Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9398, del 04-08-2022 (2022/7318)

RESOLUCIÓ de 27 de juliol de 2022, de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'adopta i fa pública la decisió favorable a la modificació del plec de condicions de la Denominació d'Origen Protegida València.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9398

Data del DOGV
:   04-08-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/7318


Data del document
:   27-07-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

RESOLUCIÓ de 27 de juliol de 2022, de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'adopta i fa pública la decisió favorable a la modificació del plec de condicions de la Denominació d'Origen Protegida València. [2022/7318]  
L'Ordre 13/2011, de 20 de maig, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, va aprovar el text del reglament i plec de condicions de la Denominació d'Origen Protegida València i el seu consell regulador. Aquesta ordre va ser modificada per l'Ordre 3/11 de 16 de novembre, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, que modifica l'Ordre 13/2011, i va ser publicada en el DOGV el 22 de novembre de 2011. En el plec de la Denominació d'Origen Protegida València s'incloïa en la zona de producció una disposició referent al fet que una certa part de la producció de zones de producció d'Utiel-Requena i Alacant poguera comercialitzar-se com a Denominació d'Origen Protegida València.  
Els Consells Reguladors de les Denominacions d'Origen Protegides (d'ara en avant, DOP) d'Alacant i Utiel-Requena van interposar recursos contenciosos administratius contra les ordres 13/2011 (en concret, l'article únic-apartat 2 de l'annex II, referit a demarcació de la zona geogràfica de la DOP València), i 3/2011 (en concret, l'article 4 que modifica l'annex II de l'Ordre 13/2011, consistent en el plec de condicions de la DOP València, referit a la demarcació de la zona geogràfica de la DOP València), per incomplir el que es disposa en el Reglament 1234/2007, pel qual es crea una organització comuna de mercats agrícoles i s'estableixen disposicions específiques per a determinats productes agrícoles, llavors en vigor i després substituït pel Reglament (UE) 1308/2013.  
Mitjançant les sentències núm. 1066/2015 i 155/2016 del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana es van dictar decisions en els quals es procedia a inadmetre els recursos plantejats per les DOP Utiel-Requena i Alacant contra l'Ordre 13/2011 i l'Ordre 3/2011.  
Posteriorment, aquestes decisions van ser recorregudes en cassació davant el Tribunal Suprem per part de les DOP Utiel-Requena i Alacant. El Tribunal Suprem va dictar les sentències núm. 318/2019 i 363/2019, en les quals estimava parcialment el recurs de cassació interposat, però sense entrar en el fons de l'assumpte. De fet, el Tribunal Suprem va entendre que no procedia la inadmissió del recurs en primera instància i que, per tant, calia retornar l'assumpte al Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana a fi que es pronunciara sobre el fons de l'assumpte.  
El Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana va desestimar llavors els recursos mitjançant les sentències número 556/2019 i 557/2019, dictades per la Secció Cinquena de la Sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana. Posteriorment, els Consells Reguladors de les DOP d'Alacant i Utiel-Requena van presentar recursos de cassació davant la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Suprem contra aquestes sentències.  
Els recursos de cassació van ser admesos pel Tribunal Suprem, que va apreciar que la qüestió plantejada en el recurs presentava interés cassacional objectiu per a la formació de la jurisprudència.  
La Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Suprem va sotmetre tots dos recursos de cassació a una deliberació conjunta en vista de l'estreta relació entre tots dos assumptes, i mitjançant les sentències 958/2021 i 959/2021 va estimar els recursos, anul·lant l'Ordre 3/2011, per la seua disconformitat a Dret, en l'extrem de l'apartat 4 de l'article 4 de l'annex II que s'indica a continuació:  
«Així mateix, a l'empara de la normativa nacional que permet la doble inscripció es considera també zona de producció els terrenys que tot complint el paràgraf anterior estiguen situats en els següents termes municipals inclosos en les Denominacions d'Origen Protegides:  
  
DOP Utiel-Requena: Camporrobles, Caudete de las Fuentes, Fuenterrobles, Requena, Siete Aguas, Sinarcas, Utiel, Venta del Moro i Villargordo del Cabriel.  
DOP Alacant: Alcalalí, Alfafara, Algueña, Beneixama, Benissa, Bihar, Castalla, Elda, Gata de Gorgos, el Fondó de les Neus, Fondó dels Frares, Ibi, La Romana, Llíber, Monòver i la seua partida Mañán, Onil, Petrer, el Pinós, Salinas, Sax, Teulada, Tibi, Villena i Xaló.  
A l'efecte de preservar la identitat de la Denominació d'Origen Utiel-Requena i de la Denominació d'Origen Alacant, la superfície que s'aculla a la Denominació d'Origen València, dins dels termes municipals de les zones Utiel-Requena i Alacant, no podrà superar el 30 per cent de la superfície total de la protegida per aquelles».  
  
