Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8574, del 19-06-2019 (2019/5591)

RESOLUCIÓ de 16 de maig de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 26/12-EAE.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8574

Data del DOGV
:   19-06-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/5591


Data del document
:   16-05-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 16 de maig de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 26/12-EAE. [2019/5591]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, i de conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, els quals estableixen la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 26/12-EAE.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Tràmit: avaluació ambiental de Pla d'acció territorial.  
Promotor: Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball.  
Autoritat substantiva: Consell.  
Localització: Comunitat Valenciana.  
Expedient: 026 € 2012 € EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 17 d'abril de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla d'acció territorial sectorial del comerç de la Comunitat Valenciana (PATSECOVA), en els termes següents:  
L'objecte de la declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària d'acord amb la LOTUP. Per a això, haurà de verificar tot el procediment seguit i analitzar els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, i establir, si escau, les condicions finals que s'hi hagen d'incorporar prèviament a la seua aprovació.  
El 29 de novembre de 2018, la Direcció General de Comerç i Consum remet la proposta del Pla d'acció territorial sectorial del comerç de la Comunitat Valenciana (PATSECOVA) i el seu expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica. Després de comprovar la documentació remesa, s'observa que estava incompleta i se'n fa un requeriment. El 21 de desembre de 2018 s'entrega la documentació completa consistent en:  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial:  
- Estudi ambiental i territorial estratègic amb els continguts de l'annex VII.  
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades.  
- Al·legacions presentades durant el termini legalment establit.  
- Pla de participació pública.  
- Documents de síntesi de la 1a i 2a participació pública (inclou la justificació de com s'han pres en consideració en la proposta de pla).  
  
- Descripció de com s'han integrat en el pla o programa els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s'han pres en consideració el document d'abast i l'estudi ambiental i territorial estratègic. (En l'EATE)  
- Descripció de la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient que derivaran de l'aplicació del pla. (En l'EATE)  
- Justificació del compliment de les previsions legals pròpies del procés i anàlisi del compliment dels paràmetres, determinacions i documents exigibles per a la formalització del pla d'acord amb amb la legislació aplicable. (Document propositiu)  
- Mesures de seguiment. (En l'EATE)  
Proposta de pla:  
- Abast i objectius del pla.  
- Marc per a l'anàlisi territorial.  
- El sector comercial valencià.  
- Diagnòstic i escenaris de futur.  
- Document propositiu.  
- Normativa.  
- Estudis complementaris: estudi de paisatge.  
  
A) Anàlisi del procés d'avaluació.  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici 13/04/12  
Emissió del document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic 24/10/12  
Participació pública i consultes de la versió preliminar del pla, de l'EATE i la resta de documentació exigible, durant un període de quatre mesos.  
Data de publicació en el DOGV: 03/06/16  
13/06/16  
Segona participació pública i consultes de la versió preliminar del pla, de l'EATE i la resta de documentació exigible, durant un període mínim de 20 dies.  
Data de publicació en el DOGV: 19/10/18  
Sol·licitud emissió DATE 29/11/18  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic  
B.0) Informació territorial:  
L'àmbit geogràfic d'actuació del PAT abasta el conjunt del territori de la Comunitat Valenciana i, per tant, les seues tres províncies i els 542 municipis que la componen. El pla estableix determinacions i criteris en tots els àmbits geogràfics de la Comunitat Valenciana, especialment en l'escala intermèdia (àrees funcionals comercials) i en l'àmbit local, tenint en compte un conjunt de ciutats que exerceixen les principals funcions comercials en el territori i que s'ha denominat Sistema Nodal de Referència Comercial.  
S'han utilitzat com a base les 15 àrees funcionals definides per l'ETCV, però en algunes àrees es proposen canvis lleugers atenent tres criteris: la proximitat (temps i distància) d'alguns municipis als diferents nodes que conformen la xarxa de ciutats comercials; la tendència de la població en els seus desplaçaments per motiu de compres, i la capacitat de polarització dels diferents nodes del sistema de ciutats, especialment per la incorporació de grans establiments comercials. A més de la informació de base estadística i treballs de camp efectuats, alguns d'aquests canvis responen a les conclusions dels tallers territorials realitzats.  
La modificació en la delimitació de les àrees funcionals afecta 24 municipis: Ares del Maestrat, Puebla de Arenoso, Montanejos, Ayora, Puebla de San Miguel, Casas Altas, Vallanca, Benagéber, Casas Bajas, Castielfabib, Torrebaja, Ademuz, Onil, Castalla, Ibi, Hondón de los Frailes, Algueña, la Romana, el Fondó de les Neus, Monforte del Cid, Aspe, Novelda, la Vall d'Alcalà i Calp.  
A més de la delimitació de les quinze àrees funcionals comercials definides, s'ha considerat necessari definir, en alguns d'aquests àmbits, subàrees funcionals comercials que permeten una definició més detallada i exacta del patró de relacions existents en cada àrea funcional.  
  
Els municipis situats en subàrees graviten, en part, sobre un municipi fortament comercial, la subcapçalera, i, al seu torn, tota la subàrea que aquesta genera és atreta per la capçalera, que posseeix major grau d'especialització o intensitat comercial, la capçalera de l'àrea. En aquest cas, els municipis de l'àrea funcional tenen una gravitació compartida entre la capçalera i la subcapçalera. Les quatre àrees funcionals que se subdivideixen són Segorbe i Sagunt, València i València interior, Villena i Elda-Petrer, Alacant i Elx.  
Quant a la seua aplicació sectorial, l'abast del pla se circumscriu a l'activitat comercial al detall, composta per 65.163 punts de venda i 51.538 empreses (any 2014).  
Es desglossen les activitats comercials al detall en tres grups: alimentació (que comprén tant el xicotet comerç tradicional com els supermercats); no alimentació (comerç tradicional); i comerç mixt i d'altres. Al seu torn, aquests grups es desglossen en 13 subgrups: total comerç d'alimentació (comerç tradicional, supermercats), comerç tradicional de no alimentació (vestit i calçat, llar, resta de no alimentació), i total comerç mixt i d'altres (grans magatzems, hipermercats, magatzems populars, comerç ambulant i mercats ambulants i d'altres).  
  
B.1) Situació del sector.  
En l'Estat espanyol la competència sobre el comerç interior està transferida a les comunitats autònomes, encarregades de regular els principals aspectes del comerç al detall. No obstant això, l'Administració General de l'Estat té la potestat d'establir normes bàsiques la finalitat de les quals és ordenar l'activitat general. Això suposa que, en aquest àmbit, es produïsca un complex entrecreuament de títols competencials, tant estatals com autonòmics, que comporta un cert grau de conflictivitat jurídica i un grau d'aplicació divers. La normativa estatal és la Llei 7/1996, de 15 de gener, d'ordenació del comerç al detall (LOCM) i ha sigut modificada diverses vegades.  
L'aprovació de la Directiva 2006/123/CE, del Parlament Europeu i del Consell, relativa als serveis en el mercat interior (coneguda com Directiva de Serveis), també s'ha de tindre en consideració.  
La normativa autonòmica d'aplicació és la Llei 3/2011, de 23 de març, de la Generalitat, de comerç de la Comunitat Valenciana (LECOVA), que en l'article 31 estableix la necessitat d'elaborar el present Pla d'acció territorial.  
També s'assenyala la necessitat d'elaborar un Pla d'acció territorial per al comerç en la directriu 106 de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV):  
«Directriu 106. Implantació de grans superfícies comercials d'impacte supramunicipal  
1. Als efectes de l'estratègia territorial, es defineixen com a grans superfícies comercials d'impacte territorial supramunicipal aquelles implantacions de sòl terciari d'ús predominantment comercial de més de 2.500 metres quadrats de superfície de venda o les que considere així un futur Pla d'acció territorial sobre l'activitat comercial a la Comunitat Valenciana.»  
El pla ha de servir com a marc obligat de referència per a les actuacions de les administracions públiques, especialment les administracions locals, en l'ordenació de l'activitat comercial, tant per a procedir a autoritzar els usos i l'obertura d'equipaments comercials, com per a establir plans o programes de qualsevol tipus que afecten el comerç. A més, ha de servir per a establir criteris de coordinació amb altres sectors d'activitat o amb altres administracions implicades en el marc general i particular de l'ordenació territorial del comerç al detall.  
  
El pla arriba en un moment en què les conseqüències derivades de la crisi econòmica han suposat un fre a la capacitat del sector comercial per a crear ocupació i riquesa. També el sector es troba en un moment de gran incertesa pels canvis socials, culturals i tecnològics que han estan produint modificacions en les maneres de consumir i estan afavorint noves formes de venda.  
El nombre de xicotets comerços de proximitat de productes alimentaris ha descendit i aquesta tendència s'estén, així mateix, a altres sectors del comerç i de la distribució a causa de la creixent polarització dels punts de venda, que se situen, bé en els centres de les ciutats, bé en les zones comercials perifèriques. Les tendències recents de la gran distribució, que s'orienten cap a la implantació de comerços de xicotetes dimensions a les ciutats i a l'àmbit rural, atenuen en una certa mesura l'abast d'aquest fenomen.  
B.2) Antecedents. Resum del document d'abast.  
B.2.1) Alternativa proposada en el document consultiu.  
- El contingut del document consultiu es dividia en quatre grans grups: l'anàlisi de la situació actual del sector comercial valencià, els efectes per la planificació urbanística, la síntesi del diagnòstic territorial i els objectius proposats pel pla.  
- Sobre la base del seu nivell d'atracció es distingien tres categories: de proximitat (establiments independents que atenen la zona més pròxima), comerç local (establiments que atenen tot el municipi i que generen desplaçaments interns) i comerç d'atracció (d'influència supramunicipal, que se sol concentrar en el centre o en la perifèria urbana).  
  
- El sector té un paper rellevant en l'economia valenciana, amb un model equilibrat i divers, on els factors demogràfics condicionen la dinàmica comercial, i també els desplaçaments.  
- L'equilibri entre el comerç d'atracció i el comerç de proximitat són la clau per a configurar una bona qualitat de les ciutats.  
  
- El sector ha de millorar el seu impacte ambiental, quant al model d'ocupació del territori, el consum d'energia o la generació de residus.  
  
- Plantejava quatre objectius a aconseguir mitjançant el desenvolupament de 17 estratègies.  
B.2.2) Resum de determinacions a tindre en consideració, assenyalades en el document d'abast.  
- Estudiar diferents alternatives d'ordenació. Per a l'elecció de l'alternativa més adequada es tindrà en compte l'anàlisi dels aspectes ambientals. S'haurà de recollir detalladament tots els possibles impactes que produiran les diferents alternatives estudiades.  
- S'haurà d'assegurar el compliment de les normes d'integració paisatgística.  
- En els indicadors de sostenibilitat s'hauran d'incloure els d'interés ambiental.  
- Tindre en compte la incidència de la mobilitat.  
B.3) Continguts d'acord amb el document d'abast.  
- A més de l'alternativa 0 o no-actuació, s'han estudiat altres dues alternatives:  
L'alternativa 1 suposaria el desplegament i desenvolupament de la normativa autonòmica en l'ordenació del sector comercial. Es plantejaria un horitzó focalitzat en la centralització de les actuacions per part de les administracions, especialment la Generalitat, però en un marc de baixa inversió pública i poca capacitat per a desenvolupar estímuls en la dinamització comercial. Es podrien establir normes dirigides a una major descentralització cap als ajuntaments, però que seria estèril sense un marc general d'actuació que establira unes directrius d'aplicació coherents amb el model de desenvolupament del territori.  
L'alternativa 2 és la seleccionada mitjançant l'elaboració del PATSECOVA. Es pretén desenvolupar una planificació en l'ordenació comercial a través d'un model territorial equilibrat i competitiu de ciutats i d'àrees funcionals. El pla potenciarà el sistema de ciutats mitjanes mitjançant l'enfortiment del Sistema Nodal de Referència Comercial, amb el qual es pretén aconseguir una adequada distribució dels emplaçaments.  
- S'han analitzat els efectes que genera el comerç (distingint entre comerç de proximitat, local o d'atracció) sobre el consum d'energia, la contaminació atmosfèrica, la generació de residus, la contaminació de les aigües, la contaminació lumínica, la contaminació acústica, els espais naturals, els recursos hídrics, el paisatge, el sistema rural i el patrimoni cultural.  
La mobilitat s'ha tingut en compte en l'estudi.  
També s'analitzen els efectes sobre altres elements estratègics del territori com són el sistema d'assentaments, les infraestructures viàries o els espais industrials.  
- Al final del capítol 8 de l'EATE s'indiquen les directrius del pla amb els objectius ambientals assenyalats en el document de referència emés. S'han definit indicadors de sostenibilitat relacionats amb el medi ambient.  
- En el capítol 9 de l'EATE s'inclouen una sèrie de mesures preventives i correctores, a les quals es reserva un 2,5 % del pressupost per a la seua execució.  
B.4) Continguts d'acord amb l'annex VII de la LOTUP.  
- L'EATE presentat té els continguts assenyalats en l'annex VII de la LOTUP, si bé la denominació dels capítols no concorda amb la denominació dels seus epígrafs.  
- La redacció de la seua introducció sembla que s'haja elaborat d'acord amb la normativa estatal, Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en lloc de l'adaptació al règim autonòmic recollit en la LOTUP.  
B.5) Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.  
B.5.0) Esquema d'ordenació.  
Es pretén l'ordenació d'un sector econòmic de caràcter privat, comerç al detall, a través de disposicions i criteris vinculants que han de ser incorporats en instruments promoguts per les administracions públiques, especialment a través dels plans urbanístics municipals.  
S'estableixen una sèrie d'objectius i les estratègies per a aconseguir-los. Aquestes estratègies es tradueixen en un conjunt de directrius (per al planejament territorial, per al desenvolupament de nou sòl comercial i per a la implantació d'establiments) i de recomanacions tècniques que estableixen què és el que cal fer, i en un programa d'actuacions concretes que descriuen com es poden posar en pràctica aquestes directrius. Finalment, les directrius i mesures que han de tindre un caràcter vinculant s'incorporen en un document normatiu articulat.  
B.5.1) Objectius i estratègies (art. 5 i 6 PAT)  
Els objectius principals estan establits en la Llei de comerç (LECOVA).  
- La millora de la qualitat de vida dels ciutadans.  
- La consecució d'una estructura comercial equilibrada i competitiva.  
- La creació d'un marc d'implantacions on prevalga la sostenibilitat territorial.  
Mentre que els objectius que es pretenen aconseguir través del pla són:  
a) Incrementar la importància del sector comercial al detall en l'economia valenciana.  
b) Impulsar la creació de nova ocupació de qualitat en el sector del comerç.  
c) Afavorir la diversitat comercial, el servei i la proximitat als consumidors.  
d) Fomentar un desenvolupament comercial intel·ligent, sostenible i coherent amb la resta d'instruments i plans urbanístics i territorials.  
e) Crear un marc d'actuació més transparent, objectiu i participatiu que facilite la iniciativa empresarial.  
f) Reduir la petjada mediambiental del comerç.  
g) Estimular el consum responsable entre la població valenciana.  
Per a aconseguir aquests objectius, s'han definit cinc estratègies sobre les quals s'articularà la part propositiva del pla:  
- Estratègia 1: establir un marc d'objectius i criteris en la planificació territorial del sòl comercial que done suport a la vertebració de la Comunitat Valenciana i que tinga capacitat d'adaptar-se a la dinàmica i transformacions del sector comercial.  
- Estratègia 2: aclarir els criteris territorials i mediambientals i definir un nou marc per a la implantació dels establiments comercials amb impacte territorial (ECIT).  
- Estratègia 3: afavorir la regeneració d'àmbits comercials de rellevància que patisquen processos de degradació urbanística o mediambiental.  
- Estratègia 4: impulsar, a través de la iniciativa pública i privada, la millora de les infraestructures comercials.  
- Estratègia 5: fomentar la cooperació interadministrativa, l'accés a la informació per part dels operadors, i la investigació i el desenvolupament en el sector comercial.  
B.5.2) Directrius.  
Són de dos tipus, les referides al planejament territorial i les relatives a la implantació de nous establiments comercials.  
B.5.2.a) Directrius per al planejament territorial:  
Un dels objectius principals del pla és la proposta d'un model de zonificació subregional per a l'ordenació comercial.  
- Sistema Nodal de Referència Comercial (art. 9 PAT): són el conjunt de municipis que creen polaritat espacial respecte a la prestació de béns i serveis comercials al conjunt del territori o a importants segments de població resident o turística. Aquests nuclis exerceixen un fort protagonisme comercial i capacitat per a polaritzar el territori per les funcions comercials que desenvolupen, generant àrees d'influència comercial, i han de ser la base fonamental per a la vertebració de l'activitat comercial en el territori. Entorn d'ells s'han de desenvolupar les principals àrees d'activitat comercial.  
El que proposa el pla està compost per 93 ciutats i pobles: 19 capçaleres comercials, 11 subcapçaleres, 20 nodes comercials intermedis, 12 nodes que deuen el seu atractiu a la localització de grans equipaments comercials, 24 nodes turístics litorals i 7 nodes d'interior o rurals.  
  
Addicionalment, s'han considerat determinats àmbits territorials formats per agrupacions de municipis entorn de les ciutats capçalera o subcapçalera que funcionen conjuntament i conformen les denominades «àrees urbanes integrades» (art. 10 PAT). Se n'estableixen un total de tretze: Vinaròs-Benicarló, Castelló de la Plana, Sagunt, Segorbe, València, Alzira, Sueca, Xàtiva, Ontinyent, Gandia, Alcoi, Elda-Petrer i Alacant-Elx. (Nota: encara que tinguen el nom d'un municipi en realitat estan conformats per diversos municipis. S'indiquen en l'annex III de la normativa).  
- Àrees funcionals comercials (art. 49-54 WMB): les unitats territorials de referència per a l'ordenació, gestió i aplicació de les propostes d'ordenació comercial. La seua delimitació respon a les àrees d'influència generades per les ciutats considerades com a capçaleres i subcapçaleres comercials del Sistema Nodal de Referència. Tal com s'ha descrit en l'apartat B.0 són 15 àrees, quatre de les quals se subdivideixen.  
  
- Àrees comercials estratègiques (art. 86-09 IER): aquelles el desenvolupament, regeneració o qualificació de les quals són prioritaris per al compliment dels objectius i les metes del PATSECOVA respecte a la vertebració comercial del territori de la Comunitat Valenciana. Es tracta d'àmbits destinats a acollir, amb caràcter estratègic, activitats econòmiques, tal com indica l'ETCV, si bé també poden ser zones en les quals actualment hi haja concentracions comercials amb una influència supramunicipal, o que posseïsquen les condicions per a poder convertir-se en pols d'atracció. S'han classificat les àrees en els tipus següents:  
  
· Àrees de nova centralitat: àmbits que actualment o potencialment són adequats per a albergar equipaments comercials d'elevada qualificació a escala regional. Es poden localitzar en les capçaleres o subcapçaleres o en les àrees urbanes integrades.  
· Àrees d'oportunitat: àmbits inferiors a 25 ha que completen les trames urbanes o rebleixen espais intersticials. Es poden localitzar en els municipis del Sistema Nodal de Referència.  
· Àrees de dinamització: zones on hi ha una alta concentració d'activitats comercials que necessiten actuacions de revitalització o regeneració.  
· Àrees comercialment saturades: zones on hi ha una alta concentració d'activitats comercials però que han superat la capacitat de càrrega del territori, posant en perill la sostenibilitat territorial.  
  
Per a cada tipus, el pla defineix els paràmetres i criteris que les caracteritzen, així com el tipus de mesures i actuacions necessàries en cada cas.  
Si bé el PATSECOVA identifica alguns d'aquests àmbits, i d'altres figuren ja en l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, poden també delimitar-se a través de les directrius d'ordenació comercial, plans d'acció comercial o mitjançant els plans urbanístics. (En la cartogràfica del PAT com a noves àrees de nova centralitat es localitzen Vila-real, Paterna, Xàtiva i Elx-Parc).  
La declaració d'àrees de nova centralitat i de les comercialment saturades correspon a la Generalitat, així com quan afecte diversos municipis. Les de les altres dues correspondrà als ajuntaments.  
  
Seran els ajuntaments els encarregats de sol·licitar la declaració d'una àrea comercial estratègica a la conselleria competent en matèria de comerç, consultant al seu torn la conselleria competent en matèria d'urbanisme. La declaració suposarà l'establiment d'una sèrie de mesures, incentius o avantatges, les seues condicions d'aplicació, i també possibles condicionants urbanístics.  
B.5.2.b) Directrius per al desenvolupament de nou sòl comercial i la implantació d'establiments comercials amb impacte territorial (ECIT):  
  
En el document propositiu estan agrupats, si bé en el normatiu estan individualitzats.  
B.5.2.b.1) Directrius per al desenvolupament de nou sòl comercial (art. 39-17 JFO).  
En aquests moments les activitats comercials s'emmarquen dins dels usos terciaris de manera indiferenciada, però per la seua incidència en l'ordenació ha de canviar-se aquesta consideració i tractar-los de manera individualitzada. En la zonificació s'assenyalarà el sòl terciari comercial, diferenciant entre comerç a l'engròs i al detall, amb el seu propi índex d'edificabilitat.  
En l'article 33 de la normativa s'assenyalen els criteris per a dimensionar aquesta superfície. La seua no-consideració podrà donar lloc a la no-aprovació dels instruments urbanístics. (És preceptiu l'informe de la direcció general competent en matèria de comerç).  
En l'article 34 s'assenyalen els criteris per a situar aquest sòl, indicant en l'article 35 la dotació mínima en sectors residencials (4,5 m² t per cada 100 m² t residencials o 6 m² t per habitatge).  
En l'article 36 es regulen els usos comercials en sectors l'ús predominant dels quals és l'industrial. Com a exemple s'indica que en aquests sectors no es permeten establiments col·lectius, com ara centres, galeries o parcs comercials.  
En l'article 37, per als municipis del sistema rural es permet implantar usos comercials terciaris en el sòl no urbanitzable, sempre que siguen promogudes per una administració pública i siguen activitats d'interés general.  
La planificació del model comercial ha de comptar amb una anàlisi de la situació de partida del sector comercial en el municipi i en el seu entorn, i fer una projecció de la seua evolució al llarg del període de vigència del pla general, i donar-li al sòl comercial una dimensió suficient per a satisfer la demanda quantificada, basada en necessitats reals i previstes, justificada sobre la base de paràmetres objectius que analitzen les expectatives i possibilitats estratègiques del municipi en el seu context supramunicipal.  
B.5.2.b.2) Directrius per a la implantació d'establiments comercials (art. 61-86 WHP).  
La mobilitat és un dels aspectes que s'ha de tindre en consideració. En aquest sentit, per als nous establiments es regula la distància al transport públic, la dimensió dels vials, calçades i voreres, la col·locació de carril bici i la reserva de places d'aparcament.  
El transporte de mercaderies és important per al sector, per la qual cosa es procedeix a regular les zones de càrrega i descàrrega. En els municipis considerats capçaleres i subcapçaleres s'haurà d'elaborar un Pla de logística urbana en relació amb allò estipulat en la Llei 6/2011, de mobilitat.  
S'estableixen criteris per a la integració paisatgística de les noves zones comercials. Com a exemple, cal destacar que per a les grans superfícies es buscaran mesures d'ocultació en el paisatge o mimetització amb el mitjà, i serà necessària l'elaboració d'estudis d'integració paisatgística.  
B.5.2.b.3) Directrius per a la implantació de grans establiments comercials (art 35-36 KRJ).  
Els establiments comercials, segons la seua magnitud i la seua incidència mediambiental, territorial, urbanística, social i el patrimoni històric, es classifiquen en quatre tipus:  
- Projectes tipus 1. Projectes d'establiments comercials sense impacte territorial. Els projectes de fins a 2.499 m² de superfície comercial, excepte els tipificats com a tipus 3.  
- Projectes tipus 2. Projectes de grans superfícies comercials sense impacte territorial. Projectes entre 2.500 i 5.000 m² de superfície comercial situats en els municipis que componen el Sistema Nodal de Referència o en àmbits declarats com a àrees estratègiques de nova centralitat o oportunitat comercial, sempre que la seua localització no siga sensible.  
- Projectes tipus 3. Projectes d'establiments amb impacte territorial. Projectes entre 1.001 i 2.499 m² de superfície comercial, que no es desenvolupen en els municipis que componen el Sistema Nodal de Referència o en àmbits declarats com a àrees estratègiques de nova centralitat o oportunitat comercial. També es consideren com a tals aquells que, amb aqueix rang de superfície comercial, se situen en alguna de les localitzacions considerades com a sensibles.  
- Projectes tipus 4. Projectes de grans superfícies comercials amb impacte territorial. Seran qualificats com a tals la resta dels projectes que suposen la implantació de 2.500 m² o més superfície comercial.  
  
