Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9543, del 28-02-2023 (2023/2039)

RESOLUCIÓ de 23 de gener de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'instal·lació de central fotovoltaica de 42,35 MWp - PFV Requena 2. Expedient: (2938240) 223/2022/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9543

Data del DOGV
:   28-02-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/2039


Data del document
:   23-01-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 23 de gener de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'instal·lació de central fotovoltaica de 42,35 MWp - PFV Requena 2. Expedient: (2938240) 223/2022/AIA. [2023/2039]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2938240) 223/2022/AIA.  
Títol: instal·lació de central fotovoltaica de 42,35 MWp - PFV Requena 2.  
Promotor: Fotovoltaico Casiopea Requena, SLU.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València.  
Ref. òrgan substantiu: ATALFE/2020/89.  
Localització: terme municipal de Requena.  
  
Objecte i descripció del projecte  
L'empresa Fotovoltaico Casiopea Requena, SLU, promou un projecte de construcció i operació d'una planta solar fotovoltaica en el terme municipal de Requena (València).  
L'evacuació de l'energia produïda per la planta es realitzarà de manera conjunta amb altres tres projectes més que es troben en tramitació en parcel·les circumdants PFV Requena 3 (ATALFE/2020/88), PFV Requena 4 (ATALFE/2020/90) i PFV Requena 6 (ATALFE/2020/91). Aquestes plantes compartiran la SET Requena col·lectora sud 132/30 kV des de la qual s'elevarà la tensió a 132 kV per a evacuar l'energia mitjançant una línia aereosubterrània d'evacuació comuna fins al punt de confluència amb la línia d'evacuació procedent de la SET Requena col·lectora nord, compartida aquesta per altres 3 plantes: FV Requena, PFV Requena 1 i PFV Requena 5. Des d'aquest punt discorrerà una línia de 132 kV de doble circuit i comú per a les set plantes fins a la subestació Promotors Requena Renovables 132/400 kV en el municipi del Rebollar, des de la qual connectarà mitjançant un tram de línia de 400 kV amb la subestació Requena de 400 kV pertanyent a REE. La longitud des dels generadors fotovoltaics fins al punt de connexió en la subestació Requena de 400 kV de Red Eléctrica de España és de 26 km.  
  
Les plantes PFV Requena 4 i PFV Requena 6 van obtindre un informe de determinació d'afeccions ambiental favorable per la Resolució del 16.12.2022 del director general de qualitat ambiental.  
La SET Requena col·lectora nord, el tram de línia en configuració soterrada i el tram de línia aèria d'evacuació des del punt de confluència fins a la subestació Requena de 400 kV de Red Eléctrica de España, SAU, és objecte d'avaluació en l'expedient PFV Requena 1 (ATALFE/2020/86).  
Tant la SET Requena col·lectora sud com la línia d'evacuació de 132 kV fins al punt de confluència amb la línia d'evacuació procedent de la SET Requena col·lectora nord es preveuen en el projecte PFV Requena 2, i són objecte d'avaluació en aquesta declaració.  
  
a) Planta i SET Requena Col·lectora Sud  
La instal·lació fotovoltaica es localitza al sud del terme municipal, pròxima al municipi de Los Pedrones, i ocupa les parcel·les 235, 241, 242, 250, 251, 252, 253, 254, 255, 256, 264, 265, 294, 347, 348, 349, 350, 351, 375, 379 i 380 del polígon 100 del terme municipal de Requena. La SET col·lectora sud se situa en la parcel·la 123 del polígon 94 del mateix terme municipal.  
A la planta s'accedirà des dels camins públics que connecten amb la carretera N-330, i s'adequaran els accessos d'aquests als diferents sectors de la planta.  
La potència instal·lada serà de 42,35 MWp. Els panells es connectaran en sèrie i s'agruparan en inversors d'strings per al seu posterior augment de tensió en el transformador des de 0,8 kV fins a 30 kV.  
Els mòduls solars seran de tipus Si-mono (silici monocristal·lí) i s'instal·laran en seguidors solars integrats en estructures metàl·liques fixades al terreny mitjançant el sistema de perfils clavat. Els seguidors solars orientaran els mòduls per a minimitzar l'angle d'incidència entre els raigs solars i la superfície dels mòduls durant el dia, i n'augmentarà així el rendiment en comparació amb els sistemes estàtics. Es projecta una distància entre eixos de files d'11 m, i queda un espai lliure entre aquestes d'uns 6,6 m aproximadament. El cablejat de baixa tensió entre els mòduls i inversors es disposarà enterrat.  
  
La superfície total de les parcel·les vinculades és de 182,09 ha i l'àrea de la superfície ocupada associada al perímetre envolupant de tots els equips i infraestructures és de 71,45 ha. Calculant la relació entre la producció de la planta (en MWp) i la superfície ocupada per la instal·lació (en ha), s'obté un coeficient de 0,6 MW/ha ocupada.  
La infraestructura d'evacuació fins a la SET Requena col·lectora sud es constitueix mitjançant una línia soterrada d'alta tensió de 30 kV de 3849 m de longitud, que portarà l'energia generada fins al centre de seccionament i des d'aquest fins a la SET Requena col·lectora sud 132/30 kV, i discorre en la major part sota els camins existents conformats per les parcel·les 9007, 9011, 9017, 9018, 9037 del polígon 93.  
  
La fase de construcció del projecte comprén un condicionament previ del terreny mitjançant el rebuig i desbrossament de totes les àrees on se situen els panells i desmunt de la zona d'instal·lacions i transformadors, obertura de rases per al cablejat, creació de vials per a l'accés als diferents punts de la planta amb un ample mínim de 4 metres, així com el desenvolupament d'una xarxa de drenatge d'aquests i perimetral a la instal·lació amb la finalitat de canalitzar l'aigua i minimitzar-ne l'impacte, i construcció de la subestació elèctrica. S'instal·larà una tanca perimetral, una caseta de comunicació i monitoratge i centres de transformació de tipus prefabricat i un centre de seccionament.  
  