I anul·lava els paràgrafs de l'apartat 2 de l'annex II de l'Ordre 13/2011 que s'indiquen a continuació:  
«Així mateix, atesa la continuïtat edàfica, proximitat geogràfica i analogies climàtiques i enològiques, es considera també zona de producció l'ocupada pels terrenys situats en els següents termes municipals, per a les varietats contemplades en aquest reglament:  
Zona Utiel- Requena: Camporrobles, Caudete de las Fuentes, Fuenterrobles, Requena, Siete Aguas, Sinarcas, Utiel, Venta del Moro i Villargordo del Cabriel.  
Zona Alacant: Alcalalí, Alfafara, Algueña, Beneixama, Benissa, Biar, Castalla, Elda, Gata de Gorgos, Fondó de les Neus, Fondó dels Frares, Ibi, La Romana, Llíber, Monòver, i la seua partida Mañán, Onil, Petrer, el Pinós, Salinas, Sax, Teulada, Tibi, Villena i Xaló.  
A l'efecte de preservar la identitat de la Denominació d'Origen Utiel-Requena i de la Denominació d'Origen Alacant, la superfície que s'aculla a la Denominació d'Origen València, dins dels termes municipals de les zones Utiel-Requena i Alacant, no podrà superar el 30 per cent de la superfície total de la protegida per aquelles».  
  
És a dir, s'anul·len els paràgrafs relatius a la zona de producció que incloïen territoris d'Utiel-Requena i Alacant.  
Els arguments esgrimits pel Tribunal Suprem en les seues sentències són els següents:  
«En definitiva, el plec de condicions de la DO València no pot considerar-se ajustat als requisits exigits en el Reglament (CE) núm. 1234/2007, ja que hi manca l?«explicació detallada que confirme el vincle a què es refereix l'article 118 ter, apartat 1, lletra a), incís i), o, si és el cas, l'article 118 ter, apartat 1, lletra b), incís i)», explicació que -conformement amb l'apartat 2 de l'article 118 quater- constitueix part del contingut mínim del plec de condicions i la indubtable importància del qual es desprén amb tota evidència de l'article 7 del Reglament (CE) núm. 607/2009, que estableix sobre aquest tema: «L'explicació detallada que confirme el vincle geogràfic, a la qual es fa referència en l'article 35, apartat 2, lletra g), del Reglament (CE) núm. 479/2008, aclarirà en quina mesura les característiques de la zona geogràfica delimitada influeixen en el producte final».  
És, doncs, notòria la rellevància del defecte observat en el plec de condicions a causa de la inexistència del vincle esmentat, amb la conseqüència afegida que pot induir a error al consumidor en impedir-li distingir si els vins comercialitzats com a DO València procedeixen de la seua zona de producció tradicional o, si és el cas, d'altres terrenys situats en termes municipals inclosos en altres DOP».  
Mentre es resolien els procediments judicials sobre les ordres 13/2011 i 3/2011, es va donar trasllat a la Comissió Europea del plec de condicions aprovat per elles, a fi del seu registre. Durant el procés de registre es va modificar, a instàncies de la Comissió Europea, la redacció de l'apartat del vincle entre la zona de producció i les característiques del vi, eliminant les referències a les diferents subzones definides i introduint les categories de productes vinícoles.  
En 2014, el plec de condicions amb les modificacions assenyalades va ser fet públic tant en la web de la Unió Europea com en el de la pròpia Conselleria.  
Sobre aquesta modificació, en la sentència 958/2021 es fa referència a l'al·legació presentada pel Consell Regulador de la DOP València en el sentit que sí que existeix vincle entre la zona geogràfica controvertida i el nom «València» ja que, com recorda el fonament sisé de la sentència del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana impugnada, «aquest vincle va ser prèviament constatat per la Comissió UE després de la seua ratificació que va fer la mateixa Conselleria d'Agricultura, la qual cosa així i tot va obligar la DO València, a requeriment de la Comissió UE, a suprimir la referència al fet que la superfície en els municipis coincidents en la DO UR i DO València no podia ser superior al 30 % a favor d'aquesta última».  
Referent a això, la sentència 958/2021 del Tribunal Suprem indica clarament:  
«Aquesta al·legació, no obstant això, no pot tindre la virtualitat pretesa per dues raons:  
(i) En primer lloc, perquè havent-se impugnat les Ordres 13/2011 i 3/2011 que, com abans vam dir, van ser dictades en compliment de l'article 118 septies del Reglament núm. 1234/2007, dins de la primera fase relativa al Procediment Nacional Preliminar, correspon a aquesta Sala determinar en seu d'aquest recurs de cassació si s'ha complit o no el requisit exigit en la normativa comunitària respecte del contingut mínim del plec de condicions (requisit que, com acabem de veure, dista molt de constituir una mera exigència formal sense transcendència real).  
  
