Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9258, del 18-01-2022 (2021/12889)

RESOLUCIÓ de 18 d'agost de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte legalització d'explotació de bestiar oví de 3188 caps del terme municipal de Pilar de la Horadada. Expedient 065/2020/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9258

Data del DOGV
:   18-01-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/12063


Data del document
:   18-08-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Pilar de la Horadada
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 18 d'agost de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte legalització d'explotació de bestiar oví de 3188 caps del terme municipal de Pilar de la Horadada. Expedient 065/2020/AIA. [2021/12648]  
Declaració d'impacte ambiental.  
Expedient: 65-2020-AIA.  
Títol: Legalització d'explotació de bestiar oví de 3188 caps.  
  
Promotor: Ganadería La Cañada CB.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Pilar de la Horadada.  
Referència òrgan substantiu: 01/2017-LICA.  
Localització: parcel·les 25 i 32 del polígon 8 de Pilar de la Horadada.  
  
Descripció del projecte  
Es pretén la legalització d'una explotació ramadera de bestiar oví, mitjançant l'obtenció de la llicència ambiental.  
Es tracta d'una explotació intensiva consistent en la cria i l'allotjament de bestiar oví en la qual els animals s'allotgen en naus ramaderes multitúnel i parcs de maneig. Per a dur a terme l'activitat es disposa també de sitja-paller, sitja de pinso, caseta del pou, magatzem, bassa per a aigües grises, femer i clos perimetral.  
En l'explotació s'allotjaran 3.188 animals reproductors (1.053 femelles i 135 mascles) i 600 corders que s'encebaran fins a un pes aproximat de 21 kg.  
L'explotació se situa en sòl no urbanitzable comú, a 5,6 km del nucli urbà de Pilar de la Horadada, a 500 m de sòl urbanitzable dotacional (camp de golf amb habitatges dispersos) i a uns 600 m de sòl residencial (habitatges aïllats).  
La superfície total de les parcel·les adscrites a l'activitat és de 38.611 m² de les quals s'empren per a l'activitat 5.038 m² en edificacions (naus, caseta del pou, magatzem, sitja-paller) i 4.692,50 m² en instal·lacions exteriors (depòsit d'aigua, bassa d'aigües grises, femer). La superfície ocupada és del 25,20 % i no se sobrepassa el 50 % d'ocupació màxima establida en la LOTUP. Es desglossen a continuació les dimensions de les diferents infraestructures:  
- Nau d'allotjament: 2x50x40m.  
- Caseta del pou i magatzem: 13x6 m.  
- Depòsit d'aigües: 1.000m³.  
- Bassa d'aigües grises (bassa de reg): 18m³.  
- Sitges de pinso: 3 unitats.  
L'explotació disposa d'aigua procedent d'un pou propi les aigües del qual s'emmagatzemen en el depòsit i des d'on parteix la xarxa de subministrament enterrada. El subministrament elèctric es realitza a través de CTI existent. Es disposa de serveis sanitaris amb connexió a depòsit d'aigües negres.  
Quant a les soleres de les instal·lacions, característica rellevant per a determinar el seu possible impacte ambiental, la documentació tècnica indica que el femer compta amb solera de formigó mentre que la solera dels allotjaments dels animals estan formades per solera de llast compactat sobre la qual es deposita un llit de palla de cereal que permet una absorció completa de les dejeccions líquides.  
El femer tindrà unes dimensions de 25x25 m amb una excavació de 0,5 m sota rasant i muret perimetral de 0,5 m i serà capaç d'albergar 625 m³ de fem i, com s'ha dit, compta amb solera de formigó i arqueta de lixiviats. Aquest femer serà buidat periòdicament per un gestor autoritzat.  
Referent a les aigües pluvials, les procedents de les cobertes són recollides per canalons i conduïdes a la bassa d'aigües grises per a reutilitzar-la.  
Per a realitzar l'activitat productiva en l'explotació es consumeixen anualment 4421,75 m³ d'aigua, 2780,4 kw d'energia i 178,73 t de pinso i es produeixen, segons la documentació tècnica, 956,4 t de fem. Es produeixen a més residus procedents dels tractaments veterinaris dels animals, així com envasos de productes de neteja.  
Es preveu així mateix l'emissió anual de 25.504 kg de metà, 468,4 kg d'amoníac, 425,84 kg d'òxid nitrós, 10,920 kg de diòxid de carboni.  
  