  
 Sistema Nodal de Referència  
Àrees estratègiques (\*) Resta de municipis Localitzacions sensibles (\*\*)  
Entre 0 i 1.000 m² Tipus 1 Tipus 1 Tipus 1  
Entre 1.001 i 2.499 m² Tipus 1 Tipus 3 Tipus 3  
Entre 2.500 i 5.000 m² Tipus 2 Tipus 4 Tipus 4  
Entre 5.000 i 120.000 m² Tipus 4 (\*\*\*) No permés No permés  
  
  
Quadre d'elaboració pròpia.  
(\*) Àrees estratègiques de nova centralitat o oportunitat comercial.  
(\*\*) Definides en l'article 47 normativa PAT.  
(\*\*\*) En l'article 48 s'estableixen limitacions per als grans establiments. Únicament es poden emplaçar en capçaleres, subcapçaleres i nodes intermedis en àrees urbanes integrades de més 50.000 habitants.  
  
S'estableix la creació de l'índex quinquennal màxim de superfície comercial en grans establiments comercials per a les àrees i subàrees funcionals comercials. Tenen caràcter indicatiu i el seu objectiu és orientar les decisions de les administracions públiques i dels operadors privats, en el sentit que el creixement de nova superfície comercial es corresponga amb criteris demogràfics i territorials raonables i coadjuve als objectius perseguits en el PAT respecte a una ocupació racional i sostenible del sòl.  
Amb caràcter general, la instal·lació d'establiments comercials no està subjecta a règim d'autorització comercial. No obstant això, tant la llei estatal com la LECOVA (art. 33) estableixen que l'impacte supramunicipal de la implantació de determinats establiments (superfície superior a 2.500 m²) obliga a conciliar la planificació urbanística amb la territorial i justifica, en aquests casos, l'exigència d'una autorització comercial autonòmica prèvia a la concessió de les llicències municipals corresponents.  
B.5.3) Recomanacions tècniques.  
S'assenyala una sèrie d'estàndards, la consideració dels quals en alguns casos és recomanable i en altres obligatori, a l'hora de la planificació urbanística. Fa referència a:  
- Índex de superfície comercial màxim per a cada àrea i subàrea funcional.  
- Estàndard de dotació comercial, tant per al comerç de proximitat com el d'atracció, prenent com a base la població o la superfície residencial.  
- Estàndards relacionats amb la mobilitat (places d'aparcament, capacitat accessos?).  
- Transport públic obligatori per a més de 500 treballadors o més de 5.000 viatges al dia.  
- Superfície per a càrrega i descàrrega.  
- Dimensió dels vials i voreres.  
També s'assenyalen mesures per al control de l'impacte paisatgístic o per a la implantació de mercats ambulants.  
B.5.4) Instruments per a la planificació, ordenació i dinamització territorial del comerç (art.42-34 NVO)  
Per al desenvolupament operatiu del PAT es creen els instruments i les mesures següents per a la planificació, ordenació i dinamització territorial del comerç:  
a) Instruments d'àmbit supramunicipal (formulats, tramitats i aprovats per GVA).  
I) Directrius d'ordenació comercial.  
II) Plans d'acció comercial de caràcter supramunicipal.  
b) Mesures, plans i programes d'àmbit municipal (formulats i aprovats per ajuntament).  
III) Definició del model comercial en el Pla general estructural.  
IV) Plans d'acció comercial.  
V) Projectes d'urbanisme comercial.  
VI) Plans de dinamització comercial urbana.  
VII) Programes i plans de qualitat de la imatge de les zones comercials.  
VIII) Programes de gestió de zones comercials.  
  
I) Directrius d'ordenació comercial.  
Una vegada s'aprove el PAT, concretaran i completaran els objectius, principis, criteris i propostes en el seu àmbit d'actuació. Aquest àmbit el constitueixen les àrees funcionals comercials, les subàrees o les àrees urbanes integrades.  
Entre els objectius que es descriuen en la normativa del PAT, es poden destacar:  
- Establir criteris d'ordenació per a la planificació i ordenació comercial.  
- Identificar àmbits per a la localització de nou sòl terciari.  
- Identificar zones sensibles per a la implantació d'establiments comercials.  
- Identificar àmbits per a ser declarats àrees comercials estratègiques  
Entre els seus continguts s'inclouran indicadors de creixement de sòl terciari comercial, objectius de sostenibilitat i indicadors ambientals.  
  
Les directrius d'ordenació comercial contindran criteris i recomanacions dirigides a les administracions públiques. Hauran de ser tingudes en compte en totes les accions que tinguen incidència en el territori. Apartar-se del que s'estableix en les directrius necessitarà una adequada justificació basada en el compliment dels objectius i principis directors.  
  
L'Administració local, o la competent en el seu cas, tindran en compte les directrius en els instruments de planejament en totes les fases d'aquesta planificació, i les adaptarà a la realitat territorial de l'àmbit de planificació respectiu.  
II i IV) Plans d'acció comercial.  
Els plans d'acció comercial són instruments orientadors per a les administracions públiques locals i els operadors del sector que permeten identificar oportunitats, diagnosticar problemes, formular objectius prioritaris i definir actuacions concretes per a dinamitzar l'activitat comercial, millorar l'espai urbà on aquesta es desenvolupa i modernitzar les infraestructures comercials.  
Les seues recomanacions i propostes tenen caràcter indicatiu.  
III) Definició del model comercial en el Pla general estructural.  
Els plans generals estructurals que es formulen en municipis que compten amb una població de més de 50.000 habitants o estiguen qualificats com a capçaleres o subcapçaleres comercials hauran d'incorporar un estudi específic en què es definisca i justifique el model comercial de desenvolupament i els criteris orientadors de planificació urbanística comercial proposats.  
V) Projectes d'urbanisme comercial.  
Projectes de millora dels principals espais urbans on es localitza el comerç per a la seua requalificació integral, embelliment, i millora ambiental i paisatgística.  
VI) Plans de dinamització comercial urbana.  
Es desenvolupen en àrees urbanes d'alta concentració comercial i tenen com a objectiu la seua dinamització econòmica i la promoció i l'enfortiment del seu atractiu comercial.  
VII) Programes i plans de qualitat de la imatge de les zones comercials.  
El seu objecte és millorar la qualitat paisatgística i l'atractiu dels espais comercials i els seus entorns.  
VIII) Programes de gestió de zones comercials.  
En àmbits amb una alta concentració comercial, es crearan entitats de gestió amb la finalitat de liderar les actuacions de millora i dinamització del sector.  
B.5.5) Programa d'actuacions.  
Es planteja la realització en set anys des de l'aprovació del PAT de les directrius de les 15 àrees funcionals.  
Es preveuen els programes següents on posar en pràctica les directrius:  
- D'ordenació i gestió de les àrees comercials estratègiques.  
- De reactivació i reconversió dels mercats municipals.  
- D'estímul a la creació de comerç rural i en entorns de baixa dotació comercial.  
- En municipis turístics.  
- De catalogació, protecció i conservació d'establiments comercials històrics.  
Amb la finalitat d'optimitzar l'actuació de l'administració es plantegen les actuacions següents:  
- Millora i simplificació dels procediments d'ordenació comercial.  
  