(ii) I, en segon lloc, perquè aqueixa supressió de l'esment indicat per la Comissió, que les parts semblen acceptar pacíficament com una realitat, significaria una vertadera derogació parcial del contingut d'una disposició general, de l'oportú reflex formal de la qual no tenim constància en aquest recurs; això és, no consta que s'haja seguit a aquest efecte el tràmit corresponent fins a concloure en un acord derogatori degudament publicat. Per això, caldria considerar que, si és el cas, aqueix oferiment de supressió del paràgraf indicat podria constituir la simple expressió d'un compromís de la Conselleria d'Agricultura respecte de la Comissió, atés que no cal pensar que la supressió de l'esment indicat s'haguera produït, sense més, a través d'un simple acte administratiu, perquè això comportaria una vulneració evident del principi d'inderogabilitat singular dels reglaments (previst actualment en l'article 37 de la Llei 39/2015 i abans en l'article 52.2 de la Llei 30/1992)».  
Per tant, d'acord amb les sentències 958/2021 i 959/2021 del Tribunal Suprem, ha de considerar-se que continua vigent el plec de condicions publicat amb les Ordres de 2011, excepte els apartats anul·lats pel Tribunal Suprem, i actualitzat con les modificacions menors tramitades posteriorment que es detallen a continuació.  
El 8 d'agost de 2017, després d'una sol·licitud de la Unió de Llauradors I Ramaders, es va publicar la Resolució de 2 agost de 2017, del secretari autonòmic d'Agricultura i Desenvolupament Rural, per la qual s'adopta i es fa pública la decisió favorable parcial a la modificació del plec de condicions de la Denominació d'Origen Protegida València. En aquesta resolució es modificava la zona de producció per a eliminar els territoris d'Utiel-Requena i Alacant, però incloent els socis de la Cooperativa La Viña:  
«Formen part de la zona de producció aquelles parcel·les de socis de la Cooperativa Vinícola La Viña Coop. V, situades en la població de Villena, que estiguen inscrites en el Registre Vitícola i que tradicionalment han assignat les mateixes a la producció de vins emparats per la Denominació d'Origen València».  
Aquesta Resolució va ser recorreguda per la Denominació d'Origen Protegida València davant el Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, al·legant que no hi havia legitimitat per a fer-la per ser la Unió de Llauradors I Ramaders el sol·licitant. La sentència 34/2020 va desestimar el recurs contenciós administratiu. Contra aquesta es va interposar un recurs de cassació, que el Tribunal Suprem, en la seua sentència 1118/2021, va resoldre desestimatòriament.  
En data 16 de setembre de 2020, el Consell Regulador de la Denominació d'Origen Protegida València va registrar una sol·licitud de modificació del seu plec de condicions, per a incloure 5 noves varietats de raïm, (Mandó - Marselan - Miguel Arco - Garnatxa Blanca - Albariño), que va ser considerada favorablement, i el 6 de novembre de 2020 es va publicar la Resolució de 30 d'octubre de 2020, de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'adopta i fa pública la decisió favorable a la modificació del plec de condicions de la Denominació d'Origen Protegida València.  
En data 15 de juny de 2022, el Consell Regulador de la Denominació d'Origen Protegida València va registrar una sol·licitud de modificació del seu plec de condicions, per a corregir una errata del punt 8, «Condicions aplicables», perquè puguen utilitzar-se els noms de les varietats en els vins que hagen sigut elaborats amb una proporció mínima del 85 % de raïm de la corresponent varietat, en concordança amb el que es disposa en l'article 50 del reglament 2019/33 pel qual es completa el Reglament (UE) núm. 1308/2013 del Parlament Europeu i del Consell pel que fa a les sol·licituds de protecció de denominacions d'origen, indicacions geogràfiques i termes tradicionals del sector vitivinícola, al procediment d'oposició, a les restriccions d'utilització, a les modificacions del plec de condicions, a la cancel·lació de la protecció, i a l'etiquetatge i la presentació.  
A fi de complir les sentències esmentades més amunt, i per a reforçar la seguretat jurídica, convé per tant publicar el plec de condicions modificat consolidat, amb les modificacions tramitades al llarg del procés.  
Per tot el que s'ha exposat, d'acord amb el que es disposa en l'article 119 del Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat (DOGV 8590, 12.07.2019), en relació amb les competències que corresponen a aquesta conselleria, i vista la proposta del director general de Desenvolupament Rural, en l'exercici de les funcions que tinc atribuïdes conforme al que s'estableix en l'article 28 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, resolc:  
  