Durant la fase constructiva, els elements del projecte s'instal·laran respectant el relleu de les parcel·les. S'instal·laran contenidors prefabricats per a usar-los durant la fase de construcció. L'aigua necessària serà proveïda mitjançant un camió cisterna i emmagatzemada en una bassa o depòsit habilitat per a tal fi. El proveïment d'aigua industrial per a la humectació de materials es realitzarà mitjançant camions cisterna. Es preveu emmagatzemar les aigües residuals generades en depòsits estancs. Es delimitaran zones d'emmagatzematge temporal de residus de construcció. No es preveu la instal·lació de depòsits de combustible per a la maquinària de treball.  
b) LAAT  
La línia de 132 kV es disposa en dos trams diferenciats:  
Un primer tram de línia des de la SET col·lectora sud fins al corredor d'infraestructures definit pel PGOU de Requena. Aquest tram, inicialment de configuració aèria, es projecta finalment soterrat en atenció als informes de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge.  
  
La modificació únicament afecta a la disposició de la línia, sense alterar el traçat proposat en la documentació inicial. La longitud del tram és de 3.849 m.  
Un segon tram en configuració aèria sobre suports metàl·lics fins al punt de confluència amb la línia provinent de la SET col·lectora nord. El traçat d'aquest tram es projecta en paral·lel a les línies aèries existents. La longitud del tram és de 7.738 m.  
La fase de construcció comprén el condicionament previ del terreny mitjançant l'aclarida, el desbrossament i l'obertura de rases per al cablejat, obertura de camins temporals per a la instal·lació de les torres i la línia elèctrica i excavació de la fonamentació per a les torres elèctriques.  
  
Una vegada finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es desmantellarà i restaurarà el terreny, i s'evitarà en la mesura del possible el moviment de terres i es retirarà qualsevol estructura, fonamentació o qualsevol altre element permanent.  
  
Tramitació administrativa  
De conformitat amb l'annex VI (part B, epígraf n) de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el fraccionament de projectes és el mecanisme artificiós de divisió d'un projecte amb l'objectiu d'evitar l'avaluació d'impacte ambiental ordinària en el cas que les magnituds superen els llindars establits en l'annex I. Les característiques pròpies d'aquest projecte determinen que constitueix, per si mateix, un supòsit d'avaluació ambiental ordinària, per la qual cosa no es produeix fraccionament en els termes esmentats. El Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València (òrgan substantiu) ha admés a tràmit l'expedient per a l'autorització, per la qual cosa correspon a aquest òrgan ambiental l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, de conformitat amb la legislació autonòmica i en concordança amb l'article 11 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
En data 28 de novembre de 2022, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València trasllada a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte ATALFE/2020/89. A aquesta s'adjunten  
- Projectes d'execució de la planta solar fotovoltaica, línies d'evacuació i subestacions i pla de desmantellament de les instal·lacions.  
  
- Estudi d'impacte ambiental planta i línia d'evacuació 132 kV, memòria i annexos: estudi davant el risc d'accidents greus, estudi d'avifauna, estudi de sinergies, estudi d'afecció a Xarxa Natura 2000 i document de síntesi. Tant de la planta com de la línia d'evacuació i subestacions de transformació.  
- Estudi d'integració paisatgística.  
- Publicació del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana relativa a la informació pública de la sol·licitud d'autorització administrativa i autorització de construcció.  
- Expedient d'informació pública de la modificació de la línia d'evacuació, incloent-hi el projecte tècnic de la LAAT 132 kV, addenda a l'estudi d'impacte ambiental i addenda a l'estudi d'integració paisatgística.  
a) Informació pública  
D'acord amb la documentació remesa, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9237, de data 17 de desembre de 2021, i en el Butlletí Oficial de la Província de València número 241, del 16 de desembre de 2021.  
Durant el període d'exposició pública han presentat al·legacions l'associació Plataforma para el Estudio i Conservación de la Sierra de Chiva, associació Utiel-Requena Sostenible, Finca Sant Blas, SL, Societat Valenciana d'Ornitologia i particulars. Les quals han sigut ateses i contestades pel promotor.  
En atenció als informes de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge es realitza una modificació del projecte de la línia d'evacuació de 132 kV, i se soterra el tram inicial d'aquesta pel mateix corredor analitzat per al traçat original i es reubiquen una sèrie de suports afectats per inundabilitat. L'òrgan substantiu, dins del procediment substantiu d'autorització, inicia un nou procediment d'informació pública mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9513, de data 18 de gener de 2023, per considerar com a substancial la modificació projectada.  
La modificació de la línia d'evacuació no s'estima que supose efectes ambientals significatius diferents dels previstos originalment, per la qual cosa es continua el procediment d'avaluació ambiental del projecte. Els resultats de la nova informació pública s'incorporaran a l'expedient substantiu i seran tingudes en compte per l'òrgan substantiu i el promotor.  
b) Consultes a administracions i informes rebuts  
Simultàniament, l'òrgan substantiu va formular una consulta i petició d'informes a les administracions públiques afectades amb competències mediambientals i entitats interessades següents, i s'emet relació d'informes següents de manera conjunta (\*) o individualitzada respecte a la planta (PSF) i la línia d'evacuació i instal·lacions d'aquesta (LAAT).  
  
Organisme Data Informes resposta Sentit Informes  
Ajuntament de Requena (1) 04.11.2020  
(2) 28.02.2022  
(\*) (1) Informe de compatibilitat urbanística Favorable.  
(2) Conformitat procedimental  
Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències 18.06.2021  
(\*) Favorable condicionat al compliment de la normativa vigent.  
Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals 06.07.2021  
(\*) Favorable condicionat al compliment de la legislació en matèria de prevenció d'incendis forestals.  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer 28.07.2021  
(\*) Favorable condicionat al compliment de la legislació en matèria d'aigües.  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (1) 07.04.2022  
(2) 23.08.2022  
(3) 06.10.2022  
(\*) (1) Requereix esmena  
(2) Requereix esmena  
(3) Favorable  
Direcció General de Política territorial i Paisatge (PATRICOVA) (1)16.03.2022  
(2)19.07.2022  
(PSF) (1) Conformitat condicionat a mesures correctores  
(2) Conformitat condicionat a mesures correctores  
Direcció General de Política territorial i Paisatge (PATRICOVA) (1)16.03.2022  
(2)25.08.2022  
(3)05.10.2022  
(LAAT) (1) Incompatibilitat territorial  
(2) Incompatibilitat territorial  
(3) Compatible condicionat a mesures correctores  
Direcció General de Cultura i Patrimoni (1)12.04.2022  
(LAAT)  
(2)15.07.2022  
(PSF) (1) Favorable condicionat al compliment de mesures de protecció del patrimoni  
(2) Favorable condicionat a seguiment arqueològic  
Subdirecció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (1) 16.05.2022  
(2) 10.10.2022  
(\*) (1) Requereix mesures correctores  
(2) Compatible condicionat a mesures correctores  
  