- Creació d'un Sistema d'informació del Comerç (plataforma digital per a facilitar la informació dels projectes comercials i realització de tràmits).  
- Integrar la informació cartogràfica del pla en els sistemes d'informació territorial de l'Institut Cartogràfic Valencià.  
- Nous desenvolupaments normatius.  
- Millorar la comunicació interadministrativa.  
- Suport i reforç de la Xarxa AFIC (agències per al foment de la innovació comercial).  
- Creació d'una oficina tècnica del pla per al seu seguiment.  
El finançament per a l'execució dels programes provindrà de fons de la Generalitat, de les administracions locals, diputacions, Administració de l'Estat, les empreses del sector i fons europeus. S'estima que per als pròxims quatre anys seran necessaris 60,31 milions d'euros, dels quals el 58,2 % provindran de la Direcció General de Comerç i Consum, el 34,2 % de les administracions, el 2,7 % de les empreses i el 4,9 % de fons europeus.  
Aquest pressupost es distribueix en quatre eixos d'actuació:  
E.1) Planificació i ordenació comercial supramunicipal (1 milió): preveu l'elaboració de les directrius d'ordenació comercial, d'un mapa de sòl terciari, del Pla director del comerç a l'engròs i de 12 estudis detallats per a la planificació i ordenació urbanocomercial.  
  
E.2) Planificació, ordenació i dinamització comercial local (12,12 milions): preveu l'elaboració de 19 plans d'acció comercial en capçaleres i subcapçaleres, 16 plans d'acció comercial en altres municipis, gestió dels centres comercials urbans, millores en entorns comercialment saturats i actuacions estratègiques de dinamització.  
  
E.3) Actuacions dinamitzadores del comerç i de millora de les infraestructures comercials (40,6 milions): preveu inversions en 68 projectes d'urbanisme comercial en zones urbanes, 65 actuacions de millora paisatgística, 65 plans de mobilitat, 27 actuacions de regeneració comercial en zones urbanes vulnerables, 6 actuacions en parcs comercials no planificats, 35 actuacions en municipis turístics, 63 actuacions en municipis del medi rural, 54 actuacions de modernització d'infraestructures, 9 actuacions en mercats, 30 inversions per a relocalització de mercats, 62 intervencions en comerços històrics, 750 inversions per a la reducció de l'impacte mediambiental.  
  
E.4) Investigació, coneixement, comunicació i desenvolupament del pla (3,98 milions): actuacions encaminades a l'obtenció d'informació, suport a les agències per al foment de la innovació comercial, divulgació del PAT, elaboració de guies, seguiment dels indicadors etc.  
  
B.5.6) Document normatiu.  
Té caràcter vinculant i es desenvolupa en 70 articles, cinc disposicions addicionals, una transitòria i una final. A més, inclouen quatre annexos amb el llistat de municipis que componen el Sistema Nodal de Referència Comercial, les àrees urbanes integrades, les àrees i subàrees comercials i els índexs orientatius màxims de superfície comercial en grans establiments comercials per àrea funcional.  
Cal esmentar l'article 60 en el qual s'indiquen mesures per a la reducció de l'impacte ambiental del comerç o l'article 64, mitjançant el qual es crea l'Oficina Tècnica del Pla com a òrgan de suport per a l'execució del pla.  
S'indica en l'article 7.4 que els plans urbanístics i territorials hauran d'adaptar-se a les determinacions i els continguts del pla, excepte quan aquests hagen aconseguit l'emissió del document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic o resolució d'informe ambiental o territorial estratègic, en el moment de l'entrada en vigor del Pla d'acció territorial.  
Els instruments d'ordenació urbanística ja aprovats hauran d'adaptar-se al PAT en huit anys des de l'aprovació del PAT. (Disposició transitòria única)  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
En la documentació s'incorpora el Pla de participació pública on es relacionen les activitats dutes a terme des que es va presentar el pla:  
  
- Pàgina web del pla: canal de recepció d'opinions a través de la creació de fòrums (www.patsecova.es).  
- Publicacions divulgatives: edició digital de documents a través de la pàgina web.  
- Reunions informatives amb administracions locals.  
- Reunions informatives amb associacions empresarials.  
- Reunions i consultes a representants del sector.  
- Creació d'un grup consultiu i d'un panel d'experts perquè realitzen el seguiment intern dels treballs.  
- Tallers territorials.  
- Elaboració d'enquestes.  
C.1) Fase de posada a la disposició del públic.  
La proposta de pla s'ha posat a la disposició del públic en dues ocasions.  
En el primer període es van presentar 35 al·legacions de les quals dues corresponien a particulars, una a empreses, 12 a associacions, 14 a ajuntaments i sis a altres administracions. D'elles quatre s'han estimat, 14 s'han estimat parcialment, 14 s'han desestimat i tres no correspon contestar.  
En el segon període es van presentar 22 al·legacions, de les quals una corresponia a particulars, una a Universitats, sis a empreses, huit a associacions, quatre a ajuntaments i dues a altres administracions. D'elles, una s'ha estimat parcialment, 19 s'han desestimat i una no correspon contestar.  
En total, durant tots dos períodes s'han presentat un total de 57 al·legacions.  
Resumidament, fan referència a:  
- Eliminar la limitació màxima de 120.000 m².  
- No limitar la reconversió de l'ús industrial al comercial.  
- Necessitat de modificar la LOTUP per a introduir els estàndards urbanístics comercials.  
- Incorporar el seu municipi al Sistema Nodal de Referència Comercial.  
- Participació de les associacions en la tramitació dels diferents instruments d'ordenació comercial.  
- Les associacions comercials suggereixen modificacions puntuals en la redacció de la majoria de l'articulat relatiu al funcionament del sector.  
S'aporten dos informes, de 17 d'octubre de 2018 i de 23 de novembre de 2018, de la Subdirecció General de Comerç i Consum, en què es contesten les al·legacions i s'assenyalen quins aspectes del document es modifiquen arran d'aquestes.  
C.2) Fase de consulta a administracions afectades realitzada per l'òrgan promotor.  
La versió del pla elaborada d'acord amb el document d'abast es va sotmetre a consulta de les diferents administracions. Es va rebre resposta de les següents.  
  
Sol·licitud Informe Administració pública consultada  
20/06/16 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural:  
DG Medi Natural i Avaluació Ambiental  
20/06/16 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori: DG Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge  
20/06/16 Entitat Pública de Sanejament d'Aigües (EPSAR)  
20/06/16 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport:   
DG de Cultura i Patrimoni  
20/06/16 12/08/16  
04/10/16 Presidència de la Generalitat:  
Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències  
Agència Valenciana de Turisme  
20/06/16 Federació Valenciana de Municipis i Províncies  
20/06/16 Diputació de Castelló  
20/06/16 Diputació de València  
20/06/16 Diputació d'Alacant  
20/06/16 22/07/16  
24/08/16  
29/09/16 Ministeri de Foment  
DG de Carreteres  
Ports de l'Estat  
DG d'Aviació Civil  
20/06/16 28/09/16 Ministeri d'Agricultura: Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
20/06/16 Generalitat de Catalunya  
20/06/16 Govern d'Aragó  
20/06/16 Govern de Castella-la Manxa  
20/06/16 Govern de Múrcia  
20/06/16 Ecologistes en Acció  
20/06/16 GECEN  
20/06/16 Acció Ecologista Agró  
  
I del segon període d'informació pública, han contestat:  
  
22/11/18 Ministeri de Foment: Ports de l'Estat  
19/11/18 Agència Valenciana de Turisme  
  
  
Els informes de les administracions rebuts es refereixen a la normativa d'aplicació dels diferents sectors perquè siga inclosa en la proposta.  
  