Primer  
Adoptar i fer pública la decisió favorable a la modificació del plec de condicions de la Denominació d'Origen Protegida València una vegada comprovat que compleix els requisits del Reglament (UE) número 1308/2013 del Parlament Europeu i del Consell de 17 de desembre de 2013, pel qual es crea l'organització comuna de mercats dels productes agraris i pel qual es deroguen els reglaments (CEE) núm. 922/72, (CEE) núm. 234/79, (CE) núm. 1037/2001 i (CE) núm. 1234/2007.  
  
  
Segon  
Publicar la versió del plec de condicions en la qual s'ha basat aquesta decisió favorable, com a annex d'aquesta resolució.  
  
Tercer  
Remetre aquesta resolució al Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació, a l'efecte de la transmissió de la sol·licitud d'inscripció a la Comissió Europea, d'acord amb el procediment legal establit.  
  
El present acte posa fi a la via administrativa i contra aquest pot interposar-se postestativament un recurs de reposició davant la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica en el termini d'un mes comptat des de l'endemà de la notificació, o impugnar-se directament davant l'ordre jurisdiccional mitjançant la interposició d'un recurs contenciós administratiu davant la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos des de l'endemà de la notificació, de conformitat amb el que es disposa en els articles 123 i 124 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i en l'article 10 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa.  
  
València, 27 de juliol de 2022.- La consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica: Mireia Mollà Herrera.  
  
  
  
ANNEX  
Plec de condicions de la denominació d'origen protegida   
«València»  
  
1. Nom que s'ha de protegir:  
València  
  
2. Descripció del vi:  
Els vins emparats per la Denominació d'Origen Protegida València són els següents:  
- Vi blanc  
- Vi negre  
- Vi rosat  
- Vi de licor  
- Vi espumós aromàtic de qualitat  
- Vi d'agulla  
  
a) Característiques analítiques  
  
  
b) Característiques organolèptiques  
  
Blancs  
Color: predominen els tons grocs, que podran anar des dels grocs més pàl·lids als grocs daurats, passant pels pallosos i podent presentar també reflexos verdosos. En el cas d'haver-se criat en fusta, poden arribar a tonalitats característiques del procés d'elaboració i/o criança.  
  
Nas: neta i de bona intensitat, dominen les sensacions de fruita. En el cas d'haver-se criat en fusta, apareixeran les notes clàssiques que aporta aquesta al conjunt del vi.  
Boca: bona acidesa, frescos i afruitats. Bona persistència  
  
Rosats  
Color: presentaran tonalitats roses, podent presentar reflexos color gerd, maduixa, grosella o salmó.  
Nas: neta i intensa on predominen les aromes afruitades.  
Boca: bona acidesa, franc i equilibrat. Afruitat i amb bona persistència.  
  
Negres  
Color: dominaran els tons coberts, predominant els tons rojos amb reflexos violaci, porpra, granat, cirera o robí, excepte els de llarga criança que presentaran tonalitats roig teula.  
Nas: de bona intensitat i càrrega de fruita, excepte en aquells que hagen sigut criats en fusta, on existirà un equilibri entre fruita i fusta. Neta i agradable.  
Boca: abundant, amb bon equilibri i estructura. Llarg postgust.  
En el cas de criança en fusta, serà ben estructurada i amb bones sensacions retronasals.  
  
Vi de licor  
Color: en el cas de vins de licor blanc, predominaran els tons grocs des del groc pàl·lid al groc daurat. En el cas de vins de licor rosats, trobarem tonalitats roses, podent presentar reflexos color gerd, maduixa, grosella o salmó. Si es tracta de vins de licor negres, trobarem tons rojos amb reflexos violacis, porpra, granat o robí.  
  
Nas: de bona intensitat, sent molt intensa i característica quan siga procedent del raïm Moscatell.  
Boca: dolç i llaminera, equilibrada i de potent postgust.  
  
Vi espumós aromàtic de qualitat  
Color: en el cas que el vi base siga blanc, predominaran els tons grocs, que podran anar des dels grocs més pàl·lids, als grocs més daurats. En el cas que el vi base siga rosat, trobarem tonalitats roses, podent presentar reflexos color gerd, maduixa, grosella o salmó. Si es tracta de vins base negres, trobarem tons rojos amb reflexos violaci, porpra, granat, cirera o robí.  
Nas: neta i intensa amb aromes pròpies de la varietat.  
Boca: amb bona acidesa i intensitat. Fresc i amb bona integració del carbònic.  
  
