats pel Pla d'ordenació de recursos naturals del Montgó (àrea agrícoles, urbanes i urbanitzables).  
El projecte no afecta espais naturals pertanyents a la xarxa Natura 2000 (LIC o ZEPA). Tampoc té afecció sobre cap altre espai natural protegit ni sobre cap hàbitat prioritari (Directiva 92/43/CEE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres).  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
L'estudi d'impacte ambiental identifica els següents elements que poden veure's afectats pel projecte:   
- Medi físic: atmosfera, geomorfologia i geologia, sòl, vegetació, fauna, paisatge, espais naturals.  
- Medi socioeconòmic: població, ocupació, infraestructures, arqueologia.   
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els impactes següents (en extracte):  
- Impacte moderat sobre la qualitat de l'aire per presència de partícules sòlides en suspensió, increment de gasos contaminants i alteració dels límits sonors.  
- Impacte moderat sobre el sòl per compactació i alteració de la seua estructura a causa de l'obertura de rases.  
- Impacte de compatible a moderat respecte a l'eliminació total de la vegetació per la pista de treball.  
- Impacte positiu sobre els factors del medi socioeconòmic.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa les mesures preventives següents:  
a) Sobre l'atmosfera  
- Aplicació de regs sistemàtics.  
- Manteniment adequat de la maquinària  
b) Sobre el sòl  
- Evitar el pas de la maquinària pesant sobre la capa de terra vegetal resguardada.  
- Senyalització adequada de la pista de treball.  
- Gestió adequada dels possibles abocaments procedents de la maquinària.  
c) Vegetació  
- S'evitarà l'eliminació d'espècies recollides en l'Ordre de 20 de desembre de 1985, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades.  
- Es trituraran les restes vegetals i s'empraran després en la restauració de la pista.   
- Es respectaran els exemplars arboris de gran port.  
- Les platges d'abassegament se situaran en zones cultivades on no es detecte cap impacte important.  
d) Fauna  
- Abans de l'inici de les obres es realitzarà una prospecció en camp a fi d'evitar danys a fauna protegida.  
- S'efectuaran xicotetes variacions en el traçat a fi d'evitar l'afecció a nius o dormidors.  
- Es realitzaran canvis en el calendari de les obres sempre que es detecte intrusió en els calendaris de cria o reproducció de fauna protegida.  
- Les rases disposaran de rampes d'eixida en les rases i aquestes es revisaran a fi d'evacuar als animals atrapats en elles.  
e) Residus  
- Neteja de zones d'ocupació temporal.  
- Recollida immediata dels residus catalogats com a perillosos.  
- Emmagatzemament de residus en llocs impermeabilitzats.  
f) Medi socioeconòmic  
- Senyalització adequada dels límits de la pista de treball.  
- S'evitarà l'encreuament pel centre de les finques.  
- Reposició dels serveis afectats.  
- Presència d'un arqueòleg en les obres.  
- En els encreuaments amb camins ramaders, es garantirà el pas per aquests.  
- Es minimitzarà l'afecció al sector primari en realitzar-se les obres després de la recollida de collites, restituint el terreny a l'estat inicial d'aquest.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, annex I, punt 7 i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previsots en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal de Gata de Gorgos (Alacant) sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. S'haurà d'obtenir l'informe regulat en l'article 11 del Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, modificada per la Llei 5/2007. Els condicionants emesos en l'esmentat informe s'entendran inclosos en aquesta declaració.   
2. S'hauran d'obternir els corresponents permisos d'encreuament o ocupació de camins ramaders.  
3. La pista de treball s'haurà de reduir al mínim imprescindible a fi d'evitar afeccions innecessàries a camps de cultiu. A més, el traçat de l'esmentada antena s'haurà d'ajustar, pels mateixos motius, a límits o camins.  
4. Qualsevol afecció del traçat de l'antena que influïsca en el planejament dels municipis afectats haurà de pactar-se amb els esmentats municipis.   
5. Les zones d'abassegament de materials s'hauran de situar preferentment en parcel·les on l'afecció a la vegetació siga mínima.  
6. La terra obtinguda del fons de les rases no s'haurà de mesclar amb la terra vegetal i aquesta no s'haurà d'emprar per a la solera o coberta de les canonades, sinó per a restaurar les capes més superficials del sòl.  
7. En el cas de ruptura de marges o límits realitzats amb pedra, terra o qualsevol altre element natural, aquests hauran de ser reposats al seu estat original.  
8. En el desenvolupament de les obres s'hauran de respectar els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això.   
9. S'haurà d'efectuar una correcta gestió dels residus -d'acord amb la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana- generats en l'obra i hauran de quedar, a la finalització, els terrenys expedits de qualsevol resta procedent d'aquesta.   
10. S'hauran de revisar diàriament les rases a fi d'evacuar la fauna atrapada en aquestes i s'haurà de revisar la correcta disposició de les rampes d'eixida.  
11. S'haurà de disposar dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'hauran d'implantar mesures per a evitar l'absorció de la fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en la prova hidràulica, s'haurà de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament d'aquests a llit públic. Els productes químics sobrants, s'hauran de derivar a un gestor autoritzat.  
12. Qualsevol variació del traçat de l'antena de gas que puga produir-se després de l'emissió d'aquesta declaració d'impacte ambiental, només haurà de sotmetre's a nou procediment quan l'esmentada traçada afecte béns de rellevància ambiental en sòl natural, seminatural o inculte classificat com a sòl no urbanitzable.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar- els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Ddeclaració d'impacte ambiental  
Expedient: 391/06-AIA  
Títol: Construcció de pista d'accés al Mas del Portell  
Promotor: Argelio Solsona Ahís  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benafigos  
Objecte del projecte: Obertura de pista forestal  
Localització: Benafigos (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'actuació consisteix en l'obertura de pista forestal per a dotar d'accés al Mas del Portell situat al terme municipal de Benafigos (Castelló).  
La principal via de comunicació des de la qual es pretén accedir a la finca és la carretera CV-169, de la qual ix una pista sense asfaltar al punt quilomètric - 3 que accedeix a barranc de la Redonda i al riu Montlleó i circula paral·lela a aquest en direcció nord.  
La longitud total de la via prevista és de 526 metres i l'amplària de 3 metres. El traçat discorre del perfil 0 al 4 per cultius i del perfil 4 a l'11 per bosc baix de carrasques, savines i ginebres.  
Les obres que s'hi han de realitzar seran les següents:  
1. Desbrossament de la vegetació i retirada de sòl edàfic.  
2. Moviment de terres. Es preveu un volum de desmunt de 241,2 m³ de terra, 255,8 m³ de trànsit i 142,5 m³ de roca. El volum total de desmunt serà de 639,5 m³ i 621,3 m³ de terraplé.  
3. Altres treballs: perfilació i compactació del ferm del camí, excavació de cunetes de secció triangular, perfilació i refinament de talussos desmuntats.  
El pendent màxim de la pista serà del 16% en un tram de 50 metres, seguit d'una rasant de 14,7% entre els punts 0,350 i 0,400.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El projecte i estudi d'impacte ambiental va ser remés pels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló i va tenir entrada en els Serveis Centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 23 de novembre de 2006.  
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló del dia 25 de novembre de 2006. Segons consta en el certificat emés a aquest efecte, durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions.   
Informes sectorials  
L'expedient conté els informes següents:  
1. Informe de la Secció Forestal dels Serveis Territorials de Territori i Habitatge de Castelló: De l'esmentat informe es destaca el següent: «La zona en què es pretén construir la pista... està localitzada en una àrea de bancals de cultiu en règim de secà amb una longitud aproximada de 200 metres i la resta per un sotabosc ...».  
