Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9738, del 04-12-2023 (2023/11027)

RESOLUCIÓ 26 d'octubre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de Borriana, al terme municipal de Borriana. Expedient 55/6716-BBK.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9738

Data del DOGV
:   04-12-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/11458


Data del document
:   26-10-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ 26 d'octubre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de Borriana, al terme municipal de Borriana. Expedient 55/3127-LOF. [2023/11910]  
De conformitat amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, pel qual s'estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 55/7957-LEG, Borriana (Castelló).  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Pla de mobilitat urbana sostenible de Borriana  
Promotor: Ajuntament de Borriana  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Localització: terme municipal de Borriana (Castelló)  
Expedient: 55-2020-EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 15 de juliol de 2021, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Borriana, en els termes següents:  
A. Fonaments pels quals se sotmet el pla a avaluació ambiental estratègica  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les seues modificacions, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
D'acord amb el que s'estipula en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits allí previstos i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
B. Document inicial estratègic  
B.1. Documentació aportada  
Amb data 16 d'abril de 2020 va entrar en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la sol·licitud de l'Ajuntament de Borriana per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica de l'esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS de Borriana), juntament amb el document inicial estratègic (DIE).  
La Subdirecció General d'Avaluació Ambiental comunica l'obertura de l'expedient (expedient 55/4312-YZX) en escrit amb data 19 d'agost de 2020.  
La documentació aportada queda constituïda per:  
1. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible  
2. Document inicial estratègic (DIE)  
B.2. Informació territorial  
El municipi de Borriana es troba a la comarca de la Plana Baixa, ocupa una superfície de 47 km² i se situa a una altitud de 13 m. Segons les dades de l'Institut Nacional d'Estadística (2018), la seua població és de 34.544 habitants, que pot arribar a doblar-se en el període estival, especialment durant la setmana en què se celebra l'Arenal Sound Festival, quan s'ha arribat a la xifra de 300.000 persones.  
  
Limita amb el mar Mediterrani a l'est, al nord amb Almassora, a l'oest amb Vila-real i les Alqueries i al sud amb Nules.  
Els accessos a Borriana es fan a través de la CV-18 des de Castelló de la Plana, que voreja el municipi fins a arribar a l'autopista AP-7, o per la N-340 i seguidament la CV-185 i des de Vila-real per la CV-185, que connecta el nucli del municipi amb la zona costanera. També té accés ferroviari a través de la línia de rodalia València-Castelló de Renfe.  
Borriana compta amb valors de patrimoni cultural (el seu barri antic ha sigut declarat Conjunt Historicoartístic) i naturals com:  
• ZEC Marjal de Nules (ES5222005), amb una extensió de 644,35 ha, declarada en el Decret 127/2015, del Consell, pel qual es declaren com a zones especials de conservació (ZEC) els llocs d'importància comunitària (LIC) Lavajos de Sinarcas, Marjal de Nules i Marjal dels Moros, i s'aproven les normes de gestió per a aquests LIC i per a la ZEPA Marjal dels Moros.  
La Marjal de Nules és una zona humida litoral profundament alterada, però a pesar d'això conserva àrees inundades xicotetes amb vegetació típicament palustre. Hi ha dues espècies d'interés comunitari allistades en l'annex II de la Directiva 92/43/CEE presents en l'espai, Emys orbicularis (tortuga d'estany) i Mauremys leprosa (tortuga de rierol).  
  
La Marjal de Nules entra dins de l'àmbit territorial del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà, aprovat pel Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià.  
• ZEC Desembocadura del Riu Millars (ES0000211), amb una extensió de 345,84 ha, declarada en el Decret 192/2014, de 14 de novembre, del Consell, pel qual es declaren com a zones especials de conservació deu llocs d'importància comunitària coincidents amb espais naturals protegits i s'aproven les normes de gestió per a aquests llocs i per a deu zones d'especial conservació per a les aus; Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars, segons el Decret 79/2005, de 15 d'abril, del Consell de la Generalitat, de declaració del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars i Zona Humida Catalogada Desembocadura del Riu Millars, segons la Resolució de 9 de març de 2011, de la Direcció General de Medi Natural i Política Forestal, per la qual s'inclouen en l'Inventari Espanyol de Zones Humides 48 aiguamolls de la Comunitat Valenciana.  
Representa el tram final del riu Millars, en la desembocadura del qual es va formar un delta xicotet. El llit circula dins d'uns dics elevats artificialment amb materials propis de la zona (cudols), mentre que la major part de la superfície restant està coberta per àmplies extensions de grava amb vegetació anual. En la desembocadura del riu es desenvolupen canyissars on la làmina d'aigua és més constant. Alberga poblacions nidificants de 5 espècies d'aus aquàtiques incloses en l'annex I, entre les quals destaquen el corriol camanegre (Charadrius alexandrinus) i la camallonga (Himantopus himantopus), és una zona on hivernen de forma regular fins a 5 espècies del mateix annex i zona de pas i hivernada per a diverses espècies d'aus aquàtiques.  
  