  
- Amb data de 21.01.2022 l'Ajuntament de Requena trasllada al·legacions de la Regidoria d'Eficiència Energètica i Lluita contra el Canvi Climàtic de l'Ajuntament de Requena, que per acord del ple, sol·licita: . En l'informe de 28.02.2022 s'indica que l'Ajuntament complirà el procediment legal segons la normativa vigent i s'indica que la moció referida l'informe anterior és una declaració d'intencions.  
  
- Informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Requena, de data 04.11.2020, favorable a la implantació de la central en sòl qualificat SNU-C4 i desfavorable per al sòl SNU-PF.  
- Informe favorable del Servei de Planificació de la Subdirecció General d'Emergències, de data 18.06.2021, condicionat a la incorporació al projecte de la legislació de prevenció de riscos forestals i la realització d'estudis geotècnics de detall.  
- Informe favorable de la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals, de data 06.07.2021, condicionat al compliment de la legislació en matèria de prevenció d'incendis forestals durant les fases d'execució i funcionament de la instal·lació en els terrenys forestals i els voltants d'aquests.  
- Informe respecte a la LAAT de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 12.04.2022, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, favorable amb subjecció al compliment de les mesures següents:  
  
- Abalisament durant la fase constructiva de l'element etnològic H1197, casa de ferramentes, per a evitar que puga resultar afectat.  
- Realització d'una excavació arqueològica per la possible afecció sobre el patrimoni arqueològic en l'àrea de l'actuació de les zones o jaciments en H1186 Villarejos; H1199/1690 Sant Blas; H1204/1705 Los Prados 1705; H1203 Cueva Zapata.  
- Realització d'un seguiment arqueològic intensiu de la instal·lació.  
  
- Informe respecte a la PSF de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 15.07.2022, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, favorable condicionat a la realització d'un seguiment global dels moviments de terres de les obres de la planta solar i un seguiment arqueològic intensiu en les zones d'excavació per als suports de la línia d'evacuació.  
- Informes respecte a la PSF del Servei de Gestió Territorial, de dates 16.03.2022 i 19.07.2022, en què s'indica que no es troba afectada per risc d'inundació i proposa la inclusió de les mesures següents:  
  
- Estratificació en forma de taules del terreny, realitzades en sentit transversal entre la zona de plaques solars i les zones de pas, per al manteniment de les condicions d'infiltració amb els canvis dels pendents.  
  
- Conservació de les zones de vegetació en els estrats herbacis, arbustius i arboris que serveixen de tamís de la pluja i generen condicions favorables per a la infiltració i disminueixen els escolaments.  
  
- Minimització del sòl segellat de manera que els mòduls fotovoltaics se situen de manera prioritària sense fonamentació contínua i sobre el terreny natural.  
- Informe respecte a la LAAT del Servei de Gestió Territorial, de data 05.10.2022, en què s'indica la compatibilitat sempre que les propostes aportades pel promotor queden reflectides en el projecte final. En particular, el soterrament inicial de la línia d'evacuació per a seguir el corredor d'infraestructures definit pel PGOU de Requena i el reajustament del projecte per a evitar zones amb perill d'inundació.  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 06.10.2022, favorable una vegada esmenats els requeriments realitzats en informes anteriors i en el qual es recorda que perquè les mesures d'integració paisatgística tinguen una aplicació real han de traslladar-se al projecte d'execució, mitjançant plànols, memòria i pressupost tal com s'exigeix en l'apartat j de l'annex II de la LOTUP.  
- Informes favorables de la Subdirecció General de Medi natural i Avaluació Ambiental, de dates 16.05.2022 i 10.10.2022, condicionats a la inclusió de les mesures següents:  
- En prevenció dels efectes erosius de l'escolament, s'haurà de mantindre una coberta vegetal sota les plaques, i s'hauran de mantindre els bancals i murs de contenció. En fases prèvies s'haurà d'instal·lar una capa de mulch.  
- En relació amb l'afecció a la fauna silvestre, s'hauran d'instal·lar plaques de poliestiré en la tanca cinegètica per a evitar la col·lisió d'ocells i s'haurà de procurar mantindre els cultius existents en les zones de les parcel·les no ocupades per panells, i adquirir o arrendar parcel·les de cultius en una proporció almenys del 25 % de la superfície ocupada. Així mateix, s'haurà de mantindre una bassa per a fomentar la població d'amfibis i avifauna o s'hauran de mantindre les basses de reg existents.  
- Per la proximitat amb el parc natural de les Gorges del Cabriol s'hauran d'aplicar mesures d'integració paisatgística, com ara: usar els camins existents, descompactar els sòls afectats pel pas de maquinària, respectar els peus de Quercus Ilex presents, no formigonar o asfaltar camins, mantindre una capa de cobertura vegetal natural en els terrenys per ocupar lliure de l'ús de fitosanitaris i mantinguda amb mitjans mecànics o manuals, integrar cromàticament les instal·lacions fent que s'assemblen a les construccions rurals de la zona, implantar pantalles vegetals d'espècies autòctones.  
  
- S'haurà de fer una prospecció prèvia per a descartar la localització en l'àmbit de projecte de les espècies de fauna prioritària identificades en la zona, i els nius o les ventrades d'aquestes, amb especial atenció a l'alosa, l'àguila real i l'àguila cuabarrada. Les actuacions més molestes s'hauran de fer fora dels períodes de posada, nidificació o cria. No s'hauran de fer treballs en horari nocturn.  
- Respecte de l'àguila real i àguila cuabarrada estableixen com a mesura compensatòria la realització d'un seguiment mitjançant emissors GPS durant els 5 primers anys de funcionament de la instal·lació.  
  