C.3) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan ambiental.  
Presentada la sol·licitud d'emissió de la DATE, aquest òrgan ambiental va realitzar consultes a aquelles administracions que no s'havien pronunciat. Dels informes rebuts, es poden destacar els aspectes següents:  
  
Consulta Informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
03/12/18 12/03/19 Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. (Servei d'Ordenació del Territori / SubDG d'Urbanisme)  
03/12/18 15/04/19 CHOPVT: Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
  
  
- La Subdirecció General d'Ordenació del Territori ha informat tant en matèria d'ordenació del territori com urbanística. En relació amb l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana s'indica que el PATSECOVA s'ajusta al que estableix aquesta. En matèria urbanística, s'indiquen les qüestions següents:  
· Distingir l'ús comercial dins de l'ús terciari té consideració d'ordenació detallada pel que no pot concretar-se en un Pla General Estructural, sinó en un Pla d'Ordenació Detallada l'òrgan substantiu de la qual és l'ajuntament.  
· Pel mateix motiu, quan l'ús dominant siga el terciari comercial els estàndards urbanístics que s'establisquen seran els relatius a l'ordenació detallada i no a l'estructural, i no serà possible establir condicionants per a les zones verdes de la xarxa primària.  
· Els plans d'acció territorial entren en vigor des del moment de la seua aprovació sense necessitat que els instruments d'ordenació urbanística s'adapten a aquesta.  
· En el sòl no urbanitzable no es poden realitzar reserves de sòl per a ús comercial més enllà dels usos previstos per l'article 197 LOTUP.  
  
· Que un informe tinga caràcter vinculant no es pot establir a través d'un PAT aprovat mitjançant decret, sinó a través d'una norma amb rang de llei.  
- El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge ha emés un informe relatiu a l'estudi de paisatge i a la normativa del PAT. Estableix una sèrie de modificacions que requeriran de nou abans de l'aprovació definitiva del PAT. De manera resumida són:  
· Relatives a l'estructuració i coherència interna de la caracterització de les unitats de paisatge.  
· A la consideració dels conflictes en els paisatges comercials d'entorns urbans i la publicitat.  
· A la remissió, com a mesures i accions, de la redacció i tramitació d'un catàleg en un termini concret que reculla les instal·lacions comercials de més valor ambiental, cultural i/o històric i visual, relacionats directament amb l'activitat comercial, i també els seus entorns i els espais i itineraris que permeten la seua connexió, que conformaran la infraestructura verda associada a aquests espais.  
· A la incorporació de la cartografia de visibilitat a què es fa referència.  
· A la simplificació dels objectius de qualitat urbanística.  
· A la modificació d'alguns articles de la normativa.  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla.  
D.0) L'activitat comercial genera una afecció ambiental a causa tant de la pròpia implantació de l'activitat com dels desplaçaments geogràfics dels consumidors a què dona lloc, i també al volum de tràfic de mercaderies. És, a més, un sector amb un elevat consum d'energia a causa de les necessitats d'enllumenat dels comerços, de refrigeració, de calefacció o climatització. La falta d'eficàcia en el transport i el lliurament de les mercaderies en l'àmbit urbà tenen un impacte negatiu en matèria de congestió de les ciutats, de contaminació i de qualitat de vida dels ciutadans.  
Els principals reptes mediambientals del sector deriven de l'ocupació del territori associat als establiments comercials en localitzacions difuses, del consum d'energia i de la generació de residus dels establiments comercials i, especialment, de la mobilitat generada, així com de la contaminació lumínica i acústica, el consum d'aigua i la seua afecció a espais naturals.  
Els grans centres comercials es qüestionen especialment en la mesura en què la seua ubicació i grandària poden agreujar els problemes ambientals derivats de l'actual model de transport centrat en el vehicle privat (congestió, contaminació, sorolls, acotació del territori mitjançant infraestructures viàries i consum de grans quantitats de materials, energia i sòl). Els nous espais comercials s'han convertit en l'actualitat en un dels principals generadors de trànsit metropolità.  
  
Es valora positivament que es pretenga reduir la petjada mediambiental del comerç i que entre els principis inspiradors per a elaborar el pla estiguen:  
- Considerar la capacitat d'acolliment del territori com a condicionant en el desenvolupament de nous projectes comercials, en funció de la conservació dels valors ambientals, paisatgístics, econòmics i culturals de la infraestructura verda i de la integritat dels seus processos.  
- Establir un model que permeta la implantació dels equipaments comercials que generen impactes territorials en aquelles localitzacions més adequades, on es potencie la seua funció vertebradora i la seua compatibilitat amb la infraestructura verda.  
- Afavorir la desagregació territorial de les grans superfícies comercials que facilite una millor distribució territorial, més complexa i equilibrada del comerç.  
- Enfortir l'activitat comercial de la ciutat consolidada, segons la seua importància en la millora de la qualitat de vida dels ciutadans, l'equitat social i la millora del medi ambient urbà.  
D.1) Un dels instruments que estableix el PAT per al seu desenvolupament posterior són les directrius d'ordenació comercial. Entre els seus objectius està localitzar àmbits per a la implantació d'activitats comercials i àrees comercials estratègiques, així com identificar zones sensibles per a aquestes activitats. També fixen els objectius de sostenibilitat i realitzen una estimació dels indicadors ambientals.  
Les zones sensibles a nivell de projecte es defineixen en l'article 47 del PAT i entre elles estan les zones on pot haver-hi risc per a les persones (inundació, sisme, incendi), els corredors ecològics inclosos en la infraestructura verda, les que poden alterar paisatges d'alt valor o els conjunts històrics protegits.  
Per a procedir a determinar els objectius esmentats serà necessari realitzar una avaluació ambiental, realitzant un estudi del mitjà i una concreció dels efectes que s'hi generen. Per això caldrà modificar la redacció de l'article 17.3 del PAT ja que les directrius d'ordenació comercial sempre han de sotmetre's a avaluació ambiental.  
  
En l'article 17.4 del PAT s'indica que «Podran ser assimilades com a directrius d'ordenació comercial els plans d'acció territorial de caràcter integrat quan els seus continguts, previsions i determinacions siguen prou detallats en allò que fa referència a la planificació, ordenació i dinamització comercial».  
Amb independència del seu grau de concreció, aquestes directrius sempre s'assemblaran a un pla que està sotmés a avaluació ambiental estratègica, i haurà d'adaptar-se el seu procediment d'aprovació al que s'estableix en el títol III del llibre I de la LOTUP.  
D.2) El PAT defineix altres instruments per a un desenvolupament posterior però aquests no necessitaran sotmetre's a un procés d'avaluació ambiental estratègica a causa de:  
- El caràcter indicatiu dels plans d'acció comercial (art. 20.5 PAT).  
  