• Microreserva de flora Arenal de Borriana, declarada en l'Ordre d'11 de març de 2008, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual es declaren 14 noves microreserves i s'amplia la microreserva Cala Argilaga, a la província de Castelló. La microreserva conserva el cordó dunar natural més meridional de la província de Castelló amb espècies estructurals com el cotonet de mar (Otanthus maritimus), la corretjola (Calystegia soldanella) o el lliri de mar (Pancratium maritimum).  
• Paratge Natural Municipal Clot de la Mare de Déu, declarat segons l'Acord de 8 de febrer de 2002, del Govern Valencià, pel qual es declara Paratge Natural Municipal l'enclavament denominat Clot de la Mare de Déu, al terme municipal de Borriana, i Zona Humida Catalogada Clot de la Mare de Déu, segons la Resolució de 9 de març de 2011, de la Direcció General de Medi Natural i Política Forestal, per la qual s'inclouen en l'Inventari Espanyol de Zones Humides 48 aiguamolls de la Comunitat Valenciana. El Clot de la Mare de Déu és un paleocanal que s'adscriu al complex fluvial del riu Millars. Es proveeix d'aigua per la presència d'un brollador d'una certa importància que presenta una vegetació de macròfits ben conservada amb restes de vegetació típica de bosc de ribera. La flora i fauna d'aquest enclavament han originat que el paratge es trobe inclòs en el Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana.  
• Part del municipi es troba en l'àmbit del Paisatge de Rellevància Regional (PRR 36) Horta de la Plana de Castelló.  
B.3. Planejament vigent  
El model territorial de Borriana té dos pols principals d'atracció al voltant dels quals es produeix el creixement. D'una banda hi ha el nucli urbà, lloc de primera residència, que ha crescut de manera concèntrica superant el llit del riu Sec. D'altra banda hi ha la zona de l'entorn del port, lloc de segones residències, que creix de manera lineal en paral·lel a la costa i cap a l'interior. Aquests dos pols es connecten per un eix, la carretera del port. L'actual PGOU de Borriana va ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental en 1995 i té com a document de referència del PGOU de Borriana de 16 d'octubre de 2009, de la Direcció General de Gestió de Medi Natural. L'homologació global d'aquest pla general va ser aprovada per la Comissió Territorial d'Urbanisme amb data 12 de desembre de 2013.  
El pla general en vigor va consolidar el model descrit creant noves rondes entorn del nucli urbà i els seus creixements naturals i permetent l'edificació als dos marges de la carretera del port, que va afavorir la connexió urbana dels dos pols, el nucli urbà tradicional i l'entorn del port i les platges.  
B.4. Objecte de la proposta de PMUS  
Àmbit d'actuació  
Les actuacions proposades pel PMUS de Borriana se circumscriuen al terme municipal en sòl urbà i urbanitzable i tenen en consideració tant els condicionants del municipi mateix com l'entorn en què està situat. Les actuacions que es pretenen realitzar se centren fonamentalment en el nucli urbà de la població.  
Diagnòstic previ  
Escenari actual (2019). Els mitjans de transport privats són els que representen major percentatge, amb un clar predomini que es tradueix en un 67,5 % d'utilització del vehicle privat. Seguidament, el desplaçament majoritari és a peu, 21 %, la bicicleta representa el 6,1 %, i tan sols un 5,4 % utilitza el transport públic. A Borriana hi ha una alta predisposició a moure's amb cotxe. Encara que el percentatge de l'ús de la bicicleta és baix, s'observa una predisposició positiva a usar-la amb les mesures adequades per a fomentar-ho.  
Després de la implantació de les mesures (escenari PMUS-2028) es pretén arribar a un municipi més respectuós amb el medi ambient i amb els seus propis ciutadans. El repartiment modal seria: 60,5 % vehicles privats, 26,3 % a peu, 7,3 % amb bicicleta i 5,9 % d'utilització del transport públic. Amb les mesures presentades en el PMUS s'aconsegueix la disminució de l'ús del vehicle privat davant de la resta de mitjans de transport amb la disminució consegüent de les emissions i sorolls generats pels vehicles.  
Objectius del PMUS  
L'objectiu principal del Pla de mobilitat urbana sostenible és millorar l'accessibilitat de les zones urbanes i oferir una mobilitat i transport d'alta qualitat i sostenible, a través i dins de l'àrea urbana, tenint en compte les necessitats d'una «ciutat que funciona» i la seua zona d'influència. L'estratègia de mobilitat plantejada permet incidir sobre el repartiment modal actual i la tendència que aquesta tindria amb la posada en marxa de les mesures definides ací.  
L'objectiu final serà actuar sobre el repartiment modal amb la finalitat de millorar l'impacte social, econòmic i mediambiental del sistema de mobilitat.  
Els principals objectes d'aquest canvi són:  
• Potenciar els desplaçaments no motoritzats per mitjà de la fidelització i estímul de l'ús dels actuals camins per als vianants i fomentar l'ús de la bicicleta.  
• Millorar els accessos a la població.  
• Potenciar de manera important els serveis de transport públic urbans.  
• Fomentar l'ús de la bicicleta amb la creació d'un nou carril bici que envolte la població i comunique la platja amb el poble.  
• Les mesures comportaran actuacions d'índole física com la reordenació del trànsit, ampliació de voreres, carrils bici, etc.  
La temporalització de les propostes a curt i llarg termini no tindrà una duració major de 9 anys.  
B.5. Estudi d'alternatives  
Alternativa 0. No fer res. En l'escenari actual (2019) es parteix d'un repartiment modal en què l'ús del transport privat predomina sobre la resta de mitjans de transport (67,5 % de vehicle privat davant de 21 % a peu, 6,1 % amb bicicleta o 5,4 % transport públic).  
Alternativa 1. Amb les mesures implantades en el PMUS s'aconsegueix la disminució de l'ús del vehicle privat davant la resta de mitjans de transport, amb la disminució consegüent de les emissions i sorolls generats pels vehicles (60,5 % vehicle privat davant de 26,3 % a peu, 7,3 % bicicleta o 5,9 % transport públic).  
B.6. Propostes del PMUS  
Els principals objectius del Pla de mobilitat urbana sostenible de Borriana se centren a fomentar els mitjans més sostenibles com ara els no motoritzats (a peu i amb bicicleta) i el transport col·lectiu, tractant de millorar serveis i infraestructures per a augmentar-ne l'eficiència.  
Les actuacions proposades estan lligades a les polítiques de mobilitat sostenible:  
• Reducció de la congestió del trànsit i control de les velocitats de la xarxa viària.  
• Alliberar la via pública d'espai ocupat pels vehicles al nucli de Borriana, reubicant-los al voltant del nucli.  
• Presa de mesures per a fomentar la mobilitat per als vianants i ciclista de la població.  
• Fomentar els mitjans sostenibles entre els escolars augmentant la seua autonomia.  
• Millorar l'oferta de transport públic.  
• Mesures per a augmentar la seguretat viària.  
• Recuperació dels espais públics.  
• Millora de l'accessibilitat.  
• Millora del medi ambient.  
Tots els objectius principals es desenvolupen en les propostes següents:  
1. Proposta de circulació i xarxa viària  
1.1. Definició d'una jerarquia viària, amb l'objectiu d'ordenar el trànsit motoritzat a favor dels mitjans sostenibles fent la circulació més fluida i definint els límits de circulació per a cada mitjà.  
1.2. Definició de les zones 20-30 i 30-40, que es consideren prioritàries per a defensar el nucli urbà (zona 20-30) i la resta del municipi, incloent-hi la zona costanera (zones 30-40).  
1.3. Circulació; per a fer fluida la circulació es proposa la construcció de rotondes i canvis de sentit de circulació en algunes vies.  
  