- La línia d'evacuació haurà d'utilitzar els corredors d'infraestructures existents i soterrar el màxim possible de passos que afecten terreny forestal.  
  
Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que la utilització d'aquestes constitueix una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle, i per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.   
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, persegueix aconseguir a Espanya en 2050 la neutralitat climàtica, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.   
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat, recullen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol, i plantegen com a objectiu aconseguir 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
En l'actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir aquests objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les mesures degudes de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic, per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
a) Planta i SET Requena col·lectora sud  
a1) Anàlisi d'alternatives. En l'estudi d'impacte ambiental s'analitzen alternatives quant a la ubicació del projecte, incloent-hi l'alternativa zero o de no execució del projecte. Per a la ubicació de la planta fotovoltaica s'analitzen les zones dins del terme municipal que resulten aptes per a la instal·lació de la planta en funció dels condicionats establits en el Decret llei 14/2020, i es trien les parcel·les definides en el projecte pel compliment d'aquests i pels acords amb el 100 % dels titulars dels drets reals afectats per la implantació. L'estudi d'alternatives no ha previst com a zones viables per a la implantació les zones catalogades com a sòl urbà o urbanitzable.  
  
La planta solar fotovoltaica Requena 2 i la SET Requena col·lectora sud es desenvolupen íntegrament sobre sòl classificat com no urbanitzable comú (SNU) C4, sobre el qual l'Ajuntament de Requena ha emés un informe de compatibilitat urbanística favorable a l'ús fotovoltaic.  
  
L'àrea de les parcel·les que ocuparà la planta compleix els criteris d'implantació establits en el Decret llei 14/2020, de 7 d'agost de 2020, i tal com s'indica en l'informe de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge no es troba afectada per risc d'inundació o altres afeccions territorials.  
La línia d'evacuació d'alta tensió 30 kV fins a la subestació col·lectora es projecta soterrada sota camins de domini públic, i no es deriven afeccions de caràcter mediambiental més enllà de les derivades del moviment de terres.  
a2) Espais naturals protegits. Xarxa Natura 2000. Els terrenys en els quals es desenvolupen el parc solar, la línia d'evacuació de 30 kV i la subestació col·lectora sud no es localitzen en l'àmbit d'espais de la Xarxa Natura 2000, ni alberguen hàbitats d'interés comunitari ni altres espais naturals protegits o catalogats. Les instal·lacions se situen en la zona d'amortiment d'impacte establida pel PORN del parc natural de les Gorges del Cabriol i la zona coixí de la reserva de la biosfera de la vall del Cabriol.  
S'inclou com a annex a l'estudi d'impacte ambiental un estudi de valoració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 en el qual se'n conclou la compatibilitat. D'igual manera, l'informe favorable de la Direcció General de Medi Natural estableix la compatibilitat de la ubicació amb els objectius del PORN, supeditada al compliment de les mesures correctores indicades.  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala l'afectació a l'hàbitat 5210 (matolls arborescents de Juniperus spp), i conclou la no afecció atés que l'àmbit d'actuació està situat en parcel·les agrícoles. No obstant això, el promotor es compromet a realitzar una prospecció prèvia a l'inici de les obres per a estimar l'afecció als hàbitats de la Directiva europea d'hàbitats, amb atenció especial als hàbitats prioritaris 6110 (prats calcaris càrstics o basòfils d'Alysso-Sedetalia) i 6220 (zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea); i a l'hàbitat 5210 (matolls arborescents de Juniperus spp), pròxims a la zona d'actuació. En cap cas s'afectarà els hàbitats 6110 i 6220.  
a3) Flora i fauna. D'acord amb la cartografia del PATFOR, les zones per ocupar no es troben catalogades com a sòl forestal, encara que són confrontants amb sòl forestal ordinari.  
Com a mesures correctores encaminades a mantindre la coberta natural del terreny i d'acord amb les prescripcions dels informes de les subdireccions de Medi Natural i Avaluació Ambiental i Servei de Gestió Territorial, s'haurà d'evitar la compactació del sòl i no utilitzar herbicides, i eliminar únicament la vegetació que interferisca amb l'explotació normal de la central. S'haurà de fomentar el creixement d'una cobertura vegetal espontània mantinguda per mitjans mecànics. Això al seu torn permet mantindre l'hàbitat d'espècies de fauna que utilitzen la zona per a alimentar-se i reduir el risc d'erosió del terreny.  
Dins del perímetre tancat de la instal·lació, el projecte manté sense afectar els peus d'espècies forestals arbòries existents, en la majoria formacions aïllades de carrasques. Tal com es desprén de l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, s'hauran de mantindre els peus de Quercux Ilex que es detecten.  
  
Respecte a la proposta de compensació d'hàbitat que es realitza en l'informe de la Subdirecció General de Medi Ambient i Avaluació Ambiental en funció de la superfície de la planta solar fotovoltaica, el promotor es compromet, una vegada posada en marxa l'explotació del projecte, a realitzar les mesures indicades en una superfície equivalent al 10 % de la superfície tancada del projecte, i a consensuar aquestes ubicacions amb els propietaris i l'Administració competent.  
L'estudi d'impacte ambiental, tal com es recull en el Banc de dades de la biodiversitat, indica la presència en l'àmbit de la instal·lació de les espècies prioritàries de mamífers: talp de cabrera (Micro tus cabrerae) i ratpenat xicotet de ferradura (Rhinolophus hipposideros). Així mateix, els estudis d'avifauna presentats pels promotors, indiquen la presència de les espècies prioritàries voltor lleonat (gyps fulvus), àguila calçada (Hieraaetus pennatus), àguila marcenca (Circaetus gallicus), esparver cendrós (Circus pygargus), aguiló pàl·lid (Circus cyaneus), aligot vesper europeu (Pernis apivorus), àguila daurada (aquila chrysaetos), àguila cuabarrada (aquila fasciata), gralla de bec roig (Pyrrhocorax pyrrhocorax), esmirla (Falque columbarius), arpella (Circus aeruginosus) i cotxa cua-roja real (Phoenicurus phoenicurus).  
  