«D'acord amb el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana publicat en el DOGV de 29 de juny de 2004, figura com a sòl forestal la zona per la qual discorre la pista en la seua part final i en els primers 200 m d'aquesta com a no forestal».  
«... s'estima que la solució presentada comporta un impacte que pot ser valorat com a moderat,...»  
2. Informe del tècnic d'Infraestructures i Integració Paisatgística del qual s'extracta el següent: «En la primera part del traçat... l'obertura de la caixa de la pista generarà talussos de desmunt i terraplé d'entre 3 i 4 metres d'alçària, segons el projecte. En aquest sentit, es recomana aprofitar l'existència de bancals per al traçat de la pista, de manera que es minimitze el moviment de terres». «... el projecte d'obertura d'una pista d'accés al Mas del Portell es considera acceptable...»  
L'informe conclou amb l'enumeració de les mesures correctores proposades que s'incorporaran a aquesta declaració d'impacte.   
Afeccions legals  
L'actuació prevista té previst realitzar-se en sòl rústic sense protecció específica.  
Segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, l'esmentat sòl es qualifica com a sòl forestal i no afecta forest d'utilitat pública.  
L'activitat proposada no afecta cap espai protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
L'entorn on ha de realitzar-se la construcció de la pista és predominantment muntanyós. La zona proposada per al traçat afectarà en el seu primer tram bancals de cultiu i, en l'últim, terreny naturalitzat on predominen els arbustos escleròfils i el sotabosc. Les espècies vegetals predominants en l'àrea són (d'acord amb els informes emesos pel Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló) exemplars aïllats de Quercus rotundifolia, i Quercus coccifera, Pinus halepensis, Rhamnus alaternus, Pistacea lentiscus, Juniperus oxyxedrus i Juniperus phoenicea. Algunes d'aquestes espècies estan compreses en l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades.  
Pel que fa a la fauna i segons l'estudi d'impacte ambiental, no hi ha cap espècie amenaçada en perill d'extinció en la zona d'estudi. A més l'estudi valora la qualitat del paisatge com a mitjana especificant que la conca visual és reduïda, i es veu la pista només en l'entorn immediat d'aquesta.  
D'altra banda, en l'informe arqueològic previ es destaca la no-afecció de l'obra a jaciments inventariats.   
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte identifica i qualifica els impactes següents:  
- Augment del nivell de sorolls: aquest impacte es qualifica com a compatible tant en la fase de construcció com en la fase de funcionament.  
- Compactació del sòl: en general l'impacte es considera com a moderat. L'esmentat impacte es produirà tant en la fase de construcció (per la maquinària emprada en la construcció de la pista), com en la fase de funcionament (a causa del trànsit de vehicles).   
- Eliminació de la vegetació: serà un impacte sever perquè s'elimina totalment la vegetació en una franja de 5 metres de manera permanent.  
- Fauna: es considera moderat per la possible incidència a aquesta en la fase de construcció i en la de funcionament de la pista.  
- Economia i població: impacte positiu en augmentar el valor de la finca i generar ocupació.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi proposa com a mesures correctores les següents:  
- Reducció del soroll mitjançant l'aplicació del Decret 1439/1972, de 25 de maig, sobre homologació de vehicles enfront del soroll i el Decret 3025 de 1971, de 9 d'agost, sobre disposicions internes de seguretat en maquinària i equips.  
- Manteniment adequat de la maquinària, limitació del treball a hores diürnes i evitar moviments innecessaris d'aquesta.  
- Revegetació de talussos amb espècies herbàcies.  
- Col·locació de pedraplé per a estabilització de talussos on siga necessari. Si és necessari, el pedraplé serà substituït per mur de maçoneria hidràulica.   
- Obertura de cunetes al llarg de tot el traçat per a l'evacuació d'aigües de pluja.  
S'evitaran moviments innecessaris de la maquinària fora de la caixa del camí.   
El pla de vigilància ambiental tindrà com a finalitat el seguiment i control de les actuacions previstes en el projecte i en especial els impactes no previstos.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1 i.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de construcció de pista d'accés al Mas del Portell sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. A la major brevetat s'haurà de remetre a aquesta Secretaria Autonòmica l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià. En l'execució de les obres s'hauran de seguir els preceptes continguts en els articles 63, 64, 65 de l'esmentada llei. En tot cas, les obres hauran de ser respectuoses amb qualsevol element etnològic que es puga trobar als voltants d'aquesta.  
2. S'haurà de senyalitzar amb cinta la traça de la pista per a evitar desplaçaments innecessaris de maquinària.  
3. S'hauran de reposar els murs de maçoneria que es vegen afectats per l'obra.  
4. Entre els perfils 1 i 5 s'haurà d'intentar aprofitar l'existència de bancals per al traçat de la pista a fi de minimitzar els moviments de terres i s'haurà d'intentar evitar l'afecció a trams rocosos que requerisquen l'ús del martell trencador.  
5. A més de la sembra d'herbàcies, els talussos s'hauran de restaurar amb la plantació d'espècies autòctones almenys en capçalera i peu de talús.  
6. S'hauran d'evitar afeccions innecessàries a l'arbratge.  
7. La pista haurà de tenir una amplària màxima de 3,0 metres que només podrà ser ampliada per raons justificades de seguretat d'aquesta.  
8. El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el seguiment de l'arrelament de la vegetació en talussos com també de l'aparició de signes d'erosió o deteriorament de la pista i iniciar-se, si és el cas, els treballs necessaris per a la correcta restauració d'aquests.   
9. S'haurà de respectar el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als voltants d'aquest.   
10. Abans de l'inici de les obres s'haurà de disposar, si és el cas, dels permisos regulats en l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació sobre protecció d'espècies endèmiques i amenaçades així com qualsevol altre permís derivat de l'afecció a vegetació forestal.  
11. Les zones d'abassegaments de materials s'hauran de situar en llocs aptes a aquest efecte, això és, on es minimitzen els impactes sobre la vegetació natural o terrenys cultivats.  
12. Si en l'execució de les obres es produeix algun abocament de la maquinària, haurà de netejar-se la zona i dur-se els residus a un gestor autoritzat. Es recomana la trituració de les restes vegetals i la incorporació d'aquestes al camí a fi de protegir-lo de l'erosió. Si això no és possible, aquestes restes hauran de gestionar-se de manera adequada. Així mateix, a l'acabament de les obres no haurà de quedar cap residu a la zona i s'hauran de dur totes les restes a un abocador autoritzat.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 520-1/1902 THN  
Títol: Complex hoteler i de golf Xeresa Golf  
Promotor: Xeresa Golf SA  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benidorm  
Localització: A la parcel·la NNED-1 del PEDUI Àrea parc temàtic de Benidorm-Finestrat (Alacant)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte és l'avaluació d'un complex turístic de golf, compost per dos camps de golf, inclosos dins deln complex hoteler i de golf Xeresa Golf, sobre sòl classificat com a sòl no urbanitzable no protegit.  
Segons l'annex I del Decret 162/1990, que conté el Reglament que desenvolupa la Llei 2/89, d'impacte ambiental, en el qual s'especifiquen les obres, instal·lacions o activitats els projectes de les quals han de sotmetre's al tràmit de declaració d'impacte ambiental, s'inclouen: projectes de transformacions de golf de terrenys seminaturals, naturals o incultes.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
La ubicació de les actuacions se situa a la zona denominada com a Àrea del parc temàtic, als termes municipals de Benidorm i Finestrat, concretament al sector denominat NNED-1 segons el pla especial director d'usos i infraestructures de l'àrea del parc temàtic Benidorm-Finestrat.  