1.4. Circumval·lacions; l'objectiu és tancar l'anell de circumval·lació per a aconseguir la reducció de circulació en el nucli urbà i alliberar l'excés de trànsit en algunes vies.  
2. Proposta d'estacionament  
2.1. Ampliació i modificació de la zona d'estacionament regulat mantenint les zones blaves i taronja i creant més places, regulant els guals temporals i permanents, prohibint l'estacionament en carrers estrets, etc.  
2.2. Creació d'aparcaments intermodals.  
2.3. Vigilància i control de vehicles mal estacionats, amb la implantació d'un vehicle (AVI) amb càmera i GPS que capta cotxes mal aparcats.  
3. Proposta de mobilitat per als vianants i persones de mobilitat reduïda (PMR)   
3.1. Adequació d'itineraris per als vianants.  
3.2. Supressió de barreres eixamplant voreres, adequant rampes, condicionant paviment, creant o millorant guals per als vianants i adaptant places d'aparcament PMR.  
3.3. Conversió en zona de vianants de diverses vies en diferents fases per a adaptar gradualment la circulació del municipi.  
3.4. Creació i foment de l'ús dels itineraris escolars.  
4. Proposta de mobilitat ciclista  
4.1. Carril bici, es proposa la creació d'un tram de carril bici que connecte l'existent amb el previst. Integració de la ruta mediterrània EuroVelo (EV8), de la qual forma part Espanya.  
4.2. Característiques geomètriques que han de complir els carrils bici.  
4.3. Tipologia dels carrils bici definida com a vorera bici, pista bici, carril bici, ciclocarrer o senda bici.  
4.4. Ciclocarrers en què la velocitat màxima és de 30 km/h.  
4.5. Senyalització, abalisament i defenses per a protegir els ciclistes.  
4.6. Infraestructura semafòrica.  
4.7. Aparcabicicletes.  
4.8. Impuls de la mobilitat amb bicicleta fomentant tant els itineraris escolars o el desplaçament al treball amb bicicleta i implantant un sistema de bicicleta pública intermunicipal amb un sistema de difusió d'informació sobre el sistema.  
5. Proposta de transport públic  
5.1. Fomentar l'ús de l'autobús interurbà millorant la informació en temps real a través del sistema d'ajuda a l'explotació i informació (SAE), adequant les parades d'autobús i apostant per una flota d'autobusos accessibles i sostenibles.  
5.2. Fomentar l'ús del transport ferroviari, a fi de solucionar el problema del trasllat fins a l'estació amb autobusos a demanda, carril bici i itinerari per als vianants.  
5.3. Implantació d'un sistema de transport públic a demanda, adequat per a àrees amb demanda xicoteta de transport públic, que combinarà una línia d'autobús urbà en la qual part de l'itinerari de la línia serà fix i una altra part a demanda de l'usuari.  
6. Proposta d'un pla d'intermodalitat  
La proposta ha de revisar la intermodalitat actual i apostar fortament per la mobilitat sostenible combinant els diferents mitjans de transport.  
  
7. Proposta de vehicle elèctric  
7.1. Fomentar la normalització de l'ús del vehicle elèctric per mitjà d'actuacions com la inclusió de vehicles elèctrics en la flota municipal i contractes municipals, la instal·lació de punts de recàrrega en els estacionaments públics, l'ordenança sobre la instal·lació de punts de recàrrega en el municipi, descomptes o exempció de l'impost de circulació a vehicles elèctrics o incentius a empreses per a usar vehicles sostenibles.  
  
