Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8302, del 24-05-2018 (2018/5044)

RESOLUCIÓ de 8 de maig de 2018, de la Direcció Territorial de Castelló, sobre declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, del projecte de línia trifàsica aèria d'alta tensió per a alimentar un centre de transformació en la partida de les Comes de Benassal.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8302

Data del DOGV
:   24-05-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/5044


Data del document
:   08-05-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Benassal
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 8 de maig de 2018, de la Direcció Territorial de Castelló, sobre declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, del projecte de línia trifàsica aèria d'alta tensió per a alimentar un centre de transformació en la partida de les Comes de Benassal. [2018/5044]  
Atenent la sol·licitud realitzada pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, que ha tingut entrada en aquest Servei Territorial de Medi Ambient el 4 de desembre de 2017, a la vista de la documentació traslladada per l'òrgan substantiu, i atenent el contingut del projecte redactat pel tècnic facultatiu competent Carlos Mateu Mañà, ITI graduat en Enginyeria, col·legiat núm. 799 del COITIGCAS, promogut per Eliseo Escrig Monferrer, en la partida de les Comes, que afecta les parcel·les 2, 7, 9 i 9009, del polígon 8, amb les referències cadastrals 46666W488611704612RH, 52135S683268968162EE i 85557G860626956063OX i 06545X053855870023RO, tal com es desprén del contingut del projecte executiu i l'estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000.  
  
Vista la sol·licitud i l'històric de la documentació que hi ha en poder d'aquesta administració, en relació amb els expedients 03/17/EIA-CS i RN/2017/018, s'analitza la documentació que hi ha en l'expedient de referència ATLINE/2017/186/12 N/R: UENEC/GNG/PGC. D'aquesta anàlisi, i tenint en compte les dades de què disposa aquest dervei respecte a l'activitat de referència i als espais naturals protegits i espais Xarxa Natura 2000, potencialment afectats per aquest projecte, estudiat el contingut de l'escrit i la seua documentació annexa (traslladada pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló), s'ha elaborat liInforme proposta sobre la valoració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 respecte al projecte-actuacions preteses de referència. Del contingut de l'escrit i la seua documentació annexa (aportada) es desprenen els següents antecedents, fonaments i consideracions conclusions:  
  
  
Antecedents de fet  
Vist l'informe proposta, de data 7 de maig de 2018, sobre la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 que hi ha en l'expedient de referència RN/2017/018, a continuació es reprodueix l'informe proposta del cap de Servei de Medi Ambient, en tot el seu contingut i abast.  
1. Referent a la Xarxa d'espais protegits afectats.  
A la vista de la informació proporcionada i tenint en compte la informació disponible en poder de l'administració de medi ambient, en referència a l'àmbit d'actuació li serà d'aplicació allò establit a l'article 3.b. del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, que regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de planes, programes i projectes que puguen afectar la xarxa natura 2000.  
  
El projecte es localitzat a un 600 metres del límit de la ZEPA i el LIC l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana.  
Aquest projecte es localitza en una parcel·la forestal classificada com a terreny forestal estratègic, i atenent l'establert en l'article 23 Decret 58/2013, de 3 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana, són terrenys forestals estratègics: «1. Són terrenys forestals estratègics [...] ells tenen una importància decisiva per albergar i contribuir al desenvolupament de valors naturals, paisatgístics o culturals la restauració, conservació o manteniment dels quals convé a l'interès general» i l'article 22 estableix que es considera infraestructura verda: «Les muntanyes de domini públic i utilitat pública o protectors que es troben inclosos en el corresponent catàleg formaran part de la infraestructura verda.»  
  
Consultat el visor cartogràfic de cartografia temàtica de la Generalitat Valenciana, la xarxa de la infraestructura verda conté el sòl forestal estratègic, i segons l'establert a l'article 4 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
Atés l'exposat, es procedeix a l'avaluació d'aquest projecte conforme a l'establert en l'article 10 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000.  
2. Referent a les possibles afeccions a espècies dels catàlegs de fauna i flora amenaçada.  
Consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV), la consulta realitzada ha evidenciat que en la zona pretesa es té constància d'espècies de fauna i flora catalogades i incloses en el llistat d'espècies en règim de protecció especial.  
  
3. Referent a les possibles afeccions a hàbitats naturals amenaçats de desaparició.  
Del coneixement de la realitat física es dedueix que la zona pretesa està poblada per especies principals i acompanyants de l'hàbitat 9340.  
  
Els alzinars es troben sobre un rang molt ampli de litologies i sòls. La presència de fractures i fissures en la roca és molt important per a permetre el desenvolupament del profund sistema radicular, que les alzines necessiten per tal de suportar la sequera estival. No obstant açò, i quasi com tots els arbres, les alzines presenten el seu major desenvolupament arbori sobre sòls profunds, que generalment es corresponen sovint amb llocs antigament conreats. Bona part de la superfície ocupada pel d'hàbitat 9340 són sòls rocosos, pedregosos o superficials, que limiten el desenvolupament arbori i que, combinat amb la història d'explotació forestal i ramadera, fan que molts alzinars no tinguen actualment una fesomia pròpiament de bosc sinó la d'una formació arbrada oberta amb arbres de baixa talla, o fins i tot la de la d'un matoll arborescent. L'espècie dominant de l'hàbitat 9340 és per definició l'alzina (Quercus ilex), que domina l'estrat arbori. L'alzina pot coexistir amb quasi totes les espècies arbòries presents en la seua àrea de distribució, com a savines i ginebres (Juniperus thurifera, J. phoenicea; les dues últimes espècies sovint de port arbustiu).  
La fragmentació d'aquests tipus d'hàbitat (forestals) pot comportar l'aïllament de poblacions, fent-les més vulnerables a l'extinció local (Tellería & Santos, 2001). Així, en els altiplans ibèrics, taques d'alzinar de >100 ha retenen el 81 % de les espècies d'aus forestals presents en la regió, mentre que taques o fragments de 2-10 ha retenen només el 50 % i fragments minúsculs (<2 ha) retenen només el 12,5 %. Les espècies que es troben en els fragments menors d'hàbitat són només aquelles que poden resistir una fragmentació extrema. És a dir, 50 fragments d'alzinar de 2 ha no contindran totes les espècies presents en un alzinar de 100 ha (Tellería & Santos, 2001). La persistència d'una població en una taca o fragment d'hàbitat depèn no solament de l'àrea d'aquest sinó també, en gran mesura, de la qualitat de l'hàbitat en aquest fragment, i de l'estructura del paisatge circumdant. El paisatge en el qual es troba enclavat el fragment té influència sobre l'abundància i la persistència de les poblacions del fragment, a través dels efectes positius o negatius que tinga la matriu (capacitat d'oferir aliment o refugi; probabilitat de travessar-la amb èxit), i a través de la dispersió des d'altres fragments d'hàbitat.  
  
Per extensió, s'evidencia que aquests hàbitats d'interès comunitari 9340 Alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia, 5210 Matolls arborescents de Juniperus spp, són hàbitats inclosos en la declaració de l'espai protegit ZEPA i el LIC l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana. Com s'ha motivat al punt 2 dels antecedents de fet Xarxa d'espais protegits afectats, aquest projecte es localitza a 600 metres del límit de la ZEPA, i entre l'àrea pretesa i l'espai protegit existeix una continuïtat física ininterrompuda, ja que el terreny forestal estratègic connecta l'espai protegit amb les parcel·les objecte d'aquest projecte.  
El document consultiu de la norma de gestió de l'espai protegit ZEPA i el LIC l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana, considera les transformacions de matolls arborescents de Juniperus spp (hàbitat 5210), així com l'eliminació física i/o una afecció significativa (directa o indirecta), sobre qualsevol dels hàbitats d'interès comunitari que van motivar la declaració d'aquest espai (9340 alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia), i de qualsevol de les espècies de fauna i flora característiques, com a no compatibles. Per tant, el projecte de construcció de la línia elèctrica pretesa haurà d'inventariar la vegetació existent (en cadascuna de les zones d'actuació) amb l'objectiu de comprovar la no-afecció a aquests hàbitats. Per tot l'exposat, donada la possible afecció a especies incloses en l'annex I de la Directiva Aus i Habitats inclosos en l'annex I de la Directiva Hàbitats, caldrà establir mesures de protecció genèriques, i li serà aplicable el règim de protecció preventiva, que es traduirà en: «a) Prohibició de realitzar actes que suposen una transformació sensible de la realitat física i biològica ?».  
  
4. Referent a les possibles afeccions al sòl forestal i la seua titularitat.  
Analitzada la informació que hi ha en les bases de dades cadastrals, s'ha comprovat que es produeix una ocupació sobre les parcel·les 98211J443866268783JT (de titularitat privada), i 15214C271138212011IN (camí de domini públic, titularitat de l'Ajuntament de Benassal). En aquest sentit, tal com es motiva als fonaments de dret i a la vista de la pretesa ocupació del vol de béns demanials i de l'ocupació del sòl i el vol de béns de titularitat privada, naix d'un interés particular, i que no hi ha en l'expedient la corresponent declaració de interés públic, i atenent l'establert en la Llei 33/2003, de 3 de novembre, del patrimoni de les administracions públiques, amb caràcter previ, caldrà instruir l'expedient de concessió demanial. En el supòsit de l'ocupació de béns de titularitat privada, i a la vista que aquesta instal·lació implicarà la imposició d'un gravamen sobre la parcel·la 56984I977371266371KY, caldrà incorporar a l'expedient l'autorització del seu titular o la declaració d'interés públic de la línia elèctrica pretesa.  
  
5. Referent a la normativa de avaluació afeccions a la Xarxa Natura.  
  
Com es va motivar al punt 1 dels antecedents de fet, i referent a l'històric d'actes administratiu relacionats amb aquest expedient, el 8 de marc de 2017, el tècnic de recursos naturals emet informe de la valoració preliminar a la Xarxa Natura 2000 en el següents termes: «atenent l'establert en l'article 45,4 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i biodiversitat, aquest servei considera que el projecte analitzat pot tenir efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, per la qual cosa haurà de ser sotmès a declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000».  
L'obligació d'avaluació detallada emanada de l'article 6 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, atenent l'establit en l'article 10.4. del Decret 60/2012, de 5 d'abril, té caràcter preceptiu i vinculant, i el termini per a la seua resolució serà de dos mesos, des que tinga entrada la sol·licitud d'avaluació de l'estudi d'afeccions en el registre de l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000, i aquest termini podrà ser interromput, en el cas que l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000 estime que és necessari completar l'estudi d'afeccions amb informació addicional, pel temps que intervinga entre el requeriment i l'efectiva presentació de la documentació addicional.  
La tramitació de la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 a través de l'estudi detallat d'afeccions, es realitzarà atenent l'establert en l'article 10.2. del Decret 60/2012, de 5 d'abril: «2. Si la declaració de repercussions indica l'existència d'afeccions a la integritat de l'espai o espais Xarxa Natura 2000, serà aplicable el règim d'aprovació, autorització o conformitat excepcional [?].  
  
Referent a l'estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000, com s'ha motivat amb anterioritat, manca una explicació detallada, que justifique la inexistència de solucions alternatives, així com l'execució d'aquest projecte per raons imperioses d'interès públic de primer ordre, adoptant un programa de mesures compensatòries, per tal de conservar i restablir els hàbitats, les espècies i els processos ecològics afectats (negativament). Tot això hauria d'anar acompanyat d'un programa de seguiment, un calendari d'aplicació, i un programa pressupostari. Però, analitzat el contingut del projecte pretès, s'ha comprovat que el pressupost (del projecte) no evidencia l'existència d'un compromís per tal d'alliberar les partides necessàries en els terminis adequats per aconseguir l'èxit de les mesures compensatòries. A la vista d'aquests fets, li serà d'aplicació l'establert en l'article 12 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel que fa a l'obligació de no aprovació, no autorització o no conformitat.  
Donat que la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 acabarà amb l'emissió d'una resolució, que serà un acte motivat i públic (publicitat en el DOGV) considerat com un acte de tràmit, que si bé determina la impossibilitat de continuar el procediment de declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, no pot considerar-se que pose fi a la via administrativa. La qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que, en defensa del seu dret i interessos, les parts interessades estimen pertinents. En conseqüència, podrà ser recorreguda en alçada davant el director general de Medi Natural, en el termini d'un mes, comptat des de l'endemà de la notificació, de conformitat amb l'establit en la Llei 39/2015, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
6. Referent a les conclusions de la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000.  
L'informe proposta del cap de Servei de Medi Ambient, de data 7 de maig de 2017, amb la referència RN/2017/018, que emet informe en relació amb la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 i conclou:  
Conclusions  
«1. Consultada la cartografia temàtica de la Generalitat Valenciana, com es va motivar en el punt 2 dels antecedents de fet, aquest projecte es pretén executar sobre parcel·les forestals classificades com a terreny forestal estratègic, incloses en la xarxa de la infraestructura verda, per tant, s'haurà d'atendre a les funcions de connectivitat i restauració ecològiques, ja que aquestes àrees de muntanya estan actuant com a corredors ecològics. En el mateix sentit, cal remarcar que aquest projecte es localitza en una zona de connectivitat ecològica, entre les ZEPA l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana i Penyagolosa. I d'acord amb l'establert en els articles 44, 46 i 47 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, de patrimoni natural i de la biodiversitat, caldrà fomentar la conservació d'aquest corredors ecològics, ja que el projecte pretés es localitza a 631,239 metres de la ZEPA i el LIC l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana. No obstant això, s'evidencia que la gestió d'aquests elements del paisatge resulten essencials i revesteixen primordial importància per a la migració, la distribució geogràfica i l'intercanvi genètic entre poblacions d'espècies de fauna i flora silvestres, i donada la seua proximitat a la ZEPA s'ha de considerar com a àrea prioritària per l'alimentació, reproducció, dispersió i concentració de les espècies d'aus incloses en els catàlegs d'espècies amenaçades.  
  
2. Analitzada la documentació continguda en l'expedient s'ha comprovat que a aquest projecte li serà d'aplicació l'establert en el Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost, pel qual s'estableixen mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió. To i això, s'ha comprovat que el projecte no descriu les instal·lacions de seccionament i interruptors amb tall en intempèrie, així com la ubicació dels dispositius salvaocells proposats (a instal·lar) i les mesures contra la col·lisió, les mesures contra la nidificació (en la línia), i, analitzada la documentació continguda en l'expedient, s'ha comprovat que el pressupost no compta amb cap partida per tal de garantir la instal·lació de salvaocells o senyalitzadors visuals. Per abundar més en la qüestió, la norma no permet sobrepassar les creueres o semicreueres amb elements en tensió. I com es va motivar en els antecedent de fet, el projecte no aclareix quina estructura suportarà els seccionadors.  
En el mateix sentit, el projecte no garanteix el compliment de les distancies de seguretat, és a dir, no es compleix amb l'establert en l'article 6 del Reial decret 1.432/2008, de 29 d'agost, per la qual cosa, com es va evidenciar en las imatges 21 i 22, caldrà aïllar els conductors al seu pas per les creueres i voltes, ja que aquestes línies no disposen de creueres o suports de material aïllant i no es preveu instal·lació de dissuasius de posta.  
Per l'exposat, caldrà modificar el projecte, per tal de concretar, especificar i descriure les mesures a implantar, tendents a minimitzar els accidents d'electrocució i col·lisió de l'avifauna, ja que, com s'estableix a l'article 3, del Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost, li seran d'aplicació les normes de caràcter tècnic d'aplicació a les línies elèctriques aèries d'alta tensió amb conductors nus situades en les zones de protecció.  
  
3. Consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV), s'evidencia:  
La presència d'espècies de fauna catalogades o incloses en règim de protecció especial. Atenent l'anàlisi d'aquestes actuacions realitzada en els antecedents de fet, es conclou que les actuacions preteses podrien afectar les següents espècies de fauna i flora:  
- Cuculus canorus (cucut comú)  
- Cyanistes caeruleus (ferreret)  
- Emberiza cirlus (gratapalles)  
- Fringilla coelebs (pinsà)  
- Lanius senator (capsigrany o capsot)  
- Luscinia megarhynchos (rossinyol)  
- Parus major (carboner comú o mallerenga)  
- Passer domesticus (teuladí)  
- Sylvia cantillans (busquereta capnegra)  
- Sylvia undata (busquereta cuallarga)  
- Turdus merula (merla)  
- Upupa epops (puput)  
4. El coneixement de la realitat física evidencia que la zona pretesa està poblada per especies principals i acompanyants dels hàbitats d'interès comunitari 9340 alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia», 5210 matolls arborescents de Juniperus spp. Com s'ha motivat al punt 2 dels antecedents de fet Xarxa d'espais protegits afectats, i en les imatges 8 a 11, aquest projecte es localitza en el límit de la ZEPA l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana i existeix una continuïtat física ininterrompuda, entre aquesta àrea (àmbit del projecte pretès) i l'espai protegit Xarxa Natura 2000.  
  
El document consultiu de la norma de gestió en l'espai protegit ZEPA i el LIC l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana, considera com a no compatibles les transformacions de matolls arborescents de Juniperus spp (hàbitat 5210), així com l'eliminació física i/o una afecció significativa (directa o indirecta) sobre qualsevol dels hàbitats d'interès comunitari i de les espècies de fauna i flora, que en van motivar la declaració.  
5. Referent a les possibles afeccions al sòl i la seua titularitat. De l'anàlisi de la documentació que hi ha en l'expedient i de la interpretació d'aquestes normes, es desprèn que les actuacions es pretenen executar en part sobre béns de domini públic (viari) i parcel·les de titularitat privada, i no hi ha en l'expedient la disposició de l'autorització per part del seu titular i/o òrgan gestor.  
6. Referent al tractament de la vegetació deguda a l'afecció derivada de l'execució d'aquest projecte. Per raó de matèria, l'òrgan forestal es pot atorgar la capacitat substantiva d'autoritzar i exercir el control de l'execució d'obres que es porten a terme íntegrament en el medi forestal. De la documentació incorporada a l'expedient es desprèn que:  
  
- L'òrgan competent (forestal) no ha emès el corresponent informe preceptiu (en matèria forestal), i aquest informe està taxat en l'article 161 del Reglament de la Llei forestal valenciana. Tot i això, sense perjudici de l'aplicació de la normativa sectorial en matèria d'impacte ambiental. En aquest supòsit, l'informe preceptiu serà emès dins de la tramitació dels procediments ambientals d'estimació o avaluació d'impacte ambiental. En aquest sentit, atenent l'establert en l'article 24 del Decret 58/2013, de 3 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana; «1. Per a realitzar actuacions en terreny forestal que suposen una modificació substancial de la coberta vegetal, sense produir-se canvi d'ús forestal, serà necessària l'autorització de l'administració competent en matèria forestal, [?]». Caldrà atendre l'establert en l'article 23, ja que es tracta de terrenys «forestals estratègics», els quals convé a l'interès general la seua conservació o manteniment, i tenen una importància decisiva per albergar i contribuir al desenvolupament de valors naturals.  
  
- No s'ha incorporat en l'expedient, l'informe favorable referent al plec de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
- No s'ha motivat el compliment de la Instrucció tècnica IT-MVLAT, per la qual s'estableix obligació de realitzar els tractaments de la vegetació continguda en el Decret 98/1995, de 16 de maig, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. Com es va motivar en els punts anteriors, caldrà garantir la preservació de la vegetació i els hàbitats protegits. Amb aquest objectiu, el promotor del projecte haurà de garantir que «no seran preceptius els tractaments sobre la vegetació dirigits a minimitzar els efectes que pogueren derivar-se del trencament o caiguda a terra dels conductor», s'haurà d'adjuntar amb el projecte un certificat, signat pel tècnic competent en la matèria, en el qual s'indique que la línia compleix les prescripcions especials a), b) i d) de les recollides en el punt 5.3 d'ITC-LAT 07. En referència als arbres existents, i vist que s'admetrà la poda de frondoses com a alternativa a la tallada, caldrà redissenyar la línia elèctrica, per tal d'evitar que la línia sobrevole les masses de Quercus ilex rotundifolia, minimitzant així la intervenció sobre la vegetació. D'una altra banda, donada la protecció de les espècies catalogades i no catalogades, existents en l'àmbit d'actuació del projecte pretès, s'haurà de motivar la no-afecció a l'especie Juniperus phoenicea.  
7. Referent al procediments administratius taxats en les normes sectorials. es desprén que:  
- Referent a l'estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000, manca una explicació detallada, que justifique la inexistència de solucions alternatives, així com l'execució d'aquest projecte per raons imperioses d'interès públic de primer ordre, adoptant un programa de mesures compensatòries, per tal de conservar i restablir els hàbitats, les espècies i els processos ecològics afectats (negativament). Tot això hauria d'anar acompanyat d'un programa de seguiment, un calendari d'aplicació, i un programa pressupostari. Però, analitzat el contingut del projecte pretès, s'ha comprovat que el pressupost (del projecte) no evidencia l'existència d'un compromís per tal d'alliberar les partides necessàries, en els terminis adequats, per aconseguir l'èxit de les mesures compensatòries. A la vista d'aquests fets, li serà d'aplicació l'establert en l'article 12 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel que fa a L'obligació de no aprovació, no autorització o no conformitat. Vist l'exposat, la tramitació de la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 a través de l'estudi detallat d'afeccions es realitzarà atenent l'establert en l'article 10.2. del Decret 60/2012, de 5 d'abril; «2. Si la declaració de repercussions indica l'existència d'afeccions a la integritat de l'espai o espais Xarxa Natura 2000, serà aplicable el règim d'aprovació, autorització o conformitat excepcional [?].  
  