També és significativa la presència d'ocells esteparis que nidifiquen en el sòl: cotoliu (Lullula arborea), titeta d'estiu (Anthus campestris), tallareta cuallarga (Sylvia undata), cavallet (Coracias garrulus) i cogullada fosca (Galerida theklae).  
L'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental fa constar la presència de tres espècies prioritàries de fauna: alosa, àguila daurada, àguila cuabarrada. El projecte preveu, com a mesura compensatòria, un pla de seguiment de les poblacions d'ocells presents en la zona durant els primers 5 anys posteriors a la posada en funcionament. En el cas de les àguiles, es realitzarà el seguiment mitjançant emissors GPS. Es crearan clapers que faciliten la cria d'herpetofauna, rosegadors i micromamífers, que faciliten l'activitat de rapinyaires i s'adopten mesures antielectrocució, tant a l'interior com en l'exterior de la planta. A l'interior de la planta tot el cablejat discorrerà enterrat o adossat a les estructures.  
Les tanques seran de tipus cinegètic i disposaran de plaques anticol·lisió. Aquests panells comptaran amb tractament superficial antireflector, de manera que s'evite un possible efecte de crida sobre els ocells. Com que la separació entre seguidors és elevada, al voltant de 6 m, permetrà el vol d'ocells passeriformes i deixarà la major part del perímetre tancat no ocupat per plaques o instal·lacions auxiliars. El promotor es compromet a incloure en el Pla de seguiment i vigilància ambiental, el seguiment de la mortalitat d'ocells causada per la col·lisió amb la tanca durant els 5 primers anys d'explotació i a informar l'òrgan competent.  
  
a4) Aigua. No s'afecta cap barranc o llit superficial. La zona presenta vulnerabilitat baixa d'aqüífers i es troba en una àrea de permeabilitat alta, classificada com a àrea per de millorar per a la recàrrega d'aqüífers. El conjunt de la instal·lació se situa sobre la massa d'aigua subterrània 080.133 Requena-Utiel, en mal estat quantitatiu segons el Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer.  
Les centrals fotovoltaiques, per les seues característiques i funcionament, no tenen associat un consum rellevant d'aigua durant l'execució i el funcionament. Durant les obres, s'adopten mesures preventives per a evitar abocaments accidentals com habilitar zones de manteniment i apilament de maquinària, equips i residus generats. Les aigües residuals que puguen generar-se en l'obra seran recollides en fossa estanca perquè, posteriorment, les retire i gestione un gestor autoritzat. El projecte no descriu com es realitzarà la neteja de les plaques solars per a evitar abocaments associats que puguen contaminar el medi.  
  
a5) Sòls. El sòl present en la zona és del tipus inceptisòls amb valor agrològic baix o moderat. Els terrenys per ocupar presenten majoritàriament un ús agrícola amb un grau de naturalitat poc significatiu, ocupat per cultius de secà de baix rendiment i vinyes, així com xicotets afloraments i bosquets d'espècies forestals típics del mediterrani (carrasques, savines, ginebre, etc.)  
Les fonamentacions en l'àmbit del projecte són mínimes amb la qual cosa s'evitarà l'excessiva compactació del sòl en l'àrea. D'igual manera, després de finalitzar les obres de construcció, es descompactaran aquelles zones compactades pel pas de la maquinària i s'empraran materials de la zona per a conformar els camins interiors de la planta, no s'utilitzaran materials que segellen o impermeabilitzen el sòl.  
a6) Atmosfera i residus. L'estudi d'impacte ambiental preveu mesures correctores de caràcter general per a mitigar els efectes de la generació de pols, soroll, així com per al control d'abocaments i aigües residuals. L'energia elèctrica se subministrarà mitjançant generadors dièsel; la superfície sobre la qual se situen estarà senyalitzada i impermeabilitzada degudament.  
La generació de residus té major entitat en la fase de construcció. La totalitat dels residus generats en aquesta fase seran entregats a un gestor autoritzat. L'execució de la central no comporta moviments de terres de gran entitat, ja que s'adapta a la topografia existent, per la qual cosa és possible estendre les terres excedents en l'àmbit del projecte. Les rases per a executar l'estesa subterrània s'emplenaran amb el material d'excavació.  
a7) Patrimoni cultural. Una vegada consultades la Carta arqueològica i l'Inventari general del patrimoni cultural, no s'han identificat en l'àmbit afectat per l'actuació i el seu entorn més pròxim (200 m) elements del patrimoni cultural inventariats. L'informe de la Direcció General de Patrimoni indica que serà necessària la realització d'un seguiment intensiu dels moviments de terres en les parcel·les indicades en aquest.  
Els elements que conformen la central no envaeixen l'amplària legal de vies pecuàries ni interfereixen en el trànsit ramader per aquestes.  
a8) Paisatge i medi socioeconòmic. L'alternativa seleccionada es localitza en un paisatge rural de cultius amb xicotetes llomes i pendents suaus, majoritàriament de vinya, pasturatges i de cereal, envoltats de sòl forestal. També hi ha arbratge i matoll mediterrani associat a les vores dels camins i les parcel·les.  
En particular, se situa dins de l'àmbit del paisatge de rellevància regional PRR 28. Vinyes d'Utiel-Requena (grup 11: Paisatges culturals de vinyes de l'interior). Per a la caracterització i valoració del paisatge, l'estudi d'impacte ambiental aporta un estudi d'integració paisatgística per a l'elaboració del qual ha considerat l'estudi de paisatge del PGOU de Requena. El projecte es troba sobre unitats de paisatge de qualitat mitjana. Els promotors han realitzat un pla i un procés de participació per a conéixer les preferències de la població sobre el disseny de la planta.  
L'estudi d'integració paisatgística ha sigut complementat per informes tècnics de resposta als informes emesos pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. Entre les mesures per adoptar, es realitzarà la plantació d'una pantalla vegetal en les zones limítrofes amb camins, aquesta pantalla vegetal es conformarà per agrupacions disperses en forma de bosquets conformats per espècies vegetals pròpies. Les estructures es disposen a una distància mínima de 10 m de les fites de les parcel·les en compliment del PGOU de Requena. D'igual manera, mantenen una distància mínima a la vegetació existent de 5 m per als tancaments i 10 per a les estructures.  
La resta de les mesures correctores de caràcter paisatgístic coincideixen amb les ja indicades anteriorment. En l'estudi s'ha desenvolupat una valoració de la integració visual de la planta des de diferents punts d'observació i ha donat com a resultat que, per les característiques del terreny on se situa, aquesta només s'apreciarà des de l'entorn immediat i des dels camins rurals que serveixen d'accés a aquesta, i es conclou que tindrà un impacte visual lleu-moderat.  
L'actuació comporta una pèrdua de sòl agrícola i, per tant, una transformació en el model econòmic de la zona afectada. Tal com s'indica en les condicions de l'Informe de la Direcció General de Medi Natural, s'haurà de mantindre l'activitat agrícola en la part de les parcel·les no ocupades per panells o instal·lacions, i aplicar mesures de caràcter compensatori que permeten pal·liar la pèrdua de sòl agrícola, i afavorir la coexistència de totes dues activitats econòmiques.  
a9) Efectes sinèrgics. A causa de l'ocupació d'un espai geogràfic comú i en compartir línia d'evacuació amb els projectes esmentats en l'epígraf de descripció de projecte, el promotor presenta un estudi de sinergies com a annex a l'estudi d'impacte ambiental, en el qual s'analitzen els efectes esperables sobre factors mediambientals destacables, i en el qual es conclou que les plantes respecten la distància mínima de separació de 500 m que estableix l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana per als corredors, que el total de sòl agroforestal ocupat és d'un 2 % del total del terme i s'indica que gran part es troba en situació d'abandó.  
Respecte als efectes acumulatius en el paisatge, el promotor indica que atesa la distribució dels projectes i el relleu de la zona on s'emplacen, no serà possible l'observació de la totalitat des de cap recorregut ni punt d'observació identificat.  
b) Línia aereosubterrània de 132 kV  
D'acord amb el projecte modificat aportat de la línia d'evacuació i l'addenda a l'estudi d'impacte ambiental:  
b1) Anàlisi d'alternatives. El projecte analitza diverses alternatives per al traçat de la línia d'evacuació conjunta, i es tria la que suposa la menor afecció, en termes quantitatius, a espais protegits i terreny forestal, perquè fa ús dels corredors ja establits per les línies elèctriques existents i evita l'obertura de nous corredors que augmenten la fragmentació del territori.  
b2) Espais naturals protegits. Xarxa Natura 2000. El traçat no afecta cap espai natural protegit de la Xarxa Natura 2000, microreserves de flora, hàbitats d'interés comunitari, ni altres espais naturals protegits o catalogats.  
La línia travessa el corredor terrestre que connecta les ZEPA Serra de Malacara, Serra de Martés-Mola de Cortes i Gorges del Cabriol, i discorre per parcel·les agrícoles i terreny forestal ordinari segons el PATFOR, i no fa ús dels camins de titularitat pública existents.  
  
b3) Flora i fauna. D'acord amb la cartografia del PATFOR, la línia discorre per parcel·les agrícoles i terreny forestal ordinari. En la part soterrada, l'execució de la rasa comportarà l'eliminació de les espècies forestals en un corredor equivalent a l'ample de rasa i el necessari per al pas de la maquinària. En la part aèria, es mantindran nets de vegetació els marges per on discorren les línies en un ample mínim de 10 m en la traça de la línia, a fi d'evitar la generació o propagació d'incendis forestals. Aquests treballs es realitzaran d'acord amb el que s'estableix en el Reial decret 223/2008, de 15 de febrer, i les instruccions tècniques complementàries (ITC-LAT 01 a 09), que es complementen amb el Decret 150/2010, de 24 de setembre, pel qual s'aprova la Instrucció tècnica IT-MVLAT per al tractament de la vegetació en la zona de protecció de les línies elèctriques aèries d'alta tensió amb conductors nus al pas per terrenys forestals.  
  
Tal com estableix en el Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, serà preferible la disposició soterrada de les línies d'evacuació i usar els camins existents, i així es minimitzarà l'impacte generat en evitar l'obertura de nous accessos. Durant l'execució del tram soterrat de 30 kV s'afectarà un vial del pla d'infraestructures de prevenció i extinció de la demarcació forestal de Requena, per a això se sol·licitarà autorització corresponent prèvia a l'inici de les obres.  
  
Part del traçat de la línia discorre per zones de l'hàbitat 5210 (Matolls arborescents de Juniperus spp), no recollit en la Llista d'hàbitats protegits del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació.  
Totes les obres que es realitzen en terreny forestal o amb proximitat inferior a 500 m d'aquests, requereixen aplicar les mesures de protecció antiincendis del Decret 7/2004, de 23 de gener, el projecte preveu mesures de protecció contra incendi forestal en la fase d'obres amb un pressupost incorporat. Durant l'execució del tram soterrat que connecta la planta amb la SET Requena col·lectora sud s'afectaran vials del pla d'infraestructures de prevenció i extinció de la demarcació forestal de Requena, per a això se sol·licitarà l'autorització corresponent prèvia a l'inici de les obres.  
Segons les dades del banc de dades de la biodiversitat de la GVA es localitzen en la zona diverses espècies: àguila daurada (Aquila chrysaetos), cotoli (Lullula arborea), tallareta cuallarga (Sylvia undata), tortuga d'aigua ibèrica (Mauremys leprosa), àguila cuabarrada (Aquila fasciata), llúdria (Lutra lutra), talp de Cabrera (Microtus cabrerae), Cerambyx cerdo.  
Així mateix, els estudis d'avifauna presentats pels promotors indiquen la presència de les espècies prioritàries voltor lleonat (Gyps fulvus), àguila calçada (Hieraaetus pennatus), àguila marcenca (Circaetus gallicus), esparver cendrós (Circus pygargus), aguiló pàl·lid (Circus cyaneus), aligot vesper europeu (Pernis apivorus), àguila daurada (Aquila chrysaetos), àguila cuabarrada (Aquila fasciata), gralla de bec roig (Pyrrhocorax pyrrhocorax), esmirla (Falque columbarius), arpella (Circus aeruginosus) i cotxa cua-roja (Phoenicurus phoenicurus), es realitzarà un seguiment de les poblacions d'ocells durant els 5 primers anys d'explotació i s'enviaran anualment els resultats a l'òrgan competent en matèria de biodiversitat.  
La fauna objecte de conservació pot patir una afecció en forma de mortalitat o desplaçament del seu hàbitat, i poden veure's afectades especialment durant la construcció de la planta i amb les tasques de control de la vegetació durant la fase de manteniment. Per això, el promotor preveu una prospecció prèvia a l'inici de les obres per a descartar la presència de nius o individus d'espècies prioritàries i la planificació de les obres s'adequarà a les èpoques de menor afecció a la fauna i els períodes de cria i nidificació.  
Durant la fase d'explotació, l'impacte sobre la fauna serà menor, encara que es preveuen efectes acumulatius per la implantació de la resta de plantes solars en tramitació en les proximitats.  
La línia es desenvolupa en una zona de protecció de l'avifauna per línies elèctriques segons la Resolució de 6 de juliol de 2021, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'amplien les zones de protecció de l'avifauna contra la col·lisió i electrocució. El projecte preveu mesures de protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió en compliment del Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost.  
b4) Aigua. Tal com indica l'informe del Servei Gestió Territorial, es considera que el traçat de la línia d'evacuació és compatible sempre que queden reflectides les propostes aportades en el projecte final de la línia d'evacuació.  
En el projecte modificat es reubiquen els suports que donen a les zones afectades per inundabilitat segons el PATRICOVA, i es compleixen les condicions dels informes de la Direcció General de Territori i Paisatge.  
El traçat discorre per terrenys situats en àrees per millorar per a la recàrrega d'aqüífers i sòls de permeabilitat alta i molt alta. Es preveu la descompactació de sòls i la recuperació de la coberta vegetal dels terrenys afectats pel pas de maquinària.  
b5) Sòls. El traçat soterrat implica un major moviment de terres respecte de la implantació aèria. Segons l'addenda de l'estudi d'impacte ambiental, les terres extretes s'empraran en el farciment de les rases i en la implantació de les mesures d'integració paisatgística previstes.  
  