Vi d'agulla  
Color: en el cas que el vi base siga blanc, predominaran els tons grocs, que podran anar des dels grocs més pàl·lids, als grocs més daurats. En el cas que el vi base siga rosat, trobarem tonalitats roses, podent presentar reflexos color gerd, maduixa, grosella o salmó. Si es tracta de vins base negres, trobarem tons rojos amb reflexos violaci, porpra, granat, cirera o robí.  
Nas: neta i intensa amb aromes pròpies de la varietat.  
Boca: fresca, afruitada i intensa i amb bona integració del carbònic.  
  
  
3. Pràctiques enològiques específiques  
Elaboració i rendiment de transformació:  
S'aplicaran pressions adequades per a l'extracció del vi i la seua separació de les pinyolades, de manera que el rendiment no siga superior a 82 litres de most o 76 litres de vi per cada 100 quilograms de raïm.  
Les fraccions de vi obtingudes per pressions inadequades no podran en cap cas ser destinades a l'elaboració de vins protegits.  
  
Els envasos de fusta utilitzats en els processos d'envelliment hauran de ser de roure i amb una capacitat que s'ajuste als límits de volum establits per la normativa vigent per a la utilització de determinats esments tradicionals.  
  
4. Demarcació de la zona geogràfica  
La zona de producció emparada per la Denominació d'Origen Protegida València està constituïda pels terrenys situats a la província de València compresos en les unitats geogràfiques menors de la zona abastada per la DOP, denominades subzones i formades pels termes municipals que a continuació se citen:  
a) Subzona Alt Túria: Alpuente, Aras de los Olmos, Benagéber, Calles, Chelva, La Yesa, Titaguas i Tuéjar.  
b) Subzona Valentino: Alborache, Alcublas, Andilla, Bétera, Bugarra, Buñol, Casinos, Cheste, Chiva, Chulilla, Domeño, Estivella, Gestalgar, Godella, Godelleta, Higueruelas, Llíria, Losa del Obispo, Macastre, Montserrat, Montroi, Nàquera, Paterna, Pedralba, Picanya, Real, Riba-roja de Túria, Torrent, Turís, Vilamarxant, Villar del Arzobispo i Yátova.  
c) Subzona Moscatell de València: Catadau, Cheste, Chiva, Godelleta, Llombai, Montroi, Montserrat, Real, Torrent, Turís i Yátova.  
d) Subzona Clariano: Atzeneta d'Albaida, Agullent, Albaida, Alfarrasí, Anna, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Ayora, Barx, Bèlgida, Bellreguard, Bellús, Beniatjar, Benicolet, Benigànim, Benissoda, Benissuera, Bicorp, Bocairent, Bolbaite, Bufali, Castelló de Rugat, Carrícola, Chella, Enguera, Fontanars dels Alforins, Guardamar de la Safor, La Font de la Figuera, Guadasséquies, La Llosa de Ranes, Llutxent, Moixent, Montaverner, Montesa, Montitxelvo, L'Olleria, Ontinyent, Otos, El Palomar, Pinet, La Pobla del Duc, Quatretonda, Ràfol de Salem, Rugat, Salem, Sempere, Terrateig, Vallada i Xàtiva.  
Componen també la zona de producció les parcel·les inscrites en el Registre Vitícola i explotades per socis de cooperatives o titulars de cellers inscrits en els Registres del Consell Regulador que tradicionalment han assignat les mateixes a la producció de vins emparats per la Denominació d'Origen Protegida València, situades en els següents paratges dels municipis d'Almansa i Caudete, de la província d'Albacete: Campillo, Estación, Casa Pino, Casa Pina, Mojón Blanco, Moleta, Molino Balsa, Prisioneros, Canto Blanco, La Venta, Derramador, Montalbana, Casa Alberto, Escribanos, Escorredores, Capitanes, Pandos, Venta del Puerto, Torre Chica, Torre Grande, Casa Blanca, El Pleito, Herrasti y Casa Hondo, del terme municipal d'Almansa i en els paratges de Vega de Bogarra, Derramador i El Angosto, del terme municipal de Caudete.  
Formen part de la zona de producció aquelles parcel·les de socis de la Cooperativa Vinícola La Viñaa Coop V, situades en la població de Villena, que estiguen inscrites en el Registre Vitícola i que tradicionalment han assignat les mateixes a la producció de vins emparats per la Denominació d'Origen València.  
  