- La declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 és un pronunciament exprés basat en el contingut de L'estudi d'afeccions, indica la idoneïtat de l'estudi d'afeccions i l'existència o no d'afeccions. Podrà contenir condicionants, que s'imposaran amb l'objectiu d'assegurar la integritat dels espais a protegir i acabarà amb l'emissió d'una resolució, que serà un acte motivat i públic (publicitat en el DOGV), considerat com un acte de tràmit, que si bé determina la impossibilitat de continuar el procediment de declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, però no pot considerar-se que pose fi a la via administrativa. La qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que, en defensa del seu dret i interessos, les parts interessades estimen pertinents. En conseqüència, podrà ser recorreguda en alçada davant del director general de Medi Natural, en el termini d'un mes, comptat des de l'endemà de la notificació, de conformitat amb l'establit en la Llei 39/2015, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
8. Respecte al contingut del projecte i les possibles afeccions.  
Ja que les normes prohibeixen realitzar actes que puguen suposar una transformació sensible de la realitat física i biològica, el promotor podrà redactar un nou projecte, però la justificació del traç portarà implícita la no-afecció a la vegetació existent. A causa d'això, el projecte haurà de garantir:  
- Que minimitze l'impacte i garantisca la regeneració de la vegetació. Sense perjudici del contingut d'estudi d'impacte ambiental, caldrà l'aplicació d'un elenc de les mesures preventives i correctores, motivant la seua eficàcia a l'hora de reduir i evitar els possibles efectes negatius del projecte, així com proposar un pla de seguiment per tal de comprovar-ne i garantir-ne l'eficàcia. I si escau, l'execució de les mesures compensatòries adients, per tal de garantir la coherència global de la Xarxa Natura 2000.  
- Que no seran preceptius els tractaments sobre la vegetació dirigits a minimitzar els efectes que pogueren derivar-se del trencament o caiguda a terra dels conductors, és a dir, que compleix amb les prescripcions especials a), b) i d) de les recollides en el punt 5.3 d'ITC-LAT 07.  
- Garantirà la implantació de les mesures tendents a minimitzar els accidents d'electrocució i col·lisió de l'avifauna. Proposant, concretant i pressupostant aquestes mesures en el projecte executiu.  
- Motivarà les alternatives proposades, justificant el traçat proposat, per tal de garantir que no existirà afecció a l'hàbitat 5210, i en conseqüència que no suposarà la afecció a Juniperus phoenicea L. subsp. Turbinata. Les mesures correctores garantiran la regeneració de la vegetació, prestant especial atenció a les especies principals i acompanyants dels habitats 5210 Juniperus spp, 9340 alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia.  
- Si malgrat la seua aplicació, no poguera constatar-se amb tota seguretat que no existiran efectes apreciables sobre la integritat del lloc, caldrà acreditar la inexistència d'alternatives, així com la justificació suficient de quines són, segons el parer del promotor, les raons imperioses d'interès públic de primer ordre que justificarien l'aprovació del projecte, en el cas que afecte a la integritat de la zona sensible en qüestió, i per tant s'hauria de motivar l'aplicació del règim d'aprovació, autorització o conformitat excepcional.  
  
Per tot l'exposat, donades les possibles afeccions a especies incloses en l'annex I de la Directiva Aus i Habitats, incloses en l'annex I de la Directiva Hàbitats, en l'annex II (llistat taxons de Flora Protegides no Catalogades), del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades, i en el llistat d'espècies silvestres en règim de protecció especial, i a la vista d'aquestes evidències, caldrà fer un pronunciament exprés sobre l'existència d'afeccions a la integritat del espais de la Xarxa Natura 2000.  
A la vista que aquestes actuacions podrien afectar directament o indirectament, de forma apreciable, els espais protegits, els seran aplicables les mesures cautelars previstes en normativa d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Aquesta norma vincula les administracions públiques en l'àmbit de les seues competències, que hauran d'atendre aquest precepte, amb l'objectiu d'evitar que aquestes possibles alteracions repercutisquen en les espècies i/o els seus objectius de conservació, en la mesura que aquestes alteracions puguen tenir un efecte apreciable. Per tot això, caldrà establir mesures de protecció genèriques, i li serà aplicable el règim de protecció preventiva, que es traduirà en: «a) Prohibició de realitzar actes que suposen una transformació sensible de la realitat física i biològica ?».  
Es conclou que la petició formulada pel l'òrgan substantiu Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, corresponent am la tramitació administrativa l'expedient d'autorització d'aquesta línia elèctrica d'alta tensió (ATLINE/2017/186/12. N/R: UENEC/GNG/PGC), segons el contingut de la separata on es desenvolupa l'estudi d'afeccions a la xarxa natura 2000, una vegada analitzat el seu contingut i tenint en compte les dades de què disposa aquest servei respecte a l'activitat de referència i als espais naturals protegits i espais Xarxa Natura 2000, potencialment afectats per aquesta activitat projecte, estudiades les possibles afeccions i atenent l'establit en la legislació vigent, es considera que el projecte pot tenir efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000. Per la qual cosa, en aquest cas, el projecte no podrà ésser aprovat, autoritzat o consentit per l'òrgan substantiu, sense acudir al règim excepcional previst en els articles 13 a 16 Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000.  
  
Atenent l'establit en els articles 9 i 10 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, l'avaluació detallada serà substanciada través d'una declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000.  
Si es vol continuar amb la tramitació específica, a la qual està sotmesa el projecte, incloent els aspectes relatius a les modalitats, terminis d'informació i consultes, caldrà atendre les prescripcions establertes en la normativa sectorial, les quals van ser motivades en aquesta proposta.  
  
Tot açò, sense perjudici de les obligacions establides per al promotor i el seu deure d'obtenir totes les concessions, autoritzacions, llicències, i/o remetre les declaracions responsables o comunicacions prèvies que siguen precises en compliment de la legislació vigent.  
Vist quant antecedeix i atenent l'establert en la normativa aplicable d'obligat compliment, això és el que es proposa perquè en prengueu coneixement i als efectes oportuns. Sense perjudici del que puga derivar-se de l'aplicació concurrent d'altres normes sectorials, d'igual o superior rang, per les diferents administracions públiques en l'àmbit de les seues competències.  
  
Fonaments de dret  
  
1. Competències.  
Els articles 50.6 i 49.1.10a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana (Llei orgànica 5/1982, d'1 de juliol, modificada per la Llei orgànica 1/2006, de 10 d'abril).  
El Decret 7/2015, de 29 de juny, del president de la Generalitat, determina les conselleries en què s'organitza l'Administració de la Generalitat i es crea la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, amb competències en matèria d'agricultura, ramaderia, pesca, alimentació, medi ambient, recursos hídrics, canvi climàtic, desenvolupament rural, política agrària comuna i prevenció d'incendis. D'altra banda, el Decret 103/2015, de 7 de juliol, del Consell, estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat.  
El Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
La Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, referent a la gestió dels espais naturals protegits i espais protegits Natura 2000.  
El Decret 73/2017, de 2 de juny, del Consell, de modificació del Decret 158/2015, de 18 de setembre, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
El Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual regula El règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000.  
  
2. Normativa d'aplicació.  
La Directiva 92/43/CEE relativa a la conservació dels hàbitats naturals, la fauna i la flora silvestres, que ha sigut traslladada per la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat i la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar a la xarxa natura 2000.  
  
Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat.  
Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen les mesures addicionals de conservació,  
Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
  
Decret 98/1995, de 16 de maig, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
  
Decret 58/2013, de 3 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana.  
Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost, pel qual s'estableixen mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió.  
Resolució de 15 d'octubre de 2010, del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge i vicepresident tercer del Consell, per la qual s'estableixen les zones de protecció de l'avifauna contra la col·lisió i electrocució, i s'ordenen mesures per a la reducció de la mortalitat d'aus en línies elèctriques d'alta tensió.  
Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana.  
Llei 33/2003, de 3 de novembre, del patrimoni de les administracions públiques.  
Llei 14/2003, de 10 d'abril, de patrimoni de la Generalitat Valenciana.  
Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les condicions dels tancats en el medi natural i dels tancaments cinegètics.  
Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
3. El procediment i els requisits per a l'autorització  
El 16 de desembre de 2011, la Direcció General de Medi Natural comunica a les direccions territorials l'aprovació per part de la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient, de la instrucció relativa a l'emissió d'informe sobre matèries que afecten espais naturals protegits i espècies silvestres, amb l'objectiu d'homogeneïtzar la tramitació dels expedients i establir un manual de procediments administratius.  
  
4. Del règim de responsabilitat ambiental.  
El règim de responsabilitat ambiental pels danys generats a les espècies i els hàbitats que han motivat la declaració d'aquests espais naturals protegits, serà l'establit en la Llei 26/2007, de 23 d'octubre, de responsabilitat mediambiental, sense perjudici de l'aplicació, si escau, de les disposicions contingudes en la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat; en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana; en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental; i en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'impacte ambiental.  
Vist quant antecedeix en les actuacions incloses en l'expedient de referència RN/2017/018, el contingut de l'informe proposta del cap de Servei de Medi Ambient, de data 7 de maig de 2017, la normativa d'obligada i pertinent aplicació, i d'acord amb l'establert en el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, aquesta direcció territorial, a proposta del Servei de Medi Ambient i, en virtut de la delegació continguda en la Resolució de 7 de juny de 2012, del director general de Medi Natural, sobre delegació de competències en matèria d'avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 i, en virtut de la potestat que m'ha estat conferida, resolc:  
  
  
Primer  
El actuacions analitzades i/o projecte de la línia elèctrica d'alta tensió inclosa en l'expedient (ATLINE/2017/186/12. N/R: UENEC/GNG/PGC), segons el contingut de la separata on es desenvolupa l'estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000, pot tenir efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000; en conseqüència no podrà ser aprovat, autoritzat o consentit per l'òrgan substantiu, i atenent l'establert en els articles 13 a 16 Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, haurà d'acudir al règim excepcional d'autorització, regulat en l'article 46, apartats 4 a 7, de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i la biodiversitat, i als apartats 4 a 9 de l'article 14 quinquies de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
  
  
Segon  
Per tant, de conformitat amb l'establert en els articles 9 i 10 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, l'avaluació detallada (a realitzar dins del règim excepcional d'autorització), serà substanciada a través d'una declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000. Per tal de continuar amb la seua tramitació, dins del marc dels procediments d'avaluació d'impacte ambiental i d'avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, l'òrgan ambiental haurà de traslladar el contingut integre de l'estudi d'afeccions a l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000 (competent per raó de matèria).  
D'acord amb l'establert en Decret 60/2012, de 5 d'abril, s'ha elaborat l'annex I (com a document d'abast de la declaració de repercussions, que s'ha annexat a la present resolució), en el qual es defineix la tramitació, el contingut mínim de l'estudi d'afeccions, i se substancien els aspectes relatius a les modalitats, terminis d'informació i consultes.  
  
  
Tercer  
Notificar aquesta resolució a l'òrgan ambiental, a l'òrgan substantiu i per extensió al promotor, perquè se'n prenga coneixement i als efectes oportuns. Així com, de conformitat amb l'establert en l'article 10.4 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, haurà de ser objecte de publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Quart  
La present resolució es considerarà dictada per l'òrgan delegant, de conformitat amb l'establert en l'article 9.4 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
Cinqué  
La present resolució és un acte de tràmit, que determina la possibilitat de continuar el procediment d'avaluació detallada repercussions i de declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000; per tant, pot considerar-se que no posa fi a la via administrativa. La qual cosa no és inconvenient perquè les parts interessades puguen utilitzar els mitjans que estimen pertinents en defensa del seu dret i interessos. En conseqüència, podrà ser recorreguda en alçada davant el director general de Medi Natural, en el termini d'un mes, a comptar des de l'endemà de la notificació, de conformitat amb l'establert en la Llei 39/2015, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
  
  
Castelló de la Plana, 8 de maig de 2018.- El director territorial de Castelló: Antonio Luis García Sanz. (P. d. R 07.06.2012, del director general de Medi Natural).  
  
  
  
ANNEX I  
  
A. Contingut mínim de l'estudi d'afeccions sobre la Xarxa Natura 2000, aplicat al projecte de construcció de la línia elèctrica d'alta tensió.  
  
  
1. Dades bàsiques:  
- Expedient de referència corresponent a la valoració preliminar a la Xarxa Natura 2000 i/o avaluació detallada.  
- Dades de l'òrgan promotor.  
- Projecte executiu (haurà de ser traslladat en tot el seu contingut). Realitzant un breu resum referent a: descripció i justificació de les seues característiques, ubicació, etc. amb indicació de les diferents alternatives considerades.  
- Estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000 (annex al projecte executiu), que haurà de contenir (almenys) els següents apartats:  
\* Identificació i descripció dels elements que van motivar la declaració de l'espai o espais Xarxa Natura 2000, que pogueren veure's afectats per aquest projecte (espècies de flora i fauna, hàbitats, i els seus objectius de conservació), els espais protegits adjacents i els seus elements de connexió (corredors ecològics). Així com un inventari de camp que continga la situació actual i localització de les especies objecte de protecció.  
\* Avaluació dels efectes previsibles del projecte sobre els elements que van motivar la declaració de l'espai Xarxa Natura 2000 i sobre els seus objectius de conservació. Tant referent als seus efectes directes com als indirectes, sobre les espècies, els hàbitats, la integritat de l'espai i els seus objectius de conservació.  
\* Identificació, descripció i avaluació dels efectes acumulatius del projecte, així com els derivats d'altres plans, programes i projectes (indicar-los) que puguen tenir efectes sinèrgics i/o acumulatius.  
  
  
2. Quan l'avaluació inclosa en el punt anterior constate l'existència d'una afecció apreciable sobre hàbitats o espècies, haurà d'implementar-se un elenc de les mesures preventives i correctores, motivant la seua eficàcia a l'hora de reduir i evitar els possibles efectes negatius del projecte. I amb l'objectiu de comprovar l'eficàcia de les mesures proposades (preventives i correctores), es proposarà un pla de seguiment.  
  
3. Si no fóra possible establir mesures preventives i correctores, o si malgrat l'aplicació d'aquestes, no poguera constatar-se amb tota seguretat que no existiran efectes apreciables sobre la integritat del lloc, s'incorporaran els següents apartats a l'estudi d'afeccions:  
  
3.1.1. Un programa de mesures compensatòries. Que hauran de ser programades i planificades en el temps, establint un calendari d'aplicació (que continga els terminis) en funció de l'avanç del projecte. Aquesta planificació serà analitzada en funció de la seua localització geogràfica, la seua viabilitat tècnica (per a aconseguir els objectius ecològics), la seua viabilitat jurídica i/o financera (en funció dels terminis), motivarà el moment en el qual hauran d'estar operatives aquestes mesures compensatòries i l'objectiu ecològic es veurà aconseguit, així com garantirà la coherència de la Xarxa Natura 2000. I atenent l'establit en l'article 16 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, el programa de mesures compensatòries haurà de garantir de forma efectiva la conservació i el restabliment dels hàbitats, els processos ecològics i les espècies afectades negativament. Per tant, contindrà un programa pressupostari i un compromís fiança que garantisca que les partides pressupostàries seran alliberades en els terminis fixats (adequats i necessaris per a aconseguir l'èxit de les mesures compensatòries), així com un programa de seguiment que avalue i evidencie l'èxit d'aquestes mesures.  
  