- Que es desenvolupen en sòls consolidats amb mesures per a gestionar un millor desenvolupament del sector comercial (plans de dinamització comercial i programes de gestió de zones comercials).  
- Que es desenvolupen en sòls consolidats amb mesures per a millorar la seua imatge (plans i programes de qualitat paisatgística) o instal·lacions urbanes (projectes d'urbanisme comercial).  
D.3) Des d'aquest pla d'acció territorial no es poden localitzar noves àrees comercials estratègiques pel fet que no s'han avaluat ambientalment els seus emplaçaments. S'entén per noves aquelles que no estan previstes en instruments urbanístics aprovats definitivament com a sòls urbans o urbanitzables. En aquest sentit han de suprimir-se els mapes 5.07 i 5.19.  
L'articulat del PAT preveu un procediment específic per a la declaració d'àrees comercials estratègiques, i en el cas que incorpore mesures relatives a l'ordenació territorial i urbanística, la seua tramitació es realitzarà d'acord amb la LOTUP. (Art 25.6 PAT). A continuació es procedeix a analitzar per als quatre tipus d'àrees quins estarien sotmesos al tràmit de la LOTUP:  
- Àrees de nova centralitat comercial: s'indica que no poden localitzar-se en àmbits les característiques dels quals posen en risc la conservació dels valors ambientals, paisatgístics, econòmics i culturals de la infraestructura verda i de la integritat dels seus processos.  
En l'actualitat, la determinació dels àmbits que no poden ser objecte de transformació es realitza en el procediment d'avaluació ambiental estratègica previst en la LOTUP.  
- Àrees d'oportunitat comercial: es preveuen sis possibles supòsits de declaració, algunes poden suposar reclassificació de sòl; d'altres, canvi d'ús de polígons industrials, i unes altres poden ser sobre sòl comercial existent però sense edificar.  
Entre els avantatges que s'atorguen amb la seua declaració, algunes poden requerir la tramitació d'un instrument urbanístic i unes altres no, ja que són de caràcter fiscal o de tramitació de les autoritzacions comercials. Per això, a priori no es pot determinar de manera general si necessiten sotmetre's al procediment d'avaluació ambiental i s'haurà de determinar cas per cas.  
En el PAT, es considera que la declaració d'aquest tipus d'àrees la realitza l'ajuntament després d'un període d'informació pública i amb l'informe previ de la Direcció General de Comerç i Consum. A l'inici de la seua tramitació, s'haurà de realitzar consulta a l'òrgan ambiental perquè determine si cal sotmetre'l al procediment d'avaluació ambiental d'acord amb les actuacions que es duguen a terme.  
- Àrees de dinamització comercial: aquestes es produeixen en zones amb una alta concentració d'activitats comercials i les declara l'ajuntament. La seua declaració comporta avantatges econòmics i de caràcter comercial.  
Per les conseqüències que deriven de la seua declaració, aquest tipus no necessita ser avaluat ambientalment.  
- Àrees comercialment saturades: es produeix en zones consolidades amb gran nombre d'activitats comercials. La seua declaració la realitza la Generalitat i deriva en actuacions de tipus comercial o en la necessitat d'elaborar plans urbanístics.  
Per les conseqüències que deriven de la seua declaració, aquest tipus no necessita ser avaluat ambientalment. Els instruments urbanístics posteriors que s'elaboren portaran el seu propi procediment d'acord amb la LOTUP.  
D.4) En l'article 37, per als municipis del sistema rural es permet que les administracions públiques territorials implanten usos comercials terciaris en el sòl no urbanitzable, atés l'interés general i sobre la base del que s'estableix en l'article 199 de la LOTUP.  
L'article 199 de la LOTUP assenyala una altra sèrie de condicionants que han de complir-se, entre els quals està «que siga necessari que s'ubiquen en el sòl no urbanitzable», aspecte aquest que no compleix una activitat comercial, l'emplaçament de la qual ha de ser el sòl urbà o l'urbanitzable, amb les excepcions previstes en el seu article 197.  
Tal com s'ha regulat, aquestes activitats podrien implantar-se en qualsevol part del sòl no urbanitzable, tant si és comú com protegit. I, a més, com és un instrument de rang superior als plans generals, els modifiquen amb independència que s'hi haja analitzat i avaluat amb detall els usos admissibles en el sòl no urbanitzable.  
  
També s'ha de tindre en compte que, com que és un ús atribuït per un PAT, no requerirà la declaració d'interés comunitari (DIC) d'acord amb el que s'assenyala en l'article 2 de la LOTUP.  
En el document propositiu s'ha argumentat que cal establir un control sobre els establiments comercials i precisament amb aquest article s'aconsegueixen els efectes contraris, el descontrol:  
  
«El comerç és un equipament i, com a tal, ha de ser considerat en els instruments de planificació territorial i urbanística. En aquest sentit i per raons de l'interés general de la població, qualitat de vida, cohesió social i protecció de l'entorn urbà i natural, resulta imprescindible establir un control sobre els establiments comercials que, per la superfície, format, impacte supralocal o localització, poden ser capaços de produir efectes sobre el medi ambient i el desenvolupament equilibrat i sostenible del territori».  
Sense entrar a valorar la justificació de la consideració de l'establiment comercial com d'interés general, l'article 37.2.a s'ha d'eliminar perquè no s'han avaluat els efectes ambientals que en suposa la implantació.  
La resta d'apartats de l'article 37 es consideren innecessaris ja que repeteixen qüestions previstes en la LOTUP sense aportar-hi cap novetat.  
D.5) En relació amb l'articulat previst en la normativa, convé realitzar una sèrie de puntualitzacions, a més de les assenyalades en l'apartat següent corresponents a l'informe emés per la Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge.  
- Article 2.d. Ha de substituir-se la paraula «memòria ambiental» per «declaració ambiental i territorial estratègica» perquè s'adapte a la terminologia de la legislació ambiental vigent.  
- Article 10.2. Els municipis de les àrees urbanes integrades s'enumeren en l'annex II.  
- Article 11.1. Les àrees funcionals s'enumeren en l'annex III.  
- Article 13. El títol de l'article dona lloc a confusió. S'ha de substituir la paraula «planejament» per «ordenació» en el títol i apartat 13.2.  
- Article 26.2.e. Si els plans d'acció comercial tenen un caràcter indicatiu, a través d'ells no es poden delimitar àrees comercials estratègiques.  
- Article 35.2. S'ha de concretar que fa referència a terciari comercial: «Amb caràcter general, la reserva mínima de sòl per a ús terciari comercial haurà [?]»  
- Títol 7. La denominació donada de «nous projectes comercials» resulta confusa. S'estan establint una sèrie de condicionants que s'han de contemplar en els instruments urbanístics d'ordenació més que a un projecte edificatori concret. Resulta més adequat que se suprimisca el títol 7 i que els articles 38 a 45 passen a formar part del títol 6.  
  
- Article 38. El seu títol resulta igualment confús. Les actuacions que derivarien d'un pla de mobilitat són de major àmbit que les que puguen afectar l'àmbit d'un projecte. Resulta més clar si es denomina l'article 38 com «Aplicació de principis de mobilitat sostenible».  
  
- Títol 8. S'ha de modificar el nom del títol suprimint la paraula «grans»: «La instal·lació d'establiments comercials», ja que els articles pertanyents a aquest títol regulen tots els establiments comercials i no únicament els grans.  
- Article 47. Criteris de localització de nous projectes comercials. S'hi ha d'afegir un apartat a l'inici de l'article per a aclarir que només se situaran en sòl urbà o urbanitzable d'acord amb els requisits establits en la LOTUP. En el sòl no urbanitzable únicament estan permeses les activitats previstes en l'article 197 LOTUP.  
- Article 47.5. Aquest apartat ha de suprimir-se ja que la figura dels projectes territorials estratègics no existeix. A més, si s'està referint a les antigues actuacions territorials estratègiques, o els actuals projectes d'inversió estratègica sostenible, l'ús majoritari comercial no està permés d'acord amb el que assenyala l'article 17.6.f de la LOTUP.  
- Article 50.1. S'ha de modificar la redacció i eliminar la paraula «gran», ja que tots els instruments de planejament estan sotmesos a avaluació ambiental amb independència de la dimensió de l'establiment comercial.  
D.6) En l'informe emés per la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge, pertanyent a la Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, s'assenyala que també cal modificar els articles següents de la normativa:  
- Article 7.5: l'informe de l'òrgan competent en matèria de comerç no pot tindre caràcter vinculant en la mesura que aquesta qüestió només pot estar establida per una disposició amb rang de llei.  
- Article 34.2: s'ha d'eliminar aquest apartat ja que atribueix als criteris i a l'informe de verificació d'aquests un caràcter vinculant, caràcter que, com s'ha indicat, només pot ser atribuït per una norma amb rang de llei.  
- Article 19: l'obligació de definir l'ús comercial ha de realitzar-se en un pla d'ordenació detallada i no en el Pla general estructural. La definició del model comercial sí que es realitzarà en aquest, mentre que la seua concreció es realitzarà en l'instrument d'ordenació detallada. Les modificacions en la redacció d'aquest article es realitzarà tal com es descriu més endavant en l'apartat D.7.  
- Article 28. 8: s'ha d'eliminar aquest apartat. No cal que s'indique si és o no ordenació estructural, ja que segons el seu abast pertanyerà a aquesta segons les definicions establides en la LOTUP.  
- Art 32: s'ha d'afegir un nou primer apartat en el qual s'assenyale que en relació amb el que s'ha indicat en l'article 19, la definició del model comercial té caràcter estructural. En l'article 32.1 s'ha de substituir la paraula «zonificació» per «subzonificació» i en l'article 32.2, substituir la paraula «zona» per «subzona» perquè la concreció del model es realitze en l'ordenació detallada.  
- Article 39: els estàndards urbanístics descrits han de fer referència a l'ordenació detallada.  
- Article 28.6: s'ha d'eliminar aquest apartat, ja que aquest ús no és possible establir-lo en el sòl no urbanitzable atés que no el preveu l'article 197 de la LOTUP.  
- Disposició transitòria única: s'ha d'eliminar, ja que el PAT és aplicable des del moment que s'aprove, i no caldrà que s'elaboren nous instruments urbanístics per a adaptar-se a aquest.  
- Article 7.4. Aquest apartat ha de corregir-se i on indica «document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic» ha d'escriure's «declaració ambiental i territorial estratègica».  
D.7) L'activitat comercial pot generar efectes ambientals significatius (consum de sòl, efectes derivats de la mobilitat, etc.) i incidir notablement en el model territorial a adoptar. Per tant, des del punt de vista ambiental ha de ser un dels aspectes a analitzar en l'apartat de diagnòstic del territori de l'estudi ambiental i territorial estratègic i, més concretament, en l'anàlisi de l'estructura i el funcionament de la població.  
No es considera per tant necessari exigir en el PGE un estudi específic separat amb els continguts descrits en l'apartat 2 de l'article 19 del document normatiu, sinó que aquests continguts han d'estar integrats en l'estudi ambiental i territorial estratègic, i els seus resultats han de ser tinguts en compte en la determinació no solament del model comercial municipal sinó del model territorial del terme municipal.  
  