5. Rendiment de producció, màxim per hectàrea:  
La producció màxima admesa per hectàrea serà de 12.000 kg de raïm per a les varietats blanques, i de 9.100 kg per a les negres.  
El rendiment màxim de vi per hectàrea serà de 69,16 hectolitres, per a vins de varietats negres i 91,20 hectolitres per a vins de varietats blanques.  
  
6. Varietat o varietats de raïm de vinificació  
L'elaboració dels vins es realitzarà exclusivament amb raïm de les següents varietats autoritzades:  
a) Blanques: Albariño, Chardonnay, Garnatxa blanca, Gewürztraminer, Macabeu, Alarije, Malvasia de la Rioja, Subirat Parent, Merseguera, Moscatell d'Alejandría, Moscatell Gra Menut, Planta Fina de Pedralba, Planta Nova, Pedro Ximénez, Riesling, Sauvignon Blanc, Semillon Blanc, Tortosí, Verdejo, Verdil i Viognier.  
b) Negres: Boval, Bonicaire, Cabernet Sauvignon, Cabernet Franc, Forcallat Negra, Garnatxa, Graciano, Mandó, Marselan, Malbec, Mencía, Merlot, Miguel Arco, Monastrell, Mazuelo, Petit Verdot, Pinot Noir, Syrah, Ull de llebre i Tintorera.  
  
7. Vincle amb la zona geogràfica  
a) Àrea geogràfica  
- Factors naturals  
La Denominació d'Origen València està situada a l'interior de la província de València, a l'est de la península ibèrica.  
Dominada per la influència del mediterrani, trobem des de climes clarament continentals fins uns altres, molt més suaus de clara influència marina.  
La Denominació d'Origen València inclou una orografia en la qual es donen diversos ecosistemes i situacions de cultiu. Muntanya, vessant, vall, plana, etc., caracteritzen les diferents subzones que defineixen les nostres quatre àrees de producció:  
- Alt Túria, muntanyenc i de clima continental. La pluviometria anual és de 475 mil·límetres/any i la temperatura mitjana de la subzona és de 13,5 °C. L'altura de les vinyes està situada entre els 800 als 1.000 metres, la qual cosa provoca una diferència tèrmica considerable entre la nit i el dia. El perfil dels sòls és marró-calcari, amb horitzons d'humus poc desenvolupats, de textura llime-arenosa i de fertilitat mitjana o baixa.  
- Valentino, de clima més suau. La pluviometria anual oscil·la entre els 315 mm/any de la comarca de la Regió muntanyenca, i els 450 mm/any de les comarques de la Foia de Buñol i la Ribera Alta. La temperatura mitjana de la subzona és de 15 °C. Els sòls molt diversos per l'amplitud de la subzona, són en general marró-calcaris amb horitzó d'humus escassos i amb textures que van des de les argiles i algeps fins les graves i arenes, generalment sense horitzons impermeables. La vinya està plantada entre els 250 i 800 m.  
- Moscatell, amb vinyes cultivades de 100 a 250 m d'altura, amb clima molt suau i influenciat per les brises del mediterrani. La pluviometria anual és de 535 mm/any i la temperatura mitjana anual és de 16 °C. Els sòls són poc compactes i en general calcaris amb presència segons zones d'argiles, arenes i algeps també pobres en extractes d'humus.  
- Clariano, on s'alternen les valls i les muntanyes. La vinya es cultiva entre els 200 metres de les valls i els 700 m de les zones muntanyenques. La pluviometria anual mitjana és de 620 mm/any i la temperatura mitjana anual és de 15 °C, encara que l'oscil·lació tèrmica entre el dia i la nit és important, destacant també la presència de boires matinals a les valls d'Alforins i Serra Grossa quasi tot l'any. Els sòls són molt variats a causa de l'amplitud de la subzona, en general rics i profunds amb presència d'argiles compactades, albarissa, arenes roges i graves, trobant textures francoargiloses, francoarenoses i arenoses.  
  