En el traçat es travessen zones amb pendents majors del 25 %, no obstant això, el promotor assegura que els suports situats en aquestes zones no provocaran moviment de terres o canvis de la morfologia del territori. En la mesura que siga possible s'usaran els camins existents.  
b6) Atmosfera i residus. Les restes vegetals procedents del desbrossament de la zona de servitud de vol, tal com indica l'informe de la Subdirecció de Medi Natural i Avaluació Ambiental, es trituraran i estendran en l'àrea o es lliuraran a una planta de compostatge o a un abocador autoritzat.  
b7) Patrimoni cultural. El potencial impacte sobre el patrimoni s'avalua en el projecte de prospecció arqueològica que té un informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni. Com a mesures preventives s'estableix la realització d'una excavació arqueològica per la possible afecció de les zones o jaciments en H1186 Villarejos, H1199/1690 San Blas, H1204/1705 Los Prados 1705 i H1203 Cueva Zapata; i l'abalisament de l'element etnològic H1197, casa de ferramentes, durant la fase constructiva.  
A causa del canvi de configuració d'aèria a subterrània i al major moviment de terres que això implica, el promotor assumeix com a mesura preventiva la realització d'un seguiment arqueològic intensiu en el tram de línia d'evacuació per soterrar.  
b8) Paisatge i medi socioeconòmic. El compromís d'execució soterrada del tram inicial de la línia i l'ajust del tram aeri als corredors existents permet minimitzar les afeccions al paisatge. El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge ha emés un informe favorablement sobre les mesures d'integració paisatgística necessàries per als recursos paisatgístics identificats.  
b9) Efectes sinèrgics. S'indica en la documentació aportada que, compartint la línia d'evacuació i instal·lacions de transformació, s'obté un efecte menor sobre la infraestructura verda, paisatge, sòl, vegetació, fauna i espais protegits de la Xarxa Natura 2000, i es compleix, a més, el que s'exigeix en el Decret llei 14/2020 quant a l'aprofitament d'infraestructures existents.  
c) Anàlisi de la vulnerabilitat del projecte  
S'inclou en l'estudi d'impacte ambiental un estudi d'anàlisi de vulnerabilitat en el qual es conclou que la instal·lació dona com a resultat un risc mediambiental mitjà en relació amb el risc d'incendi forestal i s'estableixen mesures protectores com el monitoratge i control d'anomalies, pla d'autoprotecció, pla de protecció contra incendis. No s'identifiquen efectes ambientals significatius derivats de la vulnerabilitat del projecte davant riscos d'accidents greus o de catàstrofes naturals.  
  
d) Pla de vigilància ambiental  
El Pla de vigilància ambiental proposa la implantació d'un pla de seguiment en el qual es comprove que les obres es realitzen d'acord amb el projecte i que s'assegure del compliment de la normativa ambiental, així com les mesures preventives, correctores i els requisits establits en la DIA i en resolucions complementàries. Addicionalment, la informació recollida en el programa s'haurà de plasmar en informes periòdics (informes d'estat, de control de residus i abocaments d'oli, etc.) i extraordinaris puntuals en cas de successos excepcionals tant en la fase d'implantació com la de funcionament.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, de conformitat amb l'annex I (epígraf 2.g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits establits en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha exposat abans, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc resolc:  
  
Primer  
Formular aquesta declaració d'impacte ambiental i considerar acceptable el projecte de planta solar fotovoltaica de 42,35 MWp, subestacions de transformació i línia d'evacuació promogut per Fotovoltaico Casiopea Requena, SLU, en el terme municipal de Requena (València), en la qual s'estableixen les condicions ambientals, incloses les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l'avaluació ambiental practicada i que s'exposen a continuació, en les quals s'ha de desenvolupar el projecte per a la protecció adequada del medi ambient i els recursos naturals, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
Una vegada atesos els antecedents i fonaments de dret exposats es resolen les condicions del projecte i les mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'estableixen en els termes següents:  
i) Condicions generals  
(1) El promotor haurà de complir totes les mesures preventives i correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que consta en l'expedient i les acceptades després de la informació pública, o contingudes en la informació complementària, en tant que no contradiguen el que s'estableix en aquesta declaració.  
(2) Es recorda el compliment de tota la legislació rellevant que siga aplicable, i que afecte els elements del medi recollits en aquesta resolució.  
(3) En els termes de l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i deixarà de produir els efectes que li són propis si una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor haurà de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
(4) El promotor haurà d'incorporar al projecte definitiu de la línia d'evacuació aquelles mesures preventives, correctores i compensatòries que diferisquen de les ja exposades en els informes sectorials previstos en aquesta resolució o s'hi afegisquen, i que es deriven del nou procés d'informació pública i consultes del projecte de modificació de la línia.  
  
(5) Respecte del soterrament del primer tram de la línia d'evacuació a 132 kV que parteix de la SET Requena col·lectora sud, el traçat s'ha d'adaptar al dels camins existents de conformitat amb el que s'estableix en el Decret llei 14/2020. Aquesta mesura s'haurà d'incorporar al projecte d'execució en la memòria, plànols i pressupost, per a l'execució real i efectiva d'aquesta, i la verificarà en fases posteriors de la tramitació l'òrgan substantiu, abans d'autoritzar l'explotació.  
(6) Quant a l'execució i explotació de la planta, s'ha de respectar el que s'indica en el Decret 7/2004, de 23 de gener, relatiu a prevenció d'incendis, així com la zona de servitud dels vials identificats en el Pla de prevenció d'incendis de la demarcació de Requena.  
  
(7) En atenció a l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, s'haurà de fer una excavació arqueològica en les zones pròximes a H1186 Villarejos, H1199/1690 San Blas, H1204/1705 Los Prados 1705 i H1203 Cueva Zapata; i abalisar l'element etnològic casa de ferramentes durant la fase constructiva; i tècnics especialitzats de totes les obres, especialment dels moviments de terres, hauran de realitzar un seguiment arqueològic. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològics o etnogràfics, el promotor hauria de posar el fet en coneixement de l'òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, de conformitat amb el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
(8) Relatiu a la ubicació de la planta en la zona d'amortiment establit en el PORN del parc natural de les Gorges del Cabriol i l'afecció a la biodiversitat, s'han de seguir les indicacions dels informes emesos per la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental. Abans del començament de les obres, s'haurà de comprovar la inexistència de nius o ventrades d'espècies protegides. En cas que n'hi haja, hauran d'informar els agents mediambientals perquè disposen les actuacions necessàries per a conservar-los millor. Les actuacions més molestes s'han de fer fora dels períodes de posta, nidificació o cria especialment de les espècies alosa, àguila real i àguila cuabarrada. No s'han de fer treballs en horari nocturn.  
(9) Segons l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, no s'han de disposar panells fotovoltaics sobre les taques de vegetació natural immerses en els terrenys agrícoles i ribassos existents. Així mateix, els peus arboris que es detecten, especialment els de Quercux Ilex, s'han de conservar.  
(10) S'ha d'evitar que, en els trams que s'han de soterrar i en els accessos i fonaments dels suports, s'afecten els exemplars arboris del gènere Quercus en els quals en la prospecció prèvia s'haja detectat la presència de Cerambyx cerdo. S'han d'abalisar les zones que s'han de protegir.  
(11) Segons s'indica en l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental s'ha de crear i mantindre una bassa per a fomentar la població d'amfibis i avifauna o mantindre les basses de reg existents.   
(12) A fi de compensar la pèrdua d'hàbitats de caràcter agrícola s'ha de procurar mantindre els cultius existents en les zones de les parcel·les no ocupades per panells, i dedicar noves superfícies a l'ús agrícola afectat en una proporció equivalent, almenys, al 25 % de la superfície de la planta.  
(13) En els punts on es mantenen cultius o arbratge, o es realitzen plantacions, s'ha de procurar que la tanca no tanque aquesta vegetació, de manera que aquesta quede a l'exterior.  
(14) S'ha de disposar de zones impermeabilitzades i d'un sistema de recollida de possibles fugues d'olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats s'han de gestionar segons la normativa vigent i, mitjançant, un gestor autoritzat, i establir-se les zones de recollida de residus, i no fer apilament en zones amb pendents elevats i perillositat d'inundació.  
(15) No s'ha d'utilitzar en el procés de neteja dels mòduls fotovoltaics cap mena de sabó, dissolvent o substància que puga contaminar el sòl o l'aqüífer.  
(16) L'ús d'aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament per una empresa autoritzada o de concessió de l'organisme de conca.  
(17) S'hauran d'implementar les mesures d'integració proposades en l'estudi d'integració paisatgística aportat i completar-les amb les condicions paisatgístiques establides en l'informe emés en matèria de paisatge. Aquestes mesures i condicions s'hauran d'incorporar al projecte d'execució en la memòria, plànols i pressupost, per l'execució real i efectiva, i les verificarà en fases posteriors de la tramitació l'òrgan substantiu, abans d'autoritzar l'explotació.   
(18) Els treballs de manteniment de la vegetació en el corredor de la línia aèria d'evacuació, s'han de fer d'acord amb el que s'estableix en el Decret 150/2010, de 24 de setembre, pel qual s'aprova la Instrucció tècnica IT-MVLAT per al tractament de la vegetació en la zona de protecció de les línies elèctriques aèries d'alta tensió amb conductors nus al pas per terrenys forestals.  
(19) L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà el promotor al desmantellament d'aquesta en els termes definits en el pla aportat.  
iii) Condicions al Pla de vigilància ambiental  
(20) Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a fi d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes. La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
(21) S'haurà de dur a terme un pla de seguiment de les poblacions d'ocells presents en la zona durant els cinc anys proposats, i avaluar l'efectivitat de les mesures correctores previstes per a evitar la pèrdua d'hàbitat d'alimentació de les espècies de fauna presents en la zona. Respecte de l'àguila daurada i àguila cuabarrada, s'haurà de fer mitjançant emissors GPS.  
(22) S'haurà de realitzar un seguiment de la mortaldat per col·lisió i electrocució durant la vida útil de la línia elèctrica aèria i, almenys, durant el primer any d'explotació per col·lisió amb els panells fotovoltaics de la planta. Els resultats del seguiment s'hauran d'enviar amb la periodicitat que s'acorde amb l'òrgan competent en matèria de biodiversitat.  
  
Segon  
D'acord amb el que s'estableix en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Ordenar la publicació d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. Aquesta d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre en compte degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 23 de gener de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»