Cal tindre en compte, a més, que la LOTUP ha sigut modificada recentment per la Llei 1/2019, per la qual cosa les seues determinacions són aplicable als instruments urbanístics que desenvolupen el PATSECOVA, i en la nova redacció de l'article 14 de la LOTUP, sobre els continguts dels instruments d'ordenació, s'indica que només podran exigir-se aquells que estiguen expressament previstos per una norma amb rang de llei.  
D'altra banda, des del punt de vista ambiental en l'ordenació comercial, poden diferenciar-se dos nivells estratègics:  
- El model comercial municipal formarà part de l'ordenació estructural ja que el seu abast estableix els criteris orientadors de la planificació urbanística comercial. Aquests criteris hauran de ser adoptats sobre la base dels resultats del diagnòstic i els possibles escenaris (alternatives) del model territorial integral de l'àmbit territorial a ordenar i no solament les qüestions sectorials.  
- La resta d'aspectes de l'ordenació comercial (desenvolupament i concreció del model comercial) formen part del pla d'ordenació detallada.  
D.8) En l'informe emés pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, pertanyent a la Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, s'assenyala a més de l'indicat en l'apartat C.3. que també és necessari modificar els articles 23.5, 25.4, 27.2, 33.1, 42, 43 i 47.1 de la normativa que fan referència a la tramitació dels instruments de paisatge amb els instruments comercials proposats, a la consideració de les directrius de l'ETCV i els criteris establits en la LOTUP com a criteris prioritaris per al desenvolupament de nou sòl d'usos comercials, i a la refosa de les normes d'integració paisatgística.  
  
D.9) En la normativa es defineixen una sèrie d'estàndards i limitacions superficials als establiments comercials, la determinació dels quals no respon a motius ambientals, ja que no s'han analitzat en l'EATE.  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.   
En l'apartat 11 de l'EATE s'inclouen les mesures previstes per al seguiment ambiental del pla. Es proposen una sèrie d'indicadors, huit relatius a la mobilitat generada pel comerç, set relatius a l'ocupació del sòl i fragmentació del territori, sis relatius a l'energia i emissions atmosfèriques, huit a la gestió de residus i dos al consum d'aigua.  
  
Es planteja la creació d'una oficina tècnica per a fer les tasques de seguiment del pla, les funcions del qual serien les següents:  
1. Assistir la Generalitat en el desenvolupament i execució del Pla d'acció territorial.  
2. Elaboració de les directrius d'ordenació comercial.  
3. Execució del pla d'actuacions de forma coordinada amb la resta d'administracions.  
4. L'elaboració d'altres documents, plans, programes, normes, directrius i instruments que desenvolupen, completen o concreten els continguts del Pla d'acció territorial.  
5. El manteniment i l'actualització de la informació estadística i indicadors de seguiment del pla.  
6. Elaboració de memòries i informes del nivell de compliment del pla.  
7. Manteniment i actualització dels indicadors.  
8. Actualització de la cartografia.  
9. L'elaboració de materials de suport, guies i manuals tècnics que ajuden l'aplicació del pla.  
10. Assessorar l'Observatori de Comerç.  
11. Informar sobre la coherència dels projectes comercials amb el pla.  
12. Facilitar la comunicació i la integració entre iniciatives que involucren diferents administracions, entitats, organismes o agents del sector.  
13. Realització d'accions de divulgació, comunicació o participació pública.  
14. Qualsevol altra actuació que, en el marc del desenvolupament i execució del pla, li encomane la Generalitat.  
Cada quatre anys s'elaborarà una memòria que en valorarà el compliment i la incidència en l'ordenació territorial sectorial del comerç i en el planejament urbanístic municipal i definirà les mesures a adoptar per a evitar els desajustaments que, si escau, es detecten. Aquesta memòria s'elevarà a la conselleria competent en ordenació del territori perquè se'n prenga coneixement.  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
De conformitat amb el que es disposa en l'article 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que s'hi han exposat, es proposa emetre la present declaració ambiental i territorial estratègica del Pla d'acció territorial sectorial del Comerç de la Comunitat Valenciana presentat per la Direcció General de Comerç i Consum el 29 de novembre de 2018, i s'haurà d'incorporar en aquest abans de la seua aprovació definitiva les determinacions següents:  
1. L'elaboració de les directrius d'ordenació comercial estaran sempre sotmeses a avaluació ambiental estratègica. El procediment previst en l'article 17 haurà d'adaptar-se al previst en el títol III del llibre I de la LOTUP.  
Els plans d'acció comercial (art. 20), els plans de dinamització comercial urbana (art. 22), els programes i plans de qualitat de la imatge de les zones comercials (art. 23) i els programes de gestió de zones comercials (art. 24) no necessitaran sotmetre's a avaluació ambiental estratègica.  
2. Des d'aquest pla d'acció territorial no es poden localitzar noves àrees comercials estratègiques. En aquest sentit, s'han de suprimir els mapes 5.07 i 5.19.  
La declaració de les àrees comercials estratègiques com a àrees de nova centralitat comercial estarà sotmesa a avaluació ambiental, per la qual cosa el tràmit previst en l'article 27 ha d'adaptar-se al tràmit previst en la LOTUP.  
En el tràmit de declaració de cada àrea comercial estratègica com a àrea d'oportunitat comercial s'haurà de sol·licitar un informe a l'òrgan ambiental perquè determine, en funció del seu contingut i abast, si ha de sotmetre's a avaluació ambiental estratègica.  
La declaració de les àrees de dinamització comercial i de les àrees comercialment saturades no necessiten sotmetre's a avaluació ambiental estratègica.  
3. L'article 37 ha de ser eliminat tal com s'argumenta en l'apartat D4.  
4. S'ha de modificar la redacció de l'articulat d'acord amb el que s'assenyala en els apartats D.5, D.6, D.7 i D.8.  
5. Prèviament a l'aprovació definitiva del PAT s'hauran d'introduir les modificacions assenyalades en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 15 d'abril de 2019 i sol·licitar un nou informe d'aquest servei, i s'haurà d'incorporar les determinacions que, si escau, s'especifiquen.  
6. En l'article 8.4 s'inclourà la necessitat de realitzar el seguiment ambiental del pla, amb el càlcul dels indicadors previstos en l'apartat 11 de l'EATE, així com donar trasllat també a l'òrgan ambiental de la Generalitat Valenciana de la memòria, tal com especifica l'article 56 LOTUP.  
7. En el document de síntesi de la primera participació pública s'ha de corregir la data de publicació en el DOGV de l'inici de la informació pública (pàg. 6).  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en la via judicial contenciosa administrativa contra la disposició de caràcter general que haguera aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici dels que siguen procedents en la via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la seua publicació, llevat que se n'acorde la pròrroga en els termes establits en l'article 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Generalitat. Se'n donarà trasllat a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què fa referència l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Vist tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla d'acció territorial sectorial del comerç de la Comunitat Valenciana (PATSECOVA), i caldrà incorporar al pla les determinacions finals assenyalades.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte de definitiu en la via administrativa, no és possible cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, d'acord amb el que autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 24 d'abril de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 16 de maig de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.