8. Proposta de vehicle de mobilitat personal  
8.1. Normativa específica per a la regulació de vehicle de mobilitat personal (VMP).  
8.2. Impuls de la mobilitat al treball en VMP.  
9. Proposta de distribució urbana de mercaderies (DUM)  
9.1. Definició de mesures reguladores de la logística urbana en una ordenança municipal.  
9.2. Promoció de l'ús de vehicles innovadors i ecològics.  
10. Proposta de seguretat viària  
Les propostes per a afavorir la seguretat viària preveuen actuacions com la millora dels passos zebra, la regulació de la velocitat en les zones per als vianants, la identificació i eliminació dels punts negres, la definició de les rutes escolars, etc.  
11. Proposta d'usos de sòl i millora dels espais urbans  
Les propostes es coordinaran amb les de creació de més espais per a vianants i ciclistes i consistiran en la millora de les zones verdes existents per a potenciar el seu aprofitament i gaudi.  
12. Proposta per als centres d'atracció de viatges  
12.1. Rutes turístiques, plantejades com una proposta per a oferir espais d'oci als ciutadans on, al mateix temps, es puga fomentar una mobilitat sostenible.  
13. Proposta de transport privat  
13.1. Cotxes i motos multiusuari (carsharing i motosharing), són models de lloguer d'automòbils i motocicletes d'emissió zero que l'usuari lloga durant un curt període de temps que gestiona a través d'una aplicació.  
14. Proposta d'eficiència energètica i millora mediambiental  
14.1. Solucions smart road city que tracten d'integrar tota la mobilitat de manera eficient a través de l'ús de sensors o lluminàries LED, entre altres.  
A. Possibles efectes sobre el medi ambient  
Atesa la naturalesa del PMUS i la formulació dels seus objectius, així com la naturalesa de les línies estratègiques indicades i les mesures derivades d'aquestes últimes, l'impacte ambiental derivat de la seua aplicació serà positiu.  
Els impactes del PMUS provindran de la reducció de l'ús del vehicle privat, normalment a favor de l'ús de mitjans de transport públic col·lectiu o de l'ús de mitjans de transport no motoritzats. La posada en marxa d'actuacions encaminades a reduir l'ús de vehicles privats suposarà una reducció de la contaminació atmosfèrica, no sols a nivell d'emissions sinó de soroll, ja que el transport és considerat un dels principals focus de contaminació acústica en les zones urbanes. L'estalvi en el consum de combustibles fòssils i la seua substitució per altres modalitats de transport permetran reduir l'impacte negatiu que suposa l'ús d'aquest recurs no renovable. Tots aquests impactes positius repercuteixen en la qualitat de vida de la població no sols per la millora de la qualitat atmosfèrica sinó pel foment d'hàbits de vida més saludable entre la població.  
Després de les mesures dutes a terme en aquest pla es procedirà a calcular les emissions produïdes pel trànsit urbà a Borriana per mitjà del programari Copert per a comprovar la reducció de les emissions respecte a l'estat actual.  
B. Consultes realitzades  
La direcció general amb competència en avaluació ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), ha sotmés a consulta la documentació aportada, en la seua condició d'administracions públiques afectades, a:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
19.08.2020 02.03.3075 WGN Mobilitat  
Servei Mobilitat Urbana  
 16.03.8483 ADU Mobilitat  
Servei Planificació  
 14.09.3515 XNX Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental  
Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera  
 05.10.2569 VVE Medi Natural  
Servei Vida Silvestre  
 11.09.4540 WTQ Medi Natural  
Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits  
 - SDG Medi Natural  
Servei d'Ordenació i Gestió Forestal  
 - Ajuntament de les Alqueries  
 15.07.5209 OE Política Territorial i Paisatge  
Servei d'Ordenació del Territori - PATRICOVA, PATIVEL i altres PAT  
 01.09.9510 OV Política Territorial i Paisatge  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
 23.09.2020 ADIF  
 26.10.2020 Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana  
Demarcació de Carreteres de la Comunitat Valenciana  
  
  
Nota: Els informes rebuts es publicaran, juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic, en la pàgina web https://mediambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica (apartat «Consulta de plans d'avaluació ambiental», seleccionant província > Castelló, municipi > Burriana/Borriana i > 055/2020/EAE-PMUS Borriana).  
C. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que s'estipula en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, serveis i llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme actuant, fonamentalment, sobre dos àmbits:  
• Un nou equilibri dels modes de transport, apostant, fonamentalment, per aquells de major eficàcia ambiental i social: transport públic davant del privat i modes de transport no motoritzat. Aconseguir aquest objectiu requereix tant de mesures d'estímul cap als nous modes de transport com mesures dissuasives. Per a això haurà d'actuar-se sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) com de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards d'aparcaments per a diferents modes de transport).  
  
• La planificació urbana i model de ciutat, disminuint la necessitat de mobilitat urbana tant en necessitat com en longitud de desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, al canvi modal prioritzant els modes més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) que contribuïsca, al seu torn, a la disminució de les emissions originades pel sector transport com ara les referides a emissions de gasos amb efecte d'hivernacle (CO), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, matèria particulada PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
En aquest sentit s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'acompanyarà dels indicadors que s'estimen pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, particularitzant les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva d'acord amb els ritmes i límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
Atesos els criteris anteriors es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Borriana en funció de les propostes realitzades partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que la pràctica totalitat de totes les propostes es plantegen en sòl urbà i urbanitzable i no urbanitzable en l'àmbit dels camins existents del municipi i sense perjudici de la incardinació ulterior del PMUS de Borriana amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal.  
  
El PMUS atendrà les directrius que en el seu moment s'aproven en l'àmbit del Pla de mobilitat metropolitana (PMoMe) de Castelló, en matèria de mobilitat supramunicipal, i les propostes concretes del PMUS estan en la mateixa línia que els objectius supramunicipals del PMoMe.  
Atesos els criteris anteriors es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Borriana en funció de les propostes realitzades partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que les propostes es plantegen en sòl urbà, urbanitzable i no urbanitzable (i afecten camins ja existents) del municipi, i sense perjudici de la incardinació ulterior del PMUS amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal com puga ser el Pla de mobilitat metropolità de Castelló, les previsions i les actuacions del qual no són objecte d'aquesta avaluació.  
El PMUS de Borriana atén el que, quant a competències administratives, estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa la seua avaluació ambiental estratègica es durà a terme sobre aquelles propostes que siguen de competència municipal.  
Dit això, dels informes rebuts s'observen les consideracions següents tant de tipus legal com ambiental que passem a descriure:  
  
Infraestructura Verda i Paisatge  
L'informe de 10 de setembre de 2020, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge conclou que és necessari incorporar al PMUS un capítol dedicat a la infraestructura verda que incloga:  
• Anàlisi de la infraestructura verda que permeta analitzar i valorar els efectes de les propostes i que estudie les implicacions sobre aquesta.  
• Indicació explícita de quins espais i recorreguts es consideren adequats, tant pel seu valor actual com potencial, per a la seua incorporació a la infraestructura verda municipal, tant per ser necessàries per al manteniment de la seua estructura i funcionalitat com per les seues funcions de connexió i integració paisatgística dels espais urbans amb els elements de la infraestructura verda situats en l'exterior dels teixits urbans.  
  
• Establiment de mesures efectives per a corregir els possibles efectes negatius generats per les propostes plantejades.  
• Garantir el compliment de l'ETCV per part de les propostes alternatives de traçat i disseny de creació, ampliació o modificació d'infraestructures.  
• Indicació de determinacions a adoptar per al control dels elements amb incidència en la qualitat del paisatge urbà, garantint amb el disseny dels espais públics i el viari la funcionalitat de la infraestructura verda i el manteniment de les principals vistes i perspectives que el caracteritzen.  
• Altres consideracions:  
• Qualsevol actuació que puga estar en relació directa amb la Via Litoral proposada des del PATIVEL ha de preveure que, en l'article 17 d'aquest PAT, s'indica que la planificació territorial i urbanística integrarà en la seua ordenació i gestió la Via Litoral, que podrà proposar alternatives al seu traçat i establir connexions amb eixos verds de semblants característiques i tot això d'acord amb la directriu 137 de l'ETCV. Aquest article indica també la necessitat de redactar un programa de paisatge com a instrument necessari a acompanyar als projectes per a execució d'actuacions en aquest àmbit.  
• Si entre les accions proposades des del PMUS es preveuen actuacions que afecten els àmbits de les zones humides catalogades, s'haurà de tindre en compte el que s'indica en les directrius 119, 123 i 131 de l'ETCV. Per això, en el document en tràmit s'haurà de fer referència a aquestes circumstàncies i incloure-hi com a condició la necessitat de redactar un programa de paisatge com a instrument necessari a acompanyar els projectes per a execució d'actuacions en aquests àmbits.  
• El municipi està inclòs en l'àmbit del Pla d'acció territorial de l'àrea funcional de Castelló, que està actualment en tramitació, i el present PMUS es pot veure afectat per les seues determinacions en el moment de l'aprovació.  
Mobilitat  
L'informe de 2 de març de 2021, del Servei de Mobilitat de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible estableix que l'àmbit i contingut del PMUS s'estimen adequats en relació amb les determinacions de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana. No obstant això, es fan les observacions següents:  
  
• Per a la realització del diagnòstic de mobilitat de Borriana es podrien prendre les dades de mobilitat de la web del Pla de mobilitat metropolitana de Castelló (http://www.pmome.es/castello/).  
• En la pàgina 54 de l'esborrany del PMUS, respecte a la zonificació, s'ha agrupat en la zona 4 una part del nucli urbà de caràcter residencial amb la zona industrial situada a l'oest del municipi. Les característiques dels desplaçaments que es produeixen en una zona residencial i una altra industrial són molt diferents, de manera que hauria convingut estudiar per separat el polígon del nucli urbà.  
• En la pàgina 58, en la matriu d'origen/destinació, convindria haver desglossat els viatges externs per a conéixer quines són les relacions de mobilitat de Borriana amb els municipis pròxims, especialment amb Vila-real i Castelló.  
• En la pàgina 60 s'entén que el repartiment modal reflectit és el total (viatges interns i viatges externs). S'hauria de desglossar en les dues categories.  
• En la pàgina 87 convindria representar amb un gràfic quina és la distribució de la intensitat horària per a conéixer quines són les puntes de demanda de la via i determinar si és necessari fer alguna acció per a alleujar el trànsit.  
• En la pàgina 105 seria convenient caracteritzar les diferents tipologies d'itineraris per als vianants. És necessari conéixer quina és la velocitat permesa en cada cas, qui pot accedir i amb quina finalitat o si el vianant té preferència, a fi de garantir la seguretat als usuaris.  
  
De la mateixa manera, es fan les propostes següents:  
• És fonamental realitzar una fitxa individual per a cada una de les propostes i especificar en cada una les dades següents: problemàtica sobre la qual s'impacta, objectius de la proposta, descripció (literària i gràfica), agents involucrats, programació, indicadors de seguiment i pressupost aproximat d'implantació de la mesura. Hi ha mesures amb un grau de definició escàs que ni compten amb una assignació pressupostària ni permeten ser implantades sense abans fer un nou estudi.  
  
• En la pàgina 222, respecte a la definició de zones 20-30 i 30-40, expressar la velocitat màxima en termes d'interval no és concret. No hi ha congruència entre la memòria, en la qual la velocitat màxima està ben expressada en forma d'interval, i el plànol PB 1\_02, «Proposta de zones 20 i 30 de Borriana», en el qual s'expressa la velocitat màxima com una xifra concreta.  
• En la pàgina 226, respecte a l'ampliació i modificació de zona d'estacionament regulat, s'ha de concretar la proposta de mantindre la zona blava i assenyalar en un plànol els carrers en què es materialitzarà l'increment del 30 % de les places. També s'ha de concretar quina és la zona de prioritat residencial en la qual es podrà estacionar amb permís de resident. S'ha d'aclarir, en el comentari sobre la utilització de places de càrrega/descarrega, si en l'horari determinat estan restringides a vehicles que transporten mercaderies a la zona.  
• En la pàgina 226, respecte a la creació d'aparcaments intermodals, es proposa la construcció de tres aparcaments subterranis. Se'n planteja un en un parc, i això suposaria la destrucció de l'arbratge i la disminució conseqüent de qualitat de l'espai públic. A més, s'ha de considerar l'elevat cost de la construcció d'aquests, estimat en 4.250.000 € (el 69 % del total del pressupost del PMUS). El document proposa nombrosos aparcaments en superfície, per la qual cosa es planteja estudiar la conveniència d'eliminar els aparcaments subterranis ja que, situant algun aparcament addicional en superfície en la zona SE, es podrà atendre la demanda existent.  
• En les pàgines 320-231, respecte a l'adequació d'itineraris per als vianants i la supressió de barreres, convé concretar els carrers i voreres a eixamplar i assenyalar-los en un plànol.  
• En la pàgina 247, respecte als ciclocarrers, no queda clar si la totalitat de les zones 20-30 i 30-40 seran tractades com a ciclocarrers o únicament els que s'assenyalen en els itineraris proposats en el plànol.  
• En la pàgina 251, respecte als aparcabicicletes, s'ha de proposar l'emplaçament de les noves ubicacions.  
• En la pàgina 254, respecte a la implantació d'un sistema de transport a la demanda, falta concreció en la proposta. S'hauria de coordinar horaris de transport urbà amb els del transport interurbà, tant d'autobusos com de ferrocarril.  
• En la pàgina 259, respecte a les zones per als vianants, no sembla compatible que els vehicles puguen circular a 30 km/h per vies on el vianant tinga prioritat. Seria convenient reduir aquesta velocitat com a mínim a 20 km/h.  
• En la pàgina 266, en l'apartat pressupostari, s'inclou un quadre resum amb la inversió temporal a realitzar en cada proposta. S'hauria de desglossar indicant quant ha de desembossar cada executor o finançador de cada actuació, amb la finalitat de conéixer la seua disponibilitat econòmica amb les necessitats que el PMUS ha establit. Algunes de les actuacions previstes no apareixen previstes en el quadre resum del pressupost. Aquest fet, juntament amb la falta d'assignació d'agents inversors per a cada una de les propostes, compromet l'execució del PMUS. En aquests casos, la Generalitat Valenciana no es pot comprometre a realitzar accions del pla de mobilitat que no apareixen definides.  
  
El Pla de mobilitat, completat amb el desenvolupament del que s'indica més amunt, s'ha de remetre al Servei de Mobilitat de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat, per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació del Pla per l'Ajuntament de Borriana, segons el que es preveu en l'article 10 de la Llei 6/2011, de mobilitat.  
  
Planificació  
L'informe de 16 de març de 2021, del Servei de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible estableix que l'àmbit i contingut del PMUS és compatible amb la legislació sectorial de carreteres vigent, sempre que es facen els estudis i modificacions que s'indiquen:  
1. En el PMUS es proposen les següents propostes d'ampliació de la xarxa viària, adaptades a l'homologació del Pla general de 12 de desembre de 2013.  
a) Connexió de la carretera de Nules amb els poblats marítims.  
b) Prolongació de l'avinguda del Transport fins a la connexió amb la CV-18.  
c) Prolongació de la ronda del Cardenal Vicente Tarancón fins a una nova connexió a la carretera CV-18.  
En el cas de les connexions d'aquests vials amb carreteres de titularitat autonòmica, ha de ser l'Administració titular de la via la que especifique els seus condicionants i, si és el cas, autoritze l'actuació.  
2. Vist que han començat les obres corresponents d'urbanització del programa d'actuació integrada Sant Gregori, amb una superfície de 2,5 milions de metres quadrats en els quals es preveu l'edificació d'uns 6.000 habitatges, complexos hotelers i un camp de golf, es considera que una actuació d'aquest tipus ha de ser objecte d'un estudi particular a fi d'estudiar la nova mobilitat generada, ja que el PMUS presentat se centra en la zona urbana i en el nucli històric de la platja.  
  
3. En el cas que les propostes del PMUS afecten el recorregut de les línies d'autobusos interurbans previstes en els projectes de servei públic aprovats, s'ha de comunicar al Servei de Gestió del Transport de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat, per a procedir a la reubicació de les parades o canvi en els recorreguts, si és necessari. Qualsevol proposta de canvi que afecte la freqüència de pas aprovada en el projecte necessita rebre informe del servei esmentat.  
  
Ordenació del Territori (PATRICOVA)  
El Servei de Gestió del Territori emet informe el 15 de juliol de 2021 respecte al compliment del Pla d'acció territorial sobre prevenció de risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) i indica que, a causa de la referència que fa el document inicial estratègic del PMUS de les actuacions previstes en zones amb nivells de perillositat d'inundació, s'hauria de tindre en consideració l'afecció de la cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI) en les actuacions que es pretenen realitzar, en particular en aquelles que tinguen per objecte modificar la morfologia urbana.  
L'àmbit d'actuació del PMUS de Borriana es troba afectat per diferents períodes de retorn perillositat d'inundació i és compatible sempre que es complisquen les condicions exposades en l'informe, que es resumeixen en:  
• El Pla de mobilitat urbana de Borriana està afectat per perillositat d'inundació, si bé les mesures s'han de concretar en els projectes que es desenvolupen des d'aquest, sobretot les actuacions que comporten alteració de rasants i les seues afeccions, així com les mesures previstes per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el Pla de mobilitat serà compatible amb el PATRICOVA sempre que, en les actuacions que es projecten, s'incorporen les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21 d'aquesta normativa.  
  
• Les actuacions previstes en el PMUS, si s'executen de manera que siguen compatibles amb la infraestructura verda i d'impacte reduït, no es preveu que generen un increment significatiu del risc d'inundació.  
  
• El criteri que, en matèria de risc d'inundació, ha de ser considerat en el PMUS, és que els projectes d'execució derivats d'aquest han de complir les condicions establides en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA.  
Canvi climàtic i qualitat de l'aire  
El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera emet informe el 14 de setembre de 2020 en el qual detalla aspectes normatius a tindre en compte respecte a:  
• Qualitat de l'aire.  
• El municipi de Borriana s'inclou en la zona ES1003: Millars-Penyagolosa (àrea costanera).  
• D'acord amb l'avaluació de la qualitat de l'aire realitzada per la Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, segons dades dels últims anys, es registren superacions dels valors normatius establits en el Reial decret 102/2001 del valor d'ozó per al període 2016-2019.  
  
• D'acord amb l'estudi elaborat en el PMUS, el nou repartiment modal disminuirà un 15,20 % les emissions de NO2, un 14,54 % les de NO, un 16,30 % les emissions de PM10 i un 15,91 % les emissions de PM2,5. El PMUS inclou el seguiment per mitjà d'indicadors de contaminants atmosfèrics de partícules i òxids de nitrogen per a avaluar la reducció de la contaminació atmosfèrica.  
Xarxa Natura 2000  
L'informe de 5 d'octubre de 2020, del Servei de Vida Silvestre estableix que la major part d'actuacions plantejades té el seu àmbit en sòl urbà o urbanitzable, o són mesures de foment i impuls. No obstant això, es fan una sèrie d'observacions a tindre en compte:  
• Respecte a l'adequació per als vianants de l'itinerari litoral, hi ha un tram final que podria afectar la ZEC i zona humida Marjal de Nules-Borriana. Seria necessari especificar-ne el traçat amb la finalitat de determinar si discorre o no per aquests espais protegits i, en aquest cas, estudiar la possible afecció amb el compliment del que s'estableix en el Decret 127/2015, de 31 de juliol.  
• Respecte a la proposta per a centres d'atracció de viatges en la qual es plantegen una sèrie de rutes turístiques cap a llocs entre els quals es troba la zona humida i el Paratge Natural Municipal Clot de la Mare de Déu, seria necessari la correcta senyalització de les rutes i ubicació dels llocs d'atracció que s'esmenten amb la finalitat de determinar si les actuacions es troben dins dels espais protegits i, en aquest cas, detallar les actuacions per a poder valorar la repercussió sobre aquests.  
  
L'informe conclou el següent:  
• No s'espera que les actuacions considerades com a mesures de foment i les que es desenvolupen en sòl urbà o urbanitzable o fora d'espais de la Xarxa Natura 2000 tinguen efectes apreciables sobre aquests.  
  
• En el cas que les actuacions referides a l'itinerari litoral i a les propostes per als centres d'atracció de viatges discórreguen per espais de Xarxa Natura 2000, s'haurà de definir el projecte que les desenvolupe amb informació cartogràfica i descriptiva detalladament, el seu traçat, tipus de terrenys que ocupen, superfície, tipus de paviment, etc., amb la finalitat de concretar les actuacions a realitzar i poder avaluar la possible afecció sobre aquests i la valoració preliminar de repercussions d'acord amb el que s'estableix en el Decret 60/2012.  
• Les actuacions han de garantir la plena consideració de tots els elements relacionats amb la integritat de l'espai i la coherència global de la xarxa, minimitzant els efectes sobre hàbitats prioritaris i espècies protegides.  
• No s'espera que les infraestructures tinguen efectes sobre els espais protegits, si aprofiten carreteres i camins existents, i amb determinades condicions.  
• En el cas d'ampliació, canvi de traçat o altres actuacions no compatibles amb els hàbitats i espècies que van motivar la seua declaració, s'haurà de realitzar la valoració de repercussions segons el que s'estableix en el Decret 60/2012, per la qual cosa s'haurà de remetre el projecte on es descriguen les actuacions previstes en l'àmbit dels espais protegits.  
• No formen part de l'avaluació ambiental estratègica d'aquest PMUS els possibles nous traçats sobre sòl no urbanitzable perquè aquests no són de competència municipal.  
Espais Naturals Protegits  
El Servei d'Espais Naturals Protegits emet informe l'11 de setembre de 2020 respecte a algunes de les actuacions previstes, que es resumeixen en:  
1. No és previsible que el pla, per la seua naturalesa i àmbit d'aplicació, cause afeccions negatives significatives en les zones humides catalogades Clot de la Mare de Déu, Marjal de Nules i Desembocadura del Millars.  
2. No obstant això, en l'elaboració del pla definitiu s'hauria de preveure:  
• Hauria de detallar-se la ruta biosaludable plantejada al Clot de la Mare de Déu respecte a trajecte, amplària, tipus de paviment, etc. Ha de tractar-se d'una ruta per als vianants separada de la zona de ribera del riu, recentment restaurada, amb pavimentació de material solt, mai asfaltada, i naturalitzada d'acord amb l'entorn protegit.  
• Respecte al pàrquing intermodal projectat en la ribera del riu al seu pas pel nucli urbà, per a evitar la contaminació de l'aigua per l'escolament de pluges, s'haurien de preveure sistemes urbans de drenatge sostenible capaços de filtrar l'aigua i evitar que arribe directament al llit. El mateix amb l'Itinerari per als vianants litoral i, en general, amb qualsevol vial que puga produir escolaments als llits.  
Administrador d'Infraestructures Ferroviàries  
L'Administrador d'Infraestructures Ferroviàries (ADIF) emet informe el 23 de setembre de 2020 en el qual informa que no s'observa cap incompliment de la legislació sectorial vigent, segons la Llei 38/2015, de 29 de setembre, del sector ferroviari.  
Ministeri de Transports i Mobilitat Urbana  
La Demarcació de Carreteres de la Comunitat Valenciana emet informe el 26 d'octubre de 2020 en el qual informa que la planificació i actuacions proposades no introduiran efectes significatius sobre el medi ambient que puguen afectar les competències d'aquesta administració i que es consideren compatibles amb la legislació estatal en matèria de carreteres.  
A. Determinació de l'existència d'efectes significatius  
Tal com estableix l'article 46 de la LOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a què es refereix l'article 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), considera que el Pla de mobilitat urbana sostenible de Borriana no afecta espais protegits ni forestals, les seues propostes se circumscriuen al sòl urbà, urbanitzable i en cas d'afectar el sòl no urbanitzable no suposen actuacions que determinen modificacions del planejament que necessiten avaluació ambiental dins de l'abast d'aquest PMUS.  
Tenint en compte tot això i analitzades les propostes del PMUS de Borriana, s'entén que, en conjunt, aquestes propostes:  
1. Col·laboren a un millor ús racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap als modes de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la reducció consegüent de consum energètic.  
3. Desincentiva l'ús del vehicle privat en favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats als modes motoritzats: emissions contaminants, gasos amb efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
5. Promou la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
  