Segons la documentació aportada, el fem produït serà gestionat mitjançant la utilització en explotacions agràries a raó d'una dosi màxima de 170 kg/ha per tractar-se, segons la documentació remesa, d'una zona vulnerable i la resta serà retirada periòdicament per un gestor autoritzat (SANDACH).  
  
Tramitació administrativa  
El 4 d'abril de 2017, el promotor va sol·licitar, segons un informe emés per l'Ajuntament de Pilar de la Horadada, llicència ambiental per a una explotació ramadera.  
El 21 de març de 2019, l'Ajuntament de Pilar de la Horadada remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació del projecte de referència a fi d'iniciar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental. En observar-se que la documentació remesa no complia els requisits mínims per a l'inici del procediment es va obrir un expedient de consulta (59-2019-AMB). Mitjançant informes de 10 de desembre de 2019 i 29 de juny de 2020 es va informar l'òrgan substantiu sobre el contingut de la documentació que havia de remetre's per a l'inici del procediment ambiental.  
  
El 26 d'agost de 2020, entra en aquest òrgan ambiental la documentació de l'expedient i s'obri l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Amb data de 17 de febrer de 2021, es va sol·licitar documentació addicional al promotor, de la qual cosa es va informar l'òrgan substantiu.  
El 18 de març de 2021, l'òrgan substantiu va remetre la documentació sol·licitada i es va considerar que hi havia suficients els elements de judici per a resoldre.  
El tràmit d'informació pública es va realitzar mitjançant la publicació en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant de 25 de juny de 2020 i la inserció d'un anunci en la web municipal i en el tauler d'anuncis de l'ajuntament (des del 25 juny fins al 07.08.2020) i la notificació a confrontants. Segons el certificat expedit per l'Ajuntament de Pilar de la Horadada durant el tràmit d'exposició pública no es van presentar al·legacions.  
  
Consideracions ambientals  
L'explotació se situa en sòl no urbanitzable sense règim de protecció, en una zona on predominen els cultius sota coberta. La distància al nucli urbà de Pilar de la Horadada és superior a 2 km per la qual cosa no són esperables impactes sobre la població a causa d'olors o sorolls. En canvi existeixen nuclis aïllats urbans a uns 600 metres i una nova zona residencial que pertany al pla parcial de millora sector hoteler - golf -residencial El Romero situada al nord-est de l'explotació ovina i a una distància escassa (uns 370 metres). En el tràmit d'informació pública no s'han rebut al·legacions per la qual cosa cal suposar que l'explotació actualment no està causant molèsties excessives, fet que no implica que no hagen d'adoptar-se mesures correctores.  
  
L'explotació no està afectada per risc d'inundació. Com que se situa en zona vulnerable a la contaminació d'aigües subterrànies per nitrats es considera necessari augmentar les mesures preventives en les naus per a evitar la contaminació per lixiviats de sòl i aigües subterrànies, de manera que progressivament s'impermeabilitze de manera artificial les soleres de les naus.  
Respecte a la seua ubicació en relació amb els espais naturals protegits en aplicació de directives comunitàries o legislació autonòmica o nacional, ha d'indicar-se que l'espai natural protegit més pròxim és la ZEPA Serra Escalona i Devesa de Campoamor situada a uns 300 metres i sobre la que no és previsible cap mena d'afecció a causa de les característiques de l'activitat desenvolupada. Una vegada consultat el banc de dades de biodiversitat, no s'han localitzat espècies prioritàries en l'àmbit del projecte.  
Respecte al consum de recursos, destaca el consum d'aigua que s'obté d'un pou propi amb una concessió atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Segura de 80.000 m³ per a reg de 19,1 ha. L'ús de l'aigua no compleix els usos autoritzats per la qual cosa haurà de regularitzar-se la situació davant l'òrgan de conca.  
En la fase de funcionament de l'activitat l'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant EIA) preveu que els impactes ambientals més rellevants es produiran a conseqüència de l'emissió de gasos contaminants, generació d'olors, emissions pulverulentes, sorolls i els derivats de la generació de residus i subproductes.  
Es realitza un extracte dels impactes considerats en l'EIA:  
A) Fase d'explotació:  
- Atmosfera: Es produirà un impacte compatible. No s'esperen molèsties rellevants per olors a causa de la renovació de l'aire que es produeix en les naus i a la dispersió d'aquest a través de la vegetació. En el cas que es produïren molèsties s'haurien de plantar barreres vegetals. En qualsevol cas, les superfícies de les naus es mantindran netes i seques i es vigilarà el bon funcionament de la ventilació. El fem haurà d'aplicar-se en el camp en dies sense vent i enterrar-lo en 48 hores.  
  
