Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 10064, del 12-02-2025 (2025/1020)

RESOLUCIÓ 17 de gener de 2025, de la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s’ordena la publicació de l’informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de Polinyà de Xúquer. Expedient 023/7481-NAE.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   10240

Data del DOGV
:   12-02-2025

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2025/1020

CVE
:   UEXW-F-8198-5099

Data del document
:   17-01-2025

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

De conformitat amb l’article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  de l’informe ambiental i territorial estratègic,

RESOLC

Publicar en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  l’informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l’expedient 023/8954-PWR Polinyà de Xúquer (València).

«Informe Ambiental i Territorial Estratègic

Objecte: Pla de mobilitat urbana sostenible de Polinyà de Xúquer

Tràmit: avaluació ambiental estratègica del pla

Promotor: Ajuntament de Polinyà de Xúquer

Autoritat substantiva: Ajuntament de Polinyà de Xúquer

Ubicació: Polinyà de Xúquer (València)

N.º expedient: 023/7647-DDB

La Comissió d’Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 21 de novembre de 2022, va adoptar el següent:

Acord:

Vista la proposta d’informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de Polinyà de Xúquer, en els termes següents:

A. Fonaments pels quals se sotmet el pla a l’avaluació ambiental estratègica

L’avaluació ambiental estratègica és l’instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s’incorpora a la legislació nacional espanyola mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).

La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, establix en l’article 6 quins plans i programes, així com les seues modificacions, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica, d’acord amb els procediments establits en la legislació d’avaluació ambiental.

D’acord amb el que establix l’article 46.3 del TRLOTUP, l’òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha d’estar sotmés a una avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els casos previstos en este i tenint en compte els criteris establits en l’annex VIII del decret legislatiu, tot això després de consultar les administracions públiques afectades i d’acord amb les fases de tramitació previstes en l’article 50 del TRLOTUP.

En este context, l’avaluació ambiental estratègica s’aplica als plans de mobilitat.

B. Document inicial estratègic

B.1. Documentació aportada

En data 23 de febrer de 2022 es va rebre, en el Servici d’Avaluació Ambiental Estratègica, la sol·licitud de l’Ajuntament de Polinyà de Xúquer per a iniciar el procés d’avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Polinyà de Xúquer, en què s’aporta només el document inicial estratègic (DIE).

El Servici d’Avaluació Ambiental Estratègica comunica l’obertura de l’expedient (expedient 023/5722-IAF) el 9 de març de 2022, amb el requeriment d’aportar l’esborrany del PMUS, que l’Ajuntament remet el 10 de març de 2022.

La documentació aportada és conforme amb el que establix l’article 52 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).

La documentació està constituïda pels documents següents:

–  Esborrany del PMUS

– Document inicial estratègic (DIE)

B.2. Informació territorial

Polinyà de Xúquer pertany a la comarca de la Ribera Alta, amb una superfície de 9,11 km², una altitud de 12 msnm i una població de 2.534 habitants (INE, 2021).

Està situat en la plana al·luvial formada pel riu Xúquer amb un terme eminentment pla en què la pràctica totalitat del territori està dedicat a l’agricultura de regadiu. La distància amb la ciutat de València és de 43 km. Es pot accedir fàcilment a través de la carretera CV-505, que enllaça amb l’N-322, o per la carretera CV-516, travessant Albalat de la Ribera i després per l’autopista AP-7. També en tren, amb la línia Xàtiva-València (mitjançant l’estació d’Algemesí, a 8 km) o Gandia-València (per mitjà de l’estació de Sueca, a 7 km). Limita al nord amb Albalat de la Ribera i Sueca, a l’est amb Riola, al sud amb Corbera, Benicull i Alzira i a l’oest amb Algemesí.

El terme municipal està delimitat al nord pel riu Xúquer. El nucli urbà es localitza en el marge dret del riu, adossat a este i separat per la variant de la població de la carretera CV-505. Únicament hi ha un nucli urbà de 0,28 km², en què es concentra principalment tota la població del municipi i a on les infraestructures viàries (CV-505 i CV-508) han marcat el desenrotllament urbà.

A més, el municipi compta amb un polígon industrial a l’oest del nucli urbà i s’estructura al voltant d’un carrer transversal, l’avinguda de les Corts Valencianes. Esta zona es troba integrada i annexa al nucli del municipi, per la qual cosa s’hi pot accedir amb un itinerari per a vianants, sense que este es veja interromput. Destaca la presència d’una gasolinera, l’única en més de 10 km a la redona.

L’àmbit d’aplicació del Pla de mobilitat urbana sostenible es desplega en tot el municipi de Polinyà de Xúquer, principalment en sòl urbà.

B.3. Planificació vigent

El municipi de Polinyà de Xúquer disposa d’unes normes subsidiàries aprovades definitivament el 6 de setembre de 1993, amb 5 modificacions posteriors.

El PMUS ha tingut en consideració les figures de planificació següents, a banda de les mateixes NS, relacionades amb la mobilitat i que han estat considerades en el present procediment ambiental:

– Estratègia espanyola de mobilitat sostenible (Federació Espanyola de Municipis i Províncies).

– Llei 2/2011, de 4 de març, d’economia sostenible.

– Guia pràctica per a l’elaboració i implantació de plans de mobilitat urbana sostenible de l’Institut per a la Diversificació i Estalvi de l’Energia, publicada per iniciativa de l’Estratègia espanyola d’estalvi i eficiència energètica a Espanya (E4) 2004-2012.

– Guia pràctica per a l’elaboració i implantació de plans de mobilitat urbana sostenible (Federació Espanyola de Municipis i Províncies).

– Guia de bones pràctiques en mobilitat urbana sostenible (Federació Espanyola de Municipis i Províncies).

– Projecte estratègic de mobilitat per a l’arc mediterrani d’Europa (AME).

– Pla d’infraestructura verda i paisatge de la Comunitat Valenciana.

– Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV).

– Estratègia valenciana de lluita contra el canvi climàtic (EVCC).

Uns altres plans d’àmbit supramunicipal que poden incidir en el PMUS són el programa estratègic per a la millora de la mobilitat, infraestructures i transport (UNEIX), actualment en desenrotllament, així com la Xarxa d’Itineraris no Motoritzats (XINM), que inclou la proposta de vial per a ciclistes i vianants CR-55 i CR-55a que comunica amb Riola, Benicull i Alzira.

B.4. Objecte de la proposta del PMUS

Diagnòstic previ

De l’apartat 2. Del diagnòstic del PMUS s’extrauen els resultats següents:

A Polinyà de Xúquer vivien 2.504 persones en 2020, la qual cosa suposa una variació positiva de l’1 % respecte a l’any anterior.

Hi ha els següents centres d’atracció principals en el municipi:

– Equipaments mèdics: centre mèdic i farmàcia.

– Supermercats: Charter i Coaliment.

– Parades d’autobús.

– Polígon industrial.

– Gasolinera.

Pel que fa a la mobilitat, es realitzen una mitjana de 2,6 viatges per persona. Majoritàriament, la duració dels trajectes és inferior als 15 minuts. El major nombre de viatges es concentra entre les 7.00 hores i les 20.00 hores, és a dir, en moments principals d’activitat laboral en un dia quotidià. Els pics de mobilitat més destacats a Polinyà ocorren a les 7.00 hores, mentres que amb destinació Polinyà es concentren entre les 18.00 i les 20.00 hores, en coincidència amb l’horari de tornada de la jornada laboral.

La principal destinació per als habitants de Polinyà són els municipis veïns, Albalat de la Ribera, Corbera, Riola i Benicull de Xúquer, amb destinació als diferents centres d’atracció. El major nombre de viatges es produïx entre les llars i les ubicacions d’activitats recurrents, tant d’anada com de tornada. Estos viatges suposen pràcticament la totalitat dels trajectes que es realitzen en un dia, entre els quals destaquen activitats laborals relacionades amb l’agricultura.

El cotxe, amb un 68 %, és el mitjà de desplaçament més utilitzat a Polinyà. El 26 % dels desplaçaments es realitzen a peu, ja que, com es tracta d’un municipi menut i compacte, les distàncies són curtes. Un 2,3 % dels enquestats utilitzen la furgoneta com a mitjà de transport principal, i la bicicleta i l’autobús interurbà compten amb una quota del 2 %.

Entre els motius dels desplaçaments destaquen els que es relacionen amb oci/passeig (32,69 %), treball (25 %) i compres (23 %). L’oci o passeig sol realitzar-se caminant o amb bicicleta, mentres que, pel que fa al treball, la majoria es desplaça a peu (57 %), en bicicleta (29 %) i en cotxe (14 %). Per a les compres es desplacen a peu i al centre de salut a peu (88 %) o en cotxe (13 %).

En 2020 el municipi comptava amb 2.069 vehicles censats, un 88,4 % destinats a ús particular (turisme, motocicletes, ciclomotors) i un 11,6 % a activitats industrials (furgonetes i camions, i tractors industrials). La tipologia majoritària és el turisme (69 %), seguida de les furgonetes (11 %) i de les motos i els ciclomotors (8,7 % i 8,9 %, respectivament). Els combustibles fòssils són preponderants (48 % dièsel i 50 % gasolina). La resta de vehicles: tractors, autobusos, remolcs i altres formen el 2,5 % restant.

La xarxa viària es compon de les següents carreteres pertanyents a la Diputació Provincial de València:

– CV-505. Unix les localitats d’Alzira i Sueca, constituïx el principal accés a Polinyà i cap al polígon. Limita amb la xarxa viària del polígon industrial, però no hi ha accés per a vehicles. En canvi, no hi ha barreres que impedisquen el trànsit de vianants.

– CV-508: d’un carril per sentit, estreta i amb visibilitat reduïda en diferents interseccions, connecta Polinyà de Xúquer amb Corbera, molt transitada pels jóvens de Favara, Llaurí i Corbera, que acudixen a l’institut d’Albalat de la Ribera, així com pels agricultors i empleats de les zones agrícoles pròximes i de les pedreres dels entorns de Llaurí.

Estes infraestructures viàries representen les barreres i els límits a l’ordenació urbana i, en conseqüència, a la mobilitat per a vianants i viària.

L’eix viari principal és el carrer del Crist de la Sang - carrer de Blasco Ibáñez - avinguda de Pius XII, tot i que no disposa d’un carril habilitat per a l’aparcament, i s’observen estacionaments indeguts que ocupen el carril de circulació. El mateix succeïx amb l’eix del carrer de Sant Blai - carrer de Sant Vicent - camí de la Font, de doble sentit i sense voreres.

Sobre la mobilitat per als vianants, el municipi és bastant pla, per la qual cosa predominen els desplaçaments a peu. Hi ha tres itineraris per als vianants externs al nucli urbà: un d’estos, al nord, és una senda paral·lela al riu Xúquer que recorre cultius de la zona, un altre és el camí de la Font, que comunica amb Benicull, i l’últim, en el polígon n.º 14 Matapollar, s’utilitza per a visitar l’ermita de Sant Sebastià, tot i que cap es troba senyalitzat. Hi ha escassetat de mobiliari urbà i el paviment està degradat.

Pel que fa a la mobilitat ciclista, encara que no hi ha cap carril bici, ni urbà ni interurbà, la bicicleta és un mitjà molt utilitzat per a compres, oci o transport escolar. Només hi ha un aparcabicis al costat del poliesportiu.

El transport públic es limita a una línia d’autobús València–Riola que comunica amb les localitats de la comarca, amb dos servicis diaris en dies laborables, la línia 1 Cullera – Sueca – Albalat – Hospital – Alzira, amb servicis tot l’any de dilluns a divendres, i la línia 2 Cullera – Sueca – Algemesí, amb diferents horaris segons la temporada. Els autobusos són usats només per un 2 % de la població.

Hi ha certa indisciplina quant a l’estacionament, en especial en la plaça de l’Ajuntament, a on quasi no hi ha espai per al vianant. Hi ha algunes places per a persones amb mobilitat reduïda.

Només hi ha dos places de descàrrega per a transport de mercaderies, cosa que causa problemes de repartiment perquè hi ha altres vehicles estacionats irregularment.

Objectius del PMUS

Els objectius que perseguix el PMUS i que s’han de realitzar en els pròxims 8 anys, amb un ús coordinat i eficient dels diferents mitjans de transport, són:

– Disminució de l’ús del vehicle privat i dels corresponents nivells de trànsit, congestió i sinistralitat.

– Ordenació de l’estacionament en el centre urbà.

– Reducció dels nivells de contaminació atmosfèrica i soroll, amb la consegüent millora de salut dels habitants.

– Disminució del consum d’energies no renovables i impuls d’altres alternatives més netes i eficients.

– Desenrotllament, ordenació i millora dels diferents mitjans de transport.

– Impuls a la mobilitat a peu i en bicicleta mitjançant la creació, la millora, l’ampliació i el desenrotllament d’espais per a vianants, i la supressió de barreres arquitectòniques.

– Foment de la intermodalitat.

– Optimització dels temps de viatge.

– Creació, millora, ampliació i desenrotllament d’espais per a vianants que resulten atractius, segurs i confortables.

– Increment de la seguretat viària en els carrers.

– Integració de la mobilitat en les polítiques urbanístiques.

– Millora de les condicions d’accessibilitat universal.

– Prioritzar el trànsit de persones amb mobilitat reduïda, així com el de col·lectius vulnerables.

– Implantació de la mobilitat des de la perspectiva de gènere.

– Regulació de les activitats de càrrega, descàrrega i repartiment de mercaderies.

– El desenrotllament i millora de l’oferta de transport públic.

– Gestió de la mobilitat, especialment en els voltants dels principals punts d’atracció o generació de viatges.

Els principals problemes detectats pel que fa a la mobilitat del municipi són:

– Elevada dependència del vehicle privat per als desplaçaments quotidians a centres de treball i estudi.

– Escàs ús del transport públic i la bicicleta com a mitjà de transport quotidià.

– El vehicle privat ocupa gran part de l’espai públic i disminuïx l’accessibilitat dels vianants.

– Contaminació acústica produïda pel trànsit rodat.

– Dèbil transició tecnològica i elèctrica del parc municipal de vehicles.

– Escassa aplicació de fórmules d’intermodalitat amb mitjans de transport sostenibles.

B.5. Estudi d’alternatives

El PMUS planteja les 2 alternatives següents:

Alternativa 0. Manteniment de la situació actual, sense PMUS: continuarà la tendència ascendent de l’ús del vehicle privat, la qual cosa suposarà una alta dependència de fonts energètiques no renovables. Esta situació generarà elevades emissions de CO2 a l’atmosfera, responsables de l’efecte hivernacle, i que contribuïxen de manera important al calfament global.

Alternativa 1. Elaboració del PMUS: el conjunt de les estratègies proposades propiciarà una redistribució modal, tant en els desplaçaments interns com externs, i així es reduirà l’impacte que genera la mobilitat sobre el medi ambient.

B.6. Propostes del PMUS

El Pla de mobilitat urbana sostenible de Polinyà de Xúquer programa l’execució de les seues propostes en 3 fases: <4 anys, 4-8 anys i >8 anys.

Per a poder realitzar els objectius descrits, es proposa el desenrotllament i la implantació de les estratègies següents:

1. Pla integral d’accessibilitat.

2. Programa de millores de la xarxa i espais per a vianants.

3. Pla de dinamització de la mobilitat ciclista.

4. Pla d’actuacions sobre el viari urbà.

5. Pla de reordenació de l’aparcament i reserves d’estacionament.

6. Pla de millora d’accés al transport públic i de foment de la intermodalitat.

7. Pla d’incentivació de la mobilitat elèctrica.

8. Pla de millora de la mobilitat escolar.

9. Gestió normativa de la mobilitat sostenible.

10. Programa de formació i conscienciació ciutadana.

Dins d’estes estratègies s’articulen diverses mesures que es detallen en l’apartat 3.3 «Propostes d’actuació». Per a cada una de les estratègies indicades, s’indica la lògica de l’estratègia, les propostes incloses, el termini d’execució, un rang d’inversió prevista, el gasto de manteniment i la urgència d’implementació.

Quasi totes les actuacions es desenrotllen sobre sòl urbà o urbanitzable. Únicament l’estratègia «Pla de dinamització de la mobilitat ciclista» preveu una xarxa de rutes per a bicicletes o bicicletes i vianants, que circula per camins disponibles i no preveu cap alteració del ferm ni de les vores.

Es fa una estimació qualitativa del cost de cada una de les accions amb 4 rangs, sense quantificar.

B.7. Possibles efectes sobre el medi ambient

L’apartat 8 del DIE indica que, a partir de les propostes realitzades i les estimacions sobre repartiment modal i electrificació del parc, es preveu que la implementació del pla d’acció del PMUS permetrà, al llarg de 8 anys, un estalvi energètic aproximat del 10-15 %, i una reducció d’emissions de gasos d’efecte hivernacle (GEH) entre el 10 % i el 15 %, afavorint la utilització de mitjans de transport més sostenibles (desplaçament a peu, amb bicicleta, transport públic i vehicle elèctric).

No s’ha fet cap càlcul de la petjada de carboni.

B.8. Indicadors i seguiment del PMUS

L’apartat 3.4 «Pla de seguiment» exposa el pla de seguiment i d’avaluació del Pla de mobilitat i inclou una sèrie d’indicadors per a cada una de les mesures i l’evolució esperada amb l’aplicació del PMUS a 8 anys. No obstant això, no s’ha incorporat cap indicador ambiental.

C. Consultes realitzades

Per part de la direcció general amb competència en avaluació ambiental, d’acord amb l’article 53.1 del TRLOTUP, s’ha sotmés a consulta, en la condició d’administracions públiques afectades a:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Administració consultada* | *Consulta* | *Informe* |
| Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  Direcció General d’Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible  Subdirecció General de Mobilitat  Servici de Mobilitat Urbana | 01.04.2022 | 16.06.2022 |
| Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  Direcció General de Política Territorial i Paisatge  Servici de Gestió Territorial  Servici de Planificació Territorial  Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge | 01.04.2022 | 28.09.2022  –  02.05.2022 |
| Conselleria d’Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  Direcció General de Canvi Climàtic  Servici de Coordinació de Polítiques de Canvi Climàtic | 01.04.2022 | 28.06.2022 |
| Conselleria d’Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  Subdirecció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental  Servici de Protecció de l’Atmosfera | 01.04.2022 | 10.05.2022 |
| Conselleria d’Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  Direcció General de Medi Natural i d’Avaluació Ambiental  Subdirecció General del Medi Natural  Servici de Gestió d’Espais Naturals Protegits | 01.04.2022 | – |
| Diputació de València  Àrea d’Infraestructures | 01.04.2022 | 09.05.2022 |

  

Nota: els informes rebuts es publicaran, juntament amb l’informe ambiental i territorial estratègic, en la web: <https://agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica>

(apartat de seguiment d’expedients, amb selecció de la província, el municipi i el pla corresponent)

(S’accedix a l’enllaç indicat en la pàgina web de la conselleria amb competències en matèria mediambiental, en l’àrea: Avaluació ambiental - Avaluació ambiental estratègica de plans i programes (EAE) - Seguiment d’expedients - expedient 54/2019/EAE i següents, opció «Seguiment d’expedients d’avaluació ambiental estratègica»).

D. Identificació dels possibles efectes sobre el medi ambient

Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible són l’instrument adequat per a donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l’entorn urbà i reduir l’impacte negatiu del sistema de transport en l’economia, la societat i el medi ambient. Esta mobilitat sostenible també ha de tindre com a objectiu l’accessibilitat universal, és a dir, facilitar l’accés de la població a béns, servicis i llocs de treball.

La consecució d’estos objectius generals es du a terme, fonamentalment, en dos àmbits:

– Un nou equilibri de mitjans de transport en què s’aposte, fonamentalment, per aquells amb més eficiència ambiental i social: transport públic versus transport privat i mitjans de transport no motoritzats. La realització d’este objectiu requerix tant mesures d’incentiu per a noves modalitats de transport com mesures dissuasives. En este sentit, s’ha d’actuar tant en aspectes estructurals (infraestructures necessàries) com de regulació urbanística (tipologia d’edificació, relació espai públic/privat, normes d’estacionament per a diferents modalitats de transport).

– Planificació urbana i model de ciutat, per a reduir la necessitat de mobilitat urbana tant en demanda com en duració dels desplaçaments.

Des del punt de vista mediambiental, el PMUS ha de contribuir a un ús racional del sòl per a satisfer les demandes de mobilitat, al canvi modal amb la priorització dels mitjans més sostenibles, així com a la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància i a l’afavoriment de l’adquisició d’hàbits saludables (caminar i moure’s en bicicleta). Al mateix temps, això ha de contribuir a la reducció d’emissions originades pel sector del transport, com són les referides a les emissions de gasos d’efecte hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre d’altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, carboni, diòxid de sofre SO2, partícules PM) i les emissions acústiques del trànsit.

En este sentit, s’expressa l’article 10.2 de la Llei 6/2011, d’1 d’abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s’acompanyarà dels indicadors que s’estimen pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l’espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, i es particularitzaran les d’efecte hivernacle. L’evolució d’estos últims paràmetres tendirà a la reducció progressiva d’acord amb els ritmes i els límits que reglamentàriament s’establisquen en relació amb el desenrotllament de les polítiques energètiques i ambientals».

D’acord amb els criteris anteriors, es realitza l’avaluació ambiental estratègica del PMUS de Polinyà de Xúquer en funció de les mesures proposades i partint de la consideració, com arreplega la documentació aportada, que les propostes que es plantegen principalment en zones de sòl urbà o urbanitzable i les que es desenrotllen en sòl no urbanitzable són actuacions compatibles.

El PMUS de Polinyà de Xúquer atén el que en matèria de competències administratives establix l’article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, de manera que l’avaluació ambiental estratègica d’estes es durà a terme sobre les propostes que siguen de competència municipal.

Dels informes rebuts s’observen les següents consideracions tant legals com ambientals que passem a descriure:

Mobilitat urbana

El Servici de Mobilitat emet un informe favorable el 16 de juny de 2022; l’àmbit i el contingut del PMUS són adequats parcialment amb les determinacions de la Llei de mobilitat, tot i que indica una sèrie de consideracions que hauran de tindre’s en compte:

– El pla d’implementació no és específic i no permet saber la manera amb què es controlarà el pla.

– Caldrà incloure un capítol en què s’analitze la mobilitat actual i els efectes de les actuacions proposades des de la perspectiva de gènere.

– En el pla de seguiment s’haurien d’especificar els valors dels indicadors a l’inici i al final del pla.

– Especificar la duració del pla, tot i que es pot suposar que són 8 anys, segons la prioritat de les propostes que apareixen.

– En l’apartat de diagnòstic, incloure un plànol dels sentits de la circulació dels carrers i els amples de les voreres i un inventari de la senyalització.

– Sobre les propostes, en general, no són correctes. La redacció hauria de contestar a les preguntes: com?, a on?, quant costa?, etc. Les fitxes haurien d’incloure els objectius, la prioritat i els agents implicats en el finançament i en l’execució, i el pressupost estimat. Es fan les següents consideracions sobre les propostes indicades:

– Proposta 3.3.1 «Pla integral d’accessibilitat». S’han de resoldre els problemes d’accessibilitat detectats en el diagnòstic i no esperar a disposar del pla per a resoldre’ls.

– Proposta 3.3.2 «Programa de millores de la xarxa i els espais per a vianants». Canviar el plànol que apareix en la proposta perquè el text que acompanya el plànol descriga les mateixes actuacions. En esta proposta es podria plantejar una ordenació de la plaça de l’Ajuntament per a arribar a tindre un espai en el qual les persones puguen gaudir del descans amb arbres i mobiliari urbà.

– Proposta 3.3.3 «Pla de dinamització de la mobilitat ciclista». Concretar els traçats amb el Servici de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat.

– Proposta 3.3.4 «Pla d’actuacions sobre el viari urbà» i proposta 3.3.6 «Pla de millora d’accés al transport públic i de foment de la intermodalitat». Separar en diverses propostes per a poder concretar cada una d’estes. En la proposta 3.3.6 s’hauria d’assegurar la viabilitat del transport a demanda.

– Proposta 3.3.5 «Pla de reordenació de l’aparcament i reserves d’estacionament». Assegurar la possibilitat d’usar els solars en els quals s’ubiquen les bosses d’aparcament creades.

– Proposta 3.3.7 «Pla d’incentivació de la mobilitat elèctrica». Revisar la redacció de la proposta. Si no està clar que es pot fer una proposta, no s’hauria d’incloure.

Canvi climàtic

El Servici de Coordinació de Polítiques de Canvi Climàtic emet un informe relatiu al canvi climàtic el 28 de juny de 2022, en el qual indica que el PMUS de Polinyà de Xúquer està en consonància amb les diferents disposicions relatives a mobilitat i canvi climàtic, com ara la Llei 7/2021, de canvi climàtic, el Pla nacional d’adaptació al canvi climàtic 2021-2030 (PNACC), el Pla nacional integrat d’energia i clima 2021-2030, la Declaració institucional d’emergència climàtica del Consell, i l’Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030.

Conclou que el PMUS de Polinyà de Xúquer té un impacte positiu en matèria de canvi climàtic per contribuir a la reducció de GEH en el sector del transport i la mobilitat.

Atmosfera

El Servici de Protecció de l’Atmosfera emet un informe quant a contaminació acústica i qualitat de l’aire el 10 de maig de 2022, en què indica que el Pla de mobilitat urbana sostenible de Polinyà de Xúquer tindrà un impacte positiu en la qualitat ambiental del municipi i que de la seua implementació no es deriven efectes significatius sobre la qualitat de l’aire i la contaminació acústica.

Infraestructura verda i paisatge

L’informe de 2 de maig de 2022, del Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge, indica que els objectius establits en el DIE i en el pla coincidixen plenament amb funcions de la infraestructura verda, tot i que s’hauran d’analitzar la definició de la infraestructura verda del municipi i l’entramat de corredors i connectors.

Per tant, el PMUS incorporarà un capítol dedicat a la infraestructura verda que incloga:

– Una anàlisi que permeta estudiar i valorar els efectes i les implicacions de les propostes sobre la infraestructura verda.

– Una indicació explícita dels espais i recorreguts adequats per a la seua incorporació a la infraestructura verda municipal.

– L’establiment de mesures efectives per a corregir els possibles efectes negatius generats per les propostes plantejades «alternatives de traçat i disseny de creació, ampliació o modificació d’infraestructures», i complir les determinacions establides en la directriu 118 de l’ETCV.

– Determinacions que cal adoptar per al control dels elements amb incidència en la qualitat del paisatge urbà.

– Incorporar tota la documentació gràfica i escrita que es considere oportuna.

– Part del municipi està inclòs dins de la zona humida «Marjal i estany de la ribera sud del Xúquer». Per tant, si alguna de les accions es proposa dins de la zona humida, s’haurà d’assenyalar en el document i incloure com a condició la redacció d’un programa de paisatge.

Risc d’inundació (PATRICOVA)

El Servici de Gestió Territorial emet un informe el 28 de setembre de 2022, en què considera que el PMUS de Polinyà de Xúquer és compatible amb la normativa del PATRICOVA, sempre que es complisquen les consideracions següents:

1. El PMUS es troba afectat per perillositat d’inundació. No obstant això, hauran de ser concretades en els projectes que este desenrotlle les actuacions que comporten l’alteració de la rasant i les seues afectacions, així com en el cas que siguen procedents les mesures que es preveuen per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el Pla de mobilitat serà compatible amb la normativa del PATRICOVA, sempre que s’incorporen en les actuacions que es projecten les condicions d’adequació de les infraestructures previstes en l’article 21 d’esta normativa.

2. Les actuacions previstes en el Pla de mobilitat, si s’executen de manera que siguen compatibles amb la infraestructura verda i de reduït impacte, no es preveu que generen un increment significatiu del risc d’inundació.

3. Polinyà de Xúquer figura en la relació de municipis considerats d’elevada perillositat d’inundació segons el que s’establix en la Resolució de 18 de febrer de 2016, de la Conselleria d’Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, per la qual es crea el Registre de municipis amb elevada perillositat d’inundació (DOGV de data 16.03.2016). Podrà ser aplicable l’article 18.3 de la normativa del PATRICOVA.

Espais naturals, vida silvestre i Xarxa Natura 2000

Part del municipi es troba dintre de la zona humida «Marjal i estany de la ribera sud del Xúquer» i la seua zona de protecció. No es preveu cap afecció a espais naturals protegits, Xarxa Natura 2000, reserves de fauna, microreserves de flora, àrees de conservació de flora i fauna establides en l’àmbit dels plans de recuperació i conservació.

Forestal i vies pecuàries

Les propostes no afecten el sòl forestal. Només les actuacions incloses en la proposta de pla de dinamització de la mobilitat ciclista podrien afectar la via pecuària anomenada assagador d’Albalat de la Ribera a Corbera d’Alzira, al seu pas pel nucli urbà, tot i que no es preveu cap actuació ni obra que puga afectar la integritat de la via.

Diputació de València

L’Àrea d’Infraestructures de la Diputació de València emet un informe el 9 de maig de 2022, quant a l’afecció del PMUS sobre les carreteres de la seua competència, en què es fan les consideracions següents:

– El pla ha d’incloure totes les carreteres que discorren pel municipi de Polinyà de Xúquer.

– Cal corregir la referència a la VP-1011 denominada CV-1011.

– Les dades que cal considerar per a la caracterització de les IMD de les carreteres han d’excloure els valors corresponents a l’any 2020, atés que està molt influenciat per qüestions alienes a l’evolució normal del trànsit.

– Respecte a l’itinerari de connexió entre Benicull i Riola a través del Polinyà, es produirà la interferència amb els trànsits de la CV-507 i CV-508 en els punts d’encreuament del camí de sirga de la Séquia Nova i el Primer Camí del Bovalar, respectivament. Consta la licitació del projecte de condicionament de la CV-508 en el tram comprés entre el pas sobre l’AP-7 i Polinyà de Xúquer per tal de dotar la carretera de vorals i també un estudi de conservació per a executar un carril pedalable.

