Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6873, del 01-10-2012 (2012/8901)

RESOLUCIÓ de 20 d'agost de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Bigastro i Crevillent. Expedients número 35/6710 OAE i 389/8416 CUT.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6873

Data del DOGV
:   01-10-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/8901


Data del document
:   20-08-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Crevillent
    * Bigastro
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 d'agost de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Bigastro i Crevillent. Expedients número 35/4109 VJG i 389/2258 PVY. [2012/8901]
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, en què s'establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc
Article únic
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 35/6035 ETO Bigastro i 389/9205 XTN Crevillent.
«Declaració d'impacte ambiental
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica
Expedient 35/06-AIA.
Títol: Modificació puntual núm. 5 del PGOU de Bigastro.
Promotor: Ajuntament de Bigastro (Alacant).
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.
Localització: terme municipal de Bigastro (Alacant).
Descripció del projecte
1. Objecte del projecte
La modificació puntual núm. 5 es proposa a fi d'escometre modificacions concretes en l'ordenació vigent d'acord amb el model territorial proposat pel Pla General d'Ordenació Urbana de Bigastro, en què s'establix, entre altres objectius, la potenciació del creixement dels assentaments turístics residencials al municipi.
Per això, amb esta modificació s'incorporen nous sòls objecte de desplegament urbanístic i se'n classifiquen dos nous sectors: el sector D-7, que es planteja com una resposta davant de la necessitat d'adaptar determinades previsions urbanístiques als nous espais físics de vora que s'han incorporat recentment al municipi de Bigastro i que anteriorment pertanyien al terme municipal d'Orihuela, i el sector D-12, que planteja el desenrotllament turístic residencial a les proximitats del paratge denominat la Pedrera.
Respecte a l'afecció a sòl forestal per part d'esta modificació puntual, es tindran en consideració les directrius marcades per la Secció Forestal de la Demarcació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, que establix la conveniència de classificar com a sòl no urbanitzable de protecció forestal els terrenys mereixedors d'esta protecció, d'acord amb el que establix la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana.
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
Planejament vigent i proposat
El PGOU de Bigastro va ser aprovat definitivament per mitjà d'un acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme en la sessió del dia 5 de febrer de 2002, que es va publicar en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant amb data 23 d'abril de 2002 i al qual es van fer posteriorment quatre modificacions puntuals, que van rebre informe de la Comissió Territorial d'Urbanisme en la sessió de 29 de juny de 2004 i que van ser objecte d'un text refós aprovat per mitjà de la Resolució de 22 de juny de 2005, del conseller de Territori i Habitatge, publicat en el BOPA núm. 47, de 25 de febrer de 2006.
La tramitació de la modificació puntual Núm. 5 del PGOU de Bigastro es va iniciar d'acord amb les disposicions de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, Reguladora de l'Activitat Urbanística (LRAU). No obstant això, va ser derogada com a conseqüència de l'entrada en vigor de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana (LUV), i, per tant, este document s'acull al règim transitori que es preveu en esta última i en el Decret 67/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística (ROGTU). En este sentit, la disposició transitòria primera de la LUV disposa que «els procediments urbanístics, siga quina siga la seua denominació o naturalesa, iniciats abans de l'entrada en vigor de la present llei es regiran per la legislació anterior sempre que haguera conclòs el tràmit d'informació pública, quan tal tràmit fóra preceptiu».
El text refós de la modificació puntual núm. 5 del Pla General de Bigastro s'inicia amb data 31 de gener de 2009, d'acord amb el requeriment realitzat al setembre de 2008 pel Servici Territorial d'Ordenació del Territori d'Alacant a instàncies del Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua i Urbanisme, a fi d'arreplegar en el projecte les determinacions que contenen els diferents informes sectorials que han produït modificacions en el projecte inicialment presentat.
La modificació puntual núm. 5 del PGOU de Bigastro planteja la desclassificació del sector turístic residencial D-8 previst en el Pla General, per a la classificació del sector D-12, així com la classificació d'un nou sector, el sector D-7, de 26.348 m² de superfície (atés que en el text refós s'elimina la proposta inicial de reclassificació del sector D-2 bis, ja que des de l'Ajuntament de Bigastro es considera que és preferible destinar este sòl com a reserva d'una possible expansió del cementeri municipal limítrof).
Paral·lelament, la proposta de modificació puntual núm. 5 del PGOU de Bigastro incorpora la consideració exposada en l'informe elaborat per la Secció Forestal d'Alacant, amb data 1 d'octubre de 2006 (el contingut de la qual es detalla en l'apartat d'esta declaració corresponent a informes sectorials), pel qual s'establix la recomanació de classificar com a sòl no urbanitzable de protecció forestal els terrenys que posseïsquen les característiques establides en l'article 13c de la Llei 3/1993, Forestal Valenciana. En l'annex d'esta resolució s'adjunta una còpia del plànol aportat per la Secció Forestal en què es grafien els terrenys que cal classificar com a forestals de protecció especial per a la seua declaració posterior d'utilitat pública.
Ordenació prevista i usos
Es pretén desplegar els sectors D-7 i D-12, algunes de les característiques més significatives dels quals incorporades en les fitxes de planejament i gestió remeses són les següents:
1. Sector D-7, sòl residencial d'eixample, de baixa densitat:
- Superfície bruta del sector: 26.348 m²
- Usos:
- Ús global: residencial.
- Ús compatible: terciari en planta baixa i en edificis aïllats en un 20% màxim de la superfície total del sector.
- Ús incompatible: industrial.
- Edificabilitat: 8.958 m²st.
- IEB: (0,34 m²st/m²).
- Nombre màxim de vivendes: 95 vivendes.
- Tipologies:
- Residencial unifamiliar
- Residencial col·lectiva de densitat mitjana
- Comercials i oficines
- Dotacional i equipaments
- Zonificació:
- Zona residencial: 15.074 m²s.
- Zona dotacional equipaments: 1.615 m²s.
- Zona verda: 2.886 m²s.
- Zona viària: 6.773 m²s.
- Aprofitament tipus: 0,3219 m²st/m²
- Condicions de desenrotllament:
a) El sistema de gestió recomanat és l'indirecte.
b) El sector es desenrotllarà a través d'una unitat d'execució única.
c) Les condicions de programació seran les establides per l'Administració actuant en el moment del seu desenrotllament i les exigides per la legislació aplicable.
d) Les condicions del viari seran les que es deriven del Pla General, les ordenances municipals i la resta de normativa aplicable.
e) S'establirà un percentatge mínim d'edificabilitat destinat a la promoció i l'edificació de vivendes sotmeses a algun règim de protecció pública, segons la legislació aplicable.
f) Servicis:
f1. El sector es connectarà amb algun dels dos depòsits d'aigua potable ja executats i ubicats al nucli urbà vora el sector D-6.
f2. L'urbanitzador ha de resoldre la connexió a la xarxa de sanejament i depuració de la nova EDAR de Jacarilla-Bigastro.
2. Sector D-12, sòl residencial turístic amb ordenació:
- Superfície bruta del sector: 222.199 m².
- Usos:
- Ús global: residencial.
- Ús compatible: terciari en planta baixa i en edificis aïllats en un 20% màxim de la superfície total del sector.
- Ús incompatible: industrial.
- Edificabilitat: 66.660 m²st.
- IEB: 0,30 m²st/m².
- Nombre màxim de vivendes: 610 unitats.
- Edificabilitat destinada a VPO: 3.780 m²st.
- Nombre de vivendes de VPO: 35 vivendes.
- Tipologies:
- Residencial unifamiliar aïllada o adossada
- Residencial col·lectiva de densitat mitjana
- Comercials i oficines
- Dotacional i equipaments
- Alçària màxima: PB + 1.
- Zonificació:
- Zona residencial: 146.086 m²s.
- Zona dotacional equipaments: 13.885 m²s.
- Zona verda: 11.580 m²s.
- Zona viària: 50.648 m²s.
- Aprofitament tipus: 0,27 m²st/m².
- Condicions de desenrotllament:
a) El sistema de gestió recomanat és l'indirecte.
b) El sector es desenrotllarà a través d'una unitat d'execució única.
c) Condicions de programació: es vincula el desenrotllament d'este sector a l'obtenció del sòl destinat a xarxa primària estructural inclosa en l'àrea de repartiment, així com a la urbanització del 45,36% del parc esportiu emplaçat en el parc públic de la Pedrera, de titularitat municipal.
d) Les condicions del viari seran les que es deriven del Pla General, les ordenances municipals i la resta de normativa aplicable.
e) Servicis:
e1. El sector es connectarà amb les canonades i els depòsits dissenyats en el Pla director d'Infraestructures i amb el depòsit situat en l'entorn de la Pedrera, vora el càmping municipal.
e2. L'urbanitzador ha de resoldre la connexió a la xarxa de sanejament i depuració de la nova EDAR de Jacarilla-Bigastro.
Tramitació administrativa
Amb data 30 de gener de 2006, la Direcció Territorial d'Alacant va remetre un estudi d'impacte ambiental, amb la documentació tècnica, i es va incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.
L'expedient administratiu remés, i així consta en l'escrit que s'adjunta a la remissió inicial de la documentació del projecte, està constituït pels certificats i informes següents:
- Còpia del certificat expedit pel secretari de la corporació acreditatiu de les al·legacions presentades durant el període d'informació pública.
- Còpia de l'autorització del projecte de prospecció arqueològica i etnològica de la Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià.
- Còpia dels informes de la Confederació Hidrogràfica del Segura (les referències respectives dels quals són INF-613/2004 i EAG-16/2005).
- Còpia del certificat d'aprovació provisional del projecte per part de l'Ajuntament, període d'exposició al públic, número de DOGV corresponent i altres publicacions.
No obstant això, el 19 de setembre de 2008, des del Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica, a fi de poder continuar la tramitació d'este expedient, se sol·licita al promotor un text refós del projecte, degudament diligenciat, firmat i tramitat a través de l'òrgan amb competència substantiva, en què es despleguen, com a mínim, els aspectes següents:
1. Certificat municipal en què conste la classificació del sòl actual que presenten els terrenys afectats per l'actuació.
2. Actuacions urbanístiques que es pretenen desplegar en cada un dels sectors amb la definició, almenys, dels paràmetres següents, segons siga procedent en cada cas:
- Denominació
- Superfície
- Usos (global, compatibles, incompatibles)
- Edificació
- Zonificació
- Condicions de desenrotllament
3. Cartografia descriptiva de la situació urbanística prèvia i cartografia detallada dels sectors proposats en la modificació puntual.
D'acord amb esta sol·licitud, el 19 de novembre de 2008 l'Ajuntament de Bigastro va remetre còpia del certificat de l'acord municipal i de la nova documentació, constituïda pel text refós del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i un document de síntesi. Posteriorment, el 3 de desembre de 2008, la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant va remetre una còpia de la documentació esmentada adés.
D'acord amb el certificat municipal amb data 17 de novembre de 2008, subscrit pel secretari interventor de l'Ajuntament de Bigastro amb el vistiplau de l'alcaldessa d'esta localitat, en la sessió plenària celebrada el 14 de novembre de 2008 es va acordar aprovar provisionalment el text refós del projecte corresponent a la modificació puntual núm. 5 del PGOU, d'acord amb les modificacions que s'hi han incorporat en aplicació dels requeriments efectuats per les diferents administracions sectorials.
1. Informació pública
L'estudi d'impacte ambiental de la modificació núm. 5 del Pla General d'Ordenació Urbana de Bigastro es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant núm. 235, amb data 11 d'octubre de 2004, en el DOGV núm. 4857, de 6 d'octubre de 2004, i en el periòdic La Verdad d'Alacant amb data 29 de setembre de 2004.
Durant el període d'informació pública es van presentar dos al·legacions, tal com consta en el certificat emés pel secretari interventor de l'Ajuntament de Bigastro, amb el vistiplau de l'alcalde president, amb data 19 de maig de 2005. Van ser acceptades i resoltes a favor dels al·legants.
2. Requeriment d'informació o documentació complementària
A fi d'exposar de forma resumida la tramitació dilatada i complexa d'este projecte, a continuació s'indiquen les dates en què es va efectuar requeriment de documentació a l'Ajuntament de Bigastro a través de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, com també les dates en què es va remetre documentació complementària i esmenadora en resposta a estos:
- Requeriments de documentació:
- 4 d'abril de 2006
- 25 d'abril de 2006
- 11 de setembre de 2006
- 7 de novembre de 2006
- 27 de novembre de 2007
- 31 de gener de 2008
- 17 de juny de 2008
- 21 de juliol de 2008
- 19 de setembre de 2008
- Remissió de documentació:
- 14 de juny de 2006
- 17 de juliol de 2006
- 24 de juliol de 2006
- 23 d'octubre de 2006
- 23 de novembre de 2006
- 31 d'octubre de 2007
- 26 de novembre de 2007
- 2 de gener de 2008
- 4 de febrer de 2008
- 7 de març de 2008
- 10 de març de 2008
- 3 de juliol de 2008
- 8 de juliol de 2008
- 19 de novembre de 2008
- 3 de desembre de 2008
- 12 de març de 2009
Informes sectorials
1. Informe de la Comissaria d'Aigües, de la Confederació Hidrogràfica del Segura, amb data 16 de juny de 2000, pel qual, en referència al Pla General d'Ordenació Urbana de Bigastro, s'establix el següent:
- Quant als riscos d'inundacions, són els mateixos a què està subjecta tota la plana d'inundació del Baix Segura per desbordament del riu amb les avingudes de període estadístic de retorn superior a 50 anys, amb les particularitats derivades de la topografia de la zona (desnivell dels terrenys afectats respecte de la cota superior de la canalització) i l'existència d'una canalització al límit nord del terme municipal, l'assarb Mayor de Hurchillo, que representa un risc afegit al risc propi del riu.
- Per tant, cal tindre en compte esta circumstància i reglamentar les condicions que cal observar en el projecte i la construcció de les edificacions ubicades a les zones que poden ser afectades (es considera que estan sotmeses a més risc les situades al nord de la C-3323, classificades com a zones de reserva de sòl, residencial de baixa densitat i equipament esportiu), a fi d'evitar que es produïsquen danys materials de consideració.
Posteriorment, la Comissaria d'Aigües, de la Confederació Hidrogràfica del Segura (INF-613/2004), va elaborar un altre informe, amb data d'entrada a l'Ajuntament de Bigastro de 12 de maig de 2005, pel qual es comunica que l'actuació urbanística no afecta el domini públic hidràulic ni el règim de corrents, i es troba fora de la zona de policia de caixers. No obstant això, també s'assenyala el que se cita textualment a continuació: «La zona d'actuació es troba prop d'una sèrie de elevacions muntanyoses xicotetes i, per tant, es pot veure afectada per l'escolament dels vessants. L'Administració competent en l'expedient urbanístic ha de preveure este aspecte, determinar si hi ha tal risc i valorar-ne, si és el cas, les conseqüències, com també l'adopció de les limitacions i condicions que considere pertinents».
2. Certificats d'Aquagest Levante, SA subscrits pel gerent del Servici Municipal de l'Abastiment d'Aigua Potable i Sanejament de Bigastro (Alacant), amb data 4 d'agost de 2005, referits als sectors D-7 i D-12, amb les indicacions següents (s'hi transcriuen de forma refosa els dos informes):
- L'Ajuntament de Bigastro és membre mancomunat de ple dret de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla, organisme que abastix d'aigua potable en alta el terme municipal de Bigastro, on es troben ubicats els sectors D-7 i D-12.
- Segons manifestacions de l'Ajuntament de Bigastro, el sector D-7, d'aproximadament 27.000 m² (90 vivendes), és de fet una prolongació del sector D-6, amb una superfície aproximada de 166.000 m², i el sector D-12 és una substitució del sector D-8, tots dos inclosos en el PGOU de Bigastro i amb totes les dotacions previstes.
- L'abastiment al sector D-7 del terme municipal de Bigastro es farà des de les canonades del sector D-6. Estes instal·lacions d'aigua potable estan prou capacitades per a transportar els cabals que demanen les unitats d'execució que permet la superfície del sector D-7. Al seu torn, la xarxa d'aigües residuals connectarà amb les xarxes de sanejament del sector D-6, i es garantix l'evacuació de les aigües que es generen en el sector.
L'abastiment del sector D-12 s'efectuarà des de les canonades i els depòsits dissenyats en el Pla director d'Infraestructures en fase d'execució. Estes instal·lacions d'aigua potable estan prou capacitades per a transportar els cabals que demanen les unitats d'execució que permet la superfície del sector D-12. La xarxa d'aigües residuals connectarà amb les xarxes existents de diàmetre 400 mm, al sud del sector D-12, i es garantix l'evacuació de les aigües que es generen en el sector.

- Les xarxes de distribució, els depòsits i la resta d'instal·lacions dissenyades en el projecte d'urbanització del pla parcial han de complir la normativa i els criteris establits a este efecte pels servicis tècnics municipals de Bigastro.
3. Informe favorable de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla del Ministeri de Medi Ambient, amb data 25 d'octubre de 2007, relatiu a la suficiència de recursos hídrics. Entre altres consideracions, s'hi assenyalen algunes de les que se citen textualment a continuació:
- L'informe de l'Ajuntament sobre requeriment hídric en el període 2007-2017 per a la modificació puntual núm. 5 del PGOU presenta el resultat següent en el supòsit de plena ocupació:
- En relació amb el pronunciament exprés que conté l'article 25.4 de la Llei d'Aigües, sobre l'existència de prou recursos hídrics per a atendre noves demandes, cal remetre's a l'informe genèric remés a la Presidència de la Confederació Hidrogràfica del Segura, amb data 19 de febrer de 2007. El retard en la posada en servici de la dessalinitzadora de Valdelentisco i el possible en la de Torrevieja no afecta significativament les seues conclusions.
- Basant-se en este informe, i com que este organisme no disposa de normativa reguladora de la distribució dels recursos excedents disponibles entre els ens abastits, esta direcció considera procedent destacar:
- A partir de l'any que ve, els recursos mínims legalment disponibles per l'organisme superen en el curt termini les necessitats previsibles.
- A partir de l'any 2010, estos recursos disponibles poden totalitzar un volum que supera en més de 100 hm³ la demanda actual i possibilita l'abastiment d'una població addicional superior al milió d'habitants.
- La demanda total prevista per a la modificació puntual núm. 5 del PGOU de Bigastro, a plena ocupació, és de 0,194954 hm³ a partir de l'any 2017.
4. Informe del Servici de Projectes i Construccions Educatives de l'Àrea d'Infraestructures de la Direcció General de Règim Econòmic de la Conselleria d'Educació, amb data 2 de març de 2006, pel qual s'emet un informe favorable quant a les seues competències en matèria educativa, a la modificació puntual; no obstant això, es troba condicionat al compliment de les consideracions següents:
- Es procurarà l'ampliació de la parcel·la de l'IES actual fins a arribar als 13.500 m².
- Els paràmetres urbanístics que el planejament municipal establisca per a la parcel·la escolar no han d'estar en contradicció amb allò que ha establit esta administració. Les limitacions edificatòries no seran més desfavorables que les següents:
- Coeficient d'edificabilitat: 1,00 m²/m².
- Coeficient d'ocupació de parcel·la: 50%.
- Distàncies a límits o façanes, sense cap limitació.
- Nombre de plantes: 3.
- Alçària de cornisa: 12 metres.
- Formes dels edificis i les seues cobertes, sense limitació.
- Nombre de places d'aparcament = Nombre d'unitats docents.
Cal tindre en compte que, en cas de no respectar-se estos paràmetres, la superfície de la parcel·la ha d'incrementar-se.
5. Certificat subscrit pel secretari interventor de l'Ajuntament de Bigastro, amb el vistiplau de l'alcalde president del municipi, amb data 12 de juny de 2006, basant-se en l'informe elaborat per l'enginyera tècnica municipal, pel qual es manifesta, en relació amb la gestió del servici de recollida de residus sòlids urbans a la zona de desenrotllament d'esta actuació, el següent:
«En l'actualitat, l'Ajuntament de Bigastro presta el servici de recollida domiciliària, transport a abocador i eliminació de residus sòlids urbans a les zones urbanes, tant residencial com industrial, de Bigastro.
Una vegada desenrotllades les actuacions urbanístiques incloses en la modificació núm. 5 del PGOU de Bigastro, aprovada per acord plenari amb data 17 d'octubre de 2005, en què es preveu la construcció de 705 vivendes, amb ampliació de la prestació del servici a les noves actuacions.»
6. Certificat subscrit pel secretari interventor de l'Ajuntament de Bigastro, amb el vistiplau de l'alcalde president del municipi, amb data 12 de juny de 2006, basant-se en l'informe elaborat per l'enginyera tècnica municipal, en què es manifesta, de forma resumida, en relació amb la gestió del volum d'aigües residuals generades pel desenrotllament de la modificació núm.5, el següent:
«En l'actualitat, l'estació depuradora d'aigües residuals de Bigastro i Jacarilla està en construcció, i l'empresa constructora és la mercantil OMS-SACEDE, SA.
Per a l'estudi de cabals s'estima un volum unitari d'aigua residual de 200/l/hab/d i un volum unitari d'aigua residual industrial de 20 m³/d/ha.
El cabal de disseny de l'EDAR és de 2.400 m³/dia i una ampliació futura de 2.400 m³/dia; per tant, els cabals generats pel desenrotllament de les actuacions urbanístiques reflectides en la modificació núm. 5 del PGOU poden ser assumits per l'EDAR Bigastro-Jacarilla.
7. Informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, amb data 3 de juliol de 2006, sobre la conformitat del projecte (sectors D-2 bis, D-7, D-8 i D-12) amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
8. Informe, amb data 19 de juliol de 2006, subscrit per tècnic de la Demarcació Sud, en què s'indica el següent:
«L'actuació planteja la reclassificació a sòl urbanitzable residencial (sector D-12) de terrenys que pertanyen, majoritàriament, a la forest consorciada Al-3069 denominada la Pedrera, propietat de l'Ajuntament de Bigastro. Este consorci va ser aprovat amb data 27 d'octubre de 1983, té una duració de 80 anys i, per tant, actualment està en vigor.
Respecte a les característiques del sòl forestal afectat, majoritàriament es correspon amb espais oberts amb poc substrat, gran pedregositat i presència d'espècies característiques de matoll heliòfil: romer, arç negre, espart, bufalaga, Thymus sp., Teucrium sp., Sideritis sp. i algun exemplar de pi blanc de repoblació.»
Posteriorment, es va elaborar un segon informe, amb data 11 d'octubre de 2006, complementari al descrit anteriorment, subscrit pel cap de la Secció Forestal, en què, entre altres consideracions, s'establix la que es transcriu a continuació:
«Allò més adequat seria que la modificació del PGOU fóra de tal manera que els terrenys municipals amb una vegetació i característiques naturals que complisquen o puguen complir especialment les disposicions de l'article 13c de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, resultaren classificats com a sòls no urbanitzables d'especial protecció forestal, de manera que a continuació, una vegada resolta definitivament la qualificació urbanística, es continuaria amb el tràmit per a la seua declaració d'utilitat pública.»
9. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, EPSAR, amb data 13 d'octubre de 2006, referent a la capacitat del sistema de sanejament i depuració del marge dret per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla General d'Ordenació Urbana del Municipi de Bigastro (Alacant), pel qual s'informa de la viabilitat del tractament a l'EDAR de Jacarilla-Bigastro del cabal generat, sempre que es complisquen els condicionants següents:
- L'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic ha de realitzar la sol·licitud corresponent de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques les efectuarà el peticionari a compte i risc seus.
- En tot cas, l'abocament generat pel desenrotllament urbanístic de referència ha de complir els límits establits en l'Ordenança Municipal d'Abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A este efecte, l'urbanitzador ha de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'Ordenança d'Abocaments a la Xarxa Municipal de Clavegueram editat per l'Entitat de Sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, s'ha de preveure la construcció sobre l'arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancada amb clau.
- Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, han d'estar finalitzades les actuacions que actualment estan en execució.
- Abans de l'execució de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, s'ha d'ingressar a l'Entitat de Sanejament la quantitat resultant de 48.173,5 ?, en el cas de tractar-se dels sectors D-2 bis o D-7, o 308.637 € en el cas de tractar-se del sector D-12. A este efecte caldrà subscriure el conveni corresponent entre l'Entitat de Sanejament i l'Ajuntament de Bigastro.
No obstant això, cal assenyalar que l'informe descrit anteriorment es va elaborar considerant els tres sectors inicials que es plantejaven en el projecte, concretament els sectors D-2 bis (industrial), D-7 i D-12 (els dos residencials), estimant-se que el primer generaria un cabal estimat en 59 m³/dia i el tercer, de 378 m³/dia, per a un total de 496 m³/dia. No es consideraven, per tant, les modificacions finals introduïdes en el projecte al llarg de la tramitació de l'esta declaració d'impacte ambiental.
10. Informe del Servici de Biodiversitat de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua i Urbanisme, amb data 14 de novembre de 2006, pel qual s'indiquen les consideracions següents:
- Des del punt de vista de la conservació d'hàbitats d'interés comunitari, no hi ha comunitats d'especial interés en cap dels sectors plantejats. No obstant això, la conservació de la naturalesa ha d'avaluar-se en conjunt, en este cas, el conjunt del Pla General d'Ordenació Urbana.
- Per a la conservació d'espècies, tampoc es té constància d'àrees d'especial interés en eixos sectors.
- Els escassos peus arboris i arbustius ben desenrotllats haurien de conservar-se en tots els sectors, amb independència de l'ús proposat, tant si és industrial com residencial.
11. Per la proximitat existent entre el parc públic La Pedrera i els sectors avaluats en esta modificació puntual, a continuació es resumixen algunes de les consideracions establides en l'acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme, amb data 31 d'octubre de 2007, pel qual es denega l'aprovació definitiva del pla especial d'ordenació del parc públic esmentat:
- «El procediment seguit per l'Ajuntament no està d'acord amb el que preveu l'article 38 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, així com els articles 24 en relació amb el 12, apartat E, de la mateixa llei, i els articles 86 i 87 del Reglament de Planejament de la Comunitat Valenciana.»
- «En la tramitació d'este expedient s'ha sol·licitat a l'Ajuntament de Bigastro de forma reiterada que se'n remeteren dos exemplars complets i ajustats al procediment legalment establit per a l'aprovació d'un pla especial, sense que s'haja aportat la documentació ni s'haja acreditat la realització dels tràmits esmentats.»
- «No consten en l'expedient administratiu ni els informes emesos pel secretari de la corporació amb anterioritat als acords d'exposició pública i aprovació provisional, ni l'acord pel qual se sotmet l'expedient a exposició pública, ni les còpies de les publicacions efectuades en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i en un diari no oficial d'àmplia difusió en la localitat, amb informació pública per un període d'un mes.»
- «La documentació presentada és absolutament inadequada per a la tramitació d'un pla especial, de conformitat amb la legislació aplicable a este procediment, amb incompliment dels requisits procedimentals bàsics necessaris per a la seua aprovació. Per això, de conformitat amb el que establix l'article 62 de la Llei 30/92, amb data 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, ens trobaríem davant d'un supòsit de nul·litat de ple dret per falta total i absoluta del procediment legalment establit.»
12. Escrit de remissió de documentació, subscrit pel director territorial de Medi Ambient, Aigua i Urbanisme, de 20 de juny de 2008, en què al seu torn, i en referència al requeriment de documentació efectuat des del Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica, amb data 2 de juny de 2008, pel qual se sol·licitava pronunciament respecte a una sèrie de qüestions; es transcriu textualment a continuació la resposta que s'hi va donar:
- En relació amb la idoneïtat de la documentació sotmesa a tramitació, la valoració en els aspectes urbanístics correspon a la Direcció General d'Ordenació del Territori, i esta valoració es verificarà al seu dia quan es concloguen les actuacions que en atenció a la legislació aplicable resulten oportunes. Es fa notar a este efecte que el pronunciament de la Direcció General de Gestió del Medi Natural en relació amb l'impacte ambiental del projecte constituïx un tràmit bàsic i fonamental per a la resolució de l'expedient i és previ a la resolució.
- Respecte a la tramitació de la declaració d'impacte ambiental a l'efecte de la seua resolució per la Direcció General de Gestió del Medi Natural, cal fer notar que correspon valorar la suficiència dels tràmits realitzats i de la documentació aportada a l'efecte d'una avaluació adequada del projecte i una major defensa i protecció del medi ambient a la Direcció General, la qual pot adoptar la decisió que considere més oportuna per a la defensa dels interessos públics que té encomanats.
Afeccions legals
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000, no s'ha constatat en l'àmbit d'actuació l'existència de llocs d'interés comunitari, denominats LIC, proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000, ni ZEPA designades per a la seua integració en la Xarxa. Tampoc hi apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades o microreserves vegetals que puguen veure's afectats pel desenrotllament d'esta actuació.
2. En l'expedient administratiu del projecte consta l'informe favorable definitiu vinculant corresponent, regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.
3. S'ha consultat la cartografia temàtica d'ordenació del Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) i no s'han detectat àrees inundables susceptibles de protecció que afecten la zona objecte de l'actuació.
4. Dins de l'àmbit d'actuació no hi ha llits i/o barrancs entesos com a tals de manera que puguen estar subjectes a les disposicions del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües, i així ho establix l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Segura pel qual es certifica la no-afecció al domini públic hidràulic de l'actuació urbanística proposada.
5. Una vegada consultada la classificació de vies pecuàries del municipi, les parcel·les objecte d'estudi no es veuen afectades per cap de les que discorren pel terme i, per tant, no hi és aplicable el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.
Consideracions ambientals
- En l'estudi d'impacte ambiental corresponent al text refós presentat s'ha realitzat una descripció del medi biòtic i abiòtic de l'entorn on es desenrotllarà l'actuació, i es descriuen posteriorment, de forma molt generalista, els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: edafologia, climatologia, geologia, vegetació, fauna, hidrologia, patrimoni arqueològic i paisatge. Els aspectes ambientals més rellevants observats en la cartografia temàtica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, així com diverses consideracions recollides en la documentació tècnica aportada, són els següents:
- La major part de la superfície del sector D7 es troba ocupada per camps de cítrics en explotació o en fase d'abandó, entre els quals apareixen alguns arbres o elements vegetals singulars, vinculats a finques particulars.
En el sector D8, que manté la classificació actual excepte l'àrea ocupada pel càmping La Pedrera, constituïx el paisatge vegetal dominant la pineda jove de pi blanc, de repoblació, en què es desenrotlla un matoll obert constituït per un romerar-timoneda, fonamentalment. Pel que fa als terrenys que conformen l'àrea del sector D12, es definixen per l'existència d'herbassars nitròfils de gramínies i matolls halonitròfils, típics de sòls molt antropitzats.
- La cartografia temàtica de la Conselleria de Medi Ambient indica que els sòls de les parcel·les objecte d'avaluació presenten dos tipus de capacitat d'ús: molt elevada i baixa, i així s'arreplega en la documentació tècnica aportada al llarg de la tramitació d'este expedient. Concretament, la capacitat d'ús més moderada es localitza en part del sector D12 i en el sector D7, en les zones quaternàries d'origen al·luvial o col·luvial. El sector D8 presenta una estructura edàfica amb capacitat d'ús baixa.
- El risc de vulnerabilitat a la contaminació d'aigües subterrànies en els terrenys avaluats presenten un nivell baix.
- Tal com consta en l'estudi d'impacte ambiental, en l'àrea objecte d'actuació es localitzen les espècies següents, incloses en l'annex III de l'Orde de 20 de desembre de 1985, sobre la protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, amb prohibició expressa de tala o desarrelament sense autorització al territori de la Comunitat Valenciana: l'Hypericum ericoides, la Chiliadenus glutinosus, la Sideritis leucantha subsp. leucantha, la Sideritis murgetana subsp. murgetana, el Teucrium capitatum subsp. gracillimum, el Teucrium carolipaui subsp. carolipaui, el Teucrium pseudochamaepitys, el Thymus hyemalis, el Thymus moroderi i el Chamaerops humilis.
- S'han exposat de forma molt generalista els possibles impactes susceptibles de generar-se com a conseqüència del desenrotllament del pla parcial proposat, així com els apartats de l'estudi d'impacte ambiental relatius al desenrotllament de mesures correctores i preventives i el programa de vigilància ambiental. Per això, cal adequar-se a les disposicions dels condicionants de l'apartat segon d'esta resolució establits respecte d'això.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 8a de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, i concordants del seu reglament.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.
4. L'article 16.2m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pel particulars al territori de la Comunitat Valenciana.