3.1.2. Una explicació detallada que justifique la inexistència de solucions alternatives.  
3.1.3. Una justificació suficient de quines són, segons el parer del promotor, les raons imperioses d'interès públic de primer ordre que justificarien l'aprovació del pla, programa o projecte en el cas que afecte la integritat de la zona sensible en qüestió.  
  
4. Quan el projecte puga afectar la coherència de la xarxa d'espais protegits i a la vista de la possible afecció a la xarxa de corredors ecològics, àrees de muntanya i cursos fluvials, etc. haurà de preservar-se la seua funcionalitat (com a punts d'enllaç), amb independència que tinguen la condició d'espais naturals protegits, garantint la continuïtat de l'estructura dels ecosistemes i permetent el desplaçament de les espècies de flora i fauna a través d'aquests elements del territori, així com les seues funcions d'intercanvi genètic de les poblacions que habiten en els espais protegits.  
  
B. Aspectes relatius a la tramitació de l'estudi d'afeccions.  
Atenent el contingut de la declaració de repercussions, i segons l'establit en l'article 10.2. del Decret 60/2012, de 5 d'abril, podrà continuar la seua tramitació de conformitat amb l'establit en la seua legislació reguladora. Per a poder continuar amb la tramitació, el promotor podrà emparar-se en règim (excepcional), i per tant, haurà d'atendre l'establert en els articles 14, 15 i 16 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000. Aquesta modalitat d'autorització portarà aparellada la realització d'una nova proposta, amb un programa de mesures compensatòries, capaç de garantir la coherència de la xarxa d'espais protegits, així com haurà de justificar quines són les raons imperioses d'interès públic de primer ordre que justificarien l'aprovació del projecte.  
  
Pel contrari, si decideix atendre l'establert en la normativa sectorial que li és d'aplicació, haurà d'elaborar un altre projecte, que contindrà un estudi d'afeccions a la Xarxa Natura, i haurà de ser elaborat segons les prescripcions establertes en l'apartat A d'aquest annex.  
  
A causa que li és d'aplicació la normativa sectorial d'impacte ambiental, l'òrgan ambiental haurà de sol·licitar l'avaluació detallada d'afecció a la Xarxa Natura 2000. I atenent el procediment taxat, l'òrgan substantiu haurà de traslladar a l'òrgan ambiental tota la documentació (incloses totes les al·legacions i el seu contingut), el projecte (en el seu contingut complet) juntament amb l'annex Estudi d'afeccions i l'informe de compatibilitat amb la normativa sectorial (forestal i de vies pecuàries), tot açò sense perjudici de les obligacions del promotor d'obtenir totes les concessions, autoritzacions i llicències o remetre la declaracions responsables o comunicacions prèvies, que siguen precises en compliment de la legislació vigent.  
La tramitació administrativa continuarà amb l'emissió per part de l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000 de la declaració de repercussions. Aquest pronunciament exprés estarà basat en el contingut de l'estudi d'afeccions, i incidirà en l'existència o no d'afeccions i en la idoneïtat de l'estudi d'afeccions. La declaració de repercussions podrà contenir condicionants i aquests s'imposaran amb l'objectiu d'assegurar la integritat de l'espai protegit.  
A la vista de la inexistència de solucions alternatives, el promotor haurà de motivar la necessitat d'una aprovació excepcional del projecte, que solament podrà ser atesa davant l'existència de raons imperioses d'interès públic de primer ordre. Aquesta modalitat d'autorització portarà aparellada la proposta d'un programa de mesures compensatòries, capaç de garantir la coherència de la xarxa d'espais protegits.  
  
L'obligació d'avaluació detallada emanada de l'article 6 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, atenent l'establit en l'article 10.4 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, té caràcter preceptiu i vinculant, i el termini per a la seua resolució serà de dos mes (a comptar des que tinga entrada la sol·licitud d'avaluació de l'estudi d'afeccions en el registre de l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000), i aquest termini podrà ser interromput (en el cas que l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000 estime que és necessari completar l'estudi d'afeccions amb informació addicional) pel temps que passe entre el requeriment i l'efectiva presentació de la documentació addicional.  
La tramitació de la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 a través de l'estudi detallat d'afeccions acabarà amb l'emissió d'una resolució, que serà un acte motivat i públic (publicitat en el DOGV) considerat com un acte de tràmit, que si bé determina la impossibilitat de continuar el procediment de declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, no pot considerar-se que pose fi a la via administrativa. La qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos les parts interessades estimen pertinents. En conseqüència, podrà ser recorreguda en alçada davant el director general de Medi Natural, en el termini d'un mes, a comptar des de l'endemà de la notificació, de conformitat amb l'establit en la Llei 39/2015, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
Referent als efectes del silenci administratiu per als assumptes de matèria mediambiental. Atenent l'establit en l'article 24.1 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, aquest silenci tindrà efecte desestimatori en els procediments relatius a l'estimació d'activitats o processos que puguen danyar el medi ambient.  
Referent a la informació i consultes sobre aquesta matèria, atenent l'establit en l'article 11 Decret 60/2012, de 5 d'abril, tant el promotor com l'òrgan substantiu podran elevar qualsevol consulta referent a l'estudi d'afeccions i/o qualsevol document o informació que estiga en poder de l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000, i que puguen resultar necessaris per al compliment de les obligacions del citat decret.