– No és procedent la generació d’un nou accés a la CV-505 des del polígon industrial per:

\* El polígon es va aprovar amb accés, que és suficient mitjançant la primera rotonda de la ronda de la CV-505, que evita la circulació dels vehicles pesants pel nucli urbà de Polinyà de Xúquer i pels sòls d’ús residencial.

\* Falta espai físic per a ubicar l’accés que, entre altres coses, requeriria l’execució de carrils d’acceleració i desceleració paral·lels a la carretera per a girs a dretes.

E. Valoració ambiental d’acord amb els criteris de l’annex VIII del TRLOTUP

D’acord amb el que establix l’article 46.3 del TRLOTUP, l’òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en compte els criteris de l’annex VIII, la submissió al procediment ordinari o simplificat d’avaluació ambiental i territorial, en funció de la certesa en la determinació de l’existència d’efectes significatius sobre el medi ambient, amb una consulta prèvia a les administracions públiques a què es referixen els articles 48.d i 53 del TRLOTUP.

Cal destacar que la majoria de les propostes es plantegen en zones de sòl urbà o urbanitzable i les que es desenrotllen en sòl no urbanitzable ho fan sobre la xarxa primària viària i són actuacions compatibles. En concret, sobre sòl no urbanitzable, el «Pla de dinamització de la mobilitat ciclista» preveu una xarxa de rutes per a bicicletes o bicicletes i vianants, que circula per camins actuals i no preveu cap alteració del ferm ni de les vores.

E.1. Per les característiques del pla

El Pla de mobilitat urbana sostenible, d’acord amb la definició que establixen els articles 9 i 10 de la Llei 6/2011, d’1 d’abril, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, així com els articles 14 i següents del TRLOTUP, no podem considerar-lo com un instrument urbanístic propi de la planificació territorial o urbanística i, per tant, no presenta cap incidència sobre el model territorial ja aprovat.

En l’àmbit territorial del PMUS analitzat, es preveu desenrotllar altres plans supramunicipals en relació amb la mobilitat, com ara l’Estratègia UNEIX 2018-2030 (Programa estratègic per a la millora de la mobilitat, infraestructures i transport de la Comunitat Valenciana) o la Xarxa d’Itineraris no Motoritzats (XINM); per això, s’ha d’aconseguir la coordinació i la integració entre els carrils bici dels municipis veïns, i la seua integració en les xarxes comarcals.

Tot i que el municipi es troba afectat per risc d’inundació segons el PATRICOVA, les actuacions previstes es consideren compatibles.

Per tot això, el PMUS de Polinyà de Xúquer no tindrà efectes negatius sobre els plans sectorials i territorials, ja que integra els principals objectius de les estratègies de planificació en l’àmbit de la mobilitat sostenible que estan vigents o en fase d’aprovació.

E.2. Per les característiques dels efectes i de l’àrea probablement afectada

No s’esperen efectes sobre espais protegits, ni sobre la Xarxa Natura 2000, les microreserves de flora, les reserves de fauna o els elements del patrimoni cultural.

Quasi totes les accions plantejades es desenrotllen dins de sòl urbà. Només el pla de dinamització de la mobilitat ciclista podria plantejar actuacions sobre la via pecuària de l’assagador d’Albalat de la Ribera a Corbera d’Alzira al seu pas pel nucli urbà, però és una actuació compatible.

El PMUS proposa en l’apartat 3.4 un conjunt d’indicadors de seguiment per tal d’avaluar l’acompliment de l’execució del Pla de mobilitat i la realització dels seus objectius. Entre els indicadors no s’ha inclòs cap indicador de tipus mediambiental, tal com expressa l’article 10.2 de la Llei de mobilitat, que indica que en els plans s’incorporaran no només els indicadors en relació amb el volum total de desplaçaments, el seu repartiment modal o ocupació de l’espai públic, sinó també els nivells associats a consum energètic, soroll i emissions atmosfèriques (particularitzant les d’efecte hivernacle) amb els ritmes i límits que s’establisquen reglamentàriament en el desplegament de polítiques energètiques i ambientals. Per tant, es concretaran com a indicadors per al seguiment, amb el seu valor inicial, el valor objectiu al qual s’ha d’arribar, així com la metodologia de càlcul proposada, com a mínim per als indicadors mediambientals següents:

– Ús de vehicles menys contaminants (amb avaluació de les TM de GEH CO2/any).

– Emissions de GEH del sector transport (vinculat a l’anterior).

– Consum total d’energia per part del sector transports (avalua les tones equivalents de petroli).

– Disminució del nivell acústic aconseguit en dB que avalue el nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diferents localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat.

– Qualsevol altre indicador que per a cada proposta avalue un valor adequat per al compliment efectiu del fet que no se supera el llindar pel que fa a l’estalvi energètic, la disminució d’emissions de GEH, la disminució de contaminants o la disminució del soroll. En general, per a tots els indicadors, tant els ja definits com els de caràcter mediambiental, s’haurà de concretar (de manera quantitativa, no merament qualitativa) el valor inicial i quantificar l’objectiu que cal realitzar.