La parcel·la NNED-1 se situa al nord-oest de la població de Benidorm, dins del municipi d'aquesta i a la vora del marge de l'autovia A-7. Està al sud del parc temàtic Terra Mítica.  
Planejament vigent i proposat  
Per acord del Govern Valencià de data 26 de novembre de 1996, es constitueix l'empresa pública de la Generalitat Sociedad Parque Temático de Alicante SA com a mercantil instrumental de suport a l'actuació pública, l'objecte social estatutari del qual se circumscriu a realitzar totes les actuacions que siguen necessàries per a aconseguir la implantació d'un parc temàtic. En l'exercici 2002 la SPTA passa a denominar-se Sociedad Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana SA.  
El 29 de juliol de 1997 s'aprova el pla especial per a la formació de patrimoni públic de sòl de la Generalitat Valenciana, per raó del qual es delimita una àrea de reserva de terrenys als termes municipals de Benidorm-Finestrat per a la possible expropiació i incorporació d'aquests al patrimoni públic de sòl de la Generalitat Valenciana. L'objecte d'aquest primer pla especial tenia l'abast exclusiu de delimitar una àrea de terrenys dins dels quals es legitimava la potencial expropiació de tots o part d'aquests.  
El 10 de febrer de 1998 s'aprova definitivament el Pla especial director d'usos i infraestructures (PEDUI), Àrea parc temàtic, de Benidorm-Finestrat. El PEDUI té com a objecte ordenar els diversos usos del sòl dins de l'àrea establida pel pla especial.  
Les instal·lacions projectades són les següents:  
- Complex hoteler i de golf situat a les parcel·les NNET i NPPV-2.  
- Complex hoteler i de golf situat a la parcel·la NNED-1.  
- Centre comercial situat a la parcel·la NNET.  
- Planta de biogàs, compostatge i valorització de pneumàtics usats situats a la parcel·la NNEP-2.  
- Estació de servei situada a la parcel·la NNED-2.  
És necessària una avaluació d'impacte ambiental pròpia per a cada una de les activitats permeses.  
De fet, el condicionant primer de la declaració d'impacte ambiental del PEDUI expressa textualment:  
«Les actuacions previstes en el pla que es troben sotmeses a avaluació d'impacte ambiental, segons el que estableixen els annexos del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, de 3 de març, d'impacte ambiental, hauran de tramitar-se en la forma reglamentària prevista en l'esmentat decret."  
Part dels terrenys afectats per l'actuació promoguda per Xeresa Golf han sigut terrenys naturals, seminaturals o incultes, fet que implica l'obligatorietat de sotmetre el projecte de referència al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons les normes urbanístiques establides en el pla especial director d'usos i infraestructures, el sòl sobre el qual se situa el camp de golf està classificat com a sòl no urbanitzable no protegit.  
Ordenació prevista i usos  
En el sector plantejat, NNED-1, s'inclou la implantació de dos hotels i de dos camps de golf.  
Els hotels són, un de cinc estreles, que ocupa una superfície de 751.073 m², i l'altre de cinc estreles plus, amb una superfície de 769.761 m².  
L'actuació projectada és un complex turístic de golf compost per dos camps de golf.  
- Championship Course: 18 forats de campionat.  
- Executive Course: 18 forats turístics, i un camp de pràctiques amb putting-green i chipping-green.  
La finca destinada al desenvolupament del complex turístic de golf presenta una superfície aproximada de 152 ha, i ocupa la zona destinada a golf una superfície aproximada de 125 ha. La parcel·la té una longitud aproximada de 2.300 m i una amplària mitjana de 700 m, i es desenvolupa en sentit longitudinal de forma paral·lela a l'autopista AP-7.  
Segons la fitxa normativa 3 de l'àrea NNED-1, corresponent al PEDUI, l'ús característic és l'esportiu: golf i serveis annexos; i com a usos tolerats plantegen hoteler tipus a i B, restauració, terciari i aparcament.  
Tramitació administrativa  
En data 8 de març de 2006 l'Ajuntament de Benidorm remet l'estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental del camp de golf promogut per la mercantil Xeresa Golf SA.  
1. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental de la instal·lació de diverses infraestructures en l'àmbit d'ordenació del parc temàtic, es va exposar al públic en la Conselleria de Territori i Habitatge, en el DOGV número 4.853, de 30 de setembre de 2004.  
L'expedient de llicència d'obertura d'hotel i camp de golf va estar sotmés a exposició pública, a l'Ajuntament de Benidorm, des del 18 de juny fins al 15 de juliol de 2003, sense que s'hi haguera presentat cap al·legació respecte de la instal·lació de l'activitat.  
Segons el certificat de la Conselleria de Territori i Habitatge, de data 24 de novembre de 2004, es presenten al·legacions del Centre d'Aqüicultura Experimental, amb data 12 de novembre de 2004.  
2. Resum de l'al·legació  
Sol·licita l'anul·lació de l'exposició pública, fins que no es facilite l'accés al seu contingut en sistema informatitzat.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
Se sol·licita informe al Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat sobre el pas de la fauna al camp de golf, en data 30 de març de 2006.  
Amb data d'eixida 4 d'abril de 2006, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita la documentació següent:  
1. Justificació de la disponibilitat d'aigua residual per l'entitat gestora de l'EDAR de Benidorm, i de l'EDAR pròpia.  
Autorització de canvi d'ús, de reg agrícola a reg de camp de golf, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer,   
2. Informe favorable relatiu al tractament dels dos camins ramaders afectats dels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
3. Certificat de suficiència de recursos hídrics emés per l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, per a poder satisfer les necessitats d'aigua potable tant per a les instal·lacions del camp de golf com per als complexos hotelers.  
4. Respecte les aigües residuals generades per les instal·lacions hoteleres i instal·lacions complementàries del camp de golf, l'estudi d'impacte ambiental no diu res sobre la destinació d'aquestes, és a dir, si van a l'EDAR pròpia o a la municipal. Ha d'aclarir-se aquest aspecte.  
Certificat o acord pel qual l'entitat gestora de l'EDAR, assumisca els cabals d'aigües residuals generats per la implantació del sector.  
5. Previsió dels residus sòlids urbans generats i presentar certificat en què l'entitat gestora assumisca la gestió dels esmentats residus. S'haurà de complir el que estableix el pla integral de residus i en el pla zonal corresponent.  
6. Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del Patrimoni Cultural Valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
7. Ha d'especificar-se la gestió dels residus vegetals que es produïsquen, sent preferible la valorització a l'eliminació.  
La gespa tallada no s'ha d'abocar a les àrees d'hàbitats naturals, ni permetre que entre en sistemes aquàtics naturals.  
S'ha de dissenyar un sistema mitjançant el qual es puguen recol·lectar i emmagatzemar les herbes en un lloc designat i que no provocarà contaminació de l'aigua a nivell freàtic.  
8. Als barrancs que discorren per l'àmbit d'actuació, se'ls aplica el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
S'haurà de mantenir lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 m a cada costat del llit del barranc afectat.  
Així mateix, s'haurà de disposar d'autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el pla parcial en la zona de policia de llits del barranc afectat, com estableix el Reglament del domini públic hidràulic.  
9. Per a l'abocament de les aigües pluvials recollides en el sector als barrancs existents, s'haurà d'obtenir l'autorització corresponent de l'organisme de conca. Previ al punt d'abocament de les aigües pluvials, s'haurà de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja.  
10. Respecte de les obres efectuades als barrancs, s'haurà d'obtenir l'autorització corresponent de l'organisme de conca.  