- Factors humans  
La presència del vi a València data de temps molt antics, així amb anterioritat a l'arribada dels romans, el cultiu de la vinya i l'enologia en terres valencianes s'evidencia en els nombrosos objectes trobats, que fan referència al vi.  
Però és durant la romanització quan la viticultura i el comerç del vi adquiriran una gran importància. Les freqüents troballes d'àmfores vinàries en aigües pròximes a la ciutat de València, posen de manifest la intensa activitat comercial d'alguns punts del litoral valencià des d'on s'exportava vi cap a altres fronteres.  
També nombroses exaltacions de poetes musulmans parlant del vi i les seues excel·lències al costat d'objectes com ara copes, pitxers i ceràmica trobats en diverses localitats de valència, donen fe de la importància de la viticultura valenciana durant el domini àrab.  
En els segles posteriors, l'activitat vitícola continuarà estenent-se i adquirint major força. En l'actualitat el cultiu de la vinya a València representa la principal font de riquesa per a una important part de la seua població agrícola.  
A partir dels anys 90 es produeix un salt qualitatiu tant en els sistemes de cultiu de la vinya com en l'elaboració dels vins, ja que es van fer importants inversions tecnològiques i per l'adopció de noves pràctiques enològiques.  
b) Qualitat i característiques del producte degudes fonamentalment o exclusivament al medi geogràfic.  
Les especials característiques de la nostra zona de producció i el seu llegat històric fan que nostra DO siga molt particular, i són les característiques més destacades degudes al medi geogràfic les següents:  
Els vins blancs i negres procedents de la subzona Valentino es caracteritzen per tindre més cos i alcohol, mentre que els blancs de l'Alt Túria són més suaus. Els vins Moscatell són aromàtics. Per part seua, els negres de la subzona Clariano es caracteritzen per la seua intensitat i càrrega de fruita.  
c) Nexe causal entre la zona geogràfica i les característiques del producte.  
El clima suau de la subzona Valentino juntament amb la pluviometria de la mateixa confereix un major grau alcohòlic als vins blancs i negres.  
Els trets continentals de l'Alt Túria es tradueixen en un vi blanc més delicat.  
La proximitat a la mar Mediterrània unida a una major pluviometria són les responsables d'obtindre un vi Moscatell molt aromàtic.  
L'amplitud tèrmica juntament amb la variada orografia de la subzona Clariano tenen com a resultat uns vins negres molt intensos i afruitats.  
  
8. Requisits aplicables  
a) Marc legal  
Legislació autonòmica  
- Ordre 3/2011, de 16 de novembre, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua que modifica l'Ordre de 13/2011, de 20 de maig, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació per la qual s'aprova el text del reglament i plec de condicions de la Denominació d'Origen Protegida València i el seu consell regulador.  
b) Requisits addicionals  
i) Verema i normes de campanya  
El Consell Regulador podrà determinar la data d'iniciació de la verema i acordar normes sobre el ritme de recol·lecció, així com sobre el transport del raïm al celler, i totes les altres mesures complementàries que considere convenients per a millorar la qualitat.  
ii) Nivells de producció  
Els límits establits en el punt 5 podran ser modificats en determinades campanyes pel Consell Regulador, a iniciativa pròpia o a petició dels viticultors interessats, efectuada amb anterioritat a la verema, després dels assessoraments i comprovacions necessaris. En cas que tal modificació es produïsca, la mateixa no podrà superar el 25 % dels límits esmentats.  
iii) Obligacions de celler  
Es considerarà partida de vi, el vi de característiques uniformes i traçabilitat comprovada el volum de la qual no supere els 5.000 hectolitres, llevat que el vi estiguera contingut en un únic depòsit i aquest fora de capacitat superior, en la qual la partida podrà aconseguir el volum equivalent a la capacitat d'aquest.  
Els cellers efectuaran la qualificació de totes les partides de vi, per a això, prendran partida a partida, les oportunes mostres i efectuaran sobre aquestes una anàlisi fisicoquímica i un examen organolèptic mitjançant el tast.  
Els vins que hagen sigut qualificats hauran de mantindre les qualitats fisicoquímiques i organolèptiques definides en el present plec de condicions, i en cas que es constate alguna alteració d'aquestes en detriment de la seua qualitat seran desqualificats pel celler.  
Així mateix, serà desqualificat qualsevol producte obtingut per la mescla amb un altre prèviament desqualificat.  
Els cellers d'elaboració i criança hauran d'estar enclavades en la zona de producció que s'ha indicat anteriorment.  
iv) Coexistència de vins  
En els cellers inscrits en els diferents Registres es podrà realitzar l'elaboració, l'emmagatzematge o la manipulació de raïm, mostos i vins no emparats per la Denominació d'Origen València, sempre que aquestes operacions es realitzen de manera separada de les referides als vins amb dret a aquesta i que es garantisca el control de tals processos. A aquest efecte el Consell Regulador, a través del seu Òrgan de Control, establirà les mesures de control que estime necessàries.  
Serà condició indispensable per a la inscripció d'un celler en el registre corresponent que els seus processos de producció implantats permeten la perfecta separació dels vins procedents de raïm emparat d'aquells que no gaudisquen de tal circumstància, perquè tots dos en tot moment estiguen perfectament identificats.  
v) Esments d'etiquetatge  
Termes tradicionals:  
Per a la Denominació d'Origen Protegida València, el terme tradicional al qual es refereix l'article 118 duovicies. 1a) del Reglament (CE) núm. 1234/2007 del Consell, de 22 d'octubre de 2007, Reglament únic per a les OCM és: «Denominació d'Origen».  
Segons s'estableix en l'article 118 sexvicies.3.a) del citat Reglament, tal esment tradicional podrà substituir en l'etiquetatge dels vins a l'expressió «Denominació d'origen protegida».  
Els termes tradicionals als quals es refereix l'article 118 duovicies. 1b) del Reglament (CE) núm. 1234/2007 del Consell, de 22 d'octubre de 2007, que poden utilitzar-se en els vins emparats per la Denominació d'Origen Protegida València són:  
Per als pertanyents a la categoria 1 de l'annex XI ter del Reglament (CE) núm. 1234/2007 del Consell, de 22 d'octubre de 2007: «Primer de collita», «Criança», «Reserva» i «Gran Reserva»  
Altres esments d'etiquetatge:  
a) El terme tradicional «Primer de collita» es podrà aplicar a vins negres, blancs i rosats que siguen collits en els deu primers dies de la verema i embotellats dins dels trenta dies següents a la finalització d'aquesta, i és obligatori indicar en l'etiqueta la collita.  
  