Per tant, basant-se en tot el que s'ha exposat adés i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:
Primer
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, la modificació puntual núm. 5 del PGOU de Bigastro (Alacant), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada fins a la data, amb els informes sectorials emesos respecte d'això i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'esta declaració.
Segon
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants que es desenrotllen a continuació:
1. Abans de l'aprovació definitiva de l'instrument de planejament:
a) La Direcció General d'Urbanisme valorarà si els tràmits procedimentals seguits, d'acord amb la seua legislació urbanística aplicable, són els adequats per a l'aprovació corresponent del projecte.
b) L'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral de la Direcció General de Territori i Paisatge i la Direcció General d'Urbanisme valoraran si l'execució del sector D-12 es troba prou justificada, tenint en compte les disposicions de l'article 13 (ús racional dels recursos naturals), apartat 2, de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.
c) Cal justificar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme el compliment de la doctrina establida per la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en la «interlocutòria d'Ador» respecte a la justificació de disponibilitat de recursos hídrics en qualitat i quantitat suficients per a garantir el desenrotllament de l'actuació proposada, tenint en compte que s'avaluen les demandes dels sectors D7 i D12 i se n'exclou el sector D8.
2. Cal incloure en les fitxes de planejament corresponents, com a condicionants previs a l'inici de les obres d'urbanització, els següents:
a) S'obtindrà l'informe sobre estudi de paisatge, si és procedent, en compliment de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, amb adequació en tot moment a les consideracions i indicacions que l'informe establisca respecte d'això.
b) Atesa la proximitat de la bassa San Joaquín amb el sector D-12, s'obtindrà informe de l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral de la Direcció General de Territori i Paisatge perquè establisca les consideracions que trobe oportunes respecte al perímetre de protecció que, si és el cas, haja d'establir-se respecte al sector esmentat, com també l'adequació de les mesures de seguretat i les característiques tècniques de la instal·lació.
c) D'acord amb les disposicions de l'informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Segura (INF-613/2004), amb data entrada a l'Ajuntament de Bigastro de 12 de maig de 2005, la zona d'actuació es pot veure afectada per l'escolament dels vessants de les elevacions muntanyoses pròximes i, per tant, cal obtindre l'informe de l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral, que serà qui determine i valore este risc i establisca, si és el cas, les limitacions i condicions que estime pertinents.
d) Es consideraran les disposicions de l'informe subscrit pel cap de la Secció Forestal, amb data 11 d'octubre de 2006, pel qual es determina que els terrenys municipals amb vegetació i característiques naturals que complisquen o puguen complir especialment les disposicions de l'article 13c de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, es classifiquen com a sòls no urbanitzables d'especial protecció forestal. A este efecte, s'adjunta a esta declaració d'impacte ambiental, en l'annex, una còpia del pla elaborat per este òrgan. No obstant això, la referència al Pla General d'Ordenació Forestal que es realitza en l'encapçalament s'ha d'entendre referit a l'inventari forestal vigent.
e) Es compliran les consideracions establides en l'informe del Servici de Projectes i Construccions Educatives, de l'Àrea d'Infraestructures de la Direcció General de Règim Econòmic de la Conselleria d'Educació, amb data 2 de març de 2006.
f) Cal ajustar-se a les disposicions de l'informe favorable de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, EPSAR, amb data 13 d'octubre de 2006, relatiu a la capacitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR del Marge Dret per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla General d'Ordenació Urbana del Municipi de Bigastro (Alacant), i informar-se de la viabilitat del tractament a l'EDAR de Jacarilla-Bigastro del cabal generat pels sectors D-7 i D-12 projectats.
g) Es compliran les consideracions establides en l'informe del Servici de Biodiversitat de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua i Urbanisme, amb data 14 de novembre de 2006, quant a la conservació en tots els sectors dels exemplars arboris i arbustius existents.
h) Es consideraran les disposicions dels certificats d'Aquagest Levante, SA subscrits pel gerent del Servici Municipal de l'Abastiment d'Aigua Potable i Sanejament de Bigastro (Alacant), amb data 4 d'Agost de 2005, respecte dels sectors D-7 i D-12.
i) Cal presentar un programa de vigilància ambiental complet en què es definisquen amb més exactitud respecte al programa inclòs en l'estudi d'impacte ambiental presentat l'equip encarregat de la seua realització, així com el manteniment i control de les mesures de protecció i restauració desenrotllades a l'àrea i el seu entorn, a fi de garantir la seua eficàcia en la protecció de la fauna, flora, paisatge, qualitat atmosfèrica, control de residus i abocaments i seguiment de la implantació de zones verdes, entre altres.
El programa de vigilància ambiental ha d'incloure el compromís del promotor de presentar puntualment davant de l'Administració una memòria o informe anual en què es concrete el desenrotllament i l'avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que puga produir-se durant el seu desenrotllament.
3. Cal incloure en les fitxes de planejament, com a condicionants previs a l'atorgament de les llicències d'ocupació dels usos residencials en el sector, la comprovació dels condicionants següents:
a) Que la xarxa d'abastiment d'aigua estiga en funcionament i que l'aigua presente la qualitat adequada d'acord amb l'RD 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'establixen els criteris sanitaris relatius a la qualitat de l'aigua per al consum.
b) Les infraestructures necessàries en matèria de depuració d'aigües residuals s'executaran de manera que se'n garantisca el funcionament ple en el moment de l'inici d'ocupació.
4. L'Ajuntament vetlarà per la legalitat de totes les instal·lacions d'emmagatzematge d'aigua que hi haja disseminades per tot el terme municipal.
5. Totes les actuacions que es despleguen en el sector s'adequaran en la mesura que siga possible al pendent natural del terreny, de manera que s'altere en el menor grau possible i es propicie l'adequació a la topografia natural, tant del perfil edificat com del parcel·lari, de la xarxa de camins i de les infraestructures lineals. A més, es disminuirà l'impacte de les edificacions sobre l'entorn per mitjà de l'ocupació de colors en sostres i façanes que permeten una mimetització major.
6. Serà necessària la reposició de tots els servicis i infraestructures de regs afectats i funcionalment necessaris per part de l'urbanitzador. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels seus límits. Qualsevol desviació o alteració d'estes instal·lacions ha de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, que determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.
7. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres i que siga susceptible d'aprofitament es mantindrà en condicions agrícoles adequades, atesa l'elevada qualitat agrària que tenen, i es destinarà al rebliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible l'ús. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que esta terra no perda les condicions d'humitat i les característiques edàfiques.
8. L'Ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.
9. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'aplec dels materials que s'utilitzaran en les obres d'urbanització i edificació a fi d'evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.
10. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i el desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa. Està prohibida la incineració in situ d'estos residus o de qualsevol altre tipus de residus.
11. Durant la fase d'execució, cal definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra amb la indicació, si és el cas, del lloc on es duran a terme els treballs de neteja i manteniment de les màquines. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.
12. El material necessari per a esplanar el sector ha de provindre d'una pedrera o zona de préstec autoritzada. Cal disposar tant d'un certificat en què s'especifique l'origen dels materials i es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada, com de les autoritzacions sectorials preceptives.
13. S'han de preveure, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diferents tipus de residus que es tracten habitualment a la Comunitat Valenciana en prou quantitat per a adequar el projecte presentat al Pla Integral de Residus.
14. S'integraran en el sector, en la mesura que siga possible, o bé en altres àrees del municipi, els exemplars arboris existents actualment disseminats en l'àrea d'actuació, a més d'establir-se un programa adequat per al seu manteniment que n'assegure la pervivència.
15. Els aspectes relatius a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en estes condicions, les establides en l'estudi d'impacte ambiental, en el document de síntesi i les tasques de vigilància que corresponguen al programa de vigilància ambiental s'incorporaran al projecte d'urbanització preceptiu i al de construcció del sector, i caldrà valorar adequadament i pressupostàriament els gastos derivats del seu compliment.
16. D'acord amb les disposicions de l'article 35 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, «la vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades per l'Agència del Medi Ambient correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals».
17. Altres condicionants de caràcter ambiental que es deriven de les autoritzacions sectorials preceptives que hi siguen aplicables.
Tercer
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que consideren pertinents en defensa del seu dret i dels seus interessos.
Quart
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb les disposicions de l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
València, 15 d'abril de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.Declaració d'impacte ambiental
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental
Expedient 389/2086-CGP.
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana de Crevillent.
Promotor: Ajuntament de Crevillent.
Autoritat substantiva: Ajuntament de Crevillent i CTU.
Localització: terme municipal de Crevillent (Alacant).
Descripció del pla i/o projecte
1. Objecte del pla i/o projecte
L'objecte del pla general és l'ordenació urbanística i territorial del terme municipal definint el model d'evolució urbana i territorial de Crevillent.
El pla general ordena el territori en tres parts diferenciades: al nord, la zona de serra que es protegix; al sud-est, el parc natural del Fondo que es protegix, i la zona intermèdia, més heterogènia, on s'ubica el nucli urbà de Crevillent.
El model territorial i urbà proposat tendix al model de ciutat compacta, inclús havent-hi al municipi àrees d'edificació dispersa, allunyades del nucli urbà, que haurien de ser analitzades pel planejament municipal. El pla general proposat orienta els seus creixements residencials cap als sòls contigus al nucli de població salvant relleus aturonats i soscavats.
Sobre la carretera nacional CN-340 Alacant-Múrcia, a un costat i a l'altre del nucli urbà, es consoliden i s'amplien els sòls industrials i polígons existents, amb suport al desenrotllament cap al sud sobre els eixos viaris secundaris de la carretera de Catral i la CV-875.
D'esta manera, els límits del creixement urbà a Crevillent queden definits pels relleus de la serra Baixa i els sòls forestals, l'embassament, els abarrancaments i les infraestructures viàries, principalment.
El pla general té com a objectius generals de l'ordenació els següents:
- Adequació a la nova legislació urbanística vigent i al conjunt de lleis i normes que regulen la planificació i l'ordenació del territori i hi incidixen.
- Integració en l'àrea territorial metropolitana a fi de participar en les estratègies del desenrotllament urbanístic del futur, que resolguen els problemes comuns des d'una perspectiva de conjunt.
- Conservació de l'estructura urbana actual, amb el manteniment de la densitat de la població prevista en el sòl urbà i la millora de les condicions actuals per mitjà de la dotació dels espais lliures i equipaments públics adequats.
- Establiment de les superfícies de sòl necessàries no sols per a absorbir la demanda previsible de creixement poblacional, sinó les superfícies idònies per a:
- Oferir sòl destinat a una oferta turística de vivendes de baixa densitat, de segona residència.
- Oferir sòl amb destinació a usos residencials en entorns de més qualitat de l'espai urbà on acollir noves activitats i tipologies, amb menys densitat d'edificació i un nivell suficient de dotacions.
- Oferir sòl destinat a acollir les activitats econòmiques secundàries i terciàries.
- Creació de sòl edificable en els barris perifèrics de San Felipe Neri, el Realengo, l'Estació i Las Casicas que permeta albergar les noves demandes d'usos residencials i industrials.
- Establir les superfícies de sòl necessàries per a la implantació dels equipaments sanitaris, culturals, educatius i d'oci que asseguren un desenrotllament ordenat del territori.
- Ampliar les possibilitats actuals de transport viari i ferroviari, amb la creació de vies de més amplària, urbanes i interurbanes, preveure la reserva de sòl per al traçat d'una nova via fèrria que garantisca l'establiment d'un enllaç futur amb la xarxa de rodalia metropolitana.
El Pla General establix un model territorial (DEUT), basat en:
- El desenrotllament urbanístic es fonamenta sobre les grans vies de comunicació, especialment la CN-340; el sòl residencial, terciari i industrial es recolza en esta via.
- Consolidació dels sòls industrials, actualment qualificats, omplint els intersticis en el tram entre Elx i Crevillent. Se'n preveu l'expansió al llarg de les dos vies principals transversals a la CN-340, buscant els nusos d'enllaç amb l'autovia A-7.
- En el sòl urbà actual es proposen dos actuacions de reconfiguració o reforma: al llarg de la Rambla, com a espai de vertebració i gran equipament lineal verd i d'oci, i la reforma d'un sector industrial que passa a ús industrial, terciari i dotacional (sector R-1).
- La necessitat d'expansió del sòl residencial ha fet necessària una aposta de creixement cap a Elx, ateses les característiques físiques del terme municipal, amb un desenrotllament residencial de baixa densitat, amb vivendes aïllades o agrupades.
- L'aposta per integrar el municipi a la resta de l'àrea metropolitana.
- Els nuclis de San Felipe Neri, el Realengo, l'Estació i Las Casicas preveuen la seua expansió per a donar cobertura a les necessitats de creixement poblacional, amb l'establiment d'una zona industrial a San Felipe amb front a l'autovia.
- El sòl no urbanitzable, en general, té el mateix tractament del pla general revisat i manté les zones actuals de protecció de la serra i el Fondo, ampliant-les als llits i a les zones arqueològiques.
Este model territorial i urbanístic i les seues DEUT, com a directrius amb vocació de permanència que són, han de tindre en compte els criteris, objectius i directrius de sostenibilitat establides en la LOTPP, en particular, quant a l'ús racional dels recursos, i també assegurar un nivell de protecció elevat del medi ambient i distingir el sòl no urbanitzable mereixedor de protecció.
El pla no establix una zonificació del sòl no urbanitzable en què es prevegen almenys els usos del sòl més freqüents al municipi i/o els previstos en l'LSNU. Distingix dins del sòl no urbanitzable comú la franja de terrenys al voltant de la zona humida del Fondo, que no protegix i qualifica segons l'ordenació pròpia d'este espai natural protegit.
El pla ha de zonificar i ordenar el sòl no urbanitzable comú, establir un règim del sòl tenint en compte els usos i l'aprofitament existent i determinar com a sòl no urbanitzable protegit les zones amb més valor ambiental o subjecte a limitacions, a partir de l'estudi de la capacitat d'acollida de territori o metodologia equivalent que justifique les solucions adoptades.
2. Descripció de les característiques més rellevants del pla i/o projecte presentat
a) El terme municipal de Crevillent pertany a la comarca del Baix Vinalopó, al sud de la província d'Alacant. Compta amb una superfície de 104,50 km², limita al nord amb el Fondó de les Neus i Aspe; a l'est, amb Elx; al sud, amb Catral; i a l'oest, amb Callosa de Segura, San Isidro i Albatera.
b) La població de Crevillent ha tingut un creixement positiu en els últims vint anys (28.432 habitants segons el cens de 2008), dedicada majoritàriament a la indústria i al sector servicis, i en menor grau a l'agricultura. La població es concentra al nucli urbà, encara que compta amb diversos nuclis de població cap al sud (l'Estació, el Realengo, San Felipe Neri, Las Casicas i el Racó dels Pablos, en zones agrícoles de regadiu).
c) L'instrument de planejament vigent al municipi és el Pla General d'Ordenació Urbana, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 22 de desembre de 1983, sense que este planejament, atesa la data d'aprovació, fóra sotmés a un procés d'avaluació ambiental i sobre el qual s'ha realitzat alguna modificació d'importància fins a la data.
Les superfícies en metres quadrats del pla general vigent són les següents:

(\*) L'Estació, el Realengo, San Felipe Neri, Las Casicas, el Racó dels Pablos.
d) El document del Pla General que se sotmet a avaluació ambiental establix les superfícies següents:

(\*) L'Estació, el Realengo, San Felipe Neri, Las Casicas, el Racó dels Pablos.
El model territorial proposat, quant al sistema d'assentaments urbà-urbanitzable, opta per la desclassificació de grans bosses de sòl urbanitzable no programat de caràcter aïllat i dispers (sectors A, B, C, D i J), cosa que es valora positivament a l'efecte ambiental.
Paral·lelament, planteja un creixement important de sòl urbanitzable residencial a l'est del nucli urbà, sector R-4; amplia el sector E (R-9), ocupat per nombroses vivendes aïllades, i reduïx el sector F (R-8), que manté d'esta manera el seu caràcter aïllat i de baixa densitat. Igualment, planteja grans bosses de sòl industrial que augmenten, en algun cas, la fragmentació i dificulten el manteniment de la permeabilitat ecològica del territori (p. e.: part de la delimitació dels sectors I-9, I-10, I-11 i I-13, segons consta en l'informe de l'Àrea de Planificació del Territori i del Litoral amb data 08.07.08).