11. Estudi de paisatge i l'informe favorable sobre aquest, emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
12. Respecte als usos previstos al sector, no s'estableixen els usos prohibits. S'establiran els usos característics i tolerats, i n'hauran de quedar exclosos tots els altres.  
13. Es buscaran zones de connexió amb espais exteriors, a través de tancaments vegetals, o bé de tanca cinegètica, que permeten el trànsit de la fauna, especialment a l'extrem est i sud-oest de la parcel·la, limítrofa amb una altra parcel·la encara sense edificar i poblada d'una pineda.  
També s'ha de permetre la permeabilitat de la fauna a través dels barrancs.  
14. S'ha d'aclarir quina part de sòl forestal s'ha conservat i, si s'ha mantingut, quines mesures correctores i protectores s'hi apliquen.  
15. Justificació de l'elecció de la varietat de gespa. S'han d'escollir espècies apropiades per al clima i sòl, i que necessiten poca quantitat d'aigua.  
16. En l'estudi d'impacte ambiental s'ha d'ampliar:  
- Ha d'analitzar l'afecció al LIC Serra Aitana, al LIC Serra Gelada, a la forest Puig Campana i a les dues microreserves, Puig Campana i Tossal Corbs, i proposar mesures preventives i correctores.  
- Ha de proposar mesures per a conservar i integrar la pineda situada al cantó sud-est de la parcel·la.  
- Ampliar les mesures per a reduir i evitar la contaminació de les aigües i sòls  
En data 28.07.2006 es realitza nou requeriment de documentació amb el que falta per lliurar, basant-se en la documentació rebuda en data 12 de juliol de 2006.  
1. Justificació de la disponibilitat d'aigua residual per l'entitat gestora de l'EDAR de Benidorm.  
Autorització de canvi d'ús, de reg agrícola a reg de camp de golf, de l'organisme de conca competent.  
2. Informe favorable relatiu al tractament dels dos camins ramaders afectats dels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
3. Certificat de suficiència de recursos hídrics emés per l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, per a poder satisfer les necessitats d'aigua potable de les instal·lacions del camp de golf.  
4. Certificat o acord en què l'EDAR correspondent assumisca la totalitat del cabal d'aigua residual generada per la implantació de les instal·lacions complementàries del camp de golf.  
5. Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del Patrimoni Cultural Valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
6. Autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el pla parcial en la zona de policia de llits dels barrancs afectats, com estableix el Reglament del domini públic hidràulic.  
7. Per a l'abocament de les aigües pluvials recollides en el sector als barrancs existents, s'haurà d'obtenir l'autorització corresponent de l'organisme de conca.   
En qualsevol dels casos, els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
8. Respecte de les obres efectuades als barrancs, s'haurà de presentar l'autorització corresponent de l'organisme de conca.  
9. S'ha de presentar estudi de paisatge i l'informe favorable sobre ell, emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
10. Es buscaran zones de connexió amb espais exteriors, a través de tancaments vegetals, o bé de tanca cinegètica, que permeten el trànsit de la fauna, especialment en l'extrem est i sud-oest de la parcel·la, limítrofa amb una altra parcel·la encara sense edificar i poblada d'una pineda.  
També s'ha de permetre la permeabilitat de la fauna a través dels barrancs.  
Documentació complementària  
En data d'entrada 12 de juliol de 2006, l'Ajuntament de Benidorm lliura la documentació següent:  
- Certificat en què l'entitat gestora assumeix la gestió dels residus sòlids urbans.  
- Informe de data 2 de juny de 2006, on analitza puntualment cada una de les exigències d'informació: gestió de residus vegetals, mesures per a conservar el sòl forestal, justificació de la varietat de gespa, mesures per a evitar la contaminació de les aigües.  
En data 30 de novembre de 2006 es rep l'informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
En data 26 de desembre de 2006 es rep la documentació següent:  
- Informe tècnic favorable del tractament dels dos camins ramaders afectats.  
- Informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
- Autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a les obres als barrancs, com també per a l'execució de les obres que s'han de realitzar en la zona de policia d'aquests.   
- Còpia de la presentació de l'estudi de paisatge en la Conselleria de Territori i Habitatge.  
- Proposta de tancaments vegetals per a l'aprovació d'aquests.  
Informes sectorials  
Informe favorable de cultura de data 16 de novembre de 2006  
En l'estudi previ del patrimoni històric cultural s'efectua una recopilació, estudi i avaluació dels béns patrimonials que hi ha a l'entorn del complex hoteler i camp de golf Xeresa Golf atés que el projecte es troba executat i en funcionament.  
No s'han documentat en l'esmentat estudi previ béns de naturalesa arqueològica, etnogràfica, paleontològica o arquitectònica, que prèviament no foren ja analitzats, estudiats o protegits, com és el cas del jaciment del Moralet.  
L'estudi conclou que no havien d'existir béns patrimonials sobre la base dels estudis efectuats de la zona amb anterioritat a la seua execució pel que no sembla que hi haja hagut cap tipus d'incidència. Tampoc s'hi proposen mesures correctores.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic l'impacte de l'actuació sembla revelar-se inexistent.  
Pel que s'ha vist en el precepte indicat, i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, s'emet informe favorable a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, estudi previ del complex hoteler i camp de golf Xeresa Golf de Benidorm.  
Aquest informe es contrau a aquest estudi d'impacte ambiental en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cada una de les pàgines del document, en prova de conformitat, amb l'expressa advertència que si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïren variacions respecte a la proposta ara informada, haurà de sotmetre's aquesta de nou a l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural.  
Amb vista a garantir el compliment de les mesures preventives o correctores estrictament patrimonials establides en aquest informe haurà de remetre's a aquesta administració tutelar còpia de la declaració d'impacte de l'actuació tan prompte com aquesta es pronuncie.  
Informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat de data 18/08/2006  
La zona en qüestió no té especials valors per a la conservació de flora, fauna o hàbitats, si bé la seua biodiversitat ha de mantenir un equilibri amb zones adjacents millor conservades o de major interés.  
En l'actualitat la vegetació de la zona està formada per matolls i pastius termomediterranis serials, amb un estrat arbratge escàs de Pinus halepensis, que en general no té un grau de naturalitat que els faça especialment interessants per a la conservació de la biodiversitat. Tampoc ocupen una extensió important de la zona d'actuació, per la qual cosa l'afecció a aquests hàbitats és discreta.  
Les comunitats en concret són les següents:  
5330 Stipo tenacissimae-Sideritidetum leucanthae O. Bolòs 1957.  
6220 Teucri fruticós pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi O. Bolòs 1957  
6220 Aristido coerulescentis- Hyparrhetnietum pubescemtis   
5330 Chamaeropo humilis- Rhamnetum lyciodis.  
La presència de fauna a la zona dels barrancs, com és el cas de la rabosa i perdiu, com també altres aus als llacs, no sembla que haja de ser impedida per la presència del camp de golf, encara que sí per urbanitzacions. En qualsevol cas l'actuació, cas de ser encerclada, no ha d'impedir el pas de fauna per tot l'entorn d'aquesta.  
Certificat de la Comunitat de Regants del Canal Baix de l'Algar, a Benidorm  
De data 19 d'octubre de 2006, certifica que, segons consta en els registres de la comunitat de regants, les terres que figuren a nom de la mercantil Sociedad Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana SA, compresos a zones recreatives i la parcel·la NNED-1, on es troba situat un camp de golf, tenen dret a l'ús de les aigües d'aquesta comunitat de regants i procedents de la depuradora de Benidorm.  