No queden avaluats en el present informe ambiental i territorial els nous traçats sobre sòl no urbanitzable que hagen de ser objecte d’avaluació ambiental de projecte si es troben dins dels supòsits previstos en la legislació vigent d’avaluació ambiental (la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental; la Llei 2/89, d’impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, i el Decret 162/90, d’ordenació del desplegament de la Llei 2/89).

Tenint en compte tot l’anterior i analitzades les propostes del PMUS de Polinyà de Xúquer, s’entén que en el seu conjunt, estes propostes:

1. Contribuïxen a un millor ús racional de l’espai públic i a les necessitats socials i econòmiques del municipi.

2. Promouen el canvi modal cap als mitjans de transport més sostenibles: caminar i anar en bicicleta, amb la consegüent reducció del consum energètic.

3. Desaconsellen l’ús del vehicle privat a favor del públic i/o col·lectiu.

4. Afavorixen, a llarg termini, la reducció dels impactes associats als mitjans motoritzats: emissions contaminants, gasos d’efecte hivernacle i emissions acústiques.

5. Promouen la descarbonització del sistema de transport del municipi.

A la vista de la documentació presentada, d’acord amb els criteris de l’annex VIII del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP), es considera que el Pla de mobilitat urbana sostenible de Polinyà de Xúquer no afecta zones protegides o forestals i les seues propostes es limiten, en general, a sòl urbà i urbanitzable. En el cas de propostes d’execució en sòl no urbanitzable que suposen reclassificació de sòl o que suposen un ús no permés, estes no seran objecte d’avaluació en este PMUS, ja que l’Ajuntament no és competent per a aprovar modificacions en sòl no urbanitzable.

Així, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el sistema d’informació territorial d’esta conselleria, es pot determinar, respecte al Pla de mobilitat urbana sostenible de Polinyà de Xúquer, que el procediment d’avaluació simplificat és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.

F. Proposta d’acord

Atenent el que establix l’article 53.2.b del TRLOTUP, d’acord amb el que s’ha exposat, es resol:

Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d’avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Polinyà de Xúquer, d’acord amb els criteris de l’annex VIII del TRLOTUP, per no tindre efectes negatius significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d’esta modificació d’acord amb la normativa sectorial, sempre que s’ajuste al que descriu la documentació presentada amb el compliment de les determinacions següents:

1. El PMUS haurà d’incloure les consideracions aportades per l’informe de 16 de juny de 2022, del Servici de Mobilitat.

2. Pel que fa al pla de dinamització de la mobilitat ciclista, com que no s’ha concretat cap traçat de rutes ciclistes, abans de l’aprovació definitiva i en el cas que els traçats circulen per les carreteres CV-505 o CV-508, s’haurà de sol·licitar un informe al Servici de Planificació.

3. La redacció definitiva del PMUS de Polinyà de Xúquer concretarà els aspectes següents:

– Incorporar indicadors per al seguiment mediambiental del PMUS. En particular, incorporar metodologia i càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que s’estimen adequats, en concret, emissions de CO2 equivalent, NO2, COV, CO, SO2, material particulat, gasto energètic municipal, emissions contaminants i consum d’energia (TEP).

– Incorporar el procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l’indicador corresponent del nivell sonor extern.

– Completar la proposta d’indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius als quals s’ha d’arribar.

4. El PMUS contindrà un capítol sobre infraestructura verda amb el contingut indicat en l’informe emés pel Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge, de 2 de maig de 2022.

5. El PMUS tindrà en consideració les determinacions de l’informe emés per la Diputació de València el 9 de maig de 2022.

6. S’atendran les consideracions de l’informe de 28 de setembre de 2022, del Servici de Gestió Territorial de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge sobre PATRICOVA.

7. Es consideraran els traçats de la Xarxa d’Itineraris no Motorizats (XINM) per tal d’integrar-los en les propostes de rutes ciclistes.

Segons establix l’article 53.7 del TRLOTUP, l’informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua validesa i cessarà en la producció dels efectes que li siguen propis si, una vegada publicat en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s’ha procedit a l’aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible de Polinyà de Xúquer en el termini màxim de quatre anys des que es publique. En este cas, el promotor haurà de tornar a iniciar novament el procediment d’avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.

Òrgan competent

La Comissió d’Avaluació Ambiental és l’òrgan competent per a emetre l’informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l’article 53.2.b del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de conformitat amb el que disposa l’article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s’aprova el Reglament de l’òrgan ambiental de la Generalitat a l’efecte d’avaluació ambiental estratègica (plans i programes).

Per tant, la Comissió d’Avaluació Ambiental acorda emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d’avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Polinyà de Xúquer, amb el compliment de les determinacions que s’inclouen en l’informe mencionat.

Es notifica als interessats que, contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que en el seu dret es consideren pertinents.

Cosa que notifique perquè en prenguen coneixement i als efectes que siguen procedents.

Cosa que se certifica amb anterioritat a l’aprovació de l’acta corresponent i a reserva dels termes exactes que se’n deriven, de conformitat amb el que disposa l’article 18.2 de la Llei 40/2015, d’1 d’octubre, de règim jurídic del sector públic.

València, 22 de novembre de 2022.– El secretari de la Comissió d’Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»

  

València, 17 de gener de 2025

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general