b) L'esment «Vi petit València» s'aplicarà als vins amb un grau alcohòlic volumètric adquirit mínim de 4,5 % vol. que poden tindre o no sucre residual, elaborats de manera natural, i amb un grau alcohòlic total mínim permés de 9 % vol., per al seu ús com a vi jove.  
  
c) L'esment «Moscatell de València», o «Vi de licor moscatell de València», es podrà aplicar als vins el raïm dels quals siga íntegrament de la varietat Moscatell d'Alexandria i s'haja elaborat conforme al quart guió de l'apartat c del punt 3 de l'annex XI ter del Reglament (CE) 1234/2007, de 22 d'octubre, de 2007.  
d) L'esment «Vi dolç» podrà aplicar-se als vins de licor que complisquen l'indicat en el quart guió de l'apartat c del punt 3 de l'annex XI ter del Reglament CE 1234/2007.  
vi) Etiquetat:  
1. En les etiquetes de vins embotellats figurarà obligatòriament de forma destacada el nom de la Denominació d'Origen «València», a més de les dades que amb caràcter general es determinen en la legislació vigent.  
2. La comercialització dels vins sota els noms de les subzones d'Alt Túria, Valentino, Clariano i Moscatell queda limitada exclusivament als vins elaborats amb raïm produït en la corresponent subzona. Els vins produïts a partir de raïm de diferents Subzones o la mescla de vins d'aquestes subzones podran únicament ser comercialitzats sota el nom de «València».  
Podran utilitzar-se els noms de les varietats emparats per aquest Reglaments en els vins que hagen sigut elaborats exclusivament amb una proporció mínima del 85 % de raïm de la corresponent varietat, excepte per al vi de licor Moscatell de València, que ha de ser elaborat únicament amb la varietat Moscatell d'Alexandria.  
9. Comprovació del compliment del plec  
a) Autoritat competent  
Direcció General d'Empreses Agroalimentàries i Desenvolupament Rural  
Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua  
Generalitat Valenciana  
C/ Amadeu de Savoia, núm. 2. 46401 València.  
Telèfon: 183 233 159.  
Fax: 963 894 991.  
Correu electrònic: area\_tjfuugy@jcx.ld.  
En les activitats de control participarà l'Òrgan de Control integrat en el Consell Regulador de la DOP «València»: (c/ Quart, 22. 46655 València; Tel.: 966 446 523; Fax. 887 010 676; E-mail: yehu@symgdwexaivv.zqr).  
b) Tasques  
i) Abast de controls  
Examen organolèptic i analític  
Els controls es completen amb la presa de mostres de producte qualificat com a apte pels operadors, per a la realització d'assajos físic-químics i organolèptics a l'efecte de verificació de les característiques que figuren en l'apartat 2 del plec de condicions.  
ii) Metodologia de control  
La comprovació es realitza mitjançant:  
- Auditories anuals als cellers  
- Presa de mostres de producte per a realització d'assajos.  
La presa de mostres es realitza durant les auditories als cellers.  
Es realitza per mostreig, aplicant criteris de proporcionalitat en funció de la mena de producte i volum de producció, disponibles en el moment de l'auditoria.