Segons estes dades, l'increment del consum del recurs sòl (classificat com a urbà-urbanitzable pel pla proposat, 747,5 ha) representa aproximadament un 45% respecte al sòl transformat o artificialitzat (el sòl urbà-urbanitzable amb ordenació detallada del planejament vigent, 515,15 ha), considerant que este s'haguera executat totalment.
Quant al sòl no urbanitzable, equipara la majoria dels terrenys agrícoles del terme municipal, tant de secà com de regadiu, que classifica com a sòl no urbanitzable comú d'usos mixtos, minorant la protecció dels terrenys de l'entorn més immediat del parc natural del Fondo, que tenen una important funció no sols productiva, sinó ecològica.
e) El sòl no urbanitzable de protecció es dividix en les categories següents:
- Protecció del medi natural (SNUMN)
- Protecció de zones arqueològiques (SNUPA)
- Protecció de zones humides, llits i barrancs (SNUPC)
f) Els creixements urbanístics proposats completen, majoritàriament, la trama urbana de Crevillent al voltant del nucli actual, amb sòl residencial i industrial al llarg de la carretera. Els sectors previstos són:

En el medi rural, es classifiquen com a sòl urbà els nuclis rurals de l'Estació, el Realengo, San Felipe Neri, Las Casicas -i les seues ampliacions amb sòl urbanitzable que pràcticament dupliquen la seua superfície actual- i el Racó dels Pablos. En este tipus de sòl s'han d'acreditar les dotacions i les infraestructures que viabilitzen de forma sostenible els desenrotllaments previstos.
g) S'estima un potencial de 8.179 noves vivendes per a 17.175 habitants a raó de 2,1 hab./viv. i s'establix un sostre poblacional de 45.600 habitants per al municipi, la qual cosa suposa un increment poblacional del 60,4%.
h) El catàleg de béns i espais protegits del Pla General regula els elements arquitectònics, arqueològics, etnològics i paleontològics existents a Crevillent. No s'hi inclouen altres espais d'interés al terme municipal.
i) La classificació i qualificació proposades en el pla en els sòls limítrofs amb altres termes municipals ha de ser compatible, amb tendència a configurar unitats ambientals de transició (p.e., en els municipis limítrofs d'Elx i Catral classifiquen com a sòl no urbanitzable de protecció les zones exteriors al parc natural del Fondo, mentres que la serra de Crevillent també està protegida a Elx, Albatera, el Fondó de les Neus i Aspe).
3. Alternatives
Pel que fa a l'estudi d'alternatives, en l'estudi d'impacte ambiental i en les ampliacions remeses s'han analitzat les alternatives possibles i s'han introduït modificacions a partir dels informes i les consideracions ambientals del procés d'avaluació ambiental.
Tramitació administrativa
1. Admissió a tràmit
Amb data 22 de novembre de 2006, la Direcció Territorial d'Alacant va remetre una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla General d'Ordenació Urbana de Crevillent, així com el certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, i es va incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.
2. Informació pública
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica inicialment presentada, segons anuncis publicats en el tauler de l'Ajuntament, en el diari Información de 6 d'agost de 2004 i en el DOGV núm. 4809, de 30 de juliol de 2004, per un període de dos mesos.
El pla general, acompanyat de l'estudi d'impacte ambiental, se sotmet novament a informació pública segons anunci publicat en el DOGV núm. 5054, de 21 de juliol de 2005, perquè s'hi han introduït nous creixements que són considerats com a modificacions substancials, per un període d'un mes.
Durant el període d'informació pública es van presentar 184 al·legacions, segons el certificat emés pel secretari general de l'Ajuntament de Crevillent relatiu a l'aprovació provisional per acord del Ple amb data 28 de desembre de 2005. Esta documentació és la remesa per a la seua avaluació ambiental i la que se sotmet a consultes i sol·licitud d'informes sectorials.
Les modificacions introduïdes en el pla general durant la seua tramitació compten amb l'aprovació provisional per acord del Ple amb data 31 d'octubre de 2007, que es referix a la totalitat dels documents del pla general i estudis que hi adjunten.
3. Resum de les al·legacions
Les al·legacions presentades poden agrupar-se en tretze blocs, la majoria referides a determinacions en sòl urbà o parcel·les contigües al nucli de població en relació amb alineacions, traçats de vials, edificacions existents, paràmetres urbanístics?, que són ateses en la mesura que es puga i estimades, no tenen caràcter ambiental.
Són diverses les al·legacions contràries a la ubicació del sector industrial I-11 per l'existència d'algunes vivendes en el medi rural, a la zona de San Felipe Neri, que són desestimades. Diverses al·legacions es mostren contràries al sector I-13 d'ús industrial, alguna de les quals planteja una delimitació més ajustada a les naus existents.
Un grup d'al·legacions manifesta la seua disconformitat a la parcel·la mínima de 10.000 m² en SNU comú per a vivenda familiar i aïllada, que són desestimades. Una altra al·legació es referix a la regulació davant de la formació de nuclis de població en sòl no urbanitzable, a raó d'un nombre màxim de 4 vivendes en un cercle de 100 metres; s'estima en eliminar esta determinació normativa del pla.
Alguna al·legació es mostra contrària a la delimitació del sòl no urbanitzable de protecció a la serra de Crevillent. Altres sol·liciten la reclassificació de terrenys en diferents paratges del terme municipal, que es desestimen considerant més adequat mantindre la classificació anterior del pla vigent.
Dos al·legacions es referixen a la reserva de sòl com a zona ZAL vora l'estació, motivada per les actuacions plantejades en el PATEMAE, que considera adequada esta localització vora l'estació de ferrocarril per a una plataforma d'activitats logístiques.
4. Peticions d'informació o documentació complementària
Amb data 6 de febrer de 2007, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita al Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial que es complete la documentació en els aspectes que considera que han de ser ampliats i/o justificats per a l'emissió de la DIA:
1. Quant als nous sectors de sòl urbanitzable projectats, cal:
- Justificar l'existència de prou recursos hídrics per a atendre la demanda que estos sectors generen, en termes de quantitat i qualitat, per als diferents usos existents i/o previstos, i la seua procedència.
- Aportar l'informe inicial o definitiu, en el sentit que resulte, evacuat per l'organisme de conca relatiu a la suficiència de recursos hídrics i a les afeccions al domini públic.
- Justificar la capacitat de les instal·lacions de tractament de les aigües residuals per a tractar l'increment del volum derivat del desenrotllament urbanístic proposat, el tractament i la connexió efectiva per als sectors ubicats dispersos o en nuclis rurals.
- Resoldre la gestió dels residus sòlids urbans i inerts d'acord amb les previsions del Pla Zonal de la Zona XVIII del PIR. Aportar el certificat que justifique la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts i la seua destinació final. Especificar la gestió dels residus industrials.
2. Quant als usos proposats per a estos sectors, presentar un estudi d'alternatives a fi d'avaluar la compatibilitat ambiental d'usos que comprenga els sectors R-10 (posteriorment aprovat) i R-11 en què es valorarà un ús industrial d'acord amb l'ús dels sòls limítrofs ja consolidats, i el sector I-13, per al qual se'n valorarà la redelimitació d'acord amb terrenys ja ocupats per les indústries i mesures correctores, com disposar entre el sòl industrial i el residencial o dotacional (cementeri) d'espais lliures com a zones verdes a manera de «matalaf». Considerar el factor soroll com a criteri ambiental limitador i justificar que les solucions adoptades són les ambientalment més adequades.
3. Elaborar un pla acústic municipal, de conformitat amb l'article 21 de la Llei 7/2002, de Protecció contra la Contaminació Acústica. Incorporar les consideracions ambientals i condicionants de la declaració d'impacte ambiental de l'expedient 252/1337-VXZ, Pla Especial de la Ronda Sud de Crevillent.
4. L'estudi d'alternatives s'ampliarà al sòl no urbanitzable quant als sòls situats al sud de la Vereda d'Orihuela que presenten una capacitat elevada o molt elevada per al seu ús agrícola i es corresponen amb terrenys de cultiu de regadiu amb una important xarxa de canals i séquies en relació directa amb els embassaments del Fondo, funcionalment necessaris per a la seua conservació. Estos terrenys, situats en l'entorn més immediat del parc natural del Fondo, estan classificats en el pla general vigent com a SNU de protecció (compatible amb la protecció existent als municipis limítrofs) i complixen una funció no sols productiva, sinó també ecològica i paisatgística molt important.
Per això, se n'ha de justificar la desprotecció des de l'estudi de l'alternativa 0, atesos els valors ambientals d'esta zona d'horta, pròxima a un espai natural protegit de gran rellevància com el Fondo, uns terrenys que presenten característiques singulars i més qualitat des del punt de vista ambiental que la resta dels terrenys classificats com a SNU comú, en què ha de primar i promoure's l'ús agrícola i tots els altres compatibles amb els valors que cal protegir en la zona.
5. L'apartat anterior s'hauria d'iniciar amb la cartografia d'unitats ambientals homogènies que integren les variables ambientals més rellevants, la seua valoració ambiental i la definició de la capacitat d'acollida del territori, juntament amb les àrees d'interés per a la conservació o zones amb valor ecològic, ja cartografiades.
6. Descriure i cartografiar en l'EIA les figures de protecció existents al municipi: LIC, ZEPA, microreserves, parcs naturals, PORN i PRUG, zones humides, coves, etc.
7. Quant als riscos ambientals, incorporar els resultats «de l'estudi d'inundabilitat a causa d'una hipotètica ruptura de la presa de Crevillent per efecte d'un sisme» (que es va elaborar per a la tramitació del PP Sector R-10), que compta amb informe favorable del Servici d'Ordenació Territorial amb data 28/11/06.
8. Inventariar i cartografiar les vies pecuàries i els jaciments arqueològics, paleontològics i/o etnològics. Tots estos elements han de protegir-se d'acord amb la seua legislació vigent. Completar amb l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de la DG de Patrimoni Cultural Valencià i Museus.
9. Assenyalar que l'EIA no s'ajusta en els seus continguts mínims i plànols al que establix esta conselleria per a este tipus d'estudis, amb la necessitat de modificar i/o completar.
Amb data 17 de novembre de 2008, en què s'ha esmenat parcialment el requeriment de documentació sol·licitat i a la vista dels informes evacuats en contestació a les consultes realitzades, es comunica:
A) Una vegada analitzada la documentació remesa per l'Ajuntament i la Direcció Territorial (amb data 11/12/07, 24/01/08, 15/02/08, 04/03/08 i 08/05/08), s'insistix en els aspectes que resten per esmenar per a l'emissió de la DIA:
1. Justificar la suficiència de recursos hídrics per a atendre la demanda dels desenrotllaments urbanístics proposats; la capacitat de les instal·lacions de tractament de les aigües, en especial, la suficiència de les infraestructures de depuració i la connexió efectiva per als sectors ubicats en nuclis rurals, i resoldre la gestió dels residus sòlids urbans i inerts.
2. Elaborar l'estudi d'alternatives, quant a la delimitació i els usos urbanístics proposats, per als sectors de sòl urbanitzable en àrees industrials consolidades i de nou desenrotllament i per al sòl no urbanitzable relatiu a la protecció de les parts del territori amb més valor (vegeu els criteris de l'apartat B).
3. Elaborar el pla acústic municipal i considerar els condicionants acústics del Pla Especial Ronda Sud de Crevillent i sector R-10.
4. Incorporar a l'EIA i al document del PG els resultats de l'«estudi d'inundabilitat a causa d'una hipotètica ruptura de la presa de Crevillent per efecte d'un sisme» (que es va elaborar per a la tramitació del PP Sector R-10).
5. Insistir, per la seua utilitat, en l'elaboració, la caracterització i la valoració ambiental d'unitats ambientals homogènies (no s'hi ha adjuntat el pla 009 esmentat) i l'anàlisi de capacitat d'acollida del territori com a base metodològica per a justificar la classificació i zonificació per usos del sòl no urbanitzable.
B) A la vista de la documentació remesa i dels informes sectorials rebuts fins a la data, es fa saber una sèrie de criteris ambientals que seran tinguts en compte a l'hora d'elaborar la declaració d'impacte ambiental, llevat que siguen prèviament considerats i/o justificats per l'Ajuntament:
- Les vies pecuàries han d'identificar-se i grafiar-se, traçat i amplària legal, en els plànols d'ordenació, estan subjectes a les disposicions de la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, i seran classificades en sòl no urbanitzable, com a sòl no urbanitzable de protecció, en tota l'amplària legal, i en sòl urbà o urbanitzable tindran la consideració urbanística de xarxa primària d'espais lliures i s'integraran com a passejos o alberedes en l'ordenació. No se'n preveu l'ús com a xarxa viària per a vehicles motoritzats en el títol II, dels usos compatibles i complementaris de les vies pecuàries, de la Llei 3/1995. No computaran com a superfície del sector i tampoc com a sòl dotacional a l'efecte de compliment d'estàndards legals.
- Al terme municipal hi ha catalogades dos forests d'utilitat pública: la Serra (núm. 44) i la serra Baixa i Llomes (núm. 67), que han de ser objecte de protecció en la categoria de sòl no urbanitzable de protecció (SNU protegit del medi natural). Han d'obtindre la mateixa qualificació els terrenys forestals no públics que hi confronten i configurar àrees naturals de conservació ben connectades en el territori.
- En el mateix cas es troben els llits, barrancs xicotets i rambles. És necessari que s'estudie amb més detall la hidrologia del municipi i es dote de prou protecció per la seua importància per al manteniment dels embassaments del Fondo i el pantà de Crevillent, sense perjuí de l'informe de l'organisme de conca relatiu al domini públic hidràulic.
- Quant als espais naturals protegits i figures de protecció existents al municipi -LIC Serra de Crevillent, LIC El Fondo de Crevillent-Elx i la ZEPA El Fondo de la XN2000; zona humida catalogada Parc Natural del Fondo d'Elx, zona RAMSAR; Parc Natural del Fondo; microreserves de flora Cim de Crevillent, Barranc del Boig, Coll de Sant Juri, el Fondo-Derramador, el Codo i el Fondo - els Racons-, cal concloure igualment la necessitat d'incidir en la protecció d'estos espais per a la seua conservació en un estat favorable per als hàbitats naturals i espècies.
Vistos els informes tècnics, amb data 29.11.07 i 25.01.08, d'Espais Naturals Protegits (DT d'Alacant) i del Servici d'Ordenació Sostenible, així com del Servici d'Ordenació del Territori (08.07.08), no es justifica a l'efecte ambiental l'equiparació a sòl no urbanitzable comú dels terrenys al sud de la Vereda d'Orihuela, amb un alt valor ambiental i necessaris per a mantindre la integritat territorial i ambiental del parc natural del Fondo i la seua zona d'influència amb nivells alts de permeabilitat.
Resulta més adequat que estos sòls mantinguen la classificació de sòl no urbanitzable de protecció, complint la seua funció ecològica i la seua vocació d'ús agrícola per la seua alta capacitat agronòmica, que es deriva del valor intrínsec de les característiques pròpies de la zona (edafològiques, climàtiques, agronòmiques, paisatgístiques, etc).
Este aspecte, el valor intrínsec del sòl i les característiques de la zona, que resulta determinant per a l'avaluació ambiental, implica que el terreny presenta prou valors excepcionals per a ser protegit.
c) Es recorda que tota la documentació que es tramite es remetrà degudament diligenciada i firmada pels seus tècnics redactors a través del Servici Territorial d'Ordenació del Territori d'Alacant. Cal adjuntar al pla general un estudi de paisatge, d'acord amb el que establix la Llei 4/2004 (LOTPP), i la Direcció General del Paisatge serà la competent per a informar sobre el seu contingut, tramitació i determinacions en matèria de paisatge.
L'1 de desembre de 2008, l'Ajuntament de Crevillent va remetre un escrit de contestació al requeriment d'ampliació de documentació i aportà el següent: plànol de classificació i qualificació ORD-1, fulls 1 i 2; xarxa primària i estructural, ORD-2, fulls 1 i 2; fitxa de planejament i gestió sector R-11 (modificada); modificació apartats 6.2.2 i 6.2.4 de l'estudi d'impacte ambiental; plànols 000, 001, 002, 003, 004, 005, 006, 007 i 008 de l'estudi d'impacte ambiental, normes urbanístiques, capítol 2, sòl no urbanitzable (modificades i vigents). Esta última documentació és la considerada en l'informe ambiental per a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental.
Informes sectorials
Ordenació territorial i usos del sòl
- Informe del Servici d'Ordenació del Territori (amb data 08/07/08, rebut el 02.03.09), que en síntesi diu:
«Crevillent s'inclou dins de l'àrea funcional 22 (Alacant) en el document II de l'avanç del Pla de Desenrotllament Urbanístic (PDU) de la Comunitat Valenciana (COPUT, 1995), arreplegat com a àrea Elx-Crevillent, dins de l'àrea Alacant-Elx i en el document «Hipòtesi del model territorial de la Comunitat Valenciana» (COPUT, 2002). Eixa àrea metropolitana ha seguit una tendència de creixement difusa o en «taca d'oli»-
?Segons el document «Hipòtesi del model territorial de la C. Valenciana», ha de reforçar-se l'eix Elx-Crevillent, amb un caràcter industrial accentuat, a causa de les noves infraestructures previstes (on destaca la línia d'alta velocitat). Sorgix l'oportunitat per a acollir noves funcions terciàries i equipaments supramunicipals que reforcen la centralitat d'este eix i de l'àrea urbana Alacant-Elx.
Sistema ambiental:
1. El principal recurs que cal conservar al municipi es correspon amb els terrenys afectats per l'àmbit del PRUG del Fondo i del LIC de la serra de Crevillent, actuació 1.5 PATEMAE com a «Sistema verd metropolità» (i l'element de l'ermita de Sant Gaietà com a «Sistema ecoturístic metropolità», en l'actuació 3.4) d'acord amb les disposicions de l'òrgan ambiental competent.
Cal grafiar de manera clara i precisa com a SNU protegit la totalitat de llits i barrancs, així com les diverses vies pecuàries, i es recomana una protecció més àmplia de la funció estructuradora dels sistemes hídrics i potenciar la funcionalitat ecològica de les zones d'afecció legal.
S'ha de justificar l'observança de l'actuació 1.13.3 PATEMAE, en relació amb l'espai de terreny de forma rectangular tangencial al barranc i pròxim al nucli de l'Estació, que apareix grafiat com a SNU comú.
2. Un altre recurs que cal conservar serien els sòls forestals, que han de dotar-se amb d'qualificació urbanística diferenciada o més protectora, no inclosos en els espais anteriors i els de capacitat agrícola molt elevada (classe A) i elevada (classe B). Cal abordar la protecció dels terrenys agrícoles d'alta capacitat (pròxims a l'antiga Albufera d'Elx, on s'ha previst un sector aïllat urbanitzable detalladament industrial I-11), des del marc del planejament municipal. L'actuació 1.3 PATEMAE establix la indicació d'afavorir en un extens àmbit del municipi l'activitat agrícola davant dels altres usos o activitats que l'anul·len, i l'actuació 1.13.6 establix per a eixe àmbit més concret la recomanació que en eixa zona al sud del municipi s'establisquen mecanismes de restricció de noves implantacions a favor dels valors naturals, amb un criteri de compatibilitat. Per això, es considera inadequada la proposta de sector industrial I-11 i la qualificació com a SNU comú d'eixe sòl.
3. Segons el PATRICOVA, el terme municipal presenta diversos nivells de risc d'inundació: risc 1 (EAI 16), risc 2 (AC 25), risc 3 (AC 23) i risc 6; i es preveue actuacions estructurals i de restauració hidrologicoforestal (EAI 14, canalització del barranc Fondo; EAI 15 i 16, ponts sobre el barranc del Pedriscal i de Sant Gaietà en la N-340; AI 12, barranc de Bach; AI 14, barranc del Fondo i AI 15, barranc del Pedriscal).
Sense perjuí del que es desprenga en un eventual estudi d'inundabilitat (art. 16) -que no consta en l'expedient excepte el referit a la presa i la referència a l'anàlisi de riscos de la memòria Informativa-, el pla general classificarà com a SNU d'especial protecció el domini públic hidràulic, així com les zones d'inundació de nivell de risc 1 (excepte les classificades com a sòl urbà, que es mantindran).
- L'SNU afectat pel nivell 6, que afecta el nucli del Realengo, no pot ser objecte de reclassificació.
També ha de justificar-se la no-afecció del risc 6 al sector industrial I-10.
Es recorden les limitacions establides en els apartats 2, 3 i 4 de l'article 22 del PATRICOVA, que han de reflectir-se en les NU relatives a SNU. Han de considerar-se els condicionants en sòl urbà (el Realengo) previstos en l'article 24, les condicions generals d'adequació de les infraestructures i edificacions dels articles 26, 27 i 28, així com les condicions d'ús del sòl vora els llits, mesures de defensa i drenatge d'aigües pluvials previstes en els articles 30, 31 i 34.
Com a mínim, en la documentació informativa del PG ha de reflectir-se, a més del DPH, zones de servitud i policia, zones de risc d'inundació i tots els llits, les zones d'acumulació d'aigües i els cons d'inundació (art. 20 PATRICOVA).
No obstant això, a la vista de les conclusions d'un estudi d'inundabilitat, podria reconsiderar-se tot allò sobre el que s'havia informat desfavorablement, en consonància amb les disposicions del PATRICOVA i l'article 35 del ROGTU, que indica que el planejament ha d'orientar els desenrotllaments urbanístics futurs cap a les zones no inundables.
4. Cal considerar els condicionants indicats en l'informe (28/11/06) favorable de l'informe sobre l'afecció d'una hipotètica ruptura de la presa de Crevillent, sobrevinguda a causa d'un moviment sísmic, i anàlisi d'estabilitat de talussos, sobre el sector R-10 del terme municipal.
5. Es recomana que els nous desenrotllaments proposats, localitzats en els sòls urbans i urbanitzables, tendisquen cap a models intensius de concentració de l'edificació procurant respectar les tipologies tradicionals i evitant reclassificacions de sòl desconnectades i disperses (sector industrial I-11).
A la vista de l'actuació tipus 1.12 PATEMAE, i tal com s'indicava en l'informe relatiu al concert previ, no pareixen justificades determinades bosses d'SNU comú, situades entre sòls urbans i urbanitzables.
Es recomana que s'adopte una zonificació de l'SNU més detallada, que es concrete en unes normes urbanístiques referides a l'SNU més estrictes i menys generalistes (art. 4, 5, 18 i 19 LSNU).
Vistes les actuacions 1.13.4, 1.13.5 PATEMAE, i en relació amb la consideració realitzada en l'informe del concert previ, es recomana que s'estudie la possibilitat prevista en la DT 4 LSNU, referida a la minimització de l'impacte territorial generat pels nuclis de vivendes en SNU (especialment els nuclis disseminats pròxims a nucli urbà, la zona industrial i al sud del nucli de l'estació). Es recomana també que s'estudie eixa solució per al sector residencial R-9.
Es recomana establir una ordenació diferenciada per als sòls grafiats en l'actuació 1.13.1, a fi de preservar en condicions òptimes eixes bosses de sòl estratègiques.
La delimitació del sector R-11, ajustada a la línia de terme municipal, no complix l'adequació al planejament dels municipis limítrofs, tal com es va indicar respecte al concert previ.
6. Caldrà ajustar-se a la conservació i posada en valor del patrimoni cultural (art. 21 LOTPP), entre el qual es troben les formes tradicionals d'ocupació humana del territori d'acord amb les peculiaritats locals. Es recomana que en les DEUT es fixen els objectius i les estratègies per a la revitalització del patrimoni rural.
- Infraestructures i sistema connectiu:
Insistix en les actuacions previstes en el PATEMAE i criteris de la LOTPP respecte a l'ús del transport públic i quant al sistema connectiu per mitjà de xarxes de recorreguts de vianants o no motoritzats.
Ha de procurar-se la connexió amb els espais d'alt valor ecològic (Xarxa Verda d'Itineraris Ecoturístics).
El document hauria de preveure, com a element de xarxa primària, possibles reserves de sòl necessàries per a la implantació de centres d'energia, per tal de fomentar l'ús d'energies renovables. No obstant això, l'impacte territorial dels denominats parcs fotovoltaics exigix l'adopció de criteris i controls per a la menor afecció possible al territori i a les zones habitades, i caldria evitar-ne la implantació en zones que compten amb valors ambientals, econòmics i paisatgístics acreditats (com ara el sòl de capacitat agrícola elevada, classe A) minimitzant les distàncies als grans corredors de la xarxa elèctrica general.
Es referix a les infraestructures d'abastiment d'aigua i per a la gestió de contaminants, recomana la reutilització de les aigües residuals depurades i observa que s'han de tindre en compte les limitacions a la classificació del sòl quan no es tinguen els recursos hídrics necessaris amb garantia de potabilitat-
- Sistema d'assentaments i activitat urbanística:
1. El model territorial proposat planteja, quant al sistema d'assentaments, la desclassificació de grans bosses de sòl urbanitzable no programat al sud-oest del nucli i, paral·lelament, un gran creixement de nou sòl urbanitzable, majoritàriament de baixa densitat, a l'est del nucli urbà, així com grans bosses de sòl industrial que augmenten, en algun cas, la fragmentació del territori i el manteniment de la permeabilitat ecològica del territori (part de la delimitació dels sectors I-3, I-4, I-9, I-10, I-11 i I-13), a priori poden considerar-se eixos creixements contraris a la idea de ciutat compacta. Ha d'apostar-se per un model compacte, de mescla d'usos, polinuclear i polifuncional.
Es recomana la desclassificació del sector R-8 (club de tenis) aïllat del teixit preexistent.
Els creixements dels nuclis del Realengo (d'acord amb les disposicions del PATRICOVA), San Felipe Neri i l'Estació han de garantir les disposicions dels apartats f i g de l'article 33 de la LOTPP.
Es recomana la desclassificació del sector R-12, Las Casicas. També es podria desclassificar sòl urbà preexistent o preveure una ordenació millor dels espais de vora en sòl urbà.
Els sectors industrials no ordenen adequadament els espais de vora (destaca l'exemple del sector industrial I-2). Se'n recomana la redelimitació perquè es reajusten als intersticis dels sòls preexistents o adjacents i a la xarxa viària primària.
No es justifica l'existència de bosses d'SNU situades entre sòls urbans i urbanitzables.
Respecte al sòl urbà, en línia amb el que es va indicar en el concert previ, caldria considerar si es complix el requisit jurisprudencial d'integració en la malla urbana, especialment respecte als nuclis dispersos de Las Casicas i el Racó dels Pablos.
No es justifica la bossa d'SNU entre el sector R-9 i el sòl urbà, tal com es va informar respecte al concert previ.
2. Ha d'evitar-se una implantació urbanística dispersa (també en SNU), respectar-se la morfologia originària del teixit urbà i garantir la mescla d'usos establint percentatges mínims d'ús terciari en zones en què predomina l'ús residencial. Es recomana desincentivar la utilització massiva de la tipologia de vivenda aïllada. En relació amb la ubicació de vivendes de protecció pública (VPP) en els nous sectors, ha de procurar-se la seua distribució fomentant la integració social i la mescla de rendes, i preveure prou activitats per a regenerar àrees degradades...
...5. Ha de justificar-se la taxa d'artificialització del sòl proposada, a l'efecte de l'annex I (llindar 2) del ROGTU-
- Directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i ocupació del territori (DEUOT):
Les DEUOT poden formular-se de forma mes concreta i precisa en relació amb la limitació d'assentaments urbans dispersos, conversió de la façana de la CN-340 d'usos industrials a terciaris i criteris que cal tindre en compte davant de canvis eventuals de planejament tendents a reclassificar sòl.»
- Informe de l'Àrea d'Indústria i Innovació (14/03/08), Servici d'Ordenació i Seguretat Minera: es referix a drets miners al terme municipal de Crevillent, en concret una explotació d'àrids al camí de Catral de 0,1 ha de superfície, en terrenys classificats com a sòl no urbanitzable comú, i un permís d'exploració que comprén diverses quadrícules i afecta nombrosos municipis a Múrcia i el sud d'Alacant.
Espais naturals protegits
- L'informe del tècnic d'Espais Naturals Protegits (29/11/2007), de la Direcció Territorial d'Alacant, realitza les consideracions següents:
a. La delimitació de l'SNU d'especial protecció afecta, majoritàriament, dos espais naturals protegits, el LIC Serra de Crevillent i el Parc Natural del Fondo. En el primer cas, el paratge denominat alt de les Moreres ha de classificar-se com a SNU d'especial protecció.
b. En el cas del Parc Natural del Fondo es creu convenient que la zona d'influència socioeconòmica proposada pel PORN (actualment en tramitació) siga classificada com a SNU d'especial protecció, a fi de garantir la seua funció amortidora d'impactes.
c. Altres espais naturals que cal tindre en compte són les forests i molts cursos d'aigua (barrancs xicotets i rambles) que no apareixen cartografiats i, per tant, és necessari que s'estudie amb més detall la hidrologia del municipi i se'l dote de prou protecció, atesa la seua importància per al manteniment de dos zones com el Fondo i el pantà de Crevillent.
d. La classificació com a SNU comú d'usos mixtos de bona part del territori i la definició insuficient d'esta categoria pot provocar l'aïllament físic dels espais naturals existents, la protecció dels quals no es pot limitar exclusivament a la protecció d'un conjunt d'àrees aïllades físicament, han d'afrontar-se les qüestions de conservació dels espais naturals protegits des d'una perspectiva més integral, intentant mantindre nivells alts de permeabilitat en el conjunt del territori, assumint la relació dels espais protegits amb el seu territori circumdant i buscant formes coherents d'ordenació territorial conseqüents amb esta finalitat.
Una estratègia és organitzar el conjunt d'espais naturals protegits en forma de xarxa o sistema, distingint en este mosaic les funcions dels espais naturals estrictament protegits que tenen la finalitat d'assegurar la major integritat ecològica del territori, de les funcions d'altres àrees dedicades, per exemple, a activitats agrícoles que contribuïxen a mantindre la salut de l'ecosistema i la seua sostenibilitat. Es proposa per a això la consideració en les zones limítrofes a espais naturals d'àrees classificades com a SNU de protecció agrícola o altres usos compatibles que asseguren la permanència d'espais permeables per a la fauna.
- Informe de l'Àrea d'Espais Naturals, Servici d'Ordenació Sostenible del Medi (25/01/08), que emet informe sobre les figures de protecció al terme municipal de Crevillent, que són: de la RN2000, el LIC Serra de Crevillent, també proposada com a ZEPA; el LIC El Fondo de Crevillent-Elx i la ZEPA El Fondo; la zona humida catalogada Parc Natural del Fondo d'Elx, zona RAMSAR; el Parc Natural del Fondo; les microreserves de flora Cim de Crevillent, Barranc del Boig, Coll de Sant Juri, El Fondo-Derramador, El Codo i El Fondo - Els Racons; i la presència d'hàbitats d'interés.
Seguint l'informe de l'òrgan esmentat [...], cal destacar que el LIC Serra de Crevillent s'ha proposat per a la seua inclusió com a ZEPA, amb un àmbit major. [...] Apareixen en el terme municipal alguns dels hàbitats considerats d'interés prioritari per la Comissió Europea, incloent-n'hi alguns considerats de conservació prioritària.
[...] la Serra de Crevillent és un espai protegit que conté valors ambientals elevats [...] l'Alt de les Moreres forma part de l'hàbitat d'espècies d'interés -espai vital de l'águila de panxa blanca, de conservació prioritària- i es troba inclosa en la proposta d'ampliació de la xarxa de ZEPA. [...] Sumat a la inclusió d'estos terrenys en el MUP núm. 67 Serra Baixa i Llomes, justifiquen prou una modificació de la classificació proposada d'SNU comú a SNU de protecció en els paratges de l'Alt de les Moreres i el Fondó de les Porrudes i de l'àrea proposada per a la seua inclusió en la xarxa ZEPA.
Pel que fa a l'entorn pròxim del lloc esmentat, es donen uns valors ecològics, morfològics i ambientals molt semblants als que es donen en l'àmbit mateix de l'espai protegit, i on hi ha hàbitats considerats d'interés per la Comissió Europea amb un valor ambiental molt elevat [...] i, per tant, es recomana que s'amplie la delimitació de l'àrea classificada com a SNUP a les zones forestals adjacents per tal de crear un matalaf que assegure la permanència i conservació d'este espai en un estat favorable, de manera que es consolide un espai protegit permeable amb el seu entorn, especialment per a la fauna existent.
En relació amb el LIC El Fondo de Crevillent-Elx i la ZEPA El Fondo, l'àrea perifèrica de l'espai natural protegit i el seu entorn és una zona d'importància vital per a la pervivència i conservació del lloc, a més declarat parc natural [...], molt lligat funcionalment a les característiques agrícoles del territori en què s'ubica, on es distribuïxen diversos hàbitats d'interés comunitari, alguns considerats també de conservació prioritària.
El pla general vigent classifica esta àrea i els seus voltants com a SNU de protecció, amb compatibilitat urbanística als municipis limítrofs. En este sentit, el PORN (actualment en tramitació) establix que «els terrenys actualment classificats com a SNU de protecció mantindran esta classificació a efectes urbanístics» i, per tant, en coherència i atesa la importància que la conservació de l'entorn agrícola del Parc Natural té per a la seua pervivència, es considera que almenys a l'àrea afectada pel PORN no s'ha de modificar la categoria de classificació i s'ha de mantindre la classificació d'SNU protegit.
Cal indicar que l'article 7.5 SNUP de zones humides, llits i barrancs, apartat 2, ha de preveure les revisions posteriors dels documents de gestió que s'estan tramitant (PORN del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant i revisió del PRUG del PN del Fondo de Crevillent-Elx).
En relació amb les microreserves de flora, l'àrea del Fondo - els Racons ha de modificar-se de manera que quede classificada com a SNUP.
Terrenys forestals i conservació de la biodiversitat
- Informe de la Secció Forestal (12/09/07), de la Direcció Territorial d'Alacant, que de manera resumida indica el següent:
Al TM de Crevillent hi ha catalogats dos forests d'utilitat pública: la Serra, núm. 44 del CUP, i Serra Baixa i Llomes, núm. 67 del CUP. D'acord amb la documentació presentada, la forest la Serra i la part nord de Serra Baixa i Llomes estan qualificades parcialment com a SNU de protecció. La totalitat de la forest Serra Baixa i Llomes ha de ser classificada com a SNU protegit, amb les determinacions dels articles 16 i 17 de l'LSNU. Així mateix, han d'obtindre la mateixa qualificació els terrenys forestals no públics que hi confronten.
Un cas particular són els terrenys de forest afectats per sòls urbanitzables: en el sector R-11 s'han de desclassificar i classificar-se com a SNU de protecció; en el sector R-10, terrenys degradats que el pla classifica com a PQL, han de mantindre la seua condició d'SNU protegit i procedir a la restauració amb la vegetació natural de la zona.
Les VVPP tindran la condició de l'SNU de protecció, amb la seua amplària legal, en sòl no urbanitzable. Tindran també la consideració urbanística de xarxa primària parc de públic natural en sòl urbà o urbanitzable i s'integraran com a passejos o alberedes...
- Informe del tècnic de Protecció d'Espècies (04/12/07), de la Direcció Territorial d'Alacant, que de manera resumida informa que:
Els terrenys forestals (incloses les forests d'utilitat pública) situats entre el vessant sud de la serra de Crevillent (entre el LIC, el canal de Crevillent i el nucli urbà) limítrofs amb la LIC mereixen, sens dubte, la classificació de sòl no urbanitzable de protecció. Es tracta de sòls amb una erosió actual i potencial alta i molt alta (segons la cartografia temàtica de la CV), amb uns valors ambientals molt elevats, semblants als dels terrenys inclosos en la LIC limítrofa Serra de Crevillent, cosa que justifica la seua protecció d'acord amb l'article 4 de l'LSNU.
Coincidix en la conveniència d'establir, per als terrenys agrícoles de gran valor pròxims al parc del Fondo, una qualificació del sòl que els protegisca de canvis d'usos del sòl. En cas que se'n permeta la desprotecció i les actuacions previstes per la llei per a l'SNU comú (ja siga a través de declaracions d'interés comunitari o autoritzacions i llicències)- el parc corre el risc de convertir-se en una illa rodejada d'actuacions que poden desnaturalitzar-lo, i això pot suposar una pèrdua irreversible del valor ambiental d'estos sòls, actualment molt alt.
Una vegada formulada consulta a l'Àrea de Gestió de Recursos Forestals i Conservació Ambiental per l'Àrea d'Avaluació Ambiental per a concretar i delimitar gràficament els terrenys forestals, d'utilitat pública o privats, a la zona de la Serra Baixa i Llomes que han de ser protegits, s'ha remés, el 08.04.09, un plànol on es grafien les forests d'utilitat pública i els terrenys forestals del municipi de Crevillent.
Qualitat de l'aire. Sorolls
- Informes del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, amb data 29/01/08 i 12/03/08, es referixen a l'estudi acústic que s'adjunta al PGOU de Crevillent i consideren el contingut de l'estudi esmentat d'acord amb el mínim que s'establix en el Decret 104/2006, de planificació en gestió en matèria de contaminació acústica; així mateix, s'indica que inclou mesures correctores en els sectors R1, R4 i R5.
Hidrologia i recursos hídrics
- Consten en l'expedient informes de la Confederació Hidrogràfica del Segura, amb data 09/02/2005, 25/10/2006 i 17.10.2007, relatius a les afeccions del document de pla general a diversos llits, domini públic hidràulic, línies d'avinguda (projecte LINDE) i inundabilitat, sectors R-3, sectors R-1 i R-2, I1 i I2, i sectors R9, I1, I8 i I13, polígon industrial Est i sector R3, embassament de Crevillent i noves demandes de recursos hídrics, i que en síntesi diuen:
L'ordenació del sector R3 i el polígon industrial Est no afecten el domini públic hidràulic del barranc del Sendre, però sí que es troba afecció al règim de corrents, ja que hi ha illes afectades per les línies de 100 i 500 anys del període de retorn del barranc mencionat. En les franges dels marges delimitades per la «via de desguàs intens» es prohibixen els usos residencials, i els permesos són els que no obstruïsquen el flux d'avingudes i no requerisquen estructures, terraplens o emmagatzematge de béns i equips, i que no afecten desfavorablement la capacitat de la via de desguàs intens. A la zona inundable considerada com a «zona d'inundació perillosa» també es prohibiran els usos residencials; a la zona inundable que no tinga esta consideració els usos han de condicionar-se al fet que no es produïsquen danys de consideració.
De la documentació presentada, es comprova que s'han identificat els llits més importants, si bé no s'hi han inclòs els que discorren pels sectors R1 i R2 i els sectors I1 i I2. Les rambles anteriors han d'incloure la informació proporcionada pel projecte LINDE (rambla de Sant Gaietà, barranc Amorós, barranc del Pollo i Mangranera, rambla Castellar, barranc Sendre i barranc del Bosch), per al pla general o els seus instruments urbanístics de desenrotllament, es preveuran: proposta de delimitació del domini públic hidràulic en el tram de rambla o barranc afectat i documentació annexa, prohibicions en els marges del llit.
Els instruments urbanístics que desplega el Pla General se sotmetran a informe de la Confederació, i hi caldrà incorporar les restriccions resultants de la delimitació del DPH dels llits afectats i les que exigisca la protecció del seu règim de corrents, així com les que exigisquen les zones d'inundació perillosa. Tot això s'aplicarà als sectors R9, I1, I8, I13 i el polígon industrial Oest respecte al barranc del Pollo i Mangranera.
Respecte als sectors annexos a l'embassament de Crevillent, els instruments urbanístics de desenrotllament hauran d'acomodar les restriccions derivades de la delimitació del nivell d'avinguda del projecte adoptat per a la presa.
El sector I4 (com l'R3 i el polígon industrial Est) resulta afectat per les línies d'avinguda definitives referents al barranc de Sendre. S'haurà de revisar l'ordenació per a adequar-la als usos admissibles en eixes zones inundables i contemplar el risc d'avinguda associat al barranc a partir del seu tram final.
En relació amb les noves demandes de recursos hídrics generades per l'ampliació o la nova creació d'activitats derivades del desenrotllament urbanístic previst, cal tindre en compte que la demanda global per a abastiment a poblacions en l'àmbit de la Confederació Hidrogràfica del Segura supera les assignacions previstes per a este ús, la qual cosa genera un dèficit important. Per tant, en les circumstàncies actuals, i fins que no es generen nous recursos procedents del dessalatge d'aigua d'acord amb les previsions, a curt termini, del Programa Aigua, no hi ha prou recursos hídrics per a satisfer estes noves demandes.
Gestió de les aigües residuals
- Consta en l'expedient informe de l'EPSAR, amb data 15/02/08, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Crevillent per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel PGOU de Crevillent, que indica el següent:
L'EDAR Derramador-Crevillent dóna servici al municipi de Crevillent i està dissenyada per a tractar 5.000 m³/dia en la línia urbana i 4.000 m³/dia en la industrial. En l'actualitat, l'influent és de 2.598 m³/dia en la urbana i 1.477 m³/dia en la industrial.
En el II Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana es preveuen actuacions d'ampliació de la planta que ja s'han executat.
Segons les dades aportades per l'Ajuntament, la modificació descrita generarà un cabal estimat en 17.413 m³/dia, 5.235 m³/dia a la línia urbana i 12.178 m³/dia a la industrial.
Com a conclusió, s'emet informe sobre la viabilitat del tractament a l'EDAR de Derramador-Crevillent sempre que es complisquen els condicionants següents:
1. S'haurà de plasmar en l'instrument de planejament corresponent la zonificació i l'ordenació de l'àmbit afectat a la infraestructura de sanejament objecte de l'actuació projectada. A este efecte, es determinaran dos zones indispensables per al desenrotllament correcte d'esta infraestructura de la xarxa primària: una àrea de reserva contigua a la instal·lació per a ampliacions o millores futures i una àrea de servitud de protecció en què s'excloga la implantació d'usos residencials, sanitaris, culturals i recreatius de qualsevol tipus (art. 23.4 LOTPP i legislació sectorial).
2. L'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic haurà de realitzar la sol·licitud corresponent de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques l'efectuarà el peticionari a compte i risc seus.
3. L'abocament generat pels desenrotllaments urbanístics a què done lloc el PGOU haurà de complir els límits d'abocament establits en l'Ordenança Municipal d'Abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües Residuals, a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'influent. A este efecte, els urbanitzadors han de preveure, abans del punt de connexió, arquetes (amb les característiques que s'esmenten en l'informe i que s'han d'incloure en les condicions de connexió de les fitxes de gestió). Així mateix, en la connexió de la zona industrial, a més de disposar de l'arqueta de registre mencionada, s'haurà de preveure la construcció sobre l'arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu.
4. Hauran de coordinar-se la necessària ampliació de la planta amb els desenrotllaments urbanístics segons vagen tenint lloc estos, ja que perquè es puga realitzar la connexió efectiva dels desenrotllaments hauran d'estar executades les obres de construcció d'una planta depuradora amb prou capacitat per a admetre els cabals generats per la població de Crevillent.
5. Abans de l'execució de les diferents connexions al sistema públic de sanejament i depuració, s'haurà d'ingressar a l'EPSAR la quantitat resultant del càlcul del suplement d'infraestructures.
Afeccions legals
1. Espais naturals protegits. Parcs naturals. Al sud del terme municipal de Crevillent es troba el Parc Natural del Fondo d'Elx, aprovat pel Decret de 12 de desembre de 1988, un espai afectat per les determinacions del seu pla regulador d'ús i gestió. Els usos a la zona exterior al parc estan regulats pel Decret 60/2003, de 13 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova definitivament l'ordenació de les zones perifèriques de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant, que ordena en la franja de 500 m entorn del parc una àrea d'interés especial (palmerar), una zona que cal regenerar (ZR-3), dos zones agrícoles (tipus C i tipus E) i una zona subjecta a pla especial (PE-5).
2. Coves i microreserves. A Crevillent s'han declarat les microreserves Cim de Crevillent i Coll de Sant Juri, Barranc del Boig, Ell Fondo-Derramador, El Codo i El Fondo - Els Racons.
Es consideren protegides, amb caràcter general, totes les coves, els avencs i les altres cavitats subterrànies situades al municipi (art. 16 Llei 11/1994, d'EENNPP), i es prohibix qualsevol alteració o destrucció de les seues característiques físiques, així com l'extracció o introducció de qualsevol classe de materials naturals o artificials que les afecten. S'ha de tindre en compte el que preveu el Decret 65/2006, pel qual es desplega el règim de protecció de coves.
3. Hàbitats i Xarxa Natura 2000. En relació amb les zones d'especial protecció de la Directiva 79/409/CEE (Directiva Aus), i amb els llocs basats en la Directiva 92/43/CEE (Directiva Hàbitats), el conjunt de la serra de Crevillent es troba inclosa en la delimitació del lloc d'interés comunitari denominat LIC Serra de Crevillent i està proposada en la xarxa ampliada de zones d'especial protecció per a les aus. La llacuna del Fondo és zona d'especial protecció per a les aus, ZEPA El Fondo.
La cartografia d'hàbitats d'interés, publicada en el SIT de la CMAAU. inclou els terrenys forestals que pertanyen a la Serra Baixa i Llomes, al nord del canal del Taibilla, a un costat i a l'altre del barranc de Sant Gaietà, al límit amb el municipi d'Albatera i en l'entorn del pantà de Crevillent.
4. Zones humides. El Parc Natural del Fondo d'Elx (zona 12) està inclòs en el Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana, de 10 de setembre de 2002, i és zona RAMSAR. Al sud del Fondo, l'aiguamoll té continuïtat en la zona dels Carrissals (zona 13), de contacte entre el sistema Santa Pola - el Fondo i la desembocadura i front litoral del Segura, la zona d'influència de 500 metres de la qual afecta el vèrtex sud-est del municipi.
5. Sòl forestal i forests d'utilitat pública. Els terrenys de la serra de Crevillent, serra Baixa i Llomes, i alguns interfluvis i abarrancaments inclosos en l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat per l'Acord de 15 de juny de 2007, del Consell (DOCV 5536, de 18/06/08).
Són dos les forests d'utilitat pública catalogades a Crevillent, propietat de l'Ajuntament, la Serra, núm. 44 del CUP, i Serra Baixa i Llomes, núm. 67 del CUP.
6. Domini públic hidràulic. La xarxa hidrogràfica principal al terme municipal està formada per nombrosos llits que desguassen la serra en direcció sud, cap a l'antiga albufera (reduïda hui, en haver-se anat reblint amb les aportacions de les aigües continentals i a causa de l'acció de l'home amb la conversió progressiva de l'espai en camps de cultius), a la zona palustre del Fondo on molts d'estos llits moriran en la xarxa de canals, séquies i assarbs que travessen el territori en direcció oest-est.
Pertanyen al domini públic hidràulic els llits de corrents naturals, tant continus com discontinus. Estos llits es troben protegits per una faixa lateral de 5 metres d'amplària que constituïx la zona de servitud, que s'ha de mantindre expedita, i per una faixa lateral de 100 metres d'amplària que constituïx la zona de policia.
Consten en l'expedient informes de l'organisme de conca segons els continguts regulats en l'article 25.4 del text refós de la Llei d'Aigües i l'article 19.2 de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, sobre l'afecció al domini públic hidràulic o les seues zones de servituds i policia, la incidència en el règim de corrents i la disponibilitat de recursos hídrics.
7. Vies pecuàries. Segons l'Orde de 27 de juny de 1969, per la qual s'aprova la classificació de vies pecuàries existents al terme municipal de Crevillent, són 10 les vies pecuàries que recorren el municipi amb el seu número, denominació i amplària legal, i que estan subjectes a les disposicions de la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries.
Les VVPP han de figurar amb les seues dades de classificació en els plans d'ordenació, s'ha de mantindre la seua integritat superficial i continuïtat assegurant la continuïtat preferent del trànsit ramader i la resta d'usos compatibles i complementaris d'aquell, en els termes expressats en els articles 16 i 17 de la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries.
8. Patrimoni cultural. No consta en l'expedient d'avaluació ambiental l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià.
9. Paisatge. De conformitat amb el que establix la Llei 04/2004, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, el paisatge actuarà com a criteri condicionant en la planificació territorial i urbanística. D'acord amb l'article 30 de la Llei 04/2004, LOTPP, els plans generals han de contindre un estudi de paisatge amb el contingut i les determinacions que fixe la Direcció General de Territori i Paisatge.
10. Infraestructures lineals. Les infraestructures de comunicació més importants que travessen Crevillent són l'autovia del Mediterrani A-7, l'autovia A-37 a Torrevieja i la carretera CN-340, Alacant-Múrcia, en travessia al nucli de població, per a la qual hi ha previst una variant o ronda sud, pendent d'executar. Entre les vies comarcals, a l'est, entre els sòls residencials i els industrials (vorejant l'embassament) entronca amb la carretera CNV-325 en direcció al Fondó de les Neus i Aspe. A l'oest entronca la carretera a Catral, que travessa el terme municipal en direcció sud cap a les poblacions del Baix Segura. Les zones de protecció de les carreteres, segons la normativa vigent, es consideraran com a espai lliure de reserva viària amb l'únic ús compatible d'enjardinament.
La línia fèrria de RENFE Alacant-Múrcia travessa el terme municipal entre el nucli de població de Crevillent i la Vereda d'Orihuela, amb estació vora la carretera CV-875.
Tres línies elèctriques d'alta tensió travessen el municipi en paral·lel als traçats de les carreteres principals; la que discorre entre la CN-340 i la A-7 afecta sòls industrials proposats.
11. Infraestructures hidràuliques i agronòmiques. La xarxa de canals de reg a Crevillent és molt important, principalment a causa del transvasament d'aigua del canal del Taibilla (Tajo-Segura; canal posttransvasament del marge esquerre), que es regula en l'embassament de Crevillent, i els sistemes de reg entorn de les llacunes del Fondo, les seues elevacions i canals cap al Camp d'Elx i Alacant, així com els assarbs d'aigües sobrants de l'horta del Segura que alimenten l'aiguamoll.
12. Infraestructures de depuració i gestió de residus. Les aigües residuals són tractades en la depuradora municipal, situada al sud-oest del municipi i els polígons industrials, vora el barranc Fondo.
Crevillent pertany al pla zonal de la Zona XVIII del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana.
13. Cementeri municipal. El Decret 39/2005, pel qual s'aprova el reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, disposa per a l'emplaçament de cementeris que en el seu entorn ha d'establir-se un perímetre de protecció de 25 m d'ample, que ha d'estar qualificat pel planejament com a zona dotacional del cementeri.
14. Riscos ambientals. El Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), aprovat per acord de 28 de gener de 2003, del Consell.
Consultada la cartografia publicada en el SIT de la CMAAU, són àmplies les zones de la serra i les llomes que presenten risc de solsida (afecta terrenys proposats com a sòl urbà-urbanitzable a la zona nord del nucli de població i oest, on presenta un risc alt i mitjà). Igualment, l'erosió actual és alta a les llomes i arriba a ser molt alta en àmplies zones de la serra.
Crevillent es troba entre els municipis relacionats en el Decret 162/1998, de 8 de setembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla Especial de la Comunitat Valenciana davant del risc d'accidents greus en els transports de mercaderies perilloses per carretera i ferrocarril, per l'acumulació d'accidents i sinistralitat de l'autovia A-7.
Consideracions ambientals
El terme municipal de Crevillent se situa al sud de la província d'Alacant, a la comarca del Baix Vinalopó, i confronta amb El Baix Segura, en un context marcadament semiàrid i densament poblat, amb zones d'un valor ambiental excepcional. L'estudi d'impacte ambiental identifica la singularitat del municipi per dos elements clau a causa de la seua riquesa natural, configurats com dos pols territorialment oposats: la serra de Crevillent, al nord, i el Fondo, al sud.
L'espai intermedi resulta heterogeni i fragmentat. Alberga la majoria dels usos i activitats, inclosos els de naturalesa urbana, en què són importants, juntament amb els teixits industrials, les edificacions de qualsevol tipus en el medi rural. S'hi poden distingir unes quantes zones o subunitats: la falda de la serra, serra baixes i llomes, fins a la carretera nacional CN-340, en què hi ha nombroses vivendes familiars i aïllades entre bancals de cultius de secà que configuren un espai suburbà de segona residència; el corredor ocupat per la carretera i les autopistes, on se situa el nucli de Crevillent i els polígons industrials, molt antropitzat, de relleus aturonats on continuen els abarrancaments; i la zona al sud, que recupera el caràcter agrícola i rural predominant, de relleu pla.
En esta zona intermèdia, els terrenys forestals posseïxen una vegetació natural ben desenrotllada en les barranqueres que, desconnectades, es convertixen en àrees importants com a refugi de fauna silvestre. Igualment, algunes zones altes de les llomes estan ocupades per matoll termòfil mediterrani, que són una continuïtat dels hàbitats de la serra. En estos relleus aturonats, la presència o absència de vegetació constituirà el factor decisiu en la pèrdua de sòl per erosió, que és alt o molt alt a la part nord del municipi i on és necessari mantindre la vegetació actual i afavorir la restauració hidrològica forestal en les conques dels llits i abarrancaments.
Més cap al sud, la disposició de la topografia per a retindre l'aigua suposa un canvi d'unitat ambiental, paisatgística i territorial, amb l'aparició dels cultius de regadiu sobre terrenys de capacitat agrícola elevada i molt elevada, al sud de la Vereda d'Orihuela. El canvi està reforçat per altres aspectes com la diferent estructura de la propietat, directament relacionada amb l'ús agrícola, el menor grau de l'antropització de la zona i, conseqüentment, la presència de construccions en el medi rural és clarament menys densa i escassa. Estos terrenys, situats en l'entorn més immediat del parc natural del Fondo, complixen una important funció no sols productiva, sinó també ecològica, i configura una zona de transició cap a este espai natural protegit.
La serra de Crevillent forma un front que recorre el municipi d'est a oest, travessada per una extensa xarxa de drenatge i un relleu prou accidentat que afavorix l'acumulació d'humitat i l'aparició de formació vegetals amb altes necessitats hídriques, encara que l'autèntic valor ambiental d'esta serra es troba en les seues formacions de timoneda.
La vegetació natural present en la serra i les zones baixes, en què s'han cartografiat hàbitats d'interés, segons la denominació de XN2000, alberga principalment matolls escleròfils termomediterranis i preestèpics (5330), de molt diferent naturalesa i fisonomia, que al sud d'Alacant actuen com a vegetació potencial o permanent a causa de l'aridesa del clima per les escasses precipitacions. Hi ha formacions herboses de pastos xeròfils més o menys oberts formats per diverses gramínies (6220): entre estes formacions apareixen zones d'hàbitats prioritaris amb vegetació gipsícola (1520), formacions vivaces dominades per arbustos halonitròfils (1430), i els penyals de naturalesa calcària allotgen comunitats vegetals obertes de plantes perennes arrelades en les fissures i clavills (8210) amb escassa cobertura.
S'observa una diferenciació paisatgística notable entre el solà i l'ombriu de la serra i barrancs, amb zones intercalades de cultiu. L'interés singular de la vegetació es veu reforçat pel seu valor i importància com a hàbitat de nombroses espècies faunístiques, perquè es tracta d'una zona d'alt valor ambiental per ser necessària per a la supervivència de poblacions d'espècies amenaçades i protegides com és el cas de l'águila de panxa blanca, de conservació prioritària.
Encara que la península no és un territori privilegiat per l'extensió de les seues aigües interiors, no es pot dir el mateix del sud de la província d'Alacant, on els aiguamolls i terrenys palustres exercixen un paper que transcendix els límits del seu entorn i repercutix sobre processos molts més amplis per als ecosistemes.
El Fondo és una antiga conca endorreica utilitzada com a embassament de regulació per a reg, amb dos embassaments principals amb alimentació superficial dominant i subterrània, regulació directa de descàrregues per a reg, i és un dels espais amb més riquesa de fauna avícola a la Comunitat Valenciana. La seua tendència és a convertir-se en una zona arreica (sense fluxos permanents d'aigua), conformada amb fluxos d'aigua procedents dels excedents del Segura, hui quasi inexistents, molt intervinguda per l'home, que anà decreixent a poc a poc per causes com l'aportació de sediments i la dessecació per part de l'home.
Estos sediments posseïxen la més alta capacitat agrològica, i amb la xarxa de canals, séquies i assarbs forma un recurs agronòmic que cal sumar a l'incalculable valor ambiental de la zona, i que és necessari conservar. La seua importància és rellevant perquè esta zona humida, juntament amb les terres en cultiu, controlen les avingudes i retenen els sediments, alleugen o omplin els aqüífers i regulen la capa freàtica, on els retorns dels regadius als assarbs i la infiltració constituïxen hui en dia una alimentació que no s'ha de perdre.
Com a aiguamoll es caracteritza per presentar aigües somes o poc profundes i tranquil·les, i la seua extensió està subjecta a vaivens d'acord amb el ritme de les precipitacions i, en definitiva, les aportacions d'aigua. Compta amb unes quantes llacunes menors, de fondària entorn del metre, aigües més o menys salobres segons l'època de l'any i fluctuacions que comporten sovint la seua desaparició entre la densa vegetació de canyís. Esta varietat de comportament els dota d'un dinamisme biològic excepcional i, en els seus marges, esta alternança humitat/sequera es traduïx en multitud d'espècies adaptades a tals canvis amb presència d'ecosistemes aquàtics i terrestres.
El paper biològic que exercixen els aiguamolls és inqüestionable, i són espais molt protegits (només ocupen el 2% de la superfície de la Terra) perquè són imprescindibles per a determinada avifauna internacional, en les seues migracions anuals, i a causa de la diversitat d'espècies que alberguen.
Entre les espècies presents al Fondo destaca la rosseta i l'ànec capblanc; i entre la ictiofauna destaca el fartet, un endemisme mediterrani; estes dos últimes espècies estan subjectes a plans de recuperació en l'àmbit del parc natural.
Encara que el PG presentat és un document molt elaborat, són diversos els criteris ambientals per al planejament que s'hi han d'incorporar a fi de promoure un desenrotllament sostenible i garantir un nivell elevat de protecció del medi ambient. Per a això, s'ha sol·licitat la consideració d'estos criteris per part de l'Ajuntament a través d'escrits en què es comunicava el resultat de les consultes i els informes sectorials obtinguts, requeriments d'ampliació de la documentació i, en particular, es recomanava la definició, caracterització i valoració d'unitats ambientals i l'estudi de capacitat d'acollida del territori. Igualment, s'ha sol·licitat l'elaboració d'un estudi d'alternatives, en detall, dels aspectes que no es consideren ambientalment justificats i/o que poden tindre solucions més adequades i favorables per al medi ambient:
- L'article 4 de la Llei 10/2004, de l'SNU, establix que «els plans urbanístics o territorials amb capacitat per a classificar sòl qualificaran i ordenaran com a sòl no urbanitzable protegit els terrenys (b) subjectes a un règim específic de protecció o millora que tinguen com a objecte la conservació de la naturalesa, flora, fauna, aigua o del territori; (d) els terrenys compresos en espais forestals, paisatgístics i ecològics que estiguen subjectes a mesures de conservació o regeneració», com és el cas dels terrenys inclosos en la XN2000, que alberguen hàbitats i/o espècies d'interés comunitari (segons la Directiva Hàbitats) i terrenys necessaris per a la conservació de les espècies (Directiva Aus); i/o els terrenys inclosos en l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana.
S'ha de considerar la protecció de terrenys en què estiga acreditada una presència important de risc d'erosió, despreniment o altres riscos naturals, així com els que alberguen valors naturals, paisatgístics o culturals i els terrenys que presenten valors rústics o agraris considerats d'un ambient rural digne de singular tractament per la seua importància social, paisatgística o cultural.
En este sentit, cal destacar les observacions coincidents i determinants realitzades en els informes sectorials tant pels tècnics d'Avaluació Ambiental, de la Secció Forestal, d'Espècies Protegides i Flora, d'Espais Naturals Protegits, d'Ordenació del Territori d'esta Conselleria, quant a la necessitat d'assegurar un nivell elevat de protecció del medi ambient en l'àmbit de:
- Els terrenys forestals de la serra Baixa i Llomes (MUP núm. 67), mantindre la protecció del MUP núm. 44 la Serra, així com terrenys forestals no públics que hi confronten.
- Els terrenys al sud de la Vereda d'Orihuela en l'entorn immediat del parc natural del Fondo.
- Per la seua situació en la falda de la serra, Crevillent patix problemes de revingudes pels cursos intermitents que baixen des de la serra amb motiu de pluges de forta intensitat. Moltes dels seus carrers són continuació de torrenteres, rambles i barrancs, que es convertixen en caixer per a les aigües, amb continuïtat fora del nucli urbà, per al qual el pla proposa solucions dispars (manté al marge de la urbanització els sòls entre el sòl urbà i el sector R-9, en el tàlveg del barranc, però proposa reclassificar un sector I-13, en tàlveg, en la confluència entre altres dos barrancs).
El nucli de població no patix inundacions greus, ja que l'aigua discorre sense estancar-se fins a arribar al Fondo. Els problemes d'inundació es produïxen fora del nucli urbà, a la partida del Realengo i al tram final dels barrancs del Bosch, Fondo, Amorós i Sant Gaietà, principalment, i en la cruïlla amb les carreteres.
En este sentit, el pla ha de considerar els sòls que pertanyen al domini públic hidràulic i les zones de servituds i les zones d'inundació de nivell de risc 1 com a sòl no urbanitzable de protecció, així com la resta de barrancs i rambles que s'han de mantindre expedits davant de construccions i acumulació de residus d'origen industrial. Els sòls inundables han d'atendre les limitacions o consideracions de l'informe emés pel Servici d'Ordenació del Territori, amb data 08.07.08.
- Els creixements urbanístics proposats pel pla suposen majoritàriament una continuïtat dels nuclis de població existents i tendixen a un model de ciutat més sostenible. Els terrenys afectats per les reclassificacions no presenten valors dignes de protecció, però no tots són acceptables des del punt de vista ambiental, a causa de consideracions ambientals relacionades amb els criteris de desenrotllament sostenible marcats per la LOTPP, amb riscos ambientals, servituds i afeccions legals.
Els nous sectors han de justificar el consum i l'ús racional del recurs no renovable, sòl i l'existència de prou recursos hídrics per a l'abastiment d'aigua potable, així com la capacitat de gestió dels contaminants, és a dir, la capacitat de tractament i gestió de residus de qualsevol tipus i de les aigües residuals.
- Respecte a l'abastiment d'aigua potable, l'organisme de conca informa que no disposa de prou recursos per a atendre la demanda global d'abastiment a poblacions en l'àmbit de la Confederació Hidrogràfica del Segura i, per tant, hi ha un dèficit de recursos hídrics per a atendre els nous desenrotllaments urbanístics proposats pel pla, en cas de mantindre's, fins que no es generen nous recursos procedents del dessalatge (Programa Aigua).
A este efecte, els nous desenrotllaments urbanístics han de disposar d'informe favorable de l'organisme de conca o d'entitat subministradora que acredite la suficiència de recursos hídrics, atenent els criteris de la interlocutòria d'Ador, aspecte que analitzarà l'òrgan substantiu.
Respecte a la depuració de les aigües residuals, són tractades actualment a l'EDAR de Derramador-Crevillent, amb una cabal de disseny suficient per a la població actual i les indústries existents, però que segons les estimacions de l'Ajuntament el sostre poblacional i els sòls proposats en el pla fan previsible la necessitat d'ampliació de la depuradora, suficient a mitjà termini. A este efecte, caldrà ajustar-se als condicionants establits en l'informe de l'EPSAR amb data 15.02.08.
- Quant a la gestió de residus, cal ajustar-se a les previsions del Pla Zonal de la Zona XVIII del PIR.
Crevillent compta amb un ecoparc autoritzat, segons les dades del pla zonal esmentat, i ha de preveure espais per a la recollida selectiva de residus de tipus urbà, així com àrees d'aportació (grups de contenidors d'arreplega de residus) per a paper/cartó, vidre i envasos lleugers als nuclis de vivendes aïllades en sòl no urbanitzable comú i als nuclis de població o assentaments rurals.
En els sòls industrials o terciaris ha de garantir-se una gestió correcta dels residus de qualsevol tipus, tant els urbans o assimilables a urbans, per part de l'Ajuntament, com els d'origen industrial, per part de les empreses que instal·len la seua activitat als polígons industrials.
- L'estudi d'impacte ambiental únicament reconeix i caracteritza dos unitats ambientals diferenciades: la serra de Crevillent, al nord, i el Fons d'Elx-Crevillent, al sud-est, però no comprén tot el territori municipal. L'inventari ambiental i la valoració ambiental d'estes dos unitats és suficient.
L'estudi d'alternatives analitza els sòls situats al sud de la Vereda d'Orihuela i descriu l'ecosistema i la seua importància, però conclou justificant la desprotecció d'estos terrenys sobre la base de la seua normativa urbanística i sense assegurar la conservació i gestió d'estos terrenys d'acord amb els seus valors ambientals reconeguts.
L'estudi d'impacte ambiental identifica els impactes ambientals previsibles per a les accions que proposa el pla general. Es proposa un conjunt de mesures correctores generals i concretes per sectors, amb el seu pla de vigilància ambiental (PVA) corresponent, i s'apliquen totes les mesures proposades que no entren en contradicció amb la DIA.
Finalment, conclou impactes severs sobre el paisatge, els canvis d'ús del sòl i alteració de la flora i fauna actual, que s'han de previndre. L'impacte final es definix com a sever quant a l'increment poblacional i industrial i apunta a l'adopció de mesures que han d'incorporar-se al pla general, entre les quals relatives a:
- Consum d'aigua, pla de minimització de consums
- Protecció de flora i fauna
- Protecció i recuperació de la zona de barranc
- Protecció integral de les unitats ambientals amb valors alt i molt alt
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, tal com es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són aplicables.
3. Amb data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre Avaluació dels Efectes de Determinats Plans i Programes en el Medi Ambient.
De conformitat amb el que establix la disposició transitòria primera, apartat 2, de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre Avaluació dels Efectes de Determinats Plans i Programes en el Medi Ambient, el pla es troba inclòs en el supòsit que s'hi regulat, ja que el seu primer acte preparatori formal va ser anterior al 21 de juliol de 2004 i la seua aprovació definitiva encara no s'ha produït.
El procediment d'avaluació ambiental relatiu al Pla General d'Ordenació Urbana de Crevillent s'inicia amb data 10 de gener de 2002, de conformitat amb la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i s'ha realitzat durant el procés d'avaluació ambiental:
- El tràmit d'informació pública (no és aplicable, en este cas, la Llei 27/2006, de 18 de juliol, per la qual es regulen els drets a la informació, de participació pública i d'accés a la justícia en matèria de medi ambient).
- Consulta a les administracions afectades, el resultat de la qual s'ha traslladat a l'òrgan promotor per a la seua consideració en el mateix tràmit d'avaluació ambiental.
- Sol·licitud a l'òrgan promotor d'ampliació i/o aclariment de la documentació remesa, que ha sigut contestat amb l'amplitud i el nivell de detall necessaris per a un pronunciament ambiental.
D'altra banda, vist que el model territorial presentat s'ha d'ajustar a les determinacions de la Llei 4/2004, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que incidix en les seues directrius en la utilització racional dels recursos naturals i la protecció adequada dels espais naturals existents, s'entén que el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental poden aconseguir-se a través del procediment d'avaluació ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
Per tot això, i actuant d'acord amb el principi d'eficàcia procedimental i el criteri d'eficiència establits en l'article 3 de la Llei 30/92, es resol concloure el procediment ambiental iniciat d'acord amb la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
4. L'article 16.2m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:
Primer
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el projecte Pla General d'Ordenació Urbana de Crevillent, promogut per l'Ajuntament de Crevillent.
No obstant això, s'ha de presentar un text refós del Pla General d'Ordenació Urbana que incorpore els condicionants ambientals que s'indiquen a continuació, que es remetrà degudament firmat pels seus tècnics redactors i diligenciat per l'Ajuntament de Crevillent. Este text refós serà motiu d'una nova resolució complementària.
Segon
Els condicionants ambientals que cal considerar són:
a) Quant al sòl no urbanitzable de protecció, medi natural i rural:
- S'han de protegir les forests d'utilitat pública núm. 67, Serra Baixa i Llomes, i la Serra, núm. 44, totalment, així com els terrenys forestals adjacents que es reflectixen en el pla adjunt. La proposta de descatalogació de les forests d'utilitat pública, si és el cas, ha de realitzar-se independentment de la tramitació d'este pla general.
S'aplicaran a tots els sectors limítrofs a sòl forestal els criteris establits en l'article 25 bis del ROGTU, que arreplega la instrucció de la Direcció General de Gestió del Medi Natural relativa a prevenció d'incendis forestals.
- No es considera acceptable, a l'efecte ambiental, minorar la protecció dels terrenys situats al sud de la Vereda d'Orihuela, atesos els seus valors ambientals, territorials i paisatgístics, així com la seua proximitat a l'espai protegit del Fondo.
Es considera necessari mantindre la seua classificació com a SNU de protecció, i es proposa com a categoria d'acord amb els fins d'esta protecció la denominació d'ecològica, paisatgística i/o dels recursos agronòmics, a més de promoure un règim d'usos compatible amb els valors que determinen esta protecció.
Es considera compatible, a l'efecte ambiental, l'ús agrícola i els magatzems i instal·lacions vinculats a l'activitat agrícola.
Els usos residencials i els allotjament rurals, quan suposen la rehabilitació o recuperació de construccions ja existents, els usos hotelers i les activitats turístiques d'oci o amb fins educatius relacionats amb el medi ambient per a gaudi públic i aprofitament col·lectiu, quan harmonitzen amb els valors ambientals propis del medi rural i natural en què s'ubiquen, són ambientalment possibles en els nuclis rurals del Realengo, San Felipe Neri, Las Casicas i el Racó dels Pablos.
A la zona immediatament exterior al parc natural es detallarà l'ordenació del sistema de zones humides del sud d'Alacant.
Igualment, s'hauran de preveure com a usos prohibits les activitats catalogades com a «activitat potencialment contaminant del sòl» per l'annex I del Reial Decret 9/2005, pel qual s'establix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.
- S'ha de mantindre la protecció de llits i evitar l'ocupació antròpica de barrancs i rambles. Es recomana no minorar la protecció genèrica vigent establida en una faixa de 50 metres.
(La protecció esmentada ha de comprendre el llit i la zona de servitud, així com les faixes laterals del llit o barranc i els interfluvis en què es desenrotlle vegetació natural i/o de ribera o hi haja risc d'inundació.)
La zona de protecció al voltant de l'embassament ha de comprendre els terrenys inundables situats per davall de la corba de nivell de 147,50 m d'alçària, és a dir, de la cota de coronació de la presa, i les franges de servitud i policia, en continuïtat amb els sòls forestals, d'utilitat pública i de propietat privada.
- Al barranc del Boch, es cartografiaren en els plànols d'informació les dades relatives a la làmina d'inundació que es generaria a causa d'una hipotètica ruptura de la presa a conseqüència d'un sisme, és a dir, la delimitació del risc potencial existent.
Aigües avall de l'embassament, a la zona de policia, es limitaran els usos urbanístics en sòl urbà-urbanitzable i els usos i aprofitaments en sòl no urbanitzable, d'acord amb la delimitació del risc d'inundació esmentat.
En les normes urbanístiques s'observaran les determinacions del PATRICOVA que prohibix la instal·lació en sòls sotmesos a risc d'inundació d'indústries que emmagatzemen, transformen, manipulen, generen, aboquen, etc., productes que puguen resultar ambientalment perjudicials per a l'entorn com a conseqüència de l'arrossegament, dilució o filtració generats per l'efecte d'una inundació, i en especial per a la salut humana, el sòl i/o l'aigua.
b) Quant a les determinacions en sòl no urbanitzable, usos i aprofitaments, en el medi rural:
- S'ha de proposar una zonificació del sòl no urbanitzable comú i ordenar, amb caràcter general, la implantació d'usos i aprofitaments en el medi rural i sòl rústic.
- Quant a la implantació de centres d'energia renovables, caldrà ajustar-se a les recomanacions de l'informe emés el 8.07.08, del Servici d'Ordenació del Territori.
- S'ha de preveure una reserva de sòl per a l'ampliació de l'EDAR Derramador-Crevillent contigua a la infraestructura de sanejament, per a ampliacions o millores futures, i una àrea de servitud de protecció en què s'excloga la implantació d'usos residencials, sanitaris, culturals i recreatius de qualsevol tipus. Es tindran en compte els condicionants establits en l'informe de l'EPSAR emés el 15 de febrer de 2008.
c) Quant als assentaments rurals i els nuclis de vivendes, en sòl rústic:
- S'ha d'acreditar les dotacions i infraestructures necessàries que servisquen a les edificacions existents o futures.
- S'ha de considerar la DT 4 de l'LSNU, quant a la minimització de l'impacte territorial dels nuclis de vivenda consolidada.
d) Quant al sòl urbà-urbanitzable:
- La delimitació del sector R-11 ha de complir els criteris establits en l'article 25 bis del ROGTU, que arreplega la instrucció de la Direcció General de Gestió del Medi Natural relativa a prevenció d'incendis forestals. Es recomana que els òrgans competents en matèria de planificació i ordenació del territori analitzen la compatibilitat de l'ús residencial proposat en un entorn de sòl urbà industrial consolidat, tenint en compte la recomanació feta en la resolució del concert previ del Pla General de Crevillent.
- No es considera adequada, a l'efecte ambiental, la reclassificació del sector R-8. Es tracta d'un sector situat a l'oest del nucli urbà, allunyat del nucli i d'altres àmbits proposats per al seu desenrotllament i desconnectat de les infraestructures i dotacions. El club de tenis pot ser ordenat com a equipament privat en sòl no urbanitzable comú, que servisca als assentaments de segona residència.
- No es considera adequada, a l'efecte ambiental, la classificació com a sòl urbà del nucli del Racó dels Pablos i de Las Casicas, així com la reclassificació del sector R-12, justificat en l'entitat d'estos, i caldrà acreditar que estos assentaments rurals compten amb prou infraestructures i servicis, és a dir, aigua potable, sanejament efectiu i recollida regular de residus de qualsevol tipus.
- No es considera adequada la ubicació aïllada del sector I-11 en una zona d'alt valor ambiental, i caldrà considerar la seua localització juntament amb el nus AP-7 o com a continuació de l'àrea industrial de Catral.
- S'ha de justificar, a l'efecte ambiental, la delimitació del sector industrial I-13 respecte a la seua ubicació vora el cementeri municipal, la seua ocupació d'un interfluvi en tàlveg en la confluència de dos barrancs, i per estar rodejat i contindre nombroses edificacions existents de caràcter residencial.
- Al voltant del cementeri municipal cal tindre en compte les distàncies establides per a les condicions d'emplaçament de cementeris (perímetre de protecció de 25 m de zona dotacional que pot estar enjardinada i una segona zona de terreny de 225 m en què es restringixen els usos permesos), a més de la reserva de terrenys per a la seua possible ampliació.
- Els sectors industrials limítrofs a zones residencials han de limitar les seues activitats a les qualificades de baixa intensitat, és a dir, en estos sectors no són compatibles les indústries o activitats insalubres, nocives i perilloses en grau 4 i 5 del Nomenclàtor (D 54/1990). L'ordenació detallada ha de disposar de zones verdes a manera de matalaf separant els usos industrials i terciaris dels residencials, docents, sanitaris i culturals de qualsevol tipus.
- Els sectors Catxapets, I-8, I-10 i I-4 han de tindre en compte el traçat d'una línia elèctrica d'alta tensió, subjectes a les limitacions establides en l'RD 1955/2000, pel qual es regulen les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions d'energia elèctrica. En funció de la potència de la línia pot resultar inviable el soterrament o trasllat.
- Els sectors I-4 ampliació, I-9, I-10 i I-12, ubicats vora l'autovia A-7, atesa la seua compatibilitat amb l'ús terciari, han de considerar com a zona d'alt risc d'accidents en els transports de mercaderies perilloses la franja de 500 metres al voltant d'esta via, en què cal evitar la localització dels usos més sensibles que exposen a un gran nombre de població.
- Els sòls urbanitzables i les instal·lacions industrials han de disposar d'arquetes de registre i mesura abans del punt d'abocament a la xarxa de sanejament, seguint les especificacions de l'EPSAR en informe emés el 15 de febrer de 2008.
- Els sectors industrials i les activitats que s'hi instal·len han de reservar prou espais per a la col·locació de contenidors de recollida selectiva de residus de qualsevol tipus.
- S'han d'aportar els certificats relatius a la gestió dels residus a Crevillent, on s'indique el tractament i la destinació final, d'acord amb el Pla Zonal de la Zona XVIII del PIR.
- D'acord amb l'informe de 8 de juliol de 2008, de l'Àrea de Planificació del Territori i del Litoral, el sector R-5 i l'assentament del Realengo estan afectats per risc d'inundació segons el PATRICOVA i no poden ser objecte de reclassificació. El sector I-10 en podria estar també afectat i, per tant, ha de justificar-se la seua no-afecció.
- Quan els barrancs i rambles travessen sòl urbà-urbanitzable, se sol·licitarà informe a l'organisme de conca en relació amb les delimitacions definitives. La zona de servitud s'ha de mantindre expedita. La protecció es pot reduir genèricament fins a un ample mínim de 25 metres a cada costat del llit, que es tractaria com a zona verda (JL).
En el cas de sectors de sòl urbanitzable sense ordenació detallada, la possible incidència sobre el règim de corrents i la possible afecció a tercers es durà a terme quan es redacte el pla parcial de desenrotllament.
- Els sòls urbans-urbanitzables afectats per risc de despreniment han d'adoptar mesures de correcció, de manera que qualsevol proposta urbanística davant d'estos riscos necessite la realització d'estudis geotècnics previs.
- Els sectors R-1 i R-4 i, si és el cas, R-5 han d'adoptar mesures correctores davant d'impactes acústics, tal com es desprén de l'informe sectorial de l'òrgan competent.
e) S'han d'ampliar les directrius d'evolució urbana i ordenació del territori (DEUT) en consonància amb els criteris, els objectius i les directrius de sostenibilitat establides en la LOTPP, com a determinacions essencials que són, amb vocació de permanència. El model d'evolució urbana i ocupació del territori ha de preveure una seqüència lògica de desenrotllament, amb condicions de connexió per als sectors, procurant adscriure les infraestructures i dotacions necessàries per a la seua execució.
Tercer
S'ha d'obtindre l'informe del Servici d'Ordenació del Territori, de caràcter vinculant, relatiu a les determinacions del PATRICOVA i, si és el cas, a l'elaboració eventual d'un estudi per a la concreció del risc d'inundació. Igualment, quant a les previsions del PATEMAE i els criteris de la LOTPP.
Quart
S'ha d'obtindre l'informe en matèria de paisatge relatiu a l'estudi de paisatge que s'adjunta al pla general.
Quint
S'ha d'obtindre l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià, de caràcter vinculant per a la declaració d'impacte ambiental.
Sext
D'acord amb el que establixen les consideracions ambientals, abans de l'aprovació definitiva del projecte s'ha de justificar, davant de l'òrgan substantiu, la suficiència de recursos hídrics en els termes establits en la doctrina establida per la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en la interlocutòria d'Ador. Una vegada comprovada, se'n remetrà una còpia a l'Àrea d'Avaluació Ambiental perquè que conste en l'expedient.
El Pla General incorporarà, sobre la base de l'estudi d'impacte ambiental, mesures concretes relatives al consum d'aigua i el pla de minimització de consums», a través d'una ordenança municipal o document semblant.
Sèptim
Ha de presentar un informe en què es done compte del compliment dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental de l'expedient 252/8505-VCI, Ronda Sud, i de l'expedient 232/8490-GQQ, Homologació i Pla Parcial Sector R-10, a nivell de projecte d'urbanització o d'execució, respecte de l'aplicació de les mesures de prevenció i correctores previstes, així com de qualsevol incidència o millora de caràcter mediambiental durant el seu desenrotllament. En particular, l'informe es referirà a les mesures davant de la contaminació acústica -en relació amb l'estudi acústic i el pla acústic municipal- i a les mesures proposades en les conclusions de l'informe sobre el risc d'inundació com a conseqüència d'una hipotètica ruptura de la presa de Crevillent per efecte d'un sisme -en relació amb l'ordenació dels marges del barranc del Boch.
Octau
El procediment d'avaluació d'impacte ambiental relatiu al PGOU de Crevillent no eximix que els plans i/o projectes que cal desplegar al terme municipal arreplegats en la legislació mediambiental vigent i en l'àmbit de la Xarxa Natura 2000 siguen sotmesos a un procés d'avaluació ambiental.
Nové
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que consideren pertinents en defensa del seu dret i dels seus interessos.
Deu
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb les disposicions d l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
València, 15 d'abril de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno».
València, 20 d'agost de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.