Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9095, del 28-05-2021 (2021/4967)

RESOLUCIÓ de 4 de maig de 2021, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, per la qual s'incoa un expedient per a declarar bé immaterial de rellevància local les Falles de la Nit de Reis de Petrer.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9095

Data del DOGV
:   28-05-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/4967


Data del document
:   04-05-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

RESOLUCIÓ de 4 de maig de 2021, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, per la qual s'incoa un expedient per a declarar bé immaterial de rellevància local les Falles de la Nit de Reis de Petrer. [2021/4967]  
L'article 1.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, estableix que formen part del patrimoni cultural valencià, en qualitat de béns immaterials del patrimoni etnològic, les creacions, els coneixements, les tècniques, les pràctiques i els usos més representatius i valuosos de les formes de vida i de la cultura tradicional valenciana.  
  
Els articles 15.5 i 55 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, estableixen que s'inclouran en la secció cinquena de l'Inventari general del patrimoni cultural valencià, amb la qualificació de béns immaterials de rellevància local, aquelles creacions, coneixements, pràctiques, tècniques, usos i activitats més representatius i valuosos de la cultura i les formes de vida tradicionals valencianes. Igualment s'hi inclouran els béns immaterials que siguen expressions de les tradicions del poble valencià en les seues manifestacions musicals, artístiques, gastronòmiques o d'oci, i especialment aquelles que han sigut objecte de transmissió oral i les que mantenen i potencien l'ús del valencià.  
Vistos els informes tècnics favorables a la incoació de l'expedient de declaració de bé immaterial de rellevància local emesos pel Servei de Patrimoni Cultural i per la Comissió Tècnica per a l'Estudi i Inventari del Patrimoni Immaterial, i de conformitat amb aquests; fent ús de les facultats que confereixen l'article 56 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià; l'article 22 del Decret 186/2017, de 24 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, i l'article 19.1 del Decret 62/2011, de 20 de maig, pel qual es regula el procediment de declaració i el règim de protecció dels béns de rellevància local, resolc:  
  
  
  
Primer   
Incoar un expedient per a declarar bé immaterial de rellevància local les Falles de la Nit de Reis de Petrer i procedir a inscriure'l en la secció cinquena de l'Inventari general del patrimoni cultural valencià.  
  
  
Segon   
Atenent l'article 56 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, en l'annex que s'adjunta a aquesta resolució es determinen els valors del bé que justifiquen aquesta declaració i es descriuen els detalls que permeten identificar-lo amb precisió.  
  
Tercer   
La protecció de les Falles de la Nit de Reis de Petrer com a patrimoni cultural immaterial es concretarà en les mesures següents:  
a) Realitzar labors d'identificació, descripció, investigació, estudi i documentació amb criteris científics.  
b) Incorporar els mitjans disponibles en suports materials perquè en garantisquen la protecció i preservació.  
c) Vetlar pel normal desenvolupament i la pervivència d'aquesta manifestació cultural, així com tutelar la conservació dels seus valors tradicionals i la seua transmissió a les generacions futures.  
Qualsevol canvi que sobrepasse el desenvolupament normal dels elements que formen aquesta manifestació cultural haurà de comunicar-se a la direcció general competent en matèria de patrimoni cultural per a l'autorització administrativa, si és el cas, i la consegüent modificació d'aquesta resolució.  
Les accions de salvaguarda que es projecten hauran de tindre en compte, de manera molt especial, els riscos de desvirtuació que podrien derivar-se del turisme massiu, així com la necessitat de valorar i protegir adequadament els oficis tradicionals associats a aquesta manifestació.  
  
La gestió del patrimoni cultural protegit per aquesta declaració de bé de rellevància local immaterial correspon a l'Ajuntament de Petrer.  
  
  
Quart   
Notificar la present resolució a les persones interessades en el procediment.  
  
València, 4 de maig de 2021.- La directora general de Cultura i Patrimoni: Carmen Amoraga Toledo.  
  
  
  
ANNEX  
  
Les Falles de la Nit de Reis són una tradició que se celebra a Petrer almenys des del final del segle XIX o principis del XX, portades possiblement per les famílies que van vindre des de la foia de Castalla i d'alguns pobles pròxims de la muntanya alacantina a repoblar Petrer després de l'expulsió dels moriscos a partir de 1611, segons la hipòtesi de l'investigador Vicent Navarro i Tomàs.   
  
Aquesta tradició és anterior a la cavalcada de Reis encara que necessàriament vinculada a aquests personatges bíblics que portaven regals als més menuts. En la vesprada i la nit del 5 de gener, xiquetes i xiquets havien d'indicar als Reis d'Orient on estava la vila de Petrer perquè no passaren de llarg amb els presents, i per a això utilitzaven paelles, tapadores i altres peces del parament de cuina que, unides, eren arrossegades per a fer soroll. També bufaven caragols de mar per a cridar els Reis, i, sobretot, empraven les falles, que són unes torxes d'espart tendre i avell (espart sec) a les quals es calava foc i que es feien rodar formant cercles lluminosos, a manera de reclam per a orientar Ses Majestats d'Orient.   
  
El pas del temps i l'evolució d'una societat agrícola a una industrial i de serveis ha fet perillar la continuïtat d'aquesta tradició malgrat la seua secularitat i les iniciatives dutes a terme per l'Ajuntament i per un grup de persones que advoquen per mantindre-la.   
  
Des de l'Administració autonòmica es va promulgar la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i les seues modificacions posteriors, la qual recull en l'article 55 que ?s'inclouran en l'Inventari general del patrimoni cultural valencià, amb la qualificació de béns immaterials de rellevància local, aquelles creacions, coneixements, pràctiques, tècniques, usos i activitats més representatius i valuosos de la cultura i les formes de vida tradicionals valencianes. Igualment s'hi inclouran els béns immaterials que siguen expressions de les tradicions del poble valencià en les seues manifestacions musicals, artístiques, gastronòmiques o d'oci, i especialment aquelles que han sigut objecte de transmissió oral i les que mantenen i potencien l'ús del valencià?. Aquests béns reconeguts com a immaterials de rellevància local s'inclouran en la secció 5a de l'Inventari general del patrimoni cultural valencià i al mateix temps s'establiran les mesures oportunes que en garantisquen la preservació i difusió, d'acord amb l'article 57 de la llei.   
  
Aquest és el motiu pel qual s'ha preparat la present documentació a manera de fitxa de catalogació que demostra el valor patrimonial de les Falles de la Nit de Reis de Petrer, per a les quals se sol·licita a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport que siguen reconegudes com a bé immaterial de rellevància local (BIRL).   
  
1. Identificació  
a) Identificació geogràfica   
Les Falles de la Nit de Reis de Petrer se celebren en el centre històric de la vila de Petrer, població situada a la comarca alacantina del Vinalopó Mitjà.   
b) Àmbit   
Rodar les falles i fer soroll amb paelles i parament de cuina es realitza en diversos espais del centre històric, com són l'esplanada del castell, un tram ampli del carrer Cánovas del Castilllo (conegut popularment com ?el Derrocat?), el carrer Gabriel Payà i alguns carrers més per on actualment discorre la cavalcada de Reis durant la vesprada i la nit del dia 5 de gener. En els mesos previs es fan eixides a les muntanyes pròximes a recollir espart per a poder confeccionar les falles.   
c) Tipologia   
Focs festius d'hivern.   
d) Denominació principal i altres   
Les Falles de la Nit de Reis de Petrer; o simplement, les Falles de Petrer.   
e) Imatge   
Les falles es relacionen tradicionalment amb els Reis d'Orient, fins i tot abans de l'establiment de la cavalcada de Reis actual, i la seua imatge més representativa són els cercles lluminosos que es formen en rodar les falles enceses.   
f) Comunitats o persones relacionades amb l'element   
Les Falles de Petrer són una tradició popular que passa de generació en generació, sense que estiga regulada per cap administració pública. Per això, qualsevol persona pot fer la seua falla i fer-la girar durant la vesprada i la nit de Reis en diferents punts del centre històric per a indicar als Reis d'Orient la situació de la vila de Petrer perquè deixen els seus regals als més menuts.   
Des de fa anys, la Regidoria de Festes de l'Ajuntament de Petrer organitza tallers per a ensenyar als xiquets i xiquetes a elaborar les seues pròpies falles. I, de la mateixa manera, associacions o iniciatives particulars de persones vinculades al manteniment i difusió de les tradicions, com Vicent Navarro ?Penyetes?, Armando Guerra i Vicent Navarro ?Dele?, entre altres, també realitzen les seues pròpies accions per a fomentar el coneixement de les falles.   
g) Descripció succinta  
La vesprada i la nit del 5 de gener, xiquetes i xiquets havien d'indicar als Reis d'Orient on està la vila de Petrer perquè no passaren de llarg amb els regals, i per a fer-ho utilitzaven paelles, tapadores i altres peces del parament de cuina, que, unides fent un rastre, eren arrossegades per a fer soroll. També bufaven caragols de mar per a cridar els Reis, encara que en els últims anys aquests sons pràcticament han desaparegut per la dificultat de trobar aquests caragols. I, sobretot, les falles, que són unes torxes d'espart tendre i avell (espart sec) a les quals es calava foc i que es feien rodar formant cercles de foc fins que s'apagaren. Tot això, com s'ha dit, es realitzava a manera de reclam per a orientar Ses Majestats d'Orient perquè vingueren a Petrer a depositar els seus presents en les cases de les famílies que els estaven esperant.  
  
  
2. Marc espacial   
a) Localització  
Les falles es roden en diferents punts del centre històric de Petrer, ja que és un acte espontani i familiar, mentre s'espera l'arribada de la cavalcada dels Reis d'Orient, encara que hi ha zones concretes on es concentren nombroses persones per a rodar les falles i arrossegar els rastres de paelles i altres estris de cuina per a fer soroll:   
- A l'esplanada del castell (des de fa uns anys).  
- Al carrer Cánovas del Castillo (en l'ampliació coneguda com ?el Derrocat?).   
- Altres carrers per on actualment discorre la cavalcada dels Reis d'Orient.  
b) Recorregut   
Rodar les falles, com s'ha comentat, és un acte realitzat espontàniament en nombrosos punts del centre històric de Petrer i en alguns carrers per on discorre la cavalcada dels reis la vesprada i la nit del dia 5 de gener. Amb tot, des de fa uns quants anys, s'ha establit un recorregut o itinerari organitzat al qual assisteixen nombrosos participants rodant les falles i fent soroll amb els rastres de paelles, o com a espectadors de l'espectacle que és veure rodar les falles.   
  
El recorregut és el següent: es convoca els assistents a l'esplanada del castell a mitjan vesprada (17.30 h). En fosquejar, des d'aquesta posició elevada es veuen les llums que porten els participants en el descens de la muntanya Bolón de la veïna localitat d'Elda (declarada bé immaterial de rellevància local per l'Ordre 5/2019, de 20 de febrer, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport), i comencen a rodar les falles i a fer soroll amb les paelles, olles i tapadores als peus del castell de Petrer (18.00 h). Posteriorment es baixa al Derrocat on es concentra la majoria de les persones que roden les falles i es fa una rodà general (19.00 h) a l'espera de l'arribada dels Reis d'Orient.   
3. Marc temporal  
a) Calendari   
Per a elaborar les falles i poder rodar-les durant la vesprada i la nit de Reis, els mesos previs cal acudir a les muntanyes pròximes per a recollir l'espart amb el qual elaborar-les, encara que es poden fer fins al mateix dia de la cavalcada de reis, quan es fan girar per diferents zones del centre històric. Els últims anys s'ha establit el calendari següent (es pren com a referència la celebració de 2019):   
  
- Segon semestre de l'any: recollida de l'espart.   
- 5 gener:  
17.30 h, convocatòria a l'esplanada del castell.   
18.00 h, es comencen a rodar falles i a fer soroll amb paelles i cassoles.   
18.45 h, es baixa cap a la zona del Derrocat (carrer Cánovas del Castillo), on es concentra la majoria de les persones que roden les falles.   
19.00 h, es fa una rodà general.   
b) Periodicitat   
Anual.   
4. Descripció i caracterització  
a) Orígens documentats o atribuïts   
Seguint l'obra de Vicent Navarro i Tomàs (1990 i 2018), l'investigador petrerí que ha estudiat les