L'esborrany del PMUS proposa en el punt 12, «Pla d'avaluació i seguiment», un sistema d'indicadors que s'estableixen per a avaluar cada una de les mesures que revisaran el desenvolupament del pla. Els tipus d'indicadors s'agrupen en modals, energètics, ambientals, socials i econòmics.  
Associat a aquesta categorització no es reflecteix entre els indicadors cap indicador de tipus mediambiental, tal com expressa l'article 10.2 de la Llei de mobilitat, que indica que als plans s'incorporaran no sols els indicadors en relació amb el volum total de desplaçaments, el seu repartiment modal o ocupació de l'espai públic, sinó també els nivells associats a consums energètic, soroll i emissions atmosfèriques (particularitzant les emissions amb efecte d'hivernacle) amb els ritmes i límits que s'establisquen reglamentàriament en el desenvolupament de polítiques energètiques i ambientals.  
Per tant, atés que consta l'estudi d'alguns d'aquests en el DIE, es concretaran com a indicadors per al seguiment, amb el seu valor inicial, el valor objectiu a aconseguir, així com la metodologia de càlcul proposada, com a mínim per als indicadors mediambientals següents:  
  
• Ús de vehicles menys contaminants (avaluant les t de GEH CO2/any).  
• Emissions de GEH del sector transport (vinculat a l'anterior).  
• Consum total d'energia per part del sector transports (avalua les tones equivalents de petroli).  
• Estacionament de pesants als afores (s'avalua al nombre de vehicles pesants/any).  
• Disminució del nivell acústic aconseguit en dB, que avalue el nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diferents localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat.  
• Qualsevol altre indicador que per a cada proposta avalue un valor adequat per al compliment efectiu que no se supera el llindar sobre la base de l'estalvi energètic, la disminució d'emissions de GEH, la disminució de contaminants o la disminució del soroll.  
En general, per a tots els indicadors, tant els ja definits com els de caràcter mediambiental s'haurà de concretar (de manera quantitativa, no merament qualitativa) el valor inicial i quantificar l'objectiu a aconseguir.  
Les propostes del Pla de mobilitat urbana sostenible de Borriana se circumscriuen al sòl urbà o urbanitzable. No formen part d'aquest informe d'avaluació ambiental els nous traçats en sòl no urbanitzable que discorren per espais de la Xarxa Natura 2000, ja que hauran de ser objecte d'avaluació ambiental del projecte si queden dins dels supòsits previstos en la legislació vigent d'avaluació ambiental (Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental; Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, i Decret 162/90, de desplegament de la Llei 2/89).  
l.  
Així doncs, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, es pot determinar, respecte del Pla de mobilitat urbana sostenible de Borriana, que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
A. Proposta d'acord  
Atenent el que s'estableix en l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb el que s'ha exposat es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Borriana d'acord amb els criteris de l'nnex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que es descriu en la documentació presentada, així com al que s'estableix en la legislació vigent i els informes emesos respecte als quals es tindran en compte les consideracions següents:  
1. El PMUS ha de ser completat amb les determinacions que indica l'informe del Servei de Mobilitat de 2 de març de 2021, i se sol·licitarà a aquest servei informe prèviament a l'aprovació definitiva municipal, incorporant, si és el cas, les determinacions que s'hi indiquen.  
  
2. Tal com s'indica en l'informe del Servei de Planificació de 16 de març de 2021, el PMUS es completarà amb els estudis i modificacions indicats en aquest.  
3. El PMUS ha de contindre un capítol relatiu a la infraestructura verda amb els continguts assenyalats en l'informe emés pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 3 de setembre de 2020.  
4. El PMUS incorporarà les qüestions relatives al compliment del PATRICOVA tal com indica l'informe de 15 de juliol de 2021, del Servei de Gestió del Territori.  
5. Així mateix, des del punt de vista de l'afecció a espais naturals protegits, la zona humida catalogada és el Clot de la Mare de Déu. Referent a això, en l'elaboració del pla definitiu segons l'informe del Servei d'Espais Naturals hauria de detallar-se el trajecte, amplària, tipus de paviment, etc. de la ruta biosaludable plantejada en el Clot de la Mare de Déu. Ha de tractar-se d'una ruta per als vianants, separada de la zona de la ribera del riu recentment restaurada, amb pavimentació natural de material solt, mai asfaltada, i naturalitzada d'acord amb l'entorn protegit. Respecte al pàrquing intermodal projectat en la ribera del riu al seu pas pel nucli urbà, per a evitar la contaminació per l'aigua d'escolament de pluges, s'haurien de preveure sistemes urbans de drenatge sostenible capaços de filtrar l'aigua i evitar que arribe directament al llit; el mateix amb l'itinerari litoral per als vianants i, en general, amb qualsevol vial que puga produir escolaments als llits.  
  
6. La redacció definitiva del PMUS de Borriana ha d'incloure els aspectes següents:  
a) Incorporarà metodologia i càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que s'estimen adequats, en concret, emissions CO2 equivalent.  
b) Incorporarà procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
c) Completarà la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius a aconseguir.  
Tal com estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació de l'instrument de planejament corresponent en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del pla.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Borriana, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no és possible cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que estimen pertinents en el seu dret.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 26 de juliol de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 26 d'octubre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Angel Ivorra Devesa.