Informe sobre la modificació de traçat dels camins ramaders assegador de la Cala, assegador del Camposanto, assegador de Vives i assegador de Baldó, al terme municipal de Benidorm. De data 21 de març de 2006.  
Com a complement a l'informe emés amb data 11 de novembre de 2005, adjunt plànol d'ubicació de la superfície de 84,87 ha que es proposa per a compensar la diferència resultant de la valoració realitzada per a les modificacions de traçat d'aquests camins ramaders que s'estan tramitant a sol·licitud de la Sociedad Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana al terme municipal de Benidorm.  
Aquests terrenys compleixen amb les característiques establides en el Reglament de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana en l'article 11, per a la declaració d'utilitat pública de les forests públiques.  
En concret pel que fa a la transcendència hidrologicoforestal, la defensa del sòl contra l'erosió, degradació i desertització. Com a funcions ecològiques: contribueix a la regulació de la dinàmica de la biosfera, a la preservació de la diversitat biològica i al manteniment dels processos ecològics. Finalment com a funcions socials: és susceptible de fomentar l'ús social, recreatiu i cultural de les forests, de millorar l'economia rural i de contribuir a la salubritat pública.  
Per tot això propose que una vegada portada a efecte la modificació de traçat i aquests terrenys siguen patrimoni de la Generalitat Valenciana es declaren d'utilitat pública.  
Informe sobre la modificació de traçat dels camins ramaders assegador de la Cala, assegador del Camposanto, assegador de Vives i assegador de Baldó, al terme municipal de Benidorm. De data 11 de novembre de 2005.  
Tots els traçats alternatius dels camins ramaders afectats estan descrits en els plànols presentats. Els traçats proposats discorren bé per terreny forestal (sòl no urbanitzable protegit), bé per terreny no urbanitzable comú, bé per zones verdes de vials.  
Tots ells compleixen amb allò que s'ha estipulat en la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, pel que fa a la continuïtat del trànsit ramader i dels altres usos compatibles i complementaris, integritat superficial i idoneïtat dels traçats (article 11). I s'adapten d'aquesta manera a la nova ordenació territorial (article 12).  
Com a conseqüència de la modificació dels traçats, la superfície d'aquests camins ramaders es veurà incrementada, passant de 103.152,52 m² a 126.690,24 m². L'amplària dels camins ramaders serà variable, sent en gran part del recorregut igual a l'original, respectant sempre una amplària mínima de 7 metres.  
En els següents paràgrafs exposa els criteris de valoració i les càrregues incloses en la superfície dels traçats alternatius.  
Finalment, proposa les condicions generals per a les ocupacions:  
1) Aquesta autorització no constitueix cap gravamen sobre el camí ramader afectat, que conservarà la seua condició de bé de domini públic destinat als fins específics d'aquest.  
2) Aquesta autorització es concedeix exclusivament per a les ocupacions detallades en l'annex 1, que afecten:  
- 910 m del camí ramader denominat assegador de la Cala.  
- 14.386 m del camí ramader denominat assegador del Camposanto.  
- 10.556 m del camí ramader denominat assegador de l'Alto de Vives.  
- 3.620 m del camí ramader denominat assegador de Baldó.  
3. S'ajustarà, tant en la localització com a les característiques i elements constructius, al projecte o documents que obren en l'expedient.  
4. Haurà de complir les vigents disposicions sobre la matèria i les obres procedents hauran de realitzar-se amb les degudes garanties de seguretat, i no interrompre en cap moment el trànsit ramader i no impedir els altres usos compatibles o complementaris amb aquell, descrits en el títol II de la vigent Llei de camins ramaders.  
5. El titular de l'autorització serà el responsable dels danys i perjudicis a les persones que puguen originar-se per les obres inherents a aquesta.  
6. L'esmentat titular comunicarà als d'aquesta Direcció Territorial les dates de començament i terminació de les obres per a les comprovacions que procedisquen; havent d'atenir-se a les observacions que procedisquen; havent d'atenir-se a les observacions i requeriments que puguen ser formulats.  
7. Aquesta autorització es concedeix fins per un període de 10 anys, sense perjudici de la ulterior renovació d'aquesta, si escau.  
8. El titular de l'autorització pagarà una sola vegada i en concepte de cànon la quantitat de 1.473,9 ?, segons el que disposa el Decret legislatiu, 1/2005, de 23 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Text refós de la llei de taxes de la Generalitat Valenciana.  
9. L'expressat import haurà de ser ingressat pel peticionari en la forma i el termini que es determinarà quan es resolga l'expedient.  
10. La ubicació de la instal·lació autoritzada no prejutjarà en cap cas els límits del camí ramader.  
11. Sempre que siga necessari realitzar alguna obra de conservació, reparació o de qualsevol altra classe que afecte els terrenys del camí ramader, el beneficiari haurà de sol·licitar prèviament l'autorització de la Direcció Territorial.  
12. Al terme de la vigència de l'autorització, el beneficiari queda obligat a restituir el camí ramader al primitiu estat d'aquest en un termini màxim de tres mesos, i comunicar-lo a la Direcció Territorial, a l'efecte de les comprovacions oportunes.  
13. En el cas que les obres de restitució del camí ramader no meresqueren la conformitat de la Direcció Territorial, aquest organisme i per compte del titular, executarà les obres complementàries necessàries, sense perjudici de les responsabilitats a què hi haja lloc.  
14. Si durant la vigència d'aquesta autorització es disposa l'alienació de la parcel·la o parcel·les del camí ramader que resulten afectades per la instal·lació, el beneficiari podrà optar preferentment a l'adquisició d'aquestes, en el preu que reglamentàriament es fixe, si es dóna el cas de renúncia per part dels qui tingueren millor dret per a la seua adquisició.  
15. La titularitat d'aquesta autorització no podrà ser traspassada a tercera persona sense el coneixement i consentiment previ de la Direcció Territorial, a l'efecte de la corresponent subrogació en els drets i obligacions que porta implícita.  
16. Aquesta autorització es resoldrà per les causes següents:  
a) Renúncia voluntària del beneficiari.  
b) Cessar l'ús per al qual es va concedir.  
c) Utilització per a destinació diferent de la que va fundar-ne l'atorgament.  
d) Venciment del termini fixat.  
e) Incompliment de qualsevol de les condicions estipulades.  
17) Aquesta autorització s'atorga sobre la base de ser certes i exactes totes les dades que subministra el peticionari, qui pren a càrrec seu els danys i perjudicis que puguen derivar-se de la seua inexactitud.  
18) Aquesta autorització s'atorga únicament i exclusivament en l'àmbit de les competències de la Conselleria de Territori i Habitatge en matèria de camins ramaders i sense perjudici de les competències que les lleis determinen a favor d'altres organismes de l'administració de les altres autoritzacions i permisos que siguen necessàries per al desenvolupament de l'objecte de la petició.  
Informe del consorci per al proveïment d'aigües i sanejament de la Marina Baixa (Alacant)  
De data 22 de novembre de 2006 emet l'informe següent:  
És objecte d'aquest informe, la comprovació de la disponibilitat de les infraestructures bàsiques d'aigua i sanejament a la instal·lació del camp de golf denominat Real de Faula integrant del PEDUI Àrea parc temàtic Benidorm-Finestrat.  
1. El PEDUI Àrea parc temàtic Benidorm-Finestrat, preveia els usos previstos en la instal·lació del referit camp de golf integrant en l'àmbit d'aquest pla especial, que comportava un increment en les demandes d'aigua per a reg i proveïment que s'ha de satisfer pel sistema de proveïment del consorci d'aigües per a proveïment i sanejament de la Marina Baixa.  
2. L'increment d'aigua per a reg, és assumible, tenint en compte que la meitat de l'aigua que s'ha de reutilitzar en reg en zones verdes i golf provindrà de la mateixa reutilització interna d'aigua depurada en l'àmbit del pla especial i la resta es completarà amb aigües de la conducció de reutilització d'aigües residuals depurades per a reg d'aquest consorci, la qual arranca en l'EDAR de Benidorm. No obstant això, per a garantir correctament la demanda de reg, s'hauran de construir basses de regulació, amb capacitat mínima d'emmagatzemament d'un mes.  
3. La disponibilitat de recursos per al proveïment d'aigua potable de les instal·lacions complementàries del camp de golf (centre social i hotel), està garantida pels recursos propis d'aquest sistema de proveïment.  
4. Es fa constar que la viabilitat de la gestió dels recursos hidràulics, tant els externs a l'àmbit de reserva del pla especial com els disponibles enclavats dins d'aquest, es coordinaran des del marc legal que defineixen les bases d'explotació i gestió integrada del Consorci d'Aigües de la Marina Baixa, regulat concretament en l'article núm. 8.  
Conclusió  
Emet informe favorable sobre la suficiència de proveïment d'aigua potable i sanejament per als usos previstos en la instal·lació del camp de golf denominat Real de Faula integrant del pla especial director d'usos i infraestructures Àrea parc temàtic Benidorm-Finestrat, a l'efecte de la declaració d'impacte ambiental per part de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la construcció del complex esportiu turístic promogut per Xeresa Golf SA, que afecta uns quants llits públics.  
De data 18 de setembre de 2001, estableix unes condicions particulars, entre les quals, autoritza la mercantil Xeresa Golf SA. Les obres de canalització i cobriment dels barrancs afectats per la construcció d'un complex esportiu turístic al terme municipal de Benidorm (Alacant), com també per a l'execució de les obres que s'han de realitzar en la zona de policia d'aquests, d'acord amb els projectes presentats.   
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, es constata l'existència al nord-est de l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitària denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000, és el LIC Aitana, Serrela o Puig Campana, i en l'estudi d'impacte ambiental el denomina Serra de Cortina. També al sud de l'actuació es troba el LIC marí Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa. A més, al nord-oest del sector hi ha una forest d'utilitat pública denominada Puig Campana.   
2. En un entorn de 5 km del projecte es troben 2 microreserves, que contenen una elevada concentració de plantes rares, endèmiques o amenaçades o d'elevat interés científic:  
- Puig Campana, a 4 km a l'oest del projecte, de 20 ha de superfície.  
- Tossal Corbs, a 5 km al nord-oest.  
3. A la vista de la informació disponible i de la visita a la zona, pot concloure's l'existència de zones incultes i zones de pineda.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental la vegetació potencial de la zona, els lentiscars, es troben molt poc representats, i estan instal·lats entre la repoblació de pi blanc. Sota la pinada destaquen, per la seua abundància, els lastonars denominats Brachypodium retusum.  
A les zones que no han sigut sotmeses a repoblació dominen les timonedes. Aquesta comunitat és substituïda pels espartars de Stipa tenacissima en les vessants solejades i pedregoses.  
4. Segons la cartografia d'incendis apareixen unes quantes zones incendiades dins del sector. Concretament, l'any 1996, 1997, 1999, 2000 i 2001, que afecten un total de 0,23 ha. L'estudi d'impacte ambiental no reflecteix aquests incendis.  
Les esmentades zones no podran ser objecte de reclassificació tal com recull l'article 14 de la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
Des del punt de vista urbanístic, el sòl manté la seua classificació de sòl no urbanitzable no protegit, establida en les normes urbanístiques del PEDUI, ja aprovat en 1998, amb la corresponent declaració d'impacte ambiental positiva d'aquest.  
5. Hi ha uns quants barrancs en l'àrea d'actuació, i són, d'oest a est: la rambla de la Tàpia, barranc del Rajarell, barranc del Xixo, barranc de les Foietes i barranc de l'Aigüera.  
En la visita al camp de golf, s'observa que en la rambla de la Tàpia han mantingut la vegetació natural dels marges, i que s'han construït uns quants dics que, al seu torn, permeten el pas sobre el barranc. En aquests dics hi ha un xicotet pas perquè circule l'aigua.  
Se li apliquen el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües. S'haurà de mantenir lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 m a cada costat del llit del barranc afectat.  
Presenten autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a les obres que s'han de realitzar a la zona de policia dels barrancs i, com també per a les obres de canalització i cobriment dels barrancs afectats per la construcció d'un complex esportiu turístic.  
6. El sector és travessat pels camins ramaders de nord a sud, que són els següents: assegador del Camposanto, assegador de la Cala, assegador de Baldó i assegador de l'Alto de Vives.  
Els camins ramaders estan regulats per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, en la qual s'indica com a fi principal el manteniment de la integritat superficial dels camins, la idoneïtat dels itineraris i traçats, juntament amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb aquest.  
Segons l'informe de la Direcció Territorial d'Alacant, de data 21 de febrer de 2005, la construcció del camp de golf té tallat el traçat d'aquestes dos camins ramaders, que travessen aquesta zona de nord a sud, ocupant terrenys pertanyents a aquests camins ramaders sense autorització.  
Es presenta un informe favorable sobre la modificació del traçat dels camins ramaders, de data 21 de març de 2006, com a complement a l'informe emés amb data 11 de novembre de 2005. En aquest proposa que una vegada duta a terme la modificació de traçat i aquests terrenys siguen patrimoni de la Generalitat Valenciana, es declaren d'utilitat pública.  
7. La Conselleria de Cultura, Educació i Esports té inventariats els béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic, o de qualsevol altra naturalesa cultural, regulats per la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià i que té com a objecte la seua protecció, conservació, difusió, foment, investigació i l'acreixement del patrimoni cultural valencià.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, dins del sector hi ha una zona d'especial protecció, per jaciment arqueològic, denominada jaciment del Moralet, que queda delimitat, encerclat i segellat amb recobriment de grava.  
Es presenta l'informe favorable a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
8. Segons la cartografia de l'inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana (E 1:10.000), la major part del sòl del sector correspon a sòl forestal.  
En la informació complementària a l'estudi d'impacte ambiental asseguren que s'ha respectat majoritàriament la pineda que hi ha al terreny situat al cantó sud-est de la parcel·la.  
En la documentació enviada al juliol de 2006, afirmen que el sòl forestal ha sigut substancialment conservat, i s'han adoptat les següents mesures correctores i protectores.  
- Es recolliran fems, xicotets inerts o abocaments accidentals que puguen haver-se produït durant el funcionament d'aquesta zona d'abassegament i manteniment.  
- Posteriorment es realitzaran tasques de silvicultura sobre aquesta zona de la pineda, amb retirada de restes forestals i podes selectives. Aquestes tasques hauran de realitzar-se amb una freqüència anual.  
- Per a finalitzar, les zones que se situen entre la pineda i el camp de golf i que no hagen sigut objecte de restauració o paisatgisme seran restaurades.   
Consideracions ambientals   
1. En el sector plantejat ja estan implantats els camps de golf i els hotels.  
2. A continuació se citen les afeccions ambientals més importants detectades mitjançant la cartografia temàtica i les visites de camp:  
- Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació  
L'àmbit posseeix una vulnerabilitat mitjana en la meitat del sector, i baixa en l'altra meitat, a la contaminació d'aqüífers.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han d'establir mesures correctores i preventives per a evitar i reduir la contaminació d'aigües i sòls.  
- Risc de lliscament-despreniment  
En la part nord de l'àmbit hi ha risc de lliscament baix.  
A la serra que està situada al nord del sector hi ha risc de despreniment.  
- Risc d'erosió actual i potencial  
En tota la superfície el risc d'erosió actual és moderat, i el risc d'erosió potencial molt alt.  
S'han de proposar mesures correctores.  
- Accessibilitat potencial als recursos hídrics  
Es caracteritza per posseir una classificació de grau alt en la meitat del sector i baixa en l'altra meitat.  
- Capacitat agrològica del sòl.  
Atenent a la classificació del sòl per la seua aptitud per a l'explotació agrícola i forestal, la zona d'estudi es troba dins d'una capacitat agronòmica baixa.  
3. Es minimitzarà l'afecció al medi físic utilitzant productes fitosanitaris poc contaminants, que no siguen nocius per a la fauna. Aquest factor exigeix un control periòdic, durant la vida de les instal·lacions, de la seua possible afecció al sòl, als aqüífers i a la fauna existent.  
S'han de complir les pràctiques següents:  
- S'han d'emmagatzemar i manipular les substàncies químiques d'acord amb tots els requisits legals i estipulats en les etiquetes corresponents.  
- Garantir instal·lacions d'emmagatzemament adequades per a contenir vessaments i fuites.  
- Han d'haver-hi aparells per a fregar/recollir i equip de seguretat a mà.  
En l'edificació per al manteniment del camp de golf, s'ha habilitat una estada independent i els drenatges de la qual es recullen en un depòsit impermeable, per a l'emmagatzemament de productes fitosanitaris i de fertilitzants i dels envasos usats d'aquests (considerats residus perillosos). La recollida l'efectuarà un gestor de residus perillosos.  
En la documentació enviada al juliol de 2006, afirmen que les esmenes que s'aporten regularment a la gespa del camp de golf són fertilitzants, ja que les de tipus sanitari són únicament com a tractament correctiu, no preventiu, i per tant són ocasionals.  
Fertilitzants únicament s'afigen de tipus inorgànic, d'alliberament lent i en format granulat. Les aportacions que donen al terreny són baixes, de l'ordre de 159 kg de nitrogen per ha i any.  
Com a mesura de prevenció i control, es realitzaran preses de mostres d'aigües i en sòls per a verificar l'absència de contaminants al camp de golf.  
4. Respecte a la varietat de gespa, se'ls sol·licita que justifiquen la varietat de gespa, i han de triar espècies apropiades per al clima i el sòl, i que necessiten poca quantitat d'aigua.  
En la selecció de les espècies de gespa utilitzada en el camp de golf, s'ha tingut en compte, a nivell general, els factors següents: la temperatura de la zona, absència de períodes de gelades, precipitacions escasses, la qualitat de les aigües de reg i experiència en camps de golf pròxims a aquest àmbit.  
Les espècies utilitzades en el camp de golf en les zones de Green ha sigut Agorstis stolonifera, i Cynodon dactilon en els teen i fairway. Ambdues espècies són òptimes per al tipus de gestió del camp de golf. Són espècies perennes, que no tenen uns requeriments hídrics excessius i que en les èpoques d'estiatge s'assequen exteriorment però en mantenen la funcionalitat al camp.   
5. Pel que fa a la fauna, no s'ha habilitat malla cinegètica en la tanca perimetral, tal com indicava l'estudi d'impacte ambiental.  
Segons l'informe addicional a l'estudi d'impacte ambiental els trams de barrancs i rambles que discorren per la parcel·la no s'han encerclat en les zones d'entrada i eixida d'aquests, per la qual cosa compleixen una xicoteta funció de corredor de fauna, permetent-ne el pas.  
En la visita a la zona d'actuació, en la zona del barranc, s'observa una rabosa i també una perdiu, i diverses espècies d'aus en un dels llacs.  
Els camps de golf han de ser dissenyats de manera que permeten el trànsit de les espècies. S'han de buscar zones de connexió amb espais exteriors, a través de tancaments vegetals, o bé de tanca cinegètica, que permeten el trànsit de la fauna, especialment en l'extrem est i sud-oest de la parcel·la, limítrofa amb una altra parcel·la encara sense edificar i poblada d'una pineda; també s'ha de permetre la permeabilitat a través dels barrancs.  
El Servei de Conservació de la Biodiversitat emet un informe de data 18 d'agost de 2006, en el qual conclou que l'actuació, cas de ser encerclada, no ha d'impedir el pas de fauna per tot l'entorn d'aquesta.  
6. Aigua potable:  
En l'estudi d'impacte ambiental estableix que la demanda d'aigua potable haurà de ser satisfeta pel sistema de proveïment del Consorci d'Aigües per a Proveïment i Sanejament de la Marina Baixa.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, el consum d'aigua potable estimat en la fase de funcionament dels hotels és de 0,5 hm³/any.  
Es presenta un certificat del Consorci per al Proveïment d'Aigües i Sanejament de la Marina Baixa (Alacant), de data 22 de novembre de 2006, en el qual garanteix la disponibilitat de recursos per al proveïment d'aigua potable de les instal·lacions complementàries del camp de golf (centre social i hotel).  
7. Aigües residuals:  
Respecte de les aigües residuals generades per les instal·lacions hoteleres i instal·lacions complementàries del camp de golf, en la contestació al requeriment de documentació, afirmen que les aigües residuals procedents de les instal·lacions hoteleres seran tractades per una nova depuradora que se situarà als terrenys del complex camp de golf-hotel.  
La depuradora serà d'oxidació total per reactor biològic amb recirculació de fangs i retirada d'aquests de manera periòdica.  
L'efluent obtingut de la depuració s'enviarà a un dels llacs artificials per a reutilitzar-la com a aigua de reg per al camp de golf i vegetació de jardins del complex hoteler.  
Presenten al desembre de 2006, el projecte visat d'aquesta EDAR.  
D'altra banda, l'aigua residual que ix de les instal·lacions de manteniment pot contenir una mescla de gespa tallada, oli, combustible, pesticides, etc. Poden utilitzar-se simples separaolis amb una determinada efectivitat, els filtres cistella poden eliminar gran part dels residus sòlids. L'aigua sobrant pot dirigir-se a una àrea de filtració i estany de retenció abans de la descàrrega final d'aquesta a la xarxa de sanejament.  
8. Aigua destinada al reg del camp de golf:  
Hi ha una EDAR de la SPTCV, que es troba ja construïda. Aquesta depuradora disposa de tractament terciari, la qual cosa fa els seus efluents aptes per a l'ús d'aquests en el reg de zones verdes on hi ha contacte amb les persones.  
Segons la informació complementària a l'estudi d'impacte ambiental, el camp de golf es nodreix en la seua totalitat de les aigües provinents de l'eixida de la depuradora de Benidorm i de les aigües provinents de les precipitacions sobre el camp de golf.  
L'aigua de la depuradora de Benidorm és gestionada per una comunitat de regants que cedeix part del seu ús a la Sociedad de Proyectos Temáticos de Alicante (SPTA) la qual la sotmet a un tractament terciari i les aigües les destina al consum dels terrenys que gestiona: Terra Mítica, Terra Natura i camp de golf, principalment.  
La part entregada al camp de golf és destinada inicialment a una bassa de regulació existent de 97.000 m³ de capacitat. Aquest embassament de regulació està interconnectat en ambdues direccions mitjançant un sistema de conduccions i bombes a les tres llacunes artificials que hi ha. El conjunt ofereix una capacitat total de 200.000 m³.  
Des d'aquestes llacunes es realitza el reg mitjançant aspersió nocturna. La resta de la vegetació paisatgística no exigeix cap reg.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, la demanda per als dos camps de golf és de 900.000 m³/any. El cabal que proporciona l'EDAR de la SPTCV és de 7.559.880 m³/any.  
S'aporta el certificat de la Comunitat de Regants del Canal Baix de l'Algar, de data 19 d'octubre de 2006, on assegura que tenen dret a l'ús de les aigües d'aquesta comunitat de regants i procedents de la depuradora de Benidorm.   
També aporten certificat del Consorci d'Aigües de la Marina Baixa, de data 22 de novembre del2006, en el qual assumeix l'increment d'aigua per a reg, tenint en compte que la meitat de l'aigua que s'ha de reutilitzar en reg en zones verdes i golf provindrà de la mateixa reutilització interna d'aigües depurada en l'àmbit del pla especial i la resta es completa amb aigües de la conducció de reutilització d'aigües residuals depurades per a reg d'aquest consorci, la qual arranca de l'EDAR de Benidorm.   
S'ha d'aportar la concessió atorgada per la Comissió Hidrogràfica de la conca, òrgan competent per a l'assignació d'usos d'aigua, que permeta la utilització de l'aigua per a reg del camp de golf.  
A més de justificar-se la quantitat d'aigua depurada, s'ha d'assegurar la qualitat de l'aigua utilitzada, per la qual cosa hauran de presentar-se anàlisis fisicoquímiques que garantisquen l'adequada qualitat de l'aigua per a aquest ús.  
9. Aigües pluvials  
Els dos camps de golf contenen una xarxa de drenatge en la major part de la seua amplitud que evacua de manera efectiva tota l'aigua pluvial que caiga en el seu terreny. Aquest mecanisme és realitzat per a evitar l'entollada de la superfície d'aquests.   
Les eventuals precipitacions que es produïsquen drenen sobre el terreny del camp de golf preparat mitjançant sistemes de drenatge i conduccions, i s'emmagatzema aquesta aigua en les llacunes i per intercomunicació a la bassa de regulació.  
Hi ha una nombrosa xarxa de canonades de desguàs, que aboquen l'aigua bé als llacs artificials o bé al llit dels barrancs del Murtal o de la Tàpia.  
Se'ls sol·licita l'autorització de la Confederació Hidrogràfica per a l'abocament de les aigües pluvials, i la instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per l'aigua de pluja.  
En la documentació enviada al juliol de 2006, justifiquen la no-col·locació del tractament:  
1. A causa de l'extensa i efectiva xarxa de drenatge, les aigües pluvials no arriben a formar escolaments, per la qual cosa l'arrossegament de materials és molt escàs o nul.  
2. Els drenatges són majoritàriament difusos, mitjançant canonades microperforades, malles drenants situats sota la superfície de les plantacions i per tant el propi terreny actua com a filtre.  
3. Encara que una xicoteta part dels drenatges s'aboquen al llit públic, aquests ho fan per nombrosos punts (60) pel que serien nombrosos els pretractaments que s'haurien de realitzar.  
Es proposa realitzar presa de mostres i analítiques de les aigües pluvials i, en el cas que resultaren positives per contenir contaminants, es realitzaran les instal·lacions de pretractament.  
10. Gestió dels residus  
Haurà d'estar prevista la gestió dels residus vegetals que es produïsquen durant el seu funcionament, sent preferible la valoració a l'eliminació.  
En la documentació enviada al juliol de 2006, informen que actualment, les restes de sega de gespa són dipositats in situ, de tal manera que aquestes són integrades en la matèria orgànica del sòl de la mateixa gespa mitjançant un procés natural de compostatge. Per tant no hi ha risc de contaminació dels sistemes aquàtics.  
També es presenta certificat en què l'entitat gestora, Fomento, assumeix la gestió dels residus sòlids urbans.  
11. Pel que fa als usos proposats en el pla presentat, com a característics seran esportiu: golf i serveis annexos; com a tolerats hotelers tipus a i B, restauració, terciari i aparcaments. L'ús hoteler únicament s'admet una unitat hotelera per camp de golf, amb un nombre màxim de 230 habitacions. Només podran haver-hi dos camps de golf amb un mínim de 18 forats per camp.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, complex hoteler i de golf Xeresa Golf Benidorm, a Alacant, el promotor de la qual és Xeresa Golf SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. L'aigua utilitzada per al reg dels dos camps de golf haurà de ser, únicament i exclusivament aigua residual depurada amb tractament terciari.  
2. S'ha de reutilitzar la totalitat de les aigües residuals generades en les mateixes instal·lacions. No s'haurà de produir abocament extern d'aigües residuals.  
3. S'haurà d'acreditar la disponibilitat dels cabals d'aigua residual per a reg del camp de golf mitjançant la corresponent autorització de l'organisme de conca competent o mitjançant el corresponent certificat d'entitat subministradora degudament autoritzada.  
4. S'han de complir les condicions establides en els informes sobre la modificació de traçat dels camins ramaders de dates 21 de març de 2006 i 11 de novembre de 2005.  
Aquesta declaració queda supeditada a la resolució favorable de l'expedient de modificació del traçat dels camins ramaders.  
Aquelles consideracions que es desprenguen d'aquesta resolució favorable hauran de ser considerades com a pròpies d'aquesta declaració.  
5. S'hauran de complir les cauteles establides en l'informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de data 16 de novembre de 2006, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
6. S'ha de presentar l'autorització corresponent de l'organisme de conca per a l'abocament de les aigües pluvials als barrancs que hi ha.  
En qualsevol dels casos, els abocaments d'aigües pluvials, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
S'han de realitzar presa de mostres i analítiques de les aigües pluvials i, en el cas que resulten positives pel fet de contenir contaminants, s'hauran de realitzar les instal·lacions de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per l'aigua de pluja.  
7. Tal com estableix l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat, l'actuació no ha d'impedir el pas de fauna per tot el seu entorn. El tancament del camp de golf ha de ser dissenyat de manera que permeta el trànsit de les espècies, especialment en l'extrem est i sud-oest de la parcel·la, limítrofa amb una altra parcel·la encara sense edificar i poblada d'un pineda; també s'ha de permetre la permeabilitat a través dels barrancs.  
8. S'han d'aplicar les propostes de conservació i posada en valor plantejades en l'estudi de paisatge.  
9. S'han de complir totes i cada una de les mesures preventives i correctores especificades en l'estudi d'impacte ambiental, Informació complementària a l'estudi d'impacte ambiental i informe d'ampliació de la documentació de data 2 de juny de 2006.  
10. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb la legislació sectorial d'aquests i si és el cas a la planificació que en desenvolupament del pla integral de residus s'establisca per la Generalitat Valenciana.  
11. Amb caràcter anual, i com a complement al programa de vigilància ambiental, s'haurà de realitzar un informe, que s'haurà de remetre l'últim mes de l'any a aquesta Secretaria Autonòmica que preveja els aspectes següents:  
- Consums mensuals d'aigua depurada utilitzada per al reg del camp de golf.  
- Resultats de les característiques fisicoquímiques de les analítiques realitzades de l'aigua depurada utilitzada per al reg del camp de golf, amb periocitat mensual.  
- Caracterització tant qualitativa com quantitativa dels adobs i productes fitosanitaris utilitzats.  
12. L'Ajuntament de Benidorm, en qualitat d'òrgan substantiu, haurà de verificar el compliment dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental. L'Ajuntament haurà de remetre una còpia dels informes i certificats requerits a la Secretaria Autonòmica de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 22 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.