La generació de substàncies pulverulentes s'evitarà mitjançant la utilització de llits gruixuts, la utilització de pinsos granulats i l'ús de nebulitzadors a l'interior de les naus.  
- Aigua i sòl: La impermeabilització existent en les instal·lacions i la gestió adequada del fem evitarà la contaminació d'aigües superficials i subterrànies.  
Per a evitar la contaminació a causa dels residus i subproductes produïts, s'han d'habilitar contenidors estancs on es depositaran els cadàvers dels animals fins a la recollida d'aquests per un gestor i els residus sanitaris s'han d'emmagatzemar en un contenidor homologat fins que els retire un gestor.  
La gestió adequada del fem és imprescindible per a evitar contaminació de sòls i aigües. Referent a la gestió del fem produït, el promotor aporta 119,61 ha en el terme municipal d'Orihuela com a base agrària de l'explotació. El fem no consumit en les parcel·les serà retirat per un gestor SANDACH.  
Ha d'indicar-se que les bases agronòmiques i ambientals per a evitar la contaminació de les aigües subterrànies per nitrats procedents de fonts agràries estan recollides en els codis de bones pràctiques agràries elaborats per les comunitats autònomes. A la Comunitat Valenciana, el Codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana (CBPACV) i el Programa d'actuació en zones vulnerables vigents actualment es van aprovar mitjançant l'Ordre 10/2018, de 27 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, sobre la utilització de matèries fertilitzants nitrogenades en les explotacions agràries de la Comunitat Valenciana.  
  
El CBPACV constitueix la millor tècnica disponible per a aplicar en la gestió dels fems de les explotacions ramaderes. Els aspectes més rellevants del Codi que cal tindre en compte en l'explotació ovina són el càlcul de fem produït i l'aplicació agronòmica d'aquest fem. Segons la taula XII del Codi on es determinen les quantitats de fem produït per classe d'animal, en l'explotació es generaran unes 2.200 t de fem, quantitat molt inferior de la que es calcula en el projecte tècnic. Aquest fet determina que la retirada del fem haurà de recaure en la major part en un gestor SANDACH.  
D'altra banda, l'EIA determina que s'aplicarà com a quantitat màxima 170 kg/N/ha/any complint el Codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana.  
Sobre aquest tema ha d'indicar-se que el CBPACV indica que la quantitat de nitrogen màxima per aplicar procedent de fonts orgàniques serà de 170 kg/N/ha/any i es pot aplicar la resta del nitrogen en forma d'adobament mineral «si així ho exigeix el cultiu». És a dir, les necessitats en nitrogen dels cultius es calculen a partir de les necessitats d'aquests i d'aspectes especificats clarament en el Codi com ara el nitrogen contingut en l'aigua de reg i l'aportat per la taxa de mineralització del sòl. En cap cas, per tant, ha de considerar-se en l'adobament dels cultius 170 kg/N/ha /any com una quantitat fixa, quantitat que en els cultius de secà en general sempre és excessiva.  
- Paisatge: l'impacte es valora com a compatible per considerar-se la zona com a antropitzada per les activitats agràries i ramaderes.  
Sobre aquest tema cal indicar que la configuració de les parcel·les on se situa l'explotació, amb cotes més elevades que la resta d'explotacions, fa visible l'explotació ramadera per la qual cosa s'hauran d'augmentar les mesures correctores que han de consistir bàsicament en barreres vegetals, mesura que contribuirà, a més, a disminuir l'arribada d'olors a zones habitades.  
- Patrimoni cultural: Si bé no es realitzaran noves construccions, en compliment de la Llei 4/1998 del patrimoni cultural valencià, el promotor va sol·licitar l'1 d'abril de 2020 l'informe regulat en l'article 11 d'aquesta llei.  
B) Fase de desmantellament  
Durant la fase de desmantellament els impactes més rellevants seran causats per la generació de pols deguda a la retirada de les instal·lacions i emissions atmosfèriques a causa del trànsit de la maquinària. Les mesures correctores proposades són la gestió dels residus a través d'un autoritzat i la restauració ambiental de la zona afectada.  
  
- Programa de vigilància ambiental, té com a objectiu efectuar el seguiment de les mesures correctores i detectar impactes no previstos. Si bé, no determina cap mesura concreta, s'estableixen en l'EIA una sèrie de mesures «addicionals» i un programa d'emergències tal com estableix la Llei de prevenció i control ambiental d'activitats.  
  
Aquestes mesures addicionals en la fase d'explotació són: La formació dels treballadors en aspectes ambientals, el registre dels consums, l'establiment de programes de manteniment i neteja, l'establiment d'un pla d'emergències per a incidents no previstos amb el protocol corresponent per a eliminar o reduir els riscos associats als incidents produïts.  
  
Cal concloure que l'explotació existent no té mesures preventives suficients per a garantir que no causarà efectes ambientals, per la qual cosa és imprescindible l'aplicació de les mesures preventives i correctores que es detallaran en els condicionants ambientals i la motivació dels quals ha sigut prou exposada en la part dispositiva d'aquesta resolució.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'annex I.1.h del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
En l'expedient s'han observat els tràmits establits en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha exposat abans, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de legalització d'explotació ovina i caprina en les parcel·les 25 i 32 del polígon 8 de Pilar de la Horadada, sempre que aquesta es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que consta en l'expedient i de conformitat amb els condicionants següents:  
1. Les naus on s'allotgen els animals han d'impermeabilitzar-se amb formigó o qualsevol material artificial que evite la contaminació de sòls i aigües en un termini màxim de 2 anys des de l'aprovació del projecte. Aquesta impermeabilització ha de realitzar-se de manera progressiva, a mesura que el maneig dels animals ho permeta. Mentre es produïsca la impermeabilització artificial, s'ha de compactar el terreny de les naus cada vegada que es retire el fem.  
2. Femer: S'ha de disposar de coberta (que pot ser flexible) per a evitar la generació de lixiviats en cas de pluges.  
3. Els contenidors de recollida d'animals morts han d'estar en bones condicions i romandre tapats. Els contenidors de recollida de residus veterinaris s'han de situar a cobert.  
4. Les aplicacions de fem s'han de calcular a partir de les necessitats de cultiu. Es recorda que el propietari de les parcel·les que se situen en zona vulnerable a la contaminació per nitrats està subjecte a les obligacions establides en l'annex III de l'Ordre 10/2018, anteriorment esmentada.  
5. Amb la finalitat de disminuir la dispersió d'olors i contribuir a la integració de les naus en el paisatge, en la zona nord-oest de la parcel·la que actualment no està cultivada s'han de plantar cultius o bé establir en aquesta mateixa zona una barrera vegetal.  
6. S'ha de regularitzar davant l'òrgan de conca la modificació de la concessió obtinguda. En cas que aquest òrgan no considere adequat el canvi d'ús de la concessió, el promotor haurà d'obtindre aigua d'una font alternativa.  
7. El promotor ha de justificar davant l'òrgan substantiu que disposa de gestor SANDACH per a la recollida del fem, gestor de residus sanitaris i de cadàvers. L'expedient municipal ha d'incloure l'informe regulat en l'article 215 del Decret legislatiu pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
  
8. El programa de vigilància ambiental ha d'incloure el control d'aigua i energia consumides, la comprovació del bon estat del femer i el control de la retirada dels fems.  
Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental han de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesurespreventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes.La documentació ha d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
9. S'ha de complir el que a aquest efecte dispose l'òrgan competent en patrimoni cultural.  
  
Segon  
Conformement al que s'estableix en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Publicar Aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, i també en la seu electrònica.  
b. Aquesta declaració d'impacte ambiental no és objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu ha de tindre en compte degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 18 d'agost de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.