Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5206, del 24-02-2006 (2006/1921)

Resolució de 9 de febrer de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5206

Data del DOGV
:   24-02-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/1921


Data del document
:   09-02-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Altea
    * impacte ambiental

Resolució de 9 de febrer de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2006/1921]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 467/02-AIA Altea, 124.1/03-AIA Alcoi, 040/02-AIA Bétera, 215/04-AIA Crevillent, 360/02-AIA Aspe i 017/04-AIA Moncofa, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 9 de febrer de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 467/5701-GNR  
Títol: Modificació puntual del PGOU d'Altea, sector RS-11, riu Algar  
Promotor: Ajuntament d'Altea   
Autoritat substantiva: Comissió territorial d'urbanisme d'Alacant  
Localització: Altea, vall i desembocadura del riu Algar  
1. Descripció del projecte  
El projecte se situa en l'àmbit del riu Algar, al pas d'aquest pel terme municipal d'Altea i en el seu entorn més immediat i la superfície total del sector proposat és de 2.079. 854,68 metres quadrats.  
L'ordenació proposada persegueix els següents objectius :  
1. Regenerar el corredor natural del riu Algar, en crear un espai natural, un bioparc i una zona d'oci integrada en la ciutat.  
2. Canviar la qualificació del sòl del sector industrial Sogay, passant de sòl urbanitzable industrial a sòl urbanitzable residencial-turístic, de baixa densitat i alta qualitat.  
3. Integrar en el sector la depuradora existent i reutilitzar les aigües d'aquesta en els usos del mateix.  
4. Recuperar ambientalment, usant-la com a lloc d'oci, esplai i serveis la pedrera existent en el marge dret del riu, a l'est de l'autopista A7.  
5. Optar per un model de creixement que integre el riu en la ciutat, a fi d'aconseguir eliminar l'efecte barrera existent en el municipi d'Altea.  
6. Revitalitzar el potencial turístic amb la integració del riu Algar com a corredor natural i amb la construcció d'un camp de golf a l'oest de l'autopista   
El projecte classifica en la xarxa estructural primària un total de 712.281 metres quadrats (riu Algar, equipament esportiu, equipament per a depuradora i xarxa viària). Concretament incorpora al patrimoni públic municipal 306.647 metres quadrats en la zona humida del riu Algar que se sumen als 185.600 metres quadrats de domini públic existents.   
Per tant es constitueix una xarxa primària pública de 492.248 metres quadrats, inclosos en l'àrea de repartiment, que el projecte de modificació puntual identifica com a superfície adscrita de dotacional. Per als usos residencials es classifiquen 1.187.641 metres quadrats.  
El projecte de modificació puntual del PGOU d'Altea, en el sector SR-11 s'ha vinculat a la desclassificació de sòls en la vessant meridional de Serra de Bèrnia, ja que l'Ajuntament d'Altea ha proposat una important desclassificació de sòl amb importants valors paisatgístics i geomorfològics, en compensació a la nova classificació que es proposa.  
2. Tramitació administrativa . Períodes d'informació pública.  
La tramitació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental s'ha realitzat en dues fases, havent existit així mateix dos processos d'informació pública.  
Inicialment el document de modificació puntual del Pla general d'ordenació urbana d'Altea, sector RS-11, riu Algar va ser aprovat provisionalment per l'Ajuntament en sessió de 26 d'octubre de 2001. Com a conseqüència de l'esmentada aprovació, l'Ajuntament va remetre a la Conselleria de Medi Ambient, en data 9 de desembre de 2002, diversa documentació, consistent en el tràmit de concert previ, expedient administratiu municipal, projecte de modificació puntual del PGOU d'Altea, sector RS-11, estudi d'impacte ambiental i estudi de riscs d'inundabilitat en el baix Algar, tot això a fi que s'emetera la declaració d'impacte ambiental corresponent.  
La informació pública corresponent a aquesta primera tramitació es realitza pel període d'un mes mitjançant un edicte publicat en el periòdic Información de 29 de desembre de 2001 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 8 de gener de 2002, sense que conste en l'expedient administratiu existent en el departament d'avaluació d'impacte ambiental informe de les al·legacions existents en aquesta primera fase.  
Un segon acord plenari de l'Ajuntament d'Altea de data 27 de juny de 2002, va introduir en el projecte en tramitació determinades condicions per al desenvolupament del sector, com a conseqüència de les al·legacions formulades. Al mateix temps aquest acord incorpora i aprova al seu torn junt amb la documentació relativa de l'homologació puntual del PGOU que determina l'ordenació estructural promoguda per l'Ajuntament, el desenvolupament detallat (programa per al desenvolupament i pla parcial) documentació resultant d'un concurs públic, amb la pretensió d'obtindre l'aprovació definitiva del document complet.  
És el Ple municipal celebrat en sessió de 8 de novembre de 2002, el que acorda aprovar les modificacions del projecte exigides en l'acord anterior i al seu torn sotmetre novament al tràmit d'informació pública la documentació modificada amb l'expedient íntegre a través de la inserció de sengles anuncis en el diari Información d'Alacant, de 30 de novembre, i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4394, de 9 de desembre de 2002.  
En aquest període d'informació pública es produeixen segons el certificat del secretari d'Altea un total de 24 al·legacions de les quals un alt percentatge tenen contingut ambiental. L'informe d'al·legacions emés pel secretari municipal en data 20 d'octubre de 2003 conclou estimant acceptables part de l'al·legació IX formulada pel senyor Antoni Zaragozí representant de la Societat Espanyola d'Ornitologia, l'al·legació X del senyor Antonio Pérez Benimeli, en la qual es fan referència a un pou d'aigua existent en la seua propietat i l'al·legació del senyor Baltasar Ripoll amb vista a evitar la demolició d'un habitatge, i desestimar la resta de les al·legacions.  
Igualment l'Ajuntament d'Altea demana diversos informes sectorials que introdueixen al seu torn determinades modificacions i sol·licita informe de l'Institut de l'Aigua i de les Ciències Ambientals de la Universitat d'Alacant el qual és emés al març de 2003.  
Com a conseqüència d'aquest informe l'Ajuntament d'Altea aprova en sessió de 4 d'abril de 2003, la creació d'una unitat o oficina tècnica estable de caràcter o oficina de direcció i coordinació del projecte, que tinga com a objecte el foment, la promoció i gestió única i integrada d'aquest i el sotmetiment a un control puntual i cada cert temps mitjançant auditories externes, independent i qualificada, i a ser possible pública, les conclusions i recomanacions del qual permeten tindre una idea com cal de l'adequació del projecte als objectius d'aquest.  
Finalment el ple de la corporació, en 25 de setembre de 2003, acorda aprovar provisionalment la modificació del Projecte de modificació puntual del Pla general en l'àmbit del sector RS 11, Riu Algar, acompanyat de l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi de risc d'inundació en el riu Algar, així com el programa de regeneració, ordenació per les administracions sectorials i la creació d'una oficina tècnica per a la direcció i coordinació del projecte, l'objecte de la qual siga el foment, la promoció i gestió única i integrada d'aquest.  
La complexitat de la tramitació municipal d'aquest projecte ha comportat una certa dispersió en la documentació tècnica rebuda en la Conselleria de Territori i Habitatge per a la seua anàlisi en el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
A més de la documentació remesa per l'Ajuntament en data 5 de desembre de 2002, a què s'ha fet referència anteriorment, en 30 de gener de 2003 es registra entrada d'avantprojecte per a la construcció d'un aiguamoll artificial per al tractament terciari d'aigües, avantprojecte de condicionament del riu Algar, tractament terciari de l'estació depuradora de les aigües residuals i pla parcial del sector RS-11, Riu Algar.  
Posteriorment el data 18 de novembre de 2003, l'Ajuntament remet una còpia del projecte definitiu sobre la modificació puntual del Pla general d'ordenació urbana, sector SR-11, acompanyada d'estudi d'impacte ambiental així com el pla parcial d'ordenació detallada del sector indicat, certificat d'aprovació provisional, justificació documentada i acreditada per l'organisme administratiu competent de la disponibilitat de recursos hídrics per als usos prevists en l'ordenació i en especial de la disponibilitat d'aigua per al reg dels camps de golf i certificat de l'entitat gestora de la planta depuradora en la qual s'indica l'aptitud de la mateixa per a assumir els volums esperats després del desenvolupament del sòl urbanitzable residencial.  
Prèviament en data 3 de febrer de 2003, el Servei d'Impacte Ambiental havia requerit una sèrie d'informes de l'Ajuntament concretament sobre justificació documentada i acreditada per l'organisme competent de la disponibilitat de recursos hídrics per als usos prevists en l'ordenació i en especial el reg del camp de golf i certificat de l'entitat gestora de la planta depuradora en la qual s'indique l'aptitud d'aquesta per a assumir els volums esperats després del desenvolupament del sòl urbanitzable residencial.   
Així mateix el Servei d'Impacte Ambiental en data 3 de febrer de 2003, requereix sengles informes sobre el projecte de modificació puntual del sector RS-11, als Serveis de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi i Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat, a fi de tindre'ls en compte amb vista a la formulació de la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
L'Ajuntament d'Altea a través d'escrit de 20 d'octubre de 2004, adjunta un informe exhaustiu formulat pels tècnics d'espais naturals protegits del Servei Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge, el qual per la seua importància i abast es transcriu íntegre en aquesta declaració en apartat posterior .  
3. Al·legacions en la informació pública.  
En el període d'informació pública iniciat al desembre de 2002, s'han presentat un total de 24 al·legacions, de les quals es resumeix el contingut ambiental més important:  
Per la senyora M. José Gisbert Aguilar i el senyor Robert Rubio i Vicent s'exposen una sèrie d'al·legacions al projecte que es reiteren també a la Conselleria de Territori i Habitatge a través d'escrit de 10 de gener de 2003, on se sol·licita que es declare incompatible aquest projecte amb les determinacions de les actuals lleis de protecció del medi ambient.  
Aquestes al·legacions argumenten que les modificacions presentades al projecte de modificació puntual del PGOU d'Altea en l'àmbit del sector SR-11 i al programa d'actuació integrada constitueixen un intent de legalització d'uns projectes que presenten greus irregularitats en la seua tramitació, considerant que el projecte pretén convertir una zona humida catalogada d'especial protecció per la Generalitat Valenciana en un parc urbà d'un complex residencial de luxe. S'al·ludeix al concert previ aprovat per la Conselleria d'Obres Públiques i Transports en data 9 d'agost de 2001, per a argumentar el desfasament del PGOU de 1982 amb la legislació en vigor actualment, i no s'acomet cap tipus de revisió del planejament vigent sinó que continua urbanitzant-se el territori mitjançant plans parcials, informant que en aquest cas la reclassificació afecta mes del 6% del terme municipal, extensió suficient per a una revisió seriosa del Pla general i s'incideix en l'estructura general del PGOU sense escometre una revisió en profunditat.   
Al mateix temps la senyora Gisbert i el senyor Rubio, al·leguen sobre la incorrecta delimitació de la zona catalogada com a zona humida protegida la delimitació de la qual en vigor és aprovada per l'Acord del Govern Valencià de 10 de novembre de 2002, la incorrecta classificació del riu Algar com a parc públic i és necessari que siga classificada com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, la inadequada consideració de la regeneració del riu Algar com una càrrega de la urbanització, la no-consideració de la zona de policia de llits de riu de 100 metres pel quals la zona hotelera Pedrera de los Quintanes, aparcaments i les dues zones comercials i d'oci del marge dret així com gran part de la urbanització aldea, en el marge esquerre del riu, no tenen l'autorització corresponent de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Tampoc, es té en compte l'existència del camí ramader Carrerada del Mascarat, que travessa el sector, i és destaca el caràcter d'aquest de bé de domini públic de la Generalitat Valenciana. Igualment s'argumenta que les zones de protecció ambiental delimitades com a tals queden aïllades segons el projecte rodejades d'urbanitzacions per tant inaccessibles a la població, per la qual cosa no pot mantindre's la seua qualificació de públic. No són conformes els al·legants amb la destinació donada a la Pedrera de los Quintanes, que es converteix en zona hotelera, aparcaments, comercial i terciari recreatiu, ni amb el tractament de la zona del riu classificada com de protecció grau II, ja que es pretén mantindre urbanitzada en les dos marges del riu mitjançant blocs adossats o exempts i la creació de la zona d'oci, hotelera i aparcament.  
Els representants d'Algar Net Viu al·leguen que el projecte no té en compte l'escassetat de recursos hídrics que pateix la Marina Baixa, i suposa aquest projecte que incrementa en 5.749 Habitatges i 21.040 habitants que se sumen a una població de 15.000 situaren la localitat en una situació d'evident insostenibilitat, màximament amb la forta demanda hídrica del camp de golf. Es considera així mateix que el projecte vulnera el principi de desenvolupament sostenible especialment pel que fa a les disponibilitats d'aigua, la privatització dels terrenys (construccions hoteleres i camp de golf), modificació del paisatge i limitacions d'accessos, fragmentació i desaparició de l'horta d'Altea (l'Horta, Quintanes, Mandem, Sogai, la Pila i l'Olla). Finalment s'argumenta que hi ha contradiccions entre el patricova i els estudis d'inundabilitat presentats.  
Com a conseqüència segons les esmentades al·legacions es requereix que els tinga personats en l'expedient i s'acorde la retirada de la modificació puntual del Pla general i del programa d'actuació integrada sobre l'àmbit del sector RS.11, Riu Algar. Així mateix sol·liciten que l'Ajuntament elabore un pla rector en el marc de la legislació de zones humides protegides amb l'objectiu de protegir el riu Algar i el conjunt de partides tradicionals d'Altea que el rodegen així com la declaració per l'Ajuntament d'aquest espai com a zona LIC.  
Pel Sr. Arribas Ugarte en nom propi i en representació de la Federació d'Ecologistes en Acció del País Valencià, es refereix l'existència d'un incompliment per part de l'Ajuntament d'Altea del concert previ amb la Coput, i considera que en compte d'una modificació puntual del pla definint un nou sector RS.11, hauria de procedir-se a una revisió del Pla general vigent de 1982 o si més no l'homologació global a la LRAU.  
Igualment considera que la modificació puntual del PGOU hauria d'haver-se tramitat com una revisió del Pla general per la seua forta incidència territorial i poblacional i pels requisits establits per la Llei 4/1992, i exposa que en el terme municipal el sòl urbanitzable s'incrementa des de les 1440 has fins a les 1677,7 has que suposa un augment del 7,28% de la superfície del terme municipal, reduint-se en 88,92 has el sòl d'especial protecció. De la mateixa manera el nombre d'habitatges que pot acollir el nou sector és de 5.749 equivalent a una ocupació màxima de 15.300 nous residents, per la qual cosa considerant el nombre actual d'habitatges de 12.986, l'increment és de 44% del total d'habitatges. Tampoc hi ha la urgent necessitat o interés públic, que refereix la Llei de sòl no urbanitzable per a realitzar una modificació puntual, s'incompleix l'article 2.3 de la Llei 4/1992 de sòl no urbanitzable i que el model de creixement opta més per un desenvolupament lineal i costaner que per un model que integre el riu en la ciutat, per tot això no es donen els requisits que estableixen els lleis perquè aquest projecte es tramite com una modificació puntual del PGOU.  
El Sr. Arribas considera en la seua al·legació que no hi ha una justificació adequada de la nova delimitació del sector RS-11, incomplint-se l'article 20 de la Llei 6/1994, reguladora de l'activitat urbanística, que hi ha una delimitació incorrecta de la zona humida Desembocadura del riu Algar, i s'incompleix la Llei 11/1994, de paratges naturals de la Comunitat Valenciana, en incorporar-se en el projecte la delimitació del Projecte de catàleg de zones humides exposat al públic mitjançant una resolució de 28 de juny de 2002 i no la delimitació en vigor aprovada per l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià (DOGV 16-09-2002), que així mateix s'incompleix la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits, en les seues determinacions urbanístiques, pel fet que es classifica la zona humida catalogada com a parc urbà i no com a sòl no urbanitzable d'especial protecció. S'al·lega igualment que és de dubtosa legalitat incloure el llit públic del riu Algar i la major part d'un espai natural protegit dins de la xarxa primària estructural i convertir-los en un parc urbà adaptat a les necessitats d'oci, esplai i contacte amb una naturalesa artificial, que la modificació puntual projectada del PGOU en el sector SR-11 no té en compte la conca d'afecció del llit públic ni la de la zona humida catalogada, i no consta en la documentació gràfica les distàncies de servitud, de policia, ni la distància de 20 metres des de l'aresta exterior del llit que la Llei 6/1989, d'ordenació del territori estableix com a límit d'edificació en els terrenys de llits, ni la delimitació del perímetre d'afecció de 500 metres d'amplària que determina el Catàleg de zones humides.  
S'exposa així mateix que el projecte incompleix les determinacions del Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana, (PATRICOVA) i que l'estudi d'inundabilitat en el Baix Algar no compleix els requisits que imposa aquest document, i es qüestiona l'al·legant tant la metodologia d'anàlisi de la geometria i morfologia fluvial com la delimitació de les zones de risc identificades com de risc 1 i risc 5 i 6, considerant molt allunyats de les determinacions del PATRICOVA, els projectes urbanístics presentats (modificació puntual del PGOU i Pla parcial i programa).  
El representant d'Ecologistes en Acció incideix igualment, en aspectes com ara la no-consideració en el projecte de determinats béns de domini públic com el camí ramader Carrerada del Mascarat, el domini públic hidràulic, la zona de policia i servitud del riu Algar, ni l'existència dels barrancs del Gat i Sogai tributaris del riu Algar. Així mateix considera que no s'ha valorat l'augment de demanda hídrica que es produirà, l'existència d'infraestructures supramunicipals adequades i no saturades ni la capacitat del pla zonal de residus de la zona XV.  
Finalment el Sr. Arribas conclou que el projecte urbanístic Los Puentes del Algar, no és sostenible ambientalment, i sol·licita que l'Ajuntament d'Altea rebutge i no aprove de forma definitiva el Projecte de modificació puntual del PGOU en el sector RS-11, Riu Algar, ni el projecte de programa i pla parcial per al desenvolupament del nou sector.  
Aquestes al·legacions són remeses igualment pel representant d'Ecologistes en Acció a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi en data 20 de gener de 2003 sol·licitant-se que es valoren molt negativament les repercussions ambientals d'aquests projectes i es dicte una declaració d'impacte ambiental negativa i contrària a aquests.  
Per part del senyor Victor Navarro en representació d'Acció Ecologista Agró s'al·lega sobre la necessitat de classificar els terrenys inclosos en la zona humida del riu Algar com a sòl no urbanitzable d'especial protecció aplicant-se per tant únicament els usos que la legislació urbanística i diverses sentències del tribunal suprem han establit. Es refereix així mateix a les diverses afeccions que es produeixen (dominis públics hidràulics i marítim, hàbitat de vida silvestre i planejament), a la incidència negativa del projecte sobre la zona protegida i el risc d'inundació. Es destaca en aquesta al·legació la importància del riu Algar com a lloc de nidificació, hivernada i pas migratori d'aus entre les quals s'han empadronat en nidificació, cabussonet xic, ànec collverd, fotja comuna, corriol camanegre, boscarla de canyar i tordal, martinet menut i trist. Igualment s'al·lega sobre l'increment en la demanda d'aigua i la possibilitat d'infiltració a l'aqüífer d'aigua amb contaminants com a conseqüència de regar el camp de golf amb aigua depurada, sobre la destrucció de l'horta i la insuficient valoració de determinats aspectes ambientals (demanda hídrica, destrucció de comunitats d'animals i plantes del riu i el seu entorn, soroll del trànsit, risc d'inundació, afecció a l'aqüífer, pèrdua del sòl d'horta i saturació urbanística. Finalment es requereix que es retire el projecte per l'impacte negatiu d'aquest als valors naturals del riu Algar i la seua desembocadura .  
Per part del Sr. Pau Rodrigo Guillem, s'al·lega que és contradictori que la modificació puntual pretenga com a objectiu fonamental la recuperació del riu Algar i el seu entorn, i es construïsquen en els marges d'aquest amb un elevat impacte ambiental, urbanitzacions, hotels, centres d'oci i un camp de golf que consumeix d'1,5 a 2 milions de litres d'aigua equivalent a una població de 24.000 habitants. S'al·lega que la construcció dels vials projectats sacrifica milers de metres quadrats d'horta i la fragmenta. Així mateix s'oposa a la privatització del riu. S'indica que només es consideren dues alternatives d'intervenció i s'ignora la plantejada pels grups conservacionistes que és conservar el riu com a zona humida protegida sense cap intervenció que no siga estrictament de conservació. Altres conseqüències ambientals del projecte són aquelles derivades de la construcció dels vials en els marges del riu, pèrdua de terra fèrtil, augment de terbolesa de l'aigua, destrucció de vegetació, efecte barrera per a la fauna, soroll i pèrdua de la funció biològica del riu Algar com a corredor ecològic. Finalment el Sr. Rodrigo considera que els danys ambientals no són assumibles en relació amb els beneficis socials obtinguts pel que es demanda la retirada del projecte i se sol·licita l'elaboració d'un Pla rector de la zona humida del riu Algar.  
El Sr. Vicent Sevila García, exposa en la seua al·legació ambiental que el riu Algar passarà a ser un parc urbà d'una urbanització amb camp de golf i serà dragat en el tram final d'aquest per a fer-lo navegable. Es considera que el projecte no preveu solucions que garantisquen la preservació de l'Algar com un paratge de valor ambiental i paisatgístic. L'al·legant exposa que Altea té l'enorme privilegi de disposar d'una zona humida d'altíssim valor ambiental, que és posada en perill per aquesta iniciativa urbanística.  
La Sra. Carmen Mira Gómez, en representació de WWW/ADENA . ALICANTE, al·lega que el projecte de modificació puntual del Pla general d'Altea, presentat com una recuperació del riu Algar i el seu entorn suposa la urbanització i ocupació d'una gran superfície del mateix riu i l'entorn d'aquest. Es planteja que el riu Algar constitueix un símbol d'inestimable valor sent al seu torn un ecosistema fràgil i necessitat mesures de restauració i bona gestió que garantisquen la seua continuïtat com a tal. Així mateix s'al·lega respecte a la construcció d'un camp de golf de 18 clots que tindrà un gran impacte sobre els ecosistemes de la zona, sobre les afeccions al lloc d'importància comunitari ES5213021, en veure's incrementats notablement la quantitat d'abocaments contaminants de forma directa i indirecta que finalment arribaran al mar, afectant les praderies de posidònia  
La Sra. Francesca Sevila, portaveu del Grup municipal del Bloc de l'Ajuntament d'Altea, exposa en la seua al·legació formulada respecte al projecte de modificació puntual del PGOU d'Altea, la inadequació del procediment emprat ja que es reclassifiquen 1.600.000 metres quadrats de les partides de l'Horta. els Quintanes, la Pila, Sogai, Mosmai, Benimussa i el Mandem utilitzant un instrument inadequat de planejament ja que suposarà un canvi radical del model territorial. S'exposa que el projecte incrementarà en 142.994 metres quadrats la xarxa viària del municipi plantejant-se la construcció de dues vies paral·leles de 20 metres d'ample a la vora del riu i rotondes de 80 metres de diàmetre, la qual cosa no mostra la més mínima sensibilitat. L'increment de població que suposarà el projecte incrementarà la necessitat d'infraestructures dotacionals, primàries i secundàries, aigua, atenció sanitària, infraestructura educativa, seguretat ciutadana, energia elèctrica, aparcaments que no estan prevists en l'instrument urbanístic. En conseqüència considera l'al·legant que cal anar a una revisió global del PGOU. Es planteja així mateix que es propose l'aprovació del projecte abans de l'aprovació del catàleg havent de proposar-se un Pla de protecció integral del riu Algar, que elimine els impactes negatius que suporta el riu i l'entorn d'aquest. S'indica que és un projecte urbanístic maquillat d'ecologia i sostenibilitat considerant-se que el riu a pesar de les agressions que pateix i com a organisme viu que és, ha mantingut el seu valor ecològic i més que necessitar contínues atencions el que reclama és protecció i no regirar-ne la configuració, per la qual cosa es requereix classificació d'especial protecció. Així mateix s'al·lega que el projecte és il·legal ja que no és compatible amb les determinacions de PATRICOVA. Igualment s'exposa que es perd la importància del riu com a corredor biològic. S'expressen conclusions d'estudis socioeconòmics de la Universitat d'Alacant que afirmen la necessitat de reformar l'especialització i la conservació del paisatge urbà com el principal recurs turístic, així com l'oposició de sectors sensibilitzats i afectats pel projecte. Finalment demanda la retirada del projecte, sol·licitant l'aprovació d'un nou PGOU i l'elaboració d'un Pla integral de protecció del riu Algar i l'entorn d'aquest en el marc de la legislació sobre zones humides.  
La Sra. Ángeles Amo, al·lega la seua oposició al projecte, pel negatiu impacte ambiental que tindrà sobre tota la zona la canalització del riu Algar.  
Per part del Sr. Jaime Vaello Rogles com a president del grup ecologista Xoriguer i el Sr. Antonio Zaragozi Llenes, en representació de SEO-ALICANTE, es formulen sengles al·legacions en les quals s'exposa que el projecte de modificació puntual del PGOU, en l'àmbit del sector RS-11, Riu Algar, afecta una àrea d'importància internacional per a les aus (ANAVA 163, Serres de la Marina) i per tant ha de tindre una protecció estricta i no està previst cap supòsit d'excepció. El Sr. Vaello aporta una exhaustiva llista d'aus anellades en l'àrea, entre elles nombroses nidificants, per la qual cosa considera inviable l'adequació i destrucció de l'hàbitat d'aquestes espècies. Finalment suplica que es refaça el projecte valorant els impactes sobre la IBA 163.   
4. Informes sectorials   
1. informe del Servei Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Estudiada la documentació presentada per l'Ajuntament d'Altea que consta de Projecte de modificació puntual sector RS-11: els ponts de l'Algar, estudi d'impacte ambiental de la modificació puntual en l'àmbit del riu Algar en el terme municipal d'Altea, risc d'inundació en el baix Algar (terme municipal d'Altea), modelatge del risc d'avingudes i simulació de nivells d'inundació en el ram final del riu Algar, avantprojecte per a la construcció d'aiguamoll artificial per a tractament terciari d'aigües i document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental, es fan les següents consideracions respecte d'això:  
1. Modificació puntual del PGOU d'Altea  
El projecte afecta en la seua pràctica totalitat a la zona humida denominada Desembocadura del riu Algar, inclosa amb el núm. 23 en el Catàleg valencià d'aiguamolls. Únicament una xicoteta part del nou sector urbanístic proposat RS-11 situada al nord, queda fora de la zona d'amortiment de l'aiguamoll.  
Des del punt de vista de l'impacte sobre la zona humida, la modificació proposada millora els plantejaments del vigent PGOU, que data de l'any 1982, en requalificar els terrenys inclosos en la zona humida que no estaven inclosos en el domini públic hidràulic, com no urbanitzable de protecció especial, mentres que en el pla vigent estan qualificats com a sòl urbà :equipament i serveis.  
D'altra banda, els objectius globals que es plantegen aconseguir amb la modificació, pareixen a priori compatibles amb els principis de conservació, regeneració natural i desenvolupament sostenible que arreplega el Catàleg valencià de zones humides.  
Aquests objectius són :  
. Regeneració del corredor natural del riu Algar.  
. Integració de la depuradora i reutilització de les aigües d'aquesta (amb creació d'aiguamolls artificials per a la depuració terciària).  
. Desaparició de l'actual pedrera de grava.  
. Desenvolupament d'un nou model de creixement urbà, social i econòmic per a Altea, integrant el riu en la ciutat.  
No obstant això, la modificació proposada és en si mateixa una estratègia de desenvolupament territorial per al municipi d'Altea, preveent la urbanització d'àmplies zones del sector que se situen en la banda d'amortiment de 500 metres que rodeja l'aiguamoll. Açò suposa una transformació radical dels usos del sòl (actualment de tipus agrícola i residencial dispers), que sí poden generar un impacte negatiu en modificar les condicions geològiques i hidrològiques del terreny.  
El mateix estudi d'impacte ambiental presentat pel promotor del projecte recull com a principals impactes negatius aquells derivats del canvi d'ús del sòl, especialment la pèrdua del sòl agrícola, el canvi de sòl no urbanitzable a urbanitzable, la creació de nous vials, la implantació de noves infraestructures de serveis i la creació de noves zones verdes. La principal mesura preventiva recollida en aquest document consisteix en l'elaboració dels corresponents estudis d'impacte ambiental per a cada una de les actuacions concretes, en les que es justifique la viabilitat d'aquestes i s'expressen les mesures correctores que s'adoptaran si s'executen.  
D'acord amb allò que s'ha exposat, des d'aquesta Unitat d'espais protegits considerem oportú fer d'obligat compliment la redacció dels esmentats estudis d'impacte ambiental (EIA), per a totes les actuacions que es proposen executar en l'àmbit del nou sector RS-11, on s'haurà de fer insistència en les conseqüències derivades d'aquestes sobre la zona humida, incloent, entre altres aspectes fonamentals, els que afecten directament la regeneració del riu Algar, així com els encaminats a disminuir el possible impacte negatiu sobre la fauna, flora i paisatge.  
Entre les mesures que entenem que han de preveure els corresponents EIA per a cada una de les actuacions proposades estan les següents :  
A. Recuperació hidrològica forestal del llit i ribera del riu Algar   
Aquest és un dels objectius principals de tot el projecte de modificació i el que afecta directament la zona humida inclosa en el catàleg. Per aquest motiu entenem que tant el projecte com l'EIA que es redacten han de ser especialment detallats i complets contenint, entre altres consideracions :  
. Elaboració d'una cartografia vegetal detallada, tant del llit com dels marges, en la qual es realitze una valoració de la mateixa. Aquesta permetrà prendre decisions pel que fa al tipus d'actuacions i tractaments que s'han de realitzar en cada zona, de manera que l'afecció a la vegetació natural siga mínima.  
. Neteja del llit i marges del riu . Actualment la presència de runes i fems és molt abundant en tot el llit, o que contribueix a reduir el seu valor biològic i paisatgístic i es resta potencialitat com a espai protegit. Resulta necessari emprendre una neteja a fons, que haurà de fer-se preferentment de mode manual, llevat que l'acumulació de runes o el poc o nul valor de la vegetació de la zona permeta l'ocupació de maquinària (presència d'espècies al·lòctones clarament invasives).  
. Regeneració del bosc de ribera . Es recomana en aquest cas l'elaboració d'un projecte concret sobre les actuacions que s'han de realitzar. No obstant això s'apunta la necessitat d'emprar espècies autòctones, tant arbòries (Populus alba, Populus nigra, Salix alba, Tamarix canariensis, etc), com arbustives (Nerium oleander, Rubus ulmifolius, Juncus acutus, etc), de manera que recreen en la mesura que siga possible l'estructura d'un bosc de ribera. Per a aconseguir l'adequada estructuració vertical i horitzontal de la vegetació, hauran de tindre's en compte factors com el tipus de sòl, la profunditat, la textura, nivell freàtic, disponibilitat i qualitat de les aigües, densitat de plantació de cada espècie, etc. Aquesta regeneració servirà per a recuperar el paisatge i com a barrera de protecció enfront d'algunes actuacions que es desenvolupen allunyades del llit i que puguen tindre repercussió sobre aquest.  
B. Creació de noves zones verdes  
Una gran part de terreny actualment dedicada a l'agricultura passarà a qualificar-se com a zona verda, la qual cosa suposa una transformació important del sòl i una potencial pèrdua de diversitat biològica. Tant el projecte d'adequació com el corresponent EIA hauran de preveure entre altres determinacions:  
. L'ús d'espècies vegetals autòctones.  
. Respectar els arbres fruiters de cert port que existeixen actualment (com poden ser alguns peus d'olivera i garroferes) i transplantar-los a jardins, zones verdes viàries o àrees de joc.  
. Part dels espais hauran de reproduir, o si és el cas, mantindre els cultius que ara es troben presents, com poden ser els cítrics o nispros, de manera que contribuïsquen a mantindre la biodiversitat.  
. En cas de dissenyar circuits de passeig, aquests hauran de situar-se darrere de les zones de regeneració del bosc de ribera abans citat, i la il·luminació haurà de ser direccional amb pantalles opaques que impedisquen o reduïsquen la projecció de llum sobre el riu.  
Dins d'aquestes zones verdes, el projecte preveu preservar alguns turons ocupats per pi blanc, (Pinus halepensis). Per a la seua conservació ha d'elaborar-se un programa de gestió selvícola, que preveja entre altres coses :  
. La gestió selvícola anirà encaminada a eliminar aquells exemplars poc o gens desenvolupats, amb poques possibilitats de supervivència, permetent un millor desenvolupament d'aquells exemplars més vigorosos i millor conservats, de manera que s'augmente la qualitat de la massa forestal.  
. Es disposaran en els vials que rodegen aquestes masses d'hidrants que permeten el seu ús en cas d'incendi. També es desenvoluparà una metodologia d'actuació en cas d'incendi, que tinga en compte les vies d'accessos, procediments que s'han de seguir, així com vigilància i prevenció.  
C. Creació d'una nova xarxa viària.  
El nou projecte de modificació planteja la realització d'una nova xarxa viària que discorrerà pels límits externs del sector, concretament dues noves vies paral·leles al llit del riu i dos transversals, a més d'una connexió amb l'actual carretera d'Altea a Callosa i 6 rotondes.  
Aquestes noves vies, junt amb les existents, són sens dubte un dels principals impactes per a l'espai natural, tant durant l'execució com durant la posterior explotació, tenint en compte l'alta densitat de trànsit previsible sobre elles. És necessari redactar un projecte detallat que reculla les corresponents mesures preventives, compensatòries i correctores. Entre elles apuntem les següents :  
. S'emprarà ferm antisoroll, així com pantalles vegetals a un costat i a l'altre, de manera que es minimitze l'impacte paisatgístic i sonor.  
. S'instal·laran passos de fauna per a evitar els atropellaments.  
. La il·luminació serà de baixa altura i direccional, i s'evitarà la projecció de llum sobre el llit.  
. Es prendran les mesures oportunes per a evitar l'abocament d'olis i altres contaminants provinents del trànsit en el llit del riu.  
D. Creació de noves infraestructures terciàries, camp del golf  
L'ordenació del nou sector previst en la modificació del PGOU d'Altea preveu la instal·lació d'un camp de golf, actuació potencialment molt impactant, especialment per la gran transformació que suposa de l'ús del sòl, els elevats requeriments hídrics i la implantació d'espècies vegetals al·lòctones.  
Resulta necessari elaborar un EIA detallat que incloga una valoració d'aquests impactes, així com les mesures per a evitar-los i corregir-los, especialment quant als possibles abocaments de productes fitosanitaris utilitzats en el manteniment, que puguen infiltrar-se en el terreny reapareixent en el curs del riu. També ha de valorar-se el tipus d'espècies vegetals que s'empren, tant ornamentals com de gespa, (s'estan utilitzant actualment algunes classes modificades genèticament, el possible impacte del qual sobre el medi s'ha d'estudiar).  
D'altra banda, encara que ho preveu el projecte presentat, cal insistir en la necessitat utilitzar únicament aigua residual depurada per al reg, tal com marca la legislació vigent.  
E. Altres consideracions  
Al marge de l'anterior, altres consideracions que ha de tindre en compte qualsevol projecte que es desenvolupe en el sector són :  
. Supressió de l'impacte causat pels línies elèctriques. Actualment el llit es troba   
. travessat per diversos línies elèctriques que suposen un clar impacte paisatgístic i per a les aus que col·lideixen amb ells . Per a evitar açò, tant en les esteses existents com en els que hagen de desenvolupar-se per a les noves infraestructures, es procedirà en la mesura del possible al soterrament d'aquestes. En cas de ser tècnicament inviable, les línies aèries es disposaran amb suports que no posseïsquen elements de tensió i el cablejat que haja de travessar el llit disposarà dels dispositius antiocells necessaris (amb plaques reflectores) que n'eviten la col·lisió en vol.  
. Entenem també que han de respectar-se les antigues infraestructures de reg i aljubs existents, integrant-les en el sector, així com les possibles cases rurals que puguen tindre un valor històric.  
. Finalment, entenem que totes les construccions, tant habitatges com de serveis hauran de fer-se el més integrades possibles amb l'entorn, emprant tipologies constructives típiques de la zona o imitant aquestes.  
2. Risc d'inundació en el baix Algar   
Respecte a l'estudi d'inundabilitat presentat, cal dir, en primer lloc, que modifica substancialment les conclusions recollides en el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del reg d'inundació de la Comunitat Valenciana(PATRICOVA), document aprovat pel Decret del Consell el 28 de gener de 2003, elaborat a l'empara de la Llei 6/1989, de 7 de juliol, d'ordenació del territori de la Comunitat Valenciana.  
Breument, les modificacions es dirigeixen, bàsicament, a definir sobre el terreny en qüestió, (tram avall i desembocadura del riu Algar), les zones d'inundabilitat, donant-los diferent denominació. Concretament parla de llit menor d'estiatge (curs que segueix el riu a l'estiu), que equipara amb les zones de risc 1 del PATRICOVA; llit de major crescuda (per on discorre el riu en les crescudes periòdiques fruit de les pluges estacionals), també assimilable a les zones de risc 1 i finalment llit major d'inundació (per on discorre el riu en cas de pluges i crescudes excepcionals), que assimila a les zones de risc 5 i 6 .  
Cal dir en aquest sentit que el PATRICOVA recull dins de les determinacions d'aquest la possibilitat de dur a terme estudis de concreció del risc d'inundació. Concretament diu :  
Secció segona . Obtenció del risc d'inundació.  
Article 16 . Estudis d'inundablitat per a la concreció del risc d'inundació.  
El PATRICOVA en tractar-se d'un estudi regional realitzat en origen a escala 1:50.000 és susceptible de ser concretat, ampliat i fins i tot modificat mitjançant estudis d'inundabiltat més precisos que, en tot cas es realitzaran d'acord amb el que estableix aquesta normativa.  
A continuació defineix els requisits que ha de reunir el document que s'elabore, per a finalment definir com es tramitaran tals estudis.  
Articule 18 . Tramitació dels estudis d'inundabilidad.  
Els estudis d'inundabilitat per a la concreció del risc d'inundació seran aprovats per la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori, amb un informe previ de l'organisme de conca corresponent. L'esmentat informe, que s'emetrà en el termini màxim de tres mesos, es considera preceptiu i determinant en resolució que s'adopte, reconeixent-se el caràcter positiu d'aquest en cas de silenci administratiu.  
Després de reunió mantinguda amb els arquitectes de l'Ajuntament d'Altea es van sol·licitar informes que assumiren per part de l'organisme de conca les modificacions proposades al PATRICOVA, i es va remetre còpia d'aquest adjunt al present informe per a la seua valoració pel servei amb competències en la matèria d'aquesta Conselleria.  
3. Avantprojecte de creació d'un aiguamoll artificial per al tractament terciari d'aigües  
En primer lloc, la documentació presentada no és més que un avantprojecte, per la qual cosa per a emetre un informe detallat és necessari conéixer el projecte definitiu, amb el seu corresponent estudi d'impacte ambiental.  
No obstant això i partint que la idea pot resultar interessant des del punt de vista biològic i conservacionista, a aquesta Unitat d'espais protegits se li plantegen una sèrie de dubtes, que el document no aclareix.  
1. La qualificació del projecte com a aiguamoll .  
Aquesta és la principal discrepància respecte a l'avantprojecte presentat. Efectivament, el sistema de depuració adoptat és el de creació d'una sèrie de basses farcides amb material porós (graves), en l'interior del qual es potenciarà la implantació d'una vegetació emergent consistent en canyís, que actuarà, junt amb el mateix terreny, en la depuració de les aigües . No obstant això, l'aigua no aflorarà a la superfície en cap moment, en usar-se un flux subsuperficial (en principi per a evitar olors i mosquits).  
Açò anul·la la possibilitat de denominar el sistema com a aiguamoll artificial, atés que la premissa bàsica és la presència d'aigua sobre el terreny, encara que siga temporalment. Així ho recull la definició atesda per la convenció RAMSAR, comité internacional per a l'estudi i conservació dels aiguamolls i màxima autoritat reconeguda respecte d'això.  
Són aiguamolls les extensions de marenys, pantans i torberes, o superfícies cobertes d'aigües, siguen aquestes de règim natural o artificial, permanents o temporals, estancats o corrents, dolç, salobre o salades; incloses les extensions d'aigua marina la profunditat de les quals en marea baixa no excedisca de sis metres.  
Aquest requisit per a la qualificació d'una zona com a aiguamoll es fonamenta en factors biològics. Només en les aigües que afloren es donen les condicions per al desenvolupament d'un ecosistema aquàtic, on el fitoplàncton i el zooplàncton sustenten tota la cadena tròfica.  
El sistema de flux subsuperficial utilitzat potencia únicament l'aparició de microorganismes depuradors, tant aeròbics com anaeróbicos que no sustenten el desenvolupament de la cadena tròfica. D'altra banda, la presència de la vegetació implantada no basta per si sola per a definir un aiguamoll (per exemple moltes aus palustres que utilitzen el canyís per a criar requereixen que aquest es trobe rodejat d'aigua, evitant d'aquesta manera l'atac de molts predadors). Per tant ha de redefinir-se el projecte preveent la possibilitat d'adoptar el sistema de basses per a permetre l'aflorament d'aigua, o bé considerar el sistema com un simple tractament terciari de les aigües, més econòmic i natural, sense la consideració d'aiguamoll.  
2. Dimensionament de la instal·lació  
Els càlculs presentats s'han fet tenint en compte un cabal entrant i ixent de 8.000 m³/dia, que és el que aporta la depuradora d'Altea, així com una població mitjana de 20.000 persones.  
Entenem que aquests càlculs estan infravalorats. D'una banda, segons fonts consultades, la població d'Altea ronda les 16 mil persones, la qual cosa unit al fet de ser un municipi eminentment turístic, fa que la població real resident, almenys a l'estiu, siga molt superior a la xifra donada. D'altra banda, no es té en compte que el nou sector urbanístic RS-11, objecte de la modificació del PGOU, presentada, preveu l'edificació d'àmplies zones, la qual cosa suposarà un augment de població i el consum d'aigua. Finalment, tampoc es tenen en compte l'ampliació de l'actual depuradora, fet que sí que recull el projecte de modificació, que destina una reserva de sòl dotacional per a aquest fi de 30.000,58 metres quadrats.  
Després de reunió mantinguda amb tècnics l'Ajuntament d'Altea, es van aportar nous informes de l'entitat pública de sanejament, que estableix un cabal del projecte de 12.000 m³/dia, així com informes de la confederació per a la seua valoració pel servei amb competències en la matèria d'aquesta Conselleria, si bé aquesta unitat d'espais naturals protegits entén que el futur estudi d'impacte ambiental ha de garantir el dimensionament i disseny de la futura depuradora de tal forma que quede assegurada la qualitat de l'efluent que s'aboca al riu Algar.  
3. Funcionament del sistema   
En aquest sentit, són bàsicament dues les qüestions que no es detallen i que entenem que és necessari conéixer per a valorar la repercussió mediambiental d'aquestes.  
Per un costat no s'aclareix el mètode de gestió del canyís (tallada i retirada, crema...) ni el dels fangs acumulats (entenem que serà retirada a un abocador autoritzat).  
Per un altre, tampoc es detalla el funcionament en cas d'inundacions o situacions en què el sistema puga ser desbordat (si s'aboquen aigües sense depurar al riu).  
4. Ús públic  
L'adequació de les instal·lacions a l'ús públic i la creació de la zona de jardí és, a priori, un aspecte interessant del projecte, encara que requereix (com recull el mateix document), realitzar estudis més detallats, màximament si el que es pretén és recrear un aiguamoll el més natural possible (encara que segons el plantejament adoptat ja hem vist que no podem aplicar aquest concepte).  
5. En l'avantprojecte presentat es parla de la necessitat crear una sèrie d'infraestructures associades al sistema de llacunes, principalment un embassament receptor i regulador de les aigües depurades, magatzems per a maquinària i ferramentes, instal·lació d'un sistema d'impulsió de les aigües depurades cap al seu destí final, etc.  
En aquest sentit, el document únicament les cita, sense detallar-ne la ubicació, dimensions, funcionament, etc. És necessari conéixer totes aquestes dades per a poder valorar el seu impacte potencial sobre l'aiguamoll.  
Finalment un altre dubte que es planteja és la ubicació donada al sistema de llacunes. Per un costat l'avantprojecte les situa al sud-oest de l'actual depuradora, a l'altre costat de l'autopista A-7, mentres que en el projecte de modificació puntual i en el d'ordenació del nou sector RS-11, aquests terrenys es qualifiquen com a zona verda destinada a jardins i zona de jocs. Existeix doncs una certa contradicció, si bé és cert que en el text del document d'ordenació sí es fa referència a aquesta ubicació.  
No entenem com s'opta per aquesta ubicació (a pesar que siga un sistema natural i incloga una adequació a l'ús públic amb zones enjardinades), quan s'ha previst una reserva de sòl dotacional junt amb l'actual depuradora per a la seua ampliació. Seria menys Impactant ubicar-lo junt amb aquesta, en poder agrupar totes les instal·lacions necessàries en una mateixa zona, reduint també els requeriments pel que fa a canonades, sistemes d'impulsió, etc.  
No obstant això, per a valorar aquest fet i tots els exposats anteriorment, és necessari estudiar el projecte definitiu amb el seu corresponent estudi d'impacte ambiental.  
Conclusions  
. La modificació puntual del PGOU d'Altea és, a priori, compatible amb la conservació de la zona humida catalogada Desembocadura del riu Algar.  
. L'ordenació posterior del sector haurà de disposar, per a cada actuació que es propose, d'un projecte detallat que incloga el corresponent estudi d'impacte ambiental havent de ser supervisat i aprovat per la Conselleria de Territori i Habitatge. Quant al projecte de creació d'un aiguamoll artificial, és necessari un document més detallat, que també incloga el corresponent EIA per a la seua anàlisi.  
. El projecte de recuperació del riu Algar haurà de ser desenvolupat per un equip amb reconeguda experiència en maneig d'aquest tipus d'hàbitat i haurà de ser supervisat pel personal del servei d'espais naturals protegits.  
2 . Informes de la confederació hidrogràfica del xúquer informe sobre disponibilitat d'aigua per a reg   
En escrit de 12 de maig de 2004, l'Ajuntament d'Altea remet a la Conselleria de Territori i Habitatge, informe del cap d'àrea de gestió del Domini públic hidràulic, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, respecte a la sol·licitud formulada per l'Ajuntament de concessió de recursos procedents de la depuradora d'aigües residuals d'Altea, en el qual s'indica que part del conjunt de l'efluent de la depuradora d'Altea ha sigut sol·licitat per l'Ajuntament motivant-se l'obertura de l'expedient de concessió d'aigües depurades 2003-RU-0003, amb destinació a reg i manteniment de zones verdes, camp de golf i actuacions per a la regeneració del riu Algar mitjançant aportació de cabal ecològic i recuperació d'aqüífers prevists en el projecte de modificació puntual del PGOU per al sector RS-11, riu Algar. Es fa constar en aquest informe que l'expedient de concessió es troba en tramitació, si bé no existeix atorgada, fins a la data, concessió administrativa d'aquestes aigües per a la possible reutilització d'aquestes i per tant resulta, a priori, un recurs disponible. Aquest informe s'emet amb data 14 d'abril de 2004.  
Informe sobre afeccions al domini publique hidràulic  
En data 14 d'abril de 2004, el comissari d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, emet un informe complementari respecte a modificació puntual i pla parcial del sector RS-11, riu Algar, a Altea, determinant en aquest que qualsevol modificació en el llit haurà de tindre autorització prèvia de la Confederació, que tota actuació que es vulga executar en el domini públic hidràulic i/o zona de policia, a banda de respectar la servitud de pas mínima de 5 metres tindrà com a requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres, l'obtenció de l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'acord amb la legislació vigent.  
S'indica igualment que haurà d'obtindre's autorització prèvia per a l'abocament de les aigües tant residuals com pluvials, així com si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial i subterrània.  
S'indica que en altres espais hídrics d'interés mediambiental, com ara zones humides, la determinació d'àrees de protecció que puguen condicionar l'ús del sòl i les activitats que s'han de desenvolupar fora de la zona de policia de l'administració hidràulica, correspon a l'òrgan competent de la Comunitat Autònoma.  
Finalment aquest informe conclou que l'actuació, en quant afecte el domini públic hidràulic i la zona de policia d'aquest, haurà d'ajustar-se al disposat en la normativa pública vigent i particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües modificat per la Llei 62/2003, de 30 de desembre, els reglaments d'aquesta i la resta de disposicions que la desenvolupen.  
Aquest informe no pressuposa autorització administrativa per a realitzar les obres.   
3. Informe sobre afecció al domini publique marítim  
La Direcció General de Costes del Ministeri de Medi Ambient, emet sobre documentació diligenciada i aprovada provisionalment per l'Ajuntament d'Altea en sessió de 25 de setembre de 2003, un nou informe de data 6 de febrer de 2004, complementari a l'anteriorment emés en 7 de març de 2003, en el qual considera que la nova documentació es representa la línia interior de la zona de servitud de 100 metres, de manera correcta.  
També s'indica que el llit del riu Algar es classifica com a sòl no urbanitzable d'especial protecció SNU/-EP, que la memòria informativa del Pla parcial inclou la referència al compliment dels articles 24 i 25 de la Llei de costes en la zona de servitud de protecció i que es justifica el compliment d'allò que s'ha assenyalat en l'article 30 de la Llei de costes  
En conseqüència la Direcció General de Costes informa favorablement la modificació puntual del PGOU d'Altea i el Pla parcial en l'àmbit del sector RS-11, riu Algar, sempre que la documentació corregida quede incorporada a l'expedient.  
4. Afeccions supramunicipals  
Les afeccions supramunicipals que tenen lloc en el projecte de modificació del Pla general són les següents :  
. Afecció al catàleg de zones humides : l'actuació ha d'assumir el que estableix l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, en el qual inclou la Desembocadura del riu de l'Algar, i es denomina aquesta com a zona 23.  
En aplicació de l'esmentada normativa el sòl inclòs en el perímetre aprovat ha de ser classificat com a sòl no urbanitzable protegit.  
. Pla d'acció territorial sectorial per a la prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), aprovat per Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
En aquest acord s'inclou el llit i marges del riu Algar com a zona amb risc de nivell 1, sent susceptible únicament de classificació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció. En qualsevol cas tota actuació urbanística afectada pel Pla d'acció territorial sectorial haurà de ser informada favorablement pel departament competent de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
. Domini públic hidràulic : el llit del riu Algar creua el terme municipal d'Altea d'oest a est, i s'aplica el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües. En qualsevol cas l'actuació projectada necessita informe favorable de l'organisme de conca.  
. Camins ramaders : és d'aplicació la Llei 3/1995, de 23 de març de camins ramaders, en tant que resulta afectat el camí ramader denominat Carrerada del Mascarat amb una amplada legal de 12 metres.  
El traçat d'aquest camí ramader amb el seu ample legal, ha de ser classificat en l'àmbit del sector com a sòl no urbanitzable protegit. En cas de tramitar-se una modificació de traçat haurà de ser aprovada aquesta amb anterioritat a l'aprovació del projecte de reparcel·lació.  
. Patrimoni històric, etnològic i paleontològic: l'estudi d'impacte ambiental identifica i localitza en la zona afectada per l'actuació i el seu entorn immediat diversos jaciments de diversa cronologia, sent aplicable la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, a efectes de protecció estricta d'aquests béns, determinant-se les mesures de protecció a través del pronunciament de l'òrgan competent representat en la Comissió territorial d'urbanisme, òrgan que aprova amb caràcter definitiu el projecte.  
5 . Consideracions ambientals  
Com a conseqüència del treball d'anàlisi realitzada sobre la documentació aportada, treball de camp i al·legacions formulades en el període d'informació pública es formulen les següents consideracions ambientals:  
1. Es constata la importància biològica de l'ecosistema que conforma la zona humida del riu Algar els límits físics de la qual han sigut definits en l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, en qual inclou la Desembocadura del riu de l'Algar, per la qual cosa la classificació d'aquesta a través de la modificació de planejament projectada no pot ser una altra que la de sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
Això no obsta que aquest espai siga inclòs en l'àrea de repartiment del sector, com a part integrant de la xarxa primària estructural, obtenint-se a càrrec de la programació urbanística que es desenvolupament la propietat pública a favor de l'Ajuntament d'Altea dels terrenys actualment privats inclosos en l'àrea catalogada com a Zona humida.   
D'aquesta manera, considerant que la superfície de titularitat pública corresponent al llit és de 185.600 metres quadrats i que una vegada autoritzada la modificació segons les dades aportades ascendirà a 492.250 metres quadrats, s'obté un increment de patrimoni públic d'alt valor ecològic en sòl protegit de 306.650 metres quadrats addicionals.  
2. Els usos que poden ser realitzats en aquest sòl hauran de ser aquells que la legislació urbanística permeta en els sòls protegits i estan en qualsevol cas condicionats a la conservació i preservació integra de l'ecosistema natural que representa i els hàbitats de les diverses espècies de fauna que alberga.  
La memòria justificativa de la modificació puntual, assigna a aquest sòl un caràcter ambigu per quant ho considera un sòl de reserva dotacional, en el qual l'objectiu de la modificació puntual projectada és obtindre un espai degradat per a posar-lo en valor i que la millora d'aquest reporte beneficis a la societat.  
Aquesta consideració es contradiu amb les conclusions de l'avaluació d'impacte ambiental. No estem davant d'un espai degradat sinó tot al contrari, és un espai d'alt valor ecològic, que ha de ser protegit i conservat, en el qual les úniques accions de millora assumibles ambientalment són aquelles que permeten beneficiar l'estabilitat, protecció i recuperació si és el cas dels hàbitats i els ecosistemes existents.  
3. Per a assegurar la preservació futura dels valors ambientals que representa aquest aiguamoll és necessari que l'Ajuntament d'Altea desenvolupe i obtinga l'aprovació d'un Pla especial de protecció de l'àrea inclosa en el Catàleg de zones humides.   
El Pla especial atendrà especialment a la preservació natural integral d'aquest espai en tota la seua longitud, excloent aquells usos turístics i recreatius més propis dels parcs públics artificials, ja que aquests poden posar en risc la capacitat de l'ecosistema que conforma aquesta zona humida. No obstant això, poden admetre's usos que pogueren tindre un caràcter científic i educatiu, com la construcció de passarel·les per a l'observació de les aus, regeneració de la vegetació palustre, creació de preses per a augmentar la làmina d'aigua utilitzable per a les anàtids, construcció d'observatoris de fauna i altres propis dels espais protegits.  
4. Mentrestant es redacta l'esmentat Pla especial per a la protecció del riu Algar, les actuacions que es plantegen a menys de 50 metres des del límit del sòl inclòs en la zona humida segons la delimitació que determina l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, hauran de quedar en fins a l'aprovació del Pla especial i es garantisca que conseqüència del desenvolupament d'aquestes no s'interfereix en la vida normal de les espècies protegides que nidifiquen, viuen i utilitzen aquest entorn natural en algun moment del seu cicle vital.  
5. El projecte de depuració terciària mitjançant llacunatge artificial, a través del qual es projecta la construcció de 12 llacunes de 100x33 metres quadrats, amb una superfície total de 39.600 metres quadrats i profunditat mitjana de 0,76 metres, no es considera una opció ambientalment adequada.   
El llacunatge amb aigües riques en matèria orgànica i nutrients, en àrees on són freqüents altes temperatures pot generar riscs de proliferació de plagues d'insectes i constituir un brou de cultiu per a bacteris i malalties com el botulisme, que poden causar greus danys en les aus silvestres, especialment si les aigües es mantenen estancades.   
En qualsevol cas les aigües procedents de la depuradora hauran de ser objecte d'un tractament terciari abans de ser utilitzades per al reg del camp de golf, garantint-se mitjançant els necessaris controls que les mateixes estan lliures de contaminants perjudicials i patògens, de manera que la seua utilització en un espai d'ús esportiu i la posterior infiltració d'aquestes als aqüífers es produïsca amb les majors garanties de qualitat i salubritat.  
El projecte de depuració per llacunatge i construcció d'aiguamoll artificial per al tractament terciari d'aigües no estableix els valors d'emissió en l'efluent respecte a sòlids en suspensió, terbolesa, coliformes fecals i ous d'helmint, per la qual cosa no té dades necessàries per a emetre un pronunciament respecte d'això.   
Es considera necessari que l'Ajuntament d'Altea redacte un nou projecte de depuració terciària estudiant altres alternatives i tecnologies en què s'incloga que incloga la desinfecció directa de l'abocament i es garantisca la correcta depuració biològica de les aigües procedents de l'EDAR d'Altea.  
Es recomana que el sistema de depuració terciària garantisca almenys els següents valors en l'efluent : DBO5 < 10 mg/l, sòlids en suspensió < 5 mg/l, terbolesa < 2 NTU, coliformes fecals < 200 col/100 ml, ous d'helmint. <1 Ud/l.   
El projecte que finalment es redacte haurà de ser al seu torn sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, en els termes que determina la legislació vigent.   
La modificació projectada amplia el sòl dotacional per a l'ampliació de les instal·lacions de l'EDAR en 30.000 metres quadrats addicionals als 19.335 metres quadrats que ocupa l'actual instal·lació. En conseqüència es dota una reserva de 49.335 metres quadrats per a aquesta instal·lació.  
En qualsevol cas el Pla especial de protecció del riu Algar podrà ampliar l'espai necessari per a construir l'annex de depuració terciària procurant la seua ubicació i construcció en la mateixa àrea on se situa l'actual depuradora, a fi de concentrar les instal·lacions de gestió d'abocaments i disminuir l'impacte de les conduccions, depòsits reguladors, depòsits d'emmagatzemament de reactius, sorolls, olors generades en les instal·lacions, etc.  
6. El projecte presentat per l'Ajuntament d'Altea assumeix les prescripcions que estableix el Pla d'acció territorial per a la defensa enfront del risc d'inundació, (PATRICOVA), respecte al tractament urbanístic en les àrees amb risc d'inundació. No obstant això, les actuacions que es projecten realitzar en els sòls classificats amb risc d'inundació segons PATRICOVA, han de ser analitzades a través del Pla especial de protecció a què s'ha fet referència i informades favorablement pel departament competent de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
7. El Pla especial analitzarà amb major rigor que l'estudi d'impacte ambiental aprovat el cabal ecològic que ha d'assignar-se al riu Algar. D'acord amb allò que s'ha exposat en la documentació corresponent al projecte de modificació puntual s'ha de disposar com a punt de partida d'un volum mínim de 50 l/sg de cabal ecològic.   
No obstant això, no s'analitza la capacitat del sistema creat que permet gestionar 8.000 metres cúbics diaris amb depuració terciària (92,5 litres /segon).   
Cal considerar que el consum estimat per a les noves zones verdes s'estima en 1.247 metres cúbics diaris, (189 metres cúbics en zones verdes i 1.058 metres cúbics en el camp de golf), per la qual cosa hi ha un marge important per a recolzar el cabal ecològic del riu Algar amb aigües procedents de depuració terciària, tot això als cabals de projecte, que com s'ha comentat en l'informe del Servei Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge poden estar infraestimats..  
8. La valoració d'afeccions al patrimoni cultural està insuficientment tractada en la documentació tècnica que acompanya el projecte de modificació puntual del PGOU. S'indica en la memòria informativa que d'acord amb les informacions obtingudes poden donar-se algunes restes arqueològiques en el llit del riu Algar i en el turó que es troba sobre l'autopista, per la qual cosa en els desenvolupaments detallats hauran de contindre els pertinents estudis arqueològics per a la seua inventariació i recuperació.  
Per la seua banda l'estudi d'impacte ambiental destaca la importància arqueològica del riu Algar i refereix l'existència de 12 jaciments d'interés arqueològic en l'àrea de l'actuació i el seu entorn.   
Això obliga a mantindre una referència constant a aquesta riquesa patrimonial en qualsevol actuació que es desenvolupe en el marc de la modificació puntual del Pla general. És així mateix necessari obtindre el pronunciament favorable de l'organisme competent en matèria de patrimoni cultural representat en la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant abans de l'aprovació definitiva de la modificació de planejament. Fent extensiu aquest informe el patrimoni paleontològic i etnològic, tot això independentment dels estudis i prospeccions particularitzades, que l'Ajuntament ha de requerir en els desenvolupaments detallats segons exposa la memòria informativa del document aprovat.   
9. El camí ramader Carrerada del Mascarat no s'ha identificat en la documentació aportada. És necessari que aquesta siga identificada d'acord amb el Servei Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant i exclosa d'aprofitament urbanístic, per tractar-se d'un bé de domini públic de la Generalitat. Si es proposara modificació de traçat aquesta haurà de ser aprovada amb anterioritat al projecte de reparcel·lació, el qual determinarà sobre el terreny l'àrea de domini públic que haurà de complir amb els criteris que assigna a aquests béns la legislació en vigor sobre camins ramaders.  
10. L'avaluació d'impacte ambiental assumeix el condicionat ambiental inclòs en l'informe de l'equip tècnic d'espais naturals protegits del Servei Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant.  
Mesures compensatòries externes al sector   
L'Ajuntament d'Altea treballa, d'acord amb la Conselleria de Territori i Habitatge des de l'any 2001, en l'estudi d'actuacions per a la desclassificació de sòls urbanitzables en el vigent instrument de planejament. D'aquesta manera l'Acord municipal, de 26 d'abril de 2001, va acordar suspendre per un any, llicències de parcel·lació de terrenys, edificació i demolició en l'àmbit del Pla parcial l'Aramo.  
En les reunions mantingudes amb l'equip tècnic de l'Ajuntament d'Altea des de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, s'ha reiterat la necessitat compensar la classificació de nou sòl urbanitzable que es produeix a través del Projecte de modificació puntual del Sector RS-11, vinculant-se aquest a l'efectiva desclassificació dels sòls patrimonials inclosos en el Pla parcial l'Aramo situat en l'àmbit de Serra de Bèrnia, on hi ha un important volum de sòl forestal de propietat municipal en àmbits urbanitzables.  
Això permetrà la seua classificació com a sòl de protecció ecològica i forestal i la definitiva adscripció d'aquest a l'ús i servei públic sota la figura de forest de domini i utilitat pública articulada per la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana.  
L'informe de l'equip jurídic de l'Ajuntament d'Altea remés el 27 d'octubre de 2004, conclou després d'un procés d'investigació en els arxius i inventaris municipals, que s'han pogut identificar fins a 4.856.793 metres quadrats de sòls de propietat municipal dels quals 4.622.643 metres quadrats estan classificats urbanitzables i tan sols 234.150 metres quadrats es troben classificats com a forestals.  
La proposta formulada per l'Ajuntament d'Altea en coordinació amb la Direcció General de Gestió del Medi Natural, planteja per tant la desclasisficacó de 462,2 hectàrees, vinculant-se aquesta a l'aprovació definitiva de la modificació del PGOU en fase d'avaluació ambiental.   
Cal tindre en compte que part d'aquesta superfície es troba en l'actualitat catalogada d'utilitat publica, concretament la que correspon a la forest AL71 denominada Serra Bèrnia, amb delimitació aprovat el 27 de maig de 1975 amb una superfície pública total de 101,9 hectàrees.  
Per tant al seu torn la proposta de desclassificació plantejada que aconseguirà una superfície total de 462,2 hectàrees, ha de ser complementada amb una catalogació d'utilitat pública addicional de 361,3 hectàrees, la qual cosa permetrà garantir l'adscripció a l'ús i servei públic i la protecció jurídica de la propietat municipal d'aquesta important superfície en el futur.  
Aquesta important desclassificació de sòls incorpora elements d'equilibri respecte a la classificació projectada basant-se en la modificació puntual del Pla general que afecta el sector SR-11. Concretament una vegada aprovats ambdós processos, pel que fa a la proporció del sòl no urbanitzable en el conjunt del terme municipal es passaria d'un percentatge del 47,26% actual al 57,84% . Per la seua banda el sòl urbanitzable disminuiria des del 20,74% al 10,72%.  
Al mateix temps es valora positivament que l'abast de la protecció es produïsca sobre sòls naturals forestals situats en les cotes superiors de la vessant sud de Serra de Bèrnia mentre que la classificació de nous sòls es produeix en entorns més antropitzats, pròxims al nucli urbà, on les actuacions que s'han de desenvolupar tindran un impacte paisatgístic inferior.   
Consideracions legals   
La declaració d'impacte ambiental es formula als efectes ambientals i respecte del Projecte de modificació puntual del Pla general d'ordenació urbana sector SR-11, riu Algar.   
Per tant les determinacions d'aquesta, només s'aplicaran a l'esmentat document de modificació de planejament, si bé aquestes podran indirectament a través de l'anterior, ser aplicades a la resta de documents en tràmit en l'organisme substantiu, (programa d'actuació integrada i pla parcial aprovats).   
De la mateixa manera la declaració d'impacte no entra a valorar els aspectes legals i formals en la matèria urbanística, que s'expressen en les al·legacions existents, partint-se de la consideració de la tramitació realitzada és ajustada a la legislació urbanística en vigor ja que ha sigut admesa a tràmit per l'òrgan substantiu competent en matèria d'urbanisme i remesa a l'òrgan ambiental per a ser sotmesa al procediment d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
Respecte a l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, el qual inclou la Desembocadura del riu de l'Algar, cal dir que va anar recorregut davant de la Sala Contenciosa.Administrativa del Tribunal de Justícia de la Comunitat Valenciana per la Comunitat de Regants i Usuaris de Callosa d'En Sàrria obtenint-se la sentència d'aquest tribunal amb el número 1065/04 de 9 de juliol de 2004, la qual ha sigut favorable a l'Acord de la Generalitat, desestimant-se el referit recurs.  
L'Ajuntament d'Altea ha sol·licitat l'emissió d'un dictamen jurídic que ha sigut presentat de forma complementària a la documentació tècnica referent a la modificació puntual del PGOU, que conclou argumentant que la proposta urbanística des del punt de vista estrictament legal compleix adequadament amb el conjunt de la normativa ambiental que resulta d'aplicació, emetent-se un judici favorable sobre la sensibilitat ambiental del projecte.  
Aquest dictamen formula una sèrie de recomanacions entre les quals es troba la creació d'una unitat tècnica altament especialitzada que oriente i controle les actuacions previstes orientant-les en tot moment d'acord amb criteris tècnics. Aquesta unitat tècnica pot permetre treballar simultàniament en tots aquells aspectes relacionats amb el projecte de regeneració del riu i el seu entorn, com són : la investigació, la redacció de projectes, el seguiment i direcció de les obres, l'avaluació i correcció dels impactes ambientals, la definició de programes o plans de gestió sectorials i sobretot en la canalització de la informació i el contrast de les proposta dels usuaris i sectors afectats o interessats.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de Modificació puntual del Pla general d'ordenació urbana sector SR-11, riu Algar, aprovat per l'Ajuntament d'Altea, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. L'aprovació definitiva del projecte es vincularà a la desclassificació dels sòls públics inclosos en el Pla parcial l'Aramo, sobre un total de 4.622.643 metres quadrats que seran classificats com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal. Atesa l'entitat i el valor ecològic de la massa forestal públic que es protegeix i a efectes de garantir-ne la titularitat pública municipal sense que puga ser en el futur objecte d'alienació patrimonial, es durà a terme la inclusió d'aquests terrenys en el Catàleg de forests d'utilitat pública de la província d'Alacant.  
2. L'Ajuntament d'Altea elaborarà un Pla especial de protecció de la zona humida catalogada denominada Desembocadura del riu Algar. El Pla especial atendrà especialment la preservació natural integral d'aquest espai en tota la longitud d'aquest, determinarà les mesures de protecció que siga necessari establir en l'ecosistema que conforma el riu Algar i establirà una ordenació rigorosa dels usos i activitats que pogueren realitzar-se en aquest espai.  
3. Mentrestant s'aprova aquest Pla especial, el qual haurà de ser sotmés a avaluació d'impacte ambiental en els termes que estableix la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, el desplegament reglamentari d'aquesta i una altra legislació concurrent, les actuacions que inclou el projecte situades a menys de 50 metres, des del marge del terreny classificat com a zona humida segons l'acord el Govern Valencià de 10 de setembre de 2002, hauran de quedar en suspens fins que l'aprovació del Pla especial garantisca que conseqüència del desenvolupament d'aquestes no es compromet la capacitat de l'ecosistema natural per a albergar les poblacions d'espècies protegides que nidifiquen, viuen i utilitzen aquest espai en algun moment del seu cicle vital. El Pla especial assumirà els criteris i condicions expressades en l'informe de l'equip tècnic d'espais naturals del Servei Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant, que es transcriu íntegre en aquesta declaració d'impacte.  
4. No podrà autoritzar-se l'inici de les obres corresponents al camp de golf sense l'existència de concessió o autorització de l'organisme de conca, dels recursos hídrics necessaris per al reg d'aquest. A aquest efecte, una vegada s'obtinga l'esmentat dret, s'informarà de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la qual comprovada l'existència d'un cabal suficient autoritzat, emetrà una resolució vinculant i complementària a la declaració d'impacte ambiental, que permeta l'autorització de les obres.  
5. En el cas que els serveis tècnics de la Conselleria de Territori i Habitatge, detectaren la presència d'amfibis o espècies aquàtiques de flora o fauna en els llacs habilitats en el camp de golf, podran establir prescripcions d'ús dels mateixos llacs relacionades amb el règim de cabals d'entrada-eixida en aquests, manteniment de nivells estables, renovació de les aigües per a mantindre'n la qualitat, accions per a la naturalització d'ells, etc. En qualsevol cas les canonades d'eixida d'aigües estaran dotades de reixetes I tancaments de malla, de manera que s'evite l'absorció a través d'elles de la fauna aquàtica que es desenvolupe en aquests llacs. Aquests llacs a més es dissenyaran amb marges de pendent reduït i inclouran elements flotadors dissenyats per a facilitar l'eixida d'aus o altres animals que puguen caure a l'aigua en intentar beure en ells.  
6. El camí ramader denominat Carrerada del Mascarat, haurà de ser identificat com a domini públic de titularitat de la Generalitat. El traçat d'aquest haurà de ser replantejat en el terreny d'acord al projecte de classificació i les indicacions que a aquests efectes realitzen el Servei Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge, amb anterioritat a l'aprovació del projecte de reparcel·lació.   
7. El projecte d'ampliació de l'estació depuradora d'aigües residuals, no ha sigut avaluat pel que haurà de ser sotmés a avaluació d'impacte ambiental en els termes que determina la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental i el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per al desenvolupament d'aquest. S'estudiaran altres alternatives de depuració terciària diferents del llacunatge, el qual ha de ser qüestionat pel possible risc d'aparició de brots botulínics en l'avifauna protegida.  
8. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte a béns culturals i/o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
9. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per al proveïment a la població actual i futura.  
10. Aquelles actuacions que afecten el domini públic hidràulic, domini públic marítim o infraestructures de comunicació, així com les servituds legals de totes elles hauran de ser autoritzades pels organismes competents en aplicació de la legislació sectorial.  
Segon  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 de desembre de 2004. . El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient.   
Expedient: 124.1/2003 .AIA  
Títol: Desviació línia elèctrica d'alta tensió 132 KV D/C Ibi-Alcoi i Xixona-Alcoi.  
Promotor: IBERDROLA  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports  
Localització: Alcoi  
Antecedents   
Mitjançant una Resolució de 17 de novembre de 2003, el director general de Gestió del Medi Natural emet declaració d'impacte ambiental favorable relativa a l'expedient d'homologació modificativa i Pla parcial de millora industrial i residencial el Castellar, tramitat per l'Ajuntament d'Alcoi.  
En data 21 de maig de 2004, el conseller de Territori i Habitatge resol aprovar definitivament l'homologació modificativa parcial i plans parcials de millora residencial i industrial, i ha de tenir-se en compte en l'execució, les mesures correctores assenyalades en la declaració d'impacte ambiental de referència.  
En el procediment d'avaluació ambiental que va concloure en l'esmentada declaració no es van observar problemes respecte a les infraestructures necessàries per al desenvolupament de l'actuació urbanística projectada, (proveïment d'aigua, sanejament, residus, energia i transport).   
No obstant això, es va realitzar una matisació respecte a una línia elèctrica que travessa el sector i que l'estudi d'impacte ambiental planteja modificar.   
Concretament, aquesta excepció la va plantejar el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental en escrit de 7 de març de 2002, resultat de la consulta efectuada, en la qual es va acceptar la modificació plantejada requerint-se el soterrament de l'esmentada línia en concordança amb les especificacions del Pla d'ordenació de recursos naturals de Serra Mariola i es va fixar amb aquest fi un termini de 5 anys.  
En aquest sentit hi ha un compromís formulat per l'Ajuntament d'Alcoi, segons el qual l'ampliació prevista en l'avanç del planejament permetrà en la totalitat d'aquest sòl la canalització subterrània de les indicades línies, en compliment del reglament electrotècnic de mitjana tensió i el reglament d'alta.   
D'aquesta manera entre les mesures correctores que inclou la declaració es troba l'obligatorietat d'efectuar la canalització subterrània d'una línia elèctrica aèria de 132 KV que en l'actualitat creua l'àmbit del sector fixant-se per a això un termini no superior a cinc anys. Aquest termini s'estableix en funció del plantejament i compromís formulat per l'Ajuntament d'Alcoi.   
No obstant això, en data 11 de novembre de 2004 la Unitat Territorial d'Energia remet al seu torn projecte tècnic, estudi d'impacte ambiental i document de síntesi corresponent a projecte de desviació de l'esmentada línia presentada per l'empresa IBERDROLA.  
Per això, i d'acord al requeriment de l'òrgan substantiu es realitza una nova avaluació d'impacte ambiental de la desviació projectada i es formula aquesta declaració.  
Descripció del projecte  
El projecte inclou la desviació del tram de línia de LAAT 132 KV Xixona-Alcoi i Ibi-Alcoi compresa entre els suports núm. 8 i núm. 10, eliminant-se els suports 8,9 i 10 i col·locant-hi quatre nous suports de nova planta.   
Amb aquesta desviació se substitueixen 520 metres de línia per una longitud de 539 metres.  
El traçat creua per la carretera CV-795 a l'altura del PK 17 i s'interna en el nou sector de sòl urbanitzable el Castellar en un extrem d'aquest a fi que no comporte un obstacle per al futur polígon industrial que s'ha de construir al costat de la carretera CV-795.  
Tramitació administrativa. Informació pública.  
En data 1 d'octubre de 2004, el cap de la Unitat Territorial d'Energia d'Alacant, trasllada consulta de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, respecte a la necessitat de tramitació d'avaluació d'impacte ambiental de projecte denominat Desviació de línia elèctrica d'alta tensió 132KVD/C, Ibi-Alcoi i Xixona-Alcoi, en el terme municipal d'Alcoi, i hi ha declaració d'impacte ambiental favorable en la qual s'inclou la línia assenyalada.  
En data 9 de novembre de 2004, el regidor delegat d'Urbanisme de l'Ajuntament d'Alcoi remet escrit en el qual sol·licita de la Direcció General de Gestió del Medi Natural resolució modificativa o aclaridora de la declaració d'impacte ambiental emesa respecte al projecte d'homologació modificativa i plans parcials de millora industrial i residencial el Castellar, pel que fa a un nou projecte presentat en la Delegació d'Indústria, en haver-se sotmés aquest a exposició pública i sense que conste presentació d'al·legacions sobre el mateix.  
En data 11 de novembre de 2004 la Unitat Territorial d'Energia remet projecte tècnic, estudi d'impacte ambiental i document de síntesi corresponent a projecte de desviació de l'esmentada línia presentada per l'empresa IBERDROLA, juntament amb edicte d'11 d'octubre de 2004, sobre publicació en el BOP d'Alacant del tràmit d'informació pública de l'esmentada actuació.  
En aquest tràmit d'informació pública, segons consta en l'escrit d'11 de novembre de 2004, del cap d'Unitat Territorial d'Energia, no s'hi han presentat al·legacions en el període d'informació pública corresponent al projecte de desviació de la línia.  
Afeccions legals  
A espais naturals protegits: El projecte de desviació es troba en l'àmbit de la zona d'esmorteïment del Parc Natural de la Serra Mariola, segons la zonificació aprovada en el Pla d'ordenació de recursos naturals aprovat per Decret 76/2.001, de 2 d'abril, del Govern Valencià.  
A xarxa Natura 2000: L'àrea està inclosa en l'àmbit de la zona ZEPA del conjunt de la Serra de Mariola i Carrascar de la Font Roja, declarada mitjançant un acord del Conselll de la Generalitat Valenciana, de 9 de novembre de 2000, com també en l'àmbit del lloc d'interés comunitari, LIC, de la mateixa denominació aprovat per Acord del Consell de la Generalitat Valenciana, de 10 de juliol de 2001.  
Al patrimoni cultural: La documentació aportada en el projecte d'homologació va incloure l'informe favorable del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Ambiental, de la Conselleria d'Educació i Cultura, el qual no obstant això, fa referència a la proximitat del jaciment islàmic denominat el Castellar, per la qual cosa determina que si es trobaren elements aïllats relacionats amb aquest jaciment o de qualsevol altre període se li aplicarà la legislació vigent.  
Consideracions ambientals  
El projecte implica bàsicament una desviació d'una línia actualment existent sobre 539 metres. Amb aquest fi s'eliminaran 3 suports i se n'instal·laran 4 de nous. No és necessària la realització de nous accessos.  
Existeixen determinats valors naturals en l'àrea la rellevància del qual no planteja una incompatibilitat realista amb el desenvolupament d'aquest projecte. D'aquesta manera l'àrea afectada és probablement àrea de campeig i caça de rapaces nocturnes, àrees de distribució de fringíl·lids, rèptils i altres espècies dotades de diversos estatus de protecció legal.  
Respecte a aquestes afeccions cal considerar que la desviació de la línia es realitza en l'interior d'un sector que serà objecte d'un procés d'urbanització en un àmbit que constitueix una mera ampliació del nucli urbà.  
Cal tenir en compte que el terme municipal d'Alcoi és un terme municipal destacat per existència d'un ampli percentatge de superfície protegida, a causa de la presència de dos parcs naturals: Font Roja i Serra Mariola, la qual cosa atorga al municipi d'Alcoi un important estatus de protecció d'hàbitats i àrees per al desenvolupament de la fauna i la flora silvestre.  
L'efecte ambiental, per tant de l'actuació projectada sobre les espècies animals que puguen resultar afectades és mínim, igual que sobre altres factors naturals (espècies de fauna o flora singular o protegida, d'ecosistemes naturals destacats pels seus valors intrínsecs, formacions geomorfològiques singulars, presència de coves, avencs, paisatges valuosos, enclavaments naturals d'interés públic o social), en els quals no s'ha detectat una rellevància determinant. En general, l'àrea afectada la constitueixen terrenys antropitzats, confrontants a carretera i àrees urbana i dotacional.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Les línies de transport d'energia elèctrica de 132 kV es troben subjectes al procediment de declaració d'impacte ambiental d'acord amb el que preveu l'annex I apartat 2 g) del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que hi són d'aplicació, la desviació de línia elèctrica d'alta tensió 132KVD/C, Ibi-Alcoi i Xixona-Alcoi, en el tram comprés entre els suports núm. 8 i núm. 10, el promotor dels quals és IBERDROLA, SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Es manté la prescripció establida en la Resolució de 17 de novembre de 2003, el director general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'aprova la declaració d'impacte ambiental relativa a l'expedient d'homologació modificativa i pla parcial de millora industrial i residencial el Castellar, tramitat per l'Ajuntament d'Alcoi, relativa a l'obligatorietat de procedir a la canalització subterrània d'una línia elèctrica aèria de 132 KV que en l'actualitat creua l'àmbit del sector i es fixa amb aquest fi un termini no superior a cinc anys.   
2. En la instal·lació dels suports es tindrà en compte que no s'obriran camins nous, i els suports se situaran, dins de l'enclavament triat, en les cotes més baixes. Per tant en la fase d'execució s'emprarà la maquinària adequada que permeta la instal·lació dels suports amb les mínimes afeccions.  
3. Es procedirà a la senyalització en el recorregut dels cables de terra mitjançant la instal·lació d'elements antiocells situats cada 10 metres i a portell. Els elements antiocells que s'han d'utilitzar seran les tires en X de neopré (35 cm x 5 cm) subjectes per mordassa d'elastòmer amb cinta luminiscent, o també es pot emprar espirals de color visible i dimensions de 30x100 cm.  
4. Haurà de respectar-se al màxim la vegetació existent, per tant s'han de situar els suports de manera que no s'afecte espècies arbòries ni en la fonamentació ni en la posterior franja de seguretat, la qual consistirà simplement en l'eliminació de la vegetació que afecte directament la línia i no puguen mantenir-se per altres mètodes (podes, reubicació, suport, etc.), i espècies piròfites.  
5. S'eliminaran els materials sobrants en les obres i de qualsevol abocament accidental, una vegada hagen finalitzat els treballs d'instal·lació dels suports i estesa dels conductors, i es restituirà la forma i aspectes originals del terreny.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que utilitzen els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 de desembre de 2004. . El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 40/02-AIA  
Títol: Explotació porcina de producció de porcells  
Promotor: COCERVA (Cooperativa valenciana de criadores de ganado de cerda y vacuno)  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Bétera (València)  
Objecte del projecte: Legalització de l'explotació porcina existent  
Localització: Partida Pla de les Andanes, polígon 10, parcel·la 160, del terme municipal de Bétera (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtindre la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina de producció de porcells, que es destinen a una altra granja de transició propietat del mateix titular. Les característiques de la granja, segons la documentació aportada, són:  
La capacitat de l'explotació és de 2.800 femelles reproductores. Està constituïda per 30 naus de distintes característiques, destinades a gestació, paridores, cobriment, recria, recollida de semen, magatzem de pinso, entre altres dependències, balsa d'emmagatzemament de purins, així com una superfície destinada a llacunes d'evaporació del purí generat. La ventilació és natural excepte en la nau de recollida de semen.  
S'hi realitzen 4,7 cicles/any, on s'engreixen aproximadament 56.000 porcells/any, fins a aconseguir els 7 kg de pes viu, moment en què passen a granja de transició.  
Anualment es generen 19.495 m³ de purí, que queda retingut en fosses de purins, bassa i llacunes d'evaporació, amb capacitat per a contindre'n 20.657 m³. Es reben a més els purins d'una altra explotació del mateix propietari (de transició de porcells i encebament, amb capacitat per a 8.000 porcells en transició i 900 porcs d'encebament), localitzada en el polígon 14, parcel·la 71, des de la qual es bomba el purí a través d'una canonada de PVC soterrada, fins a les basses d'evaporació de l'explotació que s'ha de legalitzar. Les basses d'evaporació estan encerclades i impermeabilitzades mitjançant acumulació i compactació d'argiles, i recobriment amb capa de formigó amb maçàs.  
La fase sòlida del purí que queda una vegada s'ha evaporat la part líquida, és retirada pels agricultors de la zona per a aprofitar-la com a adob orgànic en camps de cultiu (no fa falta la destinació de l'esmentada fracció).  
L'explotació disposa de tancament perimetral.  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa de proveïment municipal.  
Els cadàvers seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte (J. Canet SL, amb NIF: 51.689.123-G).  
L'explotació es localitza a uns 4 km del nucli urbà de població.  
En data 19 de setembre de 2002 es realitza visita de camp en què es comprova que, contràriament a allò que s'ha manifestat en l'estudi d'impacte ambiental, les basses d'evaporació de purins no es troben, encerclades i impermeabilitzades mitjançant acumulació i compactació d'argiles, i recobriment amb una capa de formigó amb maçàs, sinó que es tracta d'excavacions en terra ferma sense cap tipus d'impermeabilització ni tanca perimetral d'aquestes.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El projecte d'activitat, expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per la Comissió de qualificació d'activitats el 24 de gener de 2002.  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 131 de 4 de juny de 2001, així com als veïns confrontants a l'activitat, amb la presentació de dues al·legacions.  
2. Resum de les al·legacions  
De les dues al·legacions emeses per veïns confrontants a l'activitat, s'extrau la informació següent:  
. Al·legació emesa pel Sr. Miguel Luis Piá Aloy, en la qual manifesta la seua oposició a la concessió de la llicència d'activitat, per raons de contaminació i insalubritat i perquè lesiona l'expectativa de desenvolupament que en un futur pròxim puga dur-se a terme en la zona del Pla d'Andanes i perquè lesiona el medi ambient.  
. Al·legació emesa pel Sr. Vicente Casani Soriano en la qual manifesta la seua oposició a la concessió de la llicència d'activitat, per l'existència d'habitatges a menys de 250 m, així com pels problemes d'insalubritat que pot generar. A més l'al·legant manifesta el seu desconeixement pel que fa al bombament de purins a l'explotació des de la granja del mateix propietari, situada en el polígon 14, parcel·la 71.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
Se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, en data 26 de març de 2002, la presentació de l'autorització prèvia de la COPUT, la qual es rep en data 11 de febrer de 2003.  
En l'expedient s'ha aportat estudi hidrogeològic per a justificar la no-afecció a les aigües subterrànies associades al règim de tractament de purins (basses d'assecat). En aquest informe s'inclou les propostes relatives a la gestió de les basses d'evaporació de purins:  
. Disminuir en la mesura que es puga el volum d'aigua utilitzat en els processos de neteja  
. Després de la neteja del residu sòlid en cada bassa seria convenient el condicionament i compactació dels murs de contenció ja que la infiltració es produeix fonamentalment en el nivell superficial.  
. Mantindre un control en les basses de manera que no es produïsquen desbordaments ni ruptures dels murs de contenció, i cuidar a més que el nivell màxim d'ompliment dispose d'un marge de seguretat adequat en previsió de precipitacions importants.  
. Establir un pla de control semestral de les aigües del pou pròxim, així com la vigilància dels tubs piezométricos per si es detectaren fuites o infiltracions.  
. Si en els controls semestrals s'apreciara una variació dels paràmetres de referència es procedirà a la impermeabilització de les basses, bé per l'extensió i compactació d'almenys 50 cm d'argiles o mitjançant el formigonat dels fons de les basses.  
Amb l'objectiu d'interpretar aquest estudi, se sol·licita informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, així com a l'Institut Tecnològic Geominer d'Espanya (ITGME). Aquest últim remet informe en data 17 de febrer de 2003, en el qual indica que per a poder determinar una possible afecció a les aigües subterrànies, és necessari conéixer de manera detallada la direcció del flux subterrani i basant-se en aquest situar punts de mostratge aigües avall de les basses el fons del qual no estiga cementat, i recomanar que els paràmetres que s'han de determinar en els punts de mostratge siguen almenys pH, conductivitat, sòlids en suspensió, matèries sedimentables, DQO, DBO5, amoni, nitrats, nitrits, clorurs, sulfats, sodi, magnesi, potassi, coure, zinc, ferro i plom.  
En data 20 de febrer de 2003 se sol·licita al promotor, basant-se en l'informe emés per l'ITGME, presentació de l'estudi corresponent, que aclarisca totes les qüestions plantejades per l'ITGME, tot això per a determinar una possible afecció a les aigües subterrànies.  
Per a poder facilitar l'emissió d'aquest informe, el promotor presenta en data 17 de juny de 2003 estudi piezomètric realitzat en l'explotació per al qual sol·licita novament Informe l'ITGME, el qual es rep en data 13 d'octubre de 2003. En aquest informe l'ITGME realitza les consideracions següents:  
. S'aporten les dades d'una campanya piezomètrica dels punts aqüífers més pròxims a la granja, entre el 26 d'abril i el 5 de maig de 2003. D'acord amb aquesta, es determina que el flux subterrani es dirigeix de NO a SE.  
. D'acord amb l'orientació del flux subterrani obtinguda, es proposa utilitzar com a punt de mostratge el pou núm. 9 de la documentació remesa, sobre el qual s'aporten les dades següents: nom CATSA, profunditat de l'obra desconeguda, cota de l'emboquillat 80,5 msnm, profunditat de l'aigua 30,4 m, cota piezomètrica 50 msnm (en data 5 de maig de 2003).  
. D'acord amb les dades exposades, es considera que la documentació remesa és incompleta, ja que no s'aporten les dades analítiques que es van recomanar determinar en l'informe previ. Respecte al punt de mostratge proposat cal indicar que es necessita conéixer les característiques constructives d'aquest (profunditat de l'obra, trams ranurats, profunditat de la bomba, presència de prestància de grava, trams cementats, etc.), per a poder establir la seua validesa com a punt de control, ja que el caràcter multicapa de l'aqüífer captat pot condicionar els resultats obtinguts.  
Comunicada al promotor la necessitat de presentar un altre informe que s'adeqüe a les indicacions establides per l'ITGME, presenta davant d'aquesta Direcció General un document que incloïa resultats de la presa de mostres d'aigua de piezòmetre realitzat i pou aigües amunt de les basses d'evaporació de purins, en el qual es pretén demostrar que no s'estan abocant purins a l'aqüífer pròxim, i comunica a més que està en conversacions amb l'IGME per a finalitzar l'expedient d'abocament. Després del comunicat del promotor (representat en tot moment pels tècnics redactors de l'expedient), en el qual indica el seu interés de continuar amb la tramitació, sense esperar informe de l'IGME, ja que aquest institut no pot acreditar la validesa de la gestió de purins en l'explotació amb la informació demanada, per la qual cosa en data 19 d'octubre de 2004 se sol·licita a l'Àrea de qualitat ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental, un informe relatiu a la gestió dels purins en l'explotació, informe que es rep en data 11 de novembre de 2004. Aquest informe, s'emet en sentit desfavorable, en tant no es garantisquen les qüestions següents:  
. S'han d'adoptar les mesures oportunes per a garantir l'adequada capacitat dels tancs d'emmagatzemament de purins, i d'aquesta manera evitar la contaminació de les aigües per vessament i filtració.  
. S'ha de garantir l'estanquitat dels sistemes d'emmagatzemament de purins, de manera que s'eviten els abocaments directes al medi natural.  
. S'han de respectar les dosis d'adobat establides per a aquestes zones, en cas d'utilitzar-se els purins com a adob, tal com estableix en el programa d'actuació sobre zones vulnerables (Ordre de 3 de juny de 2003, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació).  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull la informació següent:  
. Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.  
. Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.  
. Informe favorable del cap local de sanitat.  
. Autorització prèvia de la COPUT. L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, està condicionat a no superar la capacitat productora del Grup 3, al qual pertany l'explotació.  
. Informació pública amb la presentació de dues al·legacions.  
. Informe favorable de l'alcaldia.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable protegit per productivitat agrícola grau I, segons el PGOU de Bétera.  
Segons Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries, el municipi de Bétera es considera zona vulnerable a la contaminació per nitrats.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València, ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: clima, sòl, hidrologia, flora, fauna i paisatge.  
L'explotació es localitza en una zona de terrenys de cultiu pràcticament plans.  
El tipus de sòl present en la zona està representat pel calcisol háplic, desenvolupat sobre materials del quaternari, concretament del plistocé mitjà. Aquests materials són mantells de torrentera antics, que ocupen una àmplia zona que descendeix en suau pendent cap al barranc del Carraixet. Aquest tipus de sòls es caracteritza per presentar una elevada permeabilitat.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, la vegetació natural de la zona es correspon amb un bosc escleròfil perennifoli, el principal representant del qual és l'alzina (Quercus ilex), associada a comunitats caracteritzades per garrofera (Ceratonia siliqua), entre altres. La vegetació actual de l'entorn de l'explotació, que correspon a una zona fortament antropitzada, està constituïda principalment per cultius agrícoles de regadiu, amb predomini de cítrics.  
Els elements ambientals susceptibles en major grau de ser afectats per l'activitat de l'explotació, són el sòl i l'aigua subsuperficial, per contaminació associada a la gestió dels purins en la mateixa explotació. L'afecció de sòl i aigua associada a la gestió dels purins en les finques agrícoles on s'utilitzen com a adob orgànic, es considera menyspreable, sempre que es gestione adequadament, ja que s'utilitza únicament com a adob, segons l'estudi d'impacte ambiental, la fracció sòlida que queda després de la deshidratació del purí.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat una sèrie de factors inherents a l'activitat susceptibles de causar algun tipus d'impacte, entre els que s'inclou la generació de residus, l'emissió d'olors, l'emissió de sorolls i vibracions, així com l'afecció al paisatge i a la socioeconomia de la zona. Pel que fa a l'emissió d'olors, en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que les condicions aeròbies de les llacunes d'evaporació, eviten la formació de metà i sulfhídric, principals causants de l'emissió d'olors; respecte a la generació de residus, es considera que en quedar el purí emmagatzemat en llacunes d'evaporació, totalment encerclades i impermeabilitzades, s'evita el risc de contaminació d'aigües superficials i subterrànies.  
En ser les característiques constructives reals de les basses d'evaporació diferents de les exposades en la documentació presentada, es preveu que el risc de contaminació d'aigües superficials i subterrànies siga probable. A més, l'extracció per mitjans mecànics de la fracció sòlida de les esmentades basses, fa que si existeix alguna capa compactada de llast, argiles..., es deteriore durant el transcurs de l'esmentada extracció, la qual cosa comportaria una restauració contínua d'aquesta.  
S'ha realitzat una valoració qualitativa dels impactes, sense que s'haja dut a terme un anàlisi dels resultats obtinguts.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental inclouen les següents:  
. A l'entrada de l'explotació es col·locarà un gual sanitari, pel que obligatòriament haurà de passar tot el trànsit rodat, tant a l'entrada com a l'eixida.  
. Dotació de paviment impermeable (formigó) per a evitar filtracions.  
. Instal·lació d'una bassa de purins a la que es fa arribar mitjançant canalització tancada les dejeccions dels animals, així com les aigües de neteja. L'esmentada bassa serà totalment impermeable per a evitar filtracions al terreny.  
. Eliminació periòdica de les dejeccions fins a llacunes d'evaporació instal·lades en la pròpia explotació, per a posterior utilització del residu sòlid com a adob orgànic per part dels agricultors de la zona, o bé com a substrat en plantes e explotació.  
. Retirada per part d'empresa especialitzada dels animals que siguen baixa en l'explotació.  
Les mesures correctores proposades es consideren insuficients per a la capacitat de l'explotació a legalitzar i el seu potencial contaminant, ja que no s'ha tingut en compte la sensibilitat de la zona a la contaminació per nitrats procedents de fonts agrícoles. Pel que hauran d'ampliar-se, executant les mesures correctores establides a continuació:  
. Es duran a terme labors d'impermeabilització en totes les basses existents i en les que es pogueren realitzar. La impermeabilització únicament podrà dur-se a terme a base de solera de formigó perfectament impermeabilitzada, i amb una alçària tal que no continga una làmina de purins superior a 60 cm per a facilitar l'evaporació d'aquests, ja que qualsevol altre sistema d'impermeabilització (làmina plàstica que dispose d'un certificat d'estanquitat, en les condicions de treball a què serà sotmesa o impermeabilització del fons i de les parets de les basses mitjançant la compactació adequada del menys 1 m d'argiles, havent comprovat amb anterioritat mitjançant assajos proctor normal i assajos de permeabilitat que la mostra compactada se situe en valors d'aquest paràmetre igual o menor a 10-9 m/s) no es considera factible, per les qüestions següents:  
. Possible deteriorament en la fase d'extracció dels residus sòlids que queden al final del procés d'evaporació.  
. Inexistència, en la documentació aportada de mesures destinades al recondicionament de les esmentades superfícies després de l'eliminació del residu sòlid.  
. S'impermeabilitzaran les naus de l'explotació, així com les fosses de purins, per a evitar possibles filtracions en el terreny, tal com ocorre en l'actualitat.  
En el Programa de vigilància ambiental es proposa, en relació a la gestió de les basses, les actuacions següents:  
. Disminuir en la mesura que es puga el volum d'aigua utilitzat en els processos de neteja.  
. Després de la neteja del residu sòlid en cada bassa seria convenient el condicionament i compactació dels murs de contenció ja que la infiltració es produeix fonamentalment en el nivell superficial.  
. Mantindre un control en les basses de manera que no es produïsquen desbordaments ni ruptures dels murs de contenció, i cuidar a més que el nivell màxim d'ompliment dispose d'un marge de seguretat adequat en previsió de precipitacions importants.  
. Establir un pla de control semestral de les aigües del pou pròxim, així com la vigilància dels tubs piezométicos per si es detectaren fuites o infiltracions.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i l'annex I apartat 1.H d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'Òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de granja porcina, situada en el terme municipal de Bétera (València), promoguda per COCERVA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, es justificarà ens aquesta Direcció General i davant de l'Òrgan substantiu, la impermeabilització del total de basses d'evaporació, ja que no s'ha pogut justificar que amb la gestió actual de purins no hi ha afecció a l'aqüífer subjacent: La impermeabilització es durà a terme mitjançant base i laterals de formigó impermealibitzat i amb una alçària tal que permeta l'acumulació d'una làmina de purí no superior a 60 cm i que evite a més problemes de vessament en època de pluges, etc. Qualsevol altre sistema d'impermeabilització (làmina plàstica que dispose d'un certificat d'estanquitat, en les condicions de treball a què serà sotmesa o impermeabilització del fons i de les parets de les basses mitjançant la compactació adequada del menys 1 m d'argiles, havent comprovat amb anterioritat mitjançant assajos proctor normal i assajos de permeabilitat que la mostra compactada se situe en valors d'aquest paràmetre igual o menor a 10-9 m/s) no es considera factible, per les qüestions següents:  
. Possible deteriorament en la fase d'extracció dels residus sòlids que queden al final del procés d'evaporació.  
. Inexistència, en la documentació aportada de mesures destinades al recondicionament de les esmentades superfícies després de l'eliminació del residu sòlid.  
. S'impermeabilitzaran les naus de l'explotació, així com les fosses de purins, per a evitar possibles filtracions en el terreny.  
. Es realitzarà seguiment de l'alçària d'ompliment de les basses amb l'objecte de preveure amb temps els possibles desbordaments i prendre les mesures oportunes. En setembre s'hauran de buidar totes les basses per a començar l'any hidrològic sense cap reserva.  
. Es disposarà de sistema eficaç en els seus accessos per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació, així com d'un sistema apropiat per a la desinfecció de la resta del vehicle.  
. A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/hi ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
. Haurà d'obtindre l'autorització ambiental integrada, tal com s'estableix en la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, dins dels terminis establits en aquesta.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de desembre de 2004. . El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 215/04-AIA  
Títol: Centre autoritzat de tractament (CAT) de vehicles al final de la seua vida útil (VFVU's).  
Promotor: Autodesguace Gómez, SL  
Autoritat substantiva: D G de Qualitat Ambiental, Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Polígon Industrial Cachapet, número 73, del terme municipal de Crevillent (Alacant).  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
El projecte tracta la instal·lació d'un Centre autoritzat de tractament (CAT) de vehicles al final de la seua vida útil (VFVU's).  
Característiques més rellevants de les construccions i/o de l'activitat  
Es tracta d'un CAT de VFVU's, considerats actualment com a residus perillosos. En aquesta instal·lació es projecta dur a terme la recepció, descontaminació, i posterior emmagatzemament dels residus per un costat i dels elements reciclables, reutilitzables o recuperables i vehicles descontaminats per un altre. En funció de diversos condicionants econòmics i logístics, els vehicles descontaminats s'emmagatzemaran temporalment en qualitat de Ferralla valoritzable o disposats per al seu gradual desballestament per peces.  
La indústria projecta l'exercici de les seues activitats en una parcel·la de 906 m² aproximadament, en l'interior del polígon industrial Cachapet, del terme municipal de Crevillent. D'acord al planejament urbanístic vigent en el municipi de Crevillent, la parcel·la està classificada com a sòl urbà i qualificada com a sòl industrial. Segons la documentació gràfica entregada, la parcel·la, de forma rectangular, es divideix en tres parts, la corresponent a la nau industrial, d'aproximadament 546 m² de superfície construïda, la corresponent al pati anterior a la nau, de 255 m'i2 la corresponent al pati lateral, d'una superfície aproximada de 105 m².  
La major part de les activitats de gestió de residus es duran a terme a cobert, en l'interior de la nau industrial. En el pati anterior es durà a terme l'emmagatzemament temporal de VFVU's descontaminats. Ni en el projecte tècnic, ni en l'estudi d'impacte ambiental, es detalla la possibilitat que en el pati lateral es vagen a dur a terme activitats de gestió de residus.  
Tramitació administrativa  
En data 28 de juliol de 2004 es rep, remés per l'Àrea de residus, el projecte de legalització d'activitat per a nau destinada a Centre autoritzat de tractament de descontaminació de vehicles fora d'ús, annex a aquest i l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 17 de setembre de 2004, es remet l'avís d'exposició pública a l'Ajuntament de Crevillent i al promotor.  
L'anunci va aparéixer en el DOGV número 4.857, de 6 d'octubre de 2004.  
En data 17 de novembre de 2004, es remet al Servei de Gestió Administrativa el certificat del cap de l'Àrea d'avaluació ambiental pel qual s'assenyala que no consta que s'haja presentat cap al·legació durant el període d'exposició pública.  
En data 24 de novembre de 2004, el cap del negociat d'informació i registre de la Conselleria de Territori i Habitatge certifica que durant el període d'exposició pública no s'hi van presentar al·legacions.  
En data 25 de novembre de 2004 es rep, remés per l'Ajuntament de Crevillent, el certificat del secretari de l'Ajuntament de Crevillent en el qual s'assenyala que transcorregut el període d'exposició pública no s'hi van presentar al·legacions.  
Afeccions legals  
La indústria haurà de disposar de la llicència municipal d'activitat per a l'exercici de l'activitat de CAT de vehicles al final de la seua vida útil que, igual que l'autorització d'abocament al clavegueram, atorga l'Ajuntament de Crevillent.  
Durant el funcionament normal d'aquesta, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel Projecte d'activitat  
Els CAT es projecten d'una banda, per a reduir al mínim les repercussions sobre el medi ambient degudes als residus continguts en els vehicles al final de la seua vida útil i, d'altra banda, per a reduir el consum d'energia i recursos al reutilitzar, reciclar i valorar aquelles parts dels vehicles al final de la vida útil d'aquests que foren susceptibles d'això, contribuint així a la protecció, conservació i millora de la qualitat ambiental. No obstant això, la inadequada gestió dels residus arruïna els lloables objectius mediambientals perseguits en la gestió d'aquests, ja que podria contribuir a concentrar els riscs que es volien evitar, danyant seriosament el medi ambient que es volia protegir, en atemptar contra la salut dels ciutadans.  
L'estudi d'impacte ambiental presentat tracta la instal·lació d'un CAT en l'interior d'un polígon industrial desenvolupat. Potser per això, la zona d'estudi es limita a l'interior del polígon industrial, aportant un concís inventari ambiental. És cert que atesaa la tipologia de l'activitat i l'antropització del lloc en què la desenvoluparà l'empresa, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats amb el normal exercici de l'activitat.  
Tractant-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, és d'assenyalar que la parcel·la objecte de projecte es troba situada en una zona de baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, de baixa accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme I Transports de la Generalitat Valenciana.  
Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental I annex al mateix elaborat per Autodesguace Gómez, SL, per a conéixer l'impacte generat per l'activitat que projecta desenvolupar en la seua parcel·la del terme municipal de Crevillent, tenint en compte l'inventari ambiental i després de la descripció del projecte i les seues accions, es procedeix a la identificació i valoració d'impactes. Segons s'indica, el mètode emprat és el de Gómez Oreja per a projectes agraris, quelcom poc justificat atés que el tipus de projecte avaluat no té res a veure amb un projecte agrari. Potser per això es du a terme una identificació i valoració d'impactes desafortunada des del punt de vista professional.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de vigilància ambiental  
Com a mesura preventiva de la contaminació d'aigües pluvials i d'escorriment, la pràctica totalitat de les operacions de gestió de residus es duran a terme a cobert, en l'interior d'una nau industrial. Així, segons s'indica en la documentació presentada, les úniques aigües residuals que generaria la indústria serien les de procedència sanitària. No obstant això, en la documentació gràfica aportada s'aprecia, adjacent al magatzem de peces descontaminades, una zona que poguera ser un llavador de peces i motors. Així mateix, tampoc s'aporta cap mesura correctora per a les aigües d'escorriment del pati davanter, on es projecta emmagatzemar els VFVU's descontaminats, assenyalant-se que aquesta zona es condicionarà per a evacuar les aigües de pluja al clavegueram públic.  
Per tractar-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, s'han projectat mesures respecte a la possible contaminació del sòl i les aigües subterrànies, com són la impermeabilització de la solera de la nau en què es van a dur a terme la totalitat de les operacions de gestió de residus, no aportant-se mesura correctora per al pati anterior.  
La solera de la nau s'executa en pendent vessant cap a una canaleta instal·lada al llarg de la nau per la banda central d'aquesta. Aquesta canaleta conduirà els possibles vessaments produïts durant les operacions de recepció, descontaminació, etc. cap a una arqueta cega des d'on seran reciollits per a la seua gestió a través d'un gestor autoritzat. els depòsits i contenidors per a l'emmagatzemament de residus es trobaran sobre cubetes de retenció que arrepleguen possibles vessaments de residus perillosos.  
Quant al soroll, no es prenen mesures preventives i/o correctores, ja siguen globals (sobre la nau) o locals (sobre els focus generadors). Tenint en compte que es tracta d'una activitat que genera contaminació acústica (desballestament de vehicles al final de la vida útil d'aquests, compressors, pistoles d'aire comprimit, etc.), es presenta un estudi de sorolls en què no es té en compte la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica, justificant que la transmissió de sorolls a veïns i confrontants estarà per davall del que reglamenta gràcies a l'aïllament acústic dels materials de construcció de la nau, sense tindre en compte paraments horitzontals, paraments verticals (com a portes i finestres) i que s'havia exposat que la ventilació de la nau es verificarà a través de l'operació amb la porta i finestres obertes.  
Finalment, es projecta un apantallament de la frontal de la parcel·la, amb l'objectiu d'ocultar la zona d'emmagatzemament de VFVU's descontaminats. No es detalla el tipus d'apantallament ni l'altura d'aquest, encara que s'indica que l'apilat de VFVU's descontaminats no superarà l'alçària del tanca.  
Es presenta un Programa de vigilància ambiental en què s'exposen les accions de control periòdic de les instal·lacions (no es fixa el programa d'execució). No s'hi especifiquen els controls sobre la generació de sorolls i abocaments.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 6.C de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, el desballestament i/o emmagatzemament de ferralla, es troba sotmés al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
Atés l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte per a la instal·lació d'un Centre autoritzat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil, promogut per l'empresa Autodesguace Gómez, SL, a situar en el polígon Industrial Cachapet, número 73, del terme municipal de Crevillent (Alacant), en els termes que estableix el Projecte de legalització d'activitat per a nau destinada a Centre autoritzat de tractament de descontaminació de vehicles fora d'ús, annex a aquest i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) Les activitats de gestió de vehicles al final de la vida útil d'aquests hauran de dur-se a terme d'acord amb el que establix el Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre. Els residus gestionats, així com els generats per la indústria durant el funcionament normal d'aquesta, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus i el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament de la producció possessió i gestió dels pneumàtics fora d'ús. No es duran a terme activitats de gestió de residus perillosos (càrrega/descàrrega, emmagatzemament temporal o tractament) en l'exterior de la nau industrial.  
2) Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tindre com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdós quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament supose augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
3) L'emmagatzemament i trasbals de combustibles es durà a terme a través d'unitats i equips normalitzats per a aquesta comesa.  
4) Si és el cas, l'equip per a la neteja de peces disposarà d'un circuit tancat per a l'agent de llavat, que permeta la regeneració i posterior reutilització d'aquestes. Una vegada que aquest agent de llavat estiga saturat, haurà de gestionar-se com a residu perillós.  
5) Les arquetes i sistemes de recollida de vessaments de l'interior de la nau hauran de ser cecs i trobar-se impermeabilitzats. El residu retingut en les arquetes, serà recollit i emmagatzemat fins a la seua recollida periòdica per un gestor autoritzat. El llavat de la solera de la nau es durà a terme mitjançant agranat humit, mai per neteja.  
6) La solera del pati anterior haurà de ser impermeable i estar executada formant conques vessants cap a una arqueta separadora de greixos, olis i sòlids en suspensió. El residu retingut en aquesta arqueta, serà recollit i emmagatzemat fins a la recollida periòdica d'aquest per un gestor autoritzat. No es durà a terme activitat de gestió de residus en el pati lateral.  
7) Es disposarà de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els possibles vessaments accidentals produïts durant el trasbals de residus líquids, etc. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
8) L'activitat es durà a terme amb les portes i finestres tancades. Per a evitar problemes d'higiene i seguretat, s'haurà d'adoptar un sistema per a la renovació forçada de l'aire interior de la nau. S'haurà de vigilar que aquest sistema no afecte veïns i confrontants, bé siga pel soroll, bé siga per la situació de l'abocament del corrent d'aire extreta. Si fóra necessari, per a evitar olors es disposaran filtres de carbó actiu i deflectors en les eixides d'aquest sistema. Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior controlats a través del Programa de vigilància ambiental, haurà de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis i en el títol ll, capítol ll Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
9) pel que fa al Programa de vigilància ambiental:  
. S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el Projecte d'activitat, annex a aquest i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en aquesta resolució d'impacte ambiental.  
. Es durà a terme el programa de manteniment de l'arqueta de la zona d'emmagatzemament de VFVU's descontaminats d'acord amb les prescripcions del fabricant.  
. Una OCA constatarà, mitjançant anàlisis semestrals, que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells arreplegats per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament, açò és, l'Ajuntament de Crevillent.  
. Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per la pròpia empresa a la posada en marxa i una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.  
. Els resultats del Programa de vigilància ambiental enviaran anualment a l'Ajuntament de Crevillent i a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
10) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
11) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser immediatament comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de desembre de 2004. . El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 360/02-AIA.  
Títol: Pla parcial de millora modificatiu de la unitat d'execució núm. 8 del sòl urbanitzable detallat del vigent PGOU.  
Promotor: Ajuntament d'Aspe.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge.  
Localització: Terme municipal d'Aspe (Alacant).  
Descripció del pla  
1. Objecte  
S'amplia l'àmbit de la UE núm. 8 del PGOU i es reclassifica sòl no urbanitzable confrontant als actuals límits de l'esmentada unitat d'execució. Això s'ha justificat en la necessitat de creixement industrial de la zona en qüestió, atesa la saturació que pateix aquesta en l'actualitat.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del pla  
La zona que s'ha de reclassificar es localitza al sud de l'actual UE núm. 8, la qual s'emplaça, així mateix, en la zona més meridional del nucli urbà d'Aspe. Amb l'ampliació, la superfície actual de la UE núm. 8 passa de 25.531 m² a 53.376,44 m². Afronta al nord amb l'antiga delimitació de la unitat, a l'oest amb l'avinguda d'Elx, i són la resta, majoritàriament, camps de cultiu.  
El principal ús a què es destina actualment la superfície que s'annexa a la UE 8, classificada com a no urbanitzable, és l'ús agrícola, de fruitera de secà, si bé predominen els camps abandonats.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 26 de setembre de 2002 es va rebre en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, procedent de l'Ajuntament d'Aspe, el pla parcial de millora modificatiu de la unitat d'execució núm. 8 del sòl urbanitzable detallat del vigent PGOU, estudi d'impacte ambiental i certificat d'exposició pública.  
El pla parcial i l'estudi d'impacte ambiental es van sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic mitjançant anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de data 10 de juny de 2002 i en un diari de gran difusió en la província d'Alacant, en data 25 de maig de 2002, i s'hi han presentat dues al·legacions al respecte (una d'aquestes fora de termini), segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament d'Aspe, cap de les quals va presentar caràcter ambiental.  
Afeccions legals  
El projecte tramitat haurà de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que aquest produirà i que s'indiquen a continuació:  
. Els abocaments d'aigües pluvials i residuals, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i, en particular, al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.  
. Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.  
. El nivell de soroll admissible estarà conforme amb el model d'ordenança municipal sobre la prevenció de la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions) elaborat a aquest efecte conjuntament per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
La vegetació potencial en l'àrea correspon a Chamaerops humilis . Rhamnus Lycioides. Actualment, la major part de la superfície està poblada per espècies nitròfiles de caràcter oportunista, les quals s'estenen majorment sobre camps abandonats.  
Des del punt de vista de la fauna, la zona que s'ampliarà es presenta com una àrea d'alimentació de les espècies que habiten l'entorn més pròxim, en concret el cantal de Eraes. No obstant això, la desaparició d'aquesta superfície s'ha entés com a irrellevant en el conjunt de l'hàbitat afectat.  
Respecte al sòl que s'afectarà, aquest s'ha descrit, des del punt de vista edafològic, com a apte per a l'ús agrari. En tot cas, s'ha matisat la importància d'aquest mentre hi ha molt de sòl d'aquestes característiques al terme municipal.  
Destaca la presència pròxima d'un tanatori a la superfície que es pretén reclassificar.  
En l'àrea d'ampliació no es té presència d'elements culturals significatius. En tot cas, això haurà de constatar-se per part de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
La totalitat dels impactes identificats i estimats com a negatius han sigut valorats com a moderats. És per això pel que s'han disposat mesures correctores per a aquests. No obstant això, atesa l'escassa entitat de la reclassificació, els impactes no presenten gran importància, i es pot destacar, únicament, el que es deriva de la pèrdua de sòl agrícola d'alta aptitud.  
No obstant això, cal ressenyar-se que alguns dels impactes identificats i valorats per l'estudi no s'entenen acords a la naturalesa de l'avaluació ambiental duta a terme, en tant que s'han estimat impactes que corresponen a les etapes de construcció o explotació d'activitats que podran implantar-se sobre la superfície objecte de reclassificació. S'entén, no obstant això, que l'objecte de l'estudi haguera d'haver sigut, únicament, tot allò relatiu al canvi en l'ús del sòl, determinant-se l'aptitud i la fragilitat de la porció de territori en qüestió als nous usos pretesos, a fi de determinar la capacitat d'acollida d'aquest, com també els impactes a què quedaria subjecte.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores de major rellevància, d'entre les establides per part de l'estudi, s'ha entés que són les que s'apunten a continuació:  
. Es retiraran les capes de sòl fèrtil (horitzons més superficials).  
. S'ha establit la disposició de xarxa separativa, de manera que les aigües pluvials s'abocaran a la rambla del Tarafa, i les residuals es conduiran fins a la depuradora municipal.  
. Transinsubordinació dels millors elements vegetals afectats.  
. Instal·lació de pantalles visuals (xiprers).  
Respecte a les condicions de depuració actualment presents en el municipi, s'ha consultat la pàgina web de l'Entitat de Sanejament1 a fi de comprovar la idoneïtat d'aquesta per a rebre els efluents d'origen industrial, tal com ha disposat l'estudi. En principi, s'ha constatat que la depuradora existent consta dels processos necessaris per a tractar aquests efluents, sempre amb caràcter general. No obstant això, l'estudi ha previst que les activitats que puguen implantar-se hauran d'establir els pretractaments que siguen necessaris per a ajustar-se a les condicions especificades en l'ordenança d'abocament.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 3-b) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el pla parcial de millora modificatiu de la unitat d'execució núm. 8 del sòl urbanitzable detallat del vigent PGOU d'Aspe, promogut pel mateix Ajuntament d'Aspe, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i es duguen a terme les   
mesures correctores contingudes en aquest i en el seu programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants d'obligat compliment establits en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
. S'haurà d'obtenir de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, informe favorable al pla parcial, el qual resultarà vinculant, amb anterioritat a l'aprovació definitiva del document urbanístic, de conformitat amb el que preveu la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
. Les aigües pluvials hauran de disposar d'un xicotet tanc de tempesta localitzat de forma prèvia al punt d'abocament a la rambla de Tarafa.  
. El desenvolupament del sòl urbanitzable industrial haurà de complir els condicionants imposts en la declaració d'impacte ambiental que es tramitara, en data 16 de maig de 1995, per al Pla general d'ordenació urbana d'Aspe.  
. S'Haurà de disposar d'arquetes de registre en les connexions entre les parcel·les industrials i els col·lectors del clavegueram, de manera que es localitzen en l'exterior de les esmentades parcel·les a fi que siguen accessibles als serveis municipals o entitats de control d'abocaments.   
. Atesa l'existència pròxima a l'àrea a reclassificar d'un tanatori, a efectes de soroll ambiental, aquest tindrà, a l'efecte de la Llei de 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, la consideració de centre sanitari o docent. Així, el conjunt de les activitats que puguen implantar-se en la superfície ara reclassificada no podran incrementar els nivells de soroll més enllà del que estableix l'esmentada llei.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de desembre de 2004. . El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 17/ 3413 QDN  
Projecte: Homologació i pla parcial del sector Palafangues del terme municipal de Moncofa  
Promotor: Ajuntament de Moncofa  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Moncofa, Comissió Territorial d'Urbanisme  
Localització: Terme municipal de Moncofa (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El pla parcial del sector Palafangues modifica les determinacions del planejament vigent, les normes subsidiàries de Moncofa, pel que fa a la classificació del sòl, ja que l'àmbit del sector està classificat com a sòl no urbanitzable comú, i ara es reclassifica com a sòl urbanitzable.  
El sector es troba delimitat per:  
NE: la unitat d'actuació a16 Camí la Mar  
SE: les unitats d'actuació de la platja sector nord A21, A23 i A25  
SO: sòl no urbanitzable comú  
NO: la unitat d'actuació del poble A1  
Els objectius de la proposta, són d'una banda, establir una connexió amb les zones confrontants a través de la continuïtat de diversos dels seus viaris, o d'aquests amb carrers de vianants. Aquesta continuïtat amb zones confrontants s'establirà no sols en l'àmbit d'estructura viària, sinó també amb el tipus d'edificació, de manera que les tipologies emprades siguen semblants a les dels sòls amb què limiten.  
D'altra banda, s'afirma que, basant-se en el creixement experimentat per la població del municipi de Moncofa (4.098 habitants l'any 2000 i 4.582 l'any 2004), sembla raonable que es produïsca un increment en la dotació de sòl urbanitzable per al municipi, tal com pretén el pla parcial.  
També en el pla parcial s'exposa la millora que l'ordenació comporta respecte del seu entorn immediat, ja que el sector delimitat és paral·lel a la unitat d'actuació A16, Camí la Mar, recentment urbanitzada. L'esmentada unitat té l'únic viari que existeix actualment de connexió entre Moncofa poble i el Grau de Moncofa, de manera que obliga tota la circulació rodada (en gran part pesant) al pas per tota la població el que provoca saturació i contaminació acústica. Per tant, és necessari crear un viari que, no sols dote d'una via alternativa el Camí la Mar, sinó que, a més, ho faça de la forma més tangencial possible al poble per a evitar els predits trastorns.  
Com s'ha indicat anteriorment, el pla parcial modifica les determinacions del planejament vigent, les normes subsidiàries de Moncofa aprovades definitivament per Resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports el 29 de desembre de 1989, pel que fa a la classificació del sòl, ja que l'àmbit del sector està classificat com a sòl no urbanitzable comú, i ara es reclassifica com a sòl urbanitzable.  
L'ús destinat a habitatges es distribueix de la manera següent:  
Habitatge aïllat o adossat (codi AIS/ADIC). Nombre màxim de plantes PB+1, distribuïdes en 9 illes al llarg de tot el sector.  
Habitatge residencial múltiple en bloc adossat (codi RmBA), de plantes PB+4 distribuïdes en 3 illes en situades en alineació perpendicular a l'eix longitudinal del sector en la zona oest d'aquest al costat del sòl consolidat.  
Terciari bloc exempt (codi TBE). Nombre màxim de plantes PB+6 situat en una illa central al costat dels equipaments i està envoltat d'habitatges adossats.  
L'alternativa tècnica proposada per al desenvolupament de l'homologació i pla parcial del sector Palafangues de Moncofa, proposa reclassificar un total de 201.499,99 m² de sòl no urbanitzable de règim comú en sòl urbanitzable sent l'ús dominant el residencial, i són compatibles amb aquest el comercial i no són incompatibles l'industrial i el terciari no comercial, seguit pel terciari en bloc exempt.  
El sòl d'ús residencial es divideix en habitatges de tipologia aïllada o adossada en bloc exempt de 89.794,97 m² de superfície i una altra d'habitatges d'edificació múltiple en bloc adossat de 10804,23 m² de sòl ocupat.  
L'ús terciari en bloc exempt ocupa una superfície de 7.249,64 m².  
Les dotacions suposen el 46,43% de la superfície del sector, les destinades a viari el 26,9% i les destinades a albergar zones verdes i equipaments el 19,53%.  
Es dotarà el sector amb una xarxa viària de 54.210,51 m².  
Els equipaments, de tipus esportiu-recreatiu, ocuparan una superfície de 19.202,26 m².  
Les zones verdes es divideixen en 4 jardins i ocupen una superfície de 20.151,4 m².  
La séquia de l'Illa, preexistent, es netejarà i realitzarà un millor canalització per a l'adequat manteniment de les condicions d'aquesta. I s'integra en el sector com a equipament d'infraestructura-servei urbà.  
Respecte a les aigües residuals generades pel sector, ja que que els actuals serveis municipals no són suficients, es preveu l'execució d'una nova EDAR a càrrec dels sectors urbanitzables, amb capacitat de tractament per a 108.330 habitants-equivalents, amb un volum de tractament en temporada alta de 20.000 m³/dia i tractament terciari per a 5.800 m³/dia amb destinació a aigua de reg.  
Les aigües potables necessàries per a dotar el sector provindran de l'excedent de la localitat i de les procedents del consorci concessionari d'aigües, segons resa certificat del servei d'aigües de l'Ajuntament.  
Pel que fa a la gestió dels residus sòlids, aquests seran posats a disposició de l'Ajuntament, per la qual cosa hauran de complir-se les ordenances de recollida i subsidiàriament el que estableix el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana i pla zonal de la zona que el desenvolupa. L'Ajuntament emet certificat en què indica que ha firmat un conveni de col·laboració amb diversos ajuntaments per a finançar les despeses d'emmagatzemament en l'abocador de Garrut, vigilància, transport i tractament fins a la planta autoritzada de residus generats en el municipi, que estarà en vigor fins a la posada en funcionament de les instal·lacions previstes en el pla zonal.  
2. Alternatives  
No hi consten alternatives.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
Amb data 16 d'octubre de 2003 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge dirigit al director general del Medi Natural, remés pel director territorial, l'estudi d'impacte ambiental, el document d'homologació i el pla parcial, sobre homologació i pla parcial del sector Palafangues de Moncofa per a la tramitació d'aquest.  
El procés d'informació pública de l'alternativa tècnica del programa d'actuació integrada del sector Palafangues a Moncofa, va ser anunciat el 9 de gener de 2003 en DOGV núm. 4414.  
Durant el període d'informació pública, i segons certificat del secretari de l'Ajuntament de Moncofa, no es van produir al·legacions de caràcter ambiental si bé es van presentar 6 al·legacions que van tenir totes elles caràcter urbanístic, i feien referència aquestes, a disconformitats amb l'aprofitament particular de determinades parcel·les i a la delimitació de parcel·la.  
Aquestes al·legacions, pel fet de no tenir caràcter ambiental, no escauen per a la seua consideració pel que fa a l'avaluació d'impacte ambiental es refereix.  
2. Sol·licitud d'informació i documentació complementària  
Amb data 11 de novembre de 2004 se sol·licita, al Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat, informe sobre la possible presència d'espècies de fauna catalogada com la tortuga europea o comú.  
Amb data 12 de novembre de 2004 se sol·licita, a l'empresa FACSA, informe relatiu al subministrament actual d'aigua potable del municipi de Moncofa, com també previsions d'actuacions a curt i mitjà termini amb indicació de la disponibilitat quantitativa de cabals per als nous sectors urbanitzable que es projecten (Rajadell i Palafangues).  
Amb data 16 de novembre de 2004 es va enviar nota de règim intern a l'àrea de residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental com a consulta sobre l'adequació dels projectes urbanístics al Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana i al pla zonal en què està inclòs el municipi de Moncofa.  
Amb data 17 de novembre de 2004 es va sol·licitar a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació informe sobre les possibles repercussions sobre el canvi d'ús agrícola en la requalificació dels terrenys projectats en el cas que hagen sigut objecte d'alguna subvenció.   
Amb data 23 de novembre de 2004, la Direcció General de Gestió del Medi Natural va sol·licitar a l'Ajuntament de Moncofa informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià en compliment d'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
Dels informes sol·licitats, va ser contestat: el del Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat en data 16 i 26 de novembre de 2004 i el de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià en data 1 de desembre de 2004.  
No han sigut contestades les consultes remeses a l'àrea de residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental, i a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Informes sectorials  
Informe del Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat  
En data 16 de novembre el Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat va emetre nota de règim intern en resposta a la consulta que li va ser realitzada el dia 11 de novembre en què es diu:  
[.] En relació amb la presència d'espècies amenaçades o de particular interés, i consultats els informes disponibles en aquest servei, li informe del següent:  
Com a espècie de fauna catalogada (Decret 32/2004) només cal mencionar la presència possible de tortuga europea en la zona de l'Estanyol, emparada per la seua inclusió en el Catàleg de zones humides.  
Com a espècie de flora d'especial rellevància per a la conservació, ha de citar-se Silene cambessedesii, espècie que apareix únicament a les illes Pitiüses i en aquest tram de la costa de Castelló. Per a la protecció d'aquesta, ja es va declarar una microreserva en el litoral del terme de Moncofa, ja prevista en el planejament. La presència d'aquesta espècie en altres zones del litoral ha de ser investigada, per a la qual cosa ja s'han donat les oportunes instruccions als tècnics de conservació de flora a Castelló.  
En l'àmbit de l'actuació, a causa de les seues característiques físiques, només es podria donar la presència de tortuga europea, ja que la zona es troba allunyada de la costa i situada sobre terrenys argilosos cultivables i creuats per séquies de sanejament i reg.  
L'informe remés en data 26 de novembre de 2004, fa referència a les àrees litorals pròximes a la desembocadura del riu Belcaire, i no afecta l'àrea de l'actuació, per la qual cosa no escau la consideració d'aquesta.  
Informe del director general de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià  
Amb data 25 de novembre de 2003 la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià dóna eixida a l'informe patrimonial sol·licitat a l'Ajuntament per la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
Es diu en l'informe:  
Vist el que estableixen els articles 38.2.B, 12.F i 17.3 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística, els articles 14, 57, 92 i següents i 172 del Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 201/1998, de 15 de desembre, sobretot l'article 47.1, 58.4 i disposició transitòria tercera de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i per raó de les competències que a aquesta Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià assigna específicament el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport aprovat per Decret 115/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, havent-se demanat l'informe dels serveis tècnics i de conformitat amb aquest, se substància l'informe sol·licitat en els termes següents:  
No es coneixen en la zona objecte de l'homologació béns immobles d'interés cultural ni jaciments arqueològics, per la qual cosa, de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, s'emet informe favorable sobre els efectes patrimonials l'esmentat document.  
Informe de l'Àrea de residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
El dia 3 de desembre de 2004, es rep informe de l'Àrea de Residus en què s'indica el següent:  
. El citat pla zonal, aprovat per Ordre del conseller de Medi Ambient de 18-01-2002 estableix que, per a l'àrea de gestió 2, a la qual pertany el municipi de Moncofa, una població equivalent de prop de 210.000 hab, per a la qual es dimensiona la capacitat de les instal·lacions de valoració i eliminació de residus urbans en 120.000 t/any.  
. Les bases tècniques del concurs de projectes de gestió aprovats pel consorci de l'àrea de gestió 2 en data 16/07/2004 preveuen una capacitat de tractament de residus urbans de 120.000 t/any, incrementada en un 25% més (és a dir, fins a 150.000 t/any) en règim continu, conseqüència d'increments poblacionals de les taxes de generació de residus.  
. Per tant, atés que el previsible increment de població de Moncofa és de 45.000 hab, un poc inferior al 25% del total de l'àrea de gestió 2 (52.500 hab), no hi hauria inconvenient a admetre els residus urbans derivats d'aquest creixement urbanístic de Moncofa, encara que ha de deixar-se constància que les instal·lacions se situarien practicament al 100% de la capacitat màxima d'aquestes.  
3. Anàlisi de la informació complementària remesa  
El dia 3 de novembre de 2004 l'Ajuntament de Moncofa remet informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de 27 de setembre de 2004, sobre el document denominat modificació del concert previ i fixació de la política municipal sobre habitatges de protecció oficial. En aquest es considera que és possible mantenir el caràcter favorable de l'anterior informe (emés l'11 d'abril de 2003), amb les observacions que llavors es van efectuar i les que a continuació es detallen:  
Com a condició de desenvolupament, els sectors de sòl urbanitzable de Belcaire nord i sud han d'assumir l'obligació de dur a terme totes les actuacions que s'indiquen tant en l'estudi d'inundabilitat com en l'informe de la Direcció General.  
El nou Pla general haurà d'ajustar-se en la totalitat d'aquest al que estableix la Llei 4/2004, de juny, d'ordenació del territori i de protecció del paisatge.  
Es considera que és possible continuar amb la tramitació de les actuacions: Belcaire nord i sud, Palafangues i Rajadell, sense esperar a l'aprovació definitiva del Pla general, sempre que s'acredite la compatibilitat d'aquest amb el nou model territorial a establir per aquest últim. No obstant això, es fa també necessari que es complete la documentació mitjançant un document conjunt en què s'establisca l'ordenació estructural de cada actuació en relació amb l'ordenació estructural dels altres sectors, com també la suficiència dels accessos als nous sectors des de les principals vies de comunicació i que es garantisca, conjuntament per a tots ells, la suficiència de subministrament d'aigua potable i de tractament de les residuals.  
La necessitat de complir allò que estableix la Llei 8/2002, de 5 de desembre, d'ordenació i modernització de les estructures agràries de la Comunitat Valenciana.   
Per raó de tot el que succeeix, la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, amb data 27 de setembre de 2004, emet un informe favorable al concert previ en relació amb la nova documentació remesa per l'Ajuntament de Moncofa, amb les observacions assenyalades en l'informe esmentat.  
El dia 5 de novembre de 2004, l'Ajuntament de Moncofa remet certificat sobre aprovació provisional del pla parcial, homologació, estudi d'impacte ambiental del sector Palafangues, aprovació de l'alternativa tècnica i adjudicació d'urbanitzador, com també document del pla especial d'ordenació de l'àrea destinada a centre de tractament de residus de la construcció i demolició i residus voluminosos.  
En el referit certificat, de data 31 de juliol de 2003, es fa referència a què s'adjudica el programa d'actuació integrada per al desenvolupament de la unitat única del sector Palafangues a favor de CALVIGA SA i Gestora Urbanística L'Estany amb les condicions següents:  
L'execució de la depuradora d'aigües residuals amb caràcter immediat després de l'aprovació definitiva del programa per la Conselleria de Territori i Habitatge, amb caràcter previ i prioritari a la resta d'actuacions que s'han d'executar, per a complir les exigències de l'administració autonòmica.  
S'entén que no es desenvoluparà cap actuació fins que la nova depuradora es trobe operativa. Per la qual cosa no es podrà desenvolupar el sector de Palafangues fins que no s'execute la nova depuradora el que canvia la proposta primitiva de l'Ajuntament que proposava desenvolupar els sectors Rajadell i Palafangues, per a la qual cosa s'ampliaria la depuradora existent estant aquesta en servei fins a la posada en funcionament de depuradora que donarà servei a la totalitat del municipi. El projecte d'aquesta nova depuradora es va rebre en la Direcció General de Gestió del Medi Natural, en data 9 de novembre de 2004.  
El projecte de la depuradora justifica la necessitat d'una planta de depuració d'aigües residuals, i es realitza una previsió de capacitat i ocupació de sòl, a partir d'unes hipòtesis de consum i abocament per a un any horitzó, considerant-se, a més, la plena ocupació del sostre, residencial i terciari, construït en tot el municipi.  
El dia 9 de novembre de 2004 l'Ajuntament remet projecte de la planta potabilitzadora, planta depuradora d'aigües residuals i plans del traçat de línia elèctrica.  
El projecte no recull el proveïment de Palafangues i Rachadell perquè ja s'ha certificat la disponibilitat de recursos hídrics  
En data 11 de novembre de 2004, el Servei Municipal d'Aigües Potables de l'Ajuntament de Moncofa, informa el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental que sí que hi ha disponibilitat de recursos hídrics per a les actuacions dels sectors Palafangues i Rajadell, segons les previsions de zones verdes, dotacionals i edificabilitat màxima definida en el projecte (792 habitatges en el sector Palafanguesl), que implicarien una dotació punta prevista de 1.019 m³/dia per a aquest sector. Aquests recursos es preveu que procedisquen de l'actual excedent de 400 m³/dia de la planta d'osmosi inversa existent i del volum assignat al municipi de 1.525 m³/dia d'aigua potable, procedent del Consorci Concessionari d'Aigües (xarxa de proveïment de la plana). També s'indica en aquest informe que l'esmentada disponibilitat no suposa cap minva per a la resta del municipi.  
Afeccions legals  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari denominats LIC, encara que pot ser afectat per l'actuació, el LIC denominat, Els Alguers de Burriana-Nules-Moncofar situats en la platja, a 400 m de l'àmbit d'estudi.  
En la zona d'actuació no apareixen espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés, paisatge protegit), zones humides registrades en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000, LIC proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració, ni camins ramaders.  
En referència a la presència de camins ramaders no en discorre cap per l'àmbit d'estudi, i al municipi hi ha dos camins ramaders: l'assagador del Camí de Cabra i la Sendera del Serreual.  
El projecte tramitat ha de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que aquest produirà i que s'indiquen a continuació:  
Els abocaments d'aigües residuals i pluvials, han d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
Consideracions ambientals  
El sector que es pretén urbanitzar es troba al sud-est del nucli urbà de Moncofa, entre el poble i la platja, a la Plana Baixa de la província de Castelló.  
L'àrea d'actuació es caracteritza per estar actualment ocupada per cultius agrícoles, generalment hortofructícoles. Per la seua condició de terrenys de cultiu, en l'àrea hi ha una xarxa de séquies per al reg d'aquests, i destaquen per la seua importància les denominades com Palafangues 1, Palafangues 2 i la séquia de l'Illa.  
Segons la informació continguda en la Cartografia temàtica de la COUT, cal tenir en compte que la zona més a l'est de l'àrea d'actuació, presenta una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers molt alta, probablement per la proximitat a la marjal de Nules, per la qual cosa serà necessari adoptar mesures correctores específiques per a evitar aquest risc. Tampoc hi ha risc d'inundació tot i que cal destacar que la proximitat a la marjal de Nules fa que l'àrea d'actuació es trobe a 100 m d'una zona amb risc mitjà d'inundació.  
Cal destacar l'existència en el límit sud-est de l'actuació d'una séquia amb aigües bastant contaminades que es correspon aproximadament amb l'àrea de vulnerabilitat molt alta als aqüífers.   
Pel que fa a la vegetació destaca, com ja s'hi ha indicat, que la major part de la superfície es correspon amb camps de cultiu de cítrics alguns d'ells abandonats i altres en ús. D'altra banda, hi ha alguns arbres de grans dimensions, en especial algunes figueres (Ficus carica) al costat de xicotetes cases de labor i altres arbres ornamentals al costat de l'àrea ocupada per una discoteca abandonada.  
Després de l'estudi de l'àmbit afectat per l'actuació, en principi, no s'afecta espais protegits, ni hàbitats o espècies de flora o fauna d'especial interés, o altres valors ambientals rellevants. Sent necessària la realització d'un reconeixement de la zona d'actuació per personal qualificat sota la supervisió del Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat.  
La gestió de les aigües residuals generades i les pluvials hauran de separar-se en xarxes de sanejament distintes i es requereix la construcció d'una estació depuradora prou capacitada per al tractament de les aigües residuals generades.   
Actualment les instal·lacions de depuració existents en el municipi de Moncofa no són capaces d'assumir el tractament de l'aigua que ocasiona l'increment de població previst pel sector. Per això es preveu l'execució d'una nova EDAR a càrrec dels sectors urbanitzables, amb capacitat de tractament per a 108.330 habitants-equivalents, amb un volum de tractament en temporada alta de 20.000 m³/dia i tractament terciari per a 5.800 m³/dia amb destinació a aigua de reg (s'indica amb destinació a camp de golf i zones verdes).  
L'abocament de l'aigua residual depurada es té previst realitzar-lo al riu Belcaire a la cota de 13 m.s.n.m, a 300 m de la desembocadura.  
Les aigües residuals que es generen per l'execució del sector poden tenir efectes ambientals adversos si no gestionen adequadament, i s'estima que han d'adoptar-se mesures preventives i correctores addicionals a les ja previstes amb aquest fi.  
Atés que l'Ajuntament de Moncofa no disposa actualment d'ordenances d'abocament al clavegueram ajustades al model d'ordenança d'abocament al clavegueram municipal elaborat per l'entitat de sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, s'haurà d'incorporar a la normativa del sector les exigències derivades d'aquesta.  
La generació de residus pot ocasionar, si la gestió no és adequada, impactes paisatgístics, sobre el sòl, aqüífers, etc. i fins i tot en ser-lo requereixen d'infraestructures que generen un impacte territorial allí on s'implanten. Es produirà com a conseqüència del desenvolupament el sector un increment considerable en la producció de residus sòlids urbans, inerts, etc. Havent-se indicat per part de l'Ajuntament que es fa càrrec de la seua gestió fins que s'implanten les instal·lacions previstes en el Pla zonal de residus.  
El creixement del municipi requereix l'estudi sobre la viabilitat d'aquest basant-se en la disponibilitat de lloc per a depositar els residus que es generen en el municipi, en resposta a açò, l'Ajuntament ha aportat un pla especial per a fixar la ubicació d'un centre de tractament de residus de la construcció i demolició i residus voluminosos i així adequar el planejament del municipi al Pla zonal de residus de la Comunitat Valenciana de les zones III i VIII, àrea de gestió 2.  
L'aigua com a recurs, es veurà afectat pel substancial increment en el consum de recursos hídrics per al consum de la població.  
Els moviments de terres vinculats amb el desenvolupament del sector tenen unes repercussions ambientals de caràcter territorial ja que suposen el consum de terres externes al sector, ja siga del mateix municipi o fora d'ell, a més de la generació de sorolls, pols, alteracions de paisatge, etc.  
En tot cas, pel fet que a més del pla parcial proposat per al sector Palafangues, concorren altres plans parcials (Rachadel, Belcaire nord, Belcaire sud i Bobalar) en el mateix municipi, es podrien generar importants impactes ambientals si aquest augment no és acompanyat de la necessària previsió d'infraestructures i integració conjunta d'aquestes en el marc d'un planejament general. En aquest sentit, l'Ajuntament de Moncofa ha realitzat una modificació del document de concert previ del PGOU per a integrar les actuacions proposades en el marc d'aquest PGOU. Aquest nou document de concert previ ha sigut informat favorablement per la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial, incloent observacions que asseguren la compatibilitat amb el nou model territorial que s'ha d'establir. Aquestes observacions consisteixen en la necessitat d'elaborar un document conjunt en què s'establisca l'ordenació estructural de cada actuació en relació a la dels altres sectors i la justificació de la suficiència dels accessos als quatre sectors que s'estan tramitant actualment des de les principals vies de comunicació, com que, conjuntament per a tots ells, es garanteix la suficiència de subministrament d'aigua potable i de tractament de les residuals.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta (annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990).  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el decret 162/1990, del 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
Segons l'article 5é del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'homologació i pla parcial del sector Palafangues del terme municipal de Moncofa, el promotor del qual és l'Ajuntament de Moncofa, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en les condicions establides en l'apartat segon d'aquesta proposta.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Respecte de la preservació dels valors naturals de fauna d'interés per a la conservació, hauran de realitzar-se estudis de detall per personal qualificat a fi de determinar la presència de tortuga europea o comú (Emys orbicularis) i establir, si és el cas, les modificacions i correccions en el sector, com també les mesures preventives adequades per a la preservació dels valors existents. El referit estudi ha de ser supervisat i aprovat pel Servei de Conservació de la Biodiversitat, com també l'aplicació de les modificacions i mesures que s'establisquen en aquest.  
2. S'hauran de complir les observacions esmentades en l'informe de concert previ emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial amb data, 27 de setembre de 2004.  
3. Respecte a la gestió dels residus sòlids, l'Ajuntament haurà de fer-se càrrec de la seua gestió complint el Pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus de la Comunitat Valenciana, el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant un abocador i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.  
4. S'haurà d'evitar efectuar qualsevol procés de contaminació que afecte especialment l'àmbit de la conca d'afecció de la marjal de Nules.  
5. S'adoptaran mesures correctores específiques per a prevenir el risc de contaminació d'aqüífers que presenta la zona est de l'àrea d'actuació.  
6. Paral·lelament a l'execució del sector, s'efectuaran les infraestructures previstes en matèria de depuració d'aigües residuals corresponents de manera que es garantisca el ple funcionament de les instal·lacions en el moment de l'inici d'ocupació. Les infraestructures es desenvoluparan a càrrec del sector segons el que estableix la modificació del concert previ. La gestió de les instal·lacions de depuració d'aigües residuals previstes per als nous sectors urbanitzables la realitzarà una entitat gestora que garantisca el funcionament correcte i manteniment de les instal·lacions.  
Per al funcionament correcte del sistema de sanejament es construirà, per a donar servei als usos prevists, una xarxa separativa de pluvials i residuals.  
S'haurà d'obtenir autorització d'abocament de les aigües residuals i pluvials per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
7. S'ajustaran les condicions d'abocament al clavegueram d'acord amb el model d'ordenança d'abocament a la xarxa de clavegueram municipal elaborat per l'entitat de sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
8. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, i haurà de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. I ha de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
9. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
10. Si durant l'execució del projecte es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports de manera immediata, i adoptar les mesures preventives pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
11. Amb caràcter anual, i com a complement al programa de vigilància ambiental, l'Ajuntament realitzarà un informe, que es remetrà l'últim mes de l'any a aquesta Direcció General i que preveja els aspectes següents:  
a. Volum i destinació final dels residus sòlids generats en el municipi al llarg de l'any.  
b. Volum i procedència dels recursos hídrics consumits pel municipi al llarg de l'any.  
c. Capacitat de depuració de l'EDAR en relació amb l'augment de la població, volum d'aigües residuals tractades a l'any, i qualitat i destinació final de l'efluent.  
12. Tots aquells projectes vinculats al desenvolupament del sector que es troben inclosos en els supòsits prevists en la legislació d'impacte ambiental hauran de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen oportuns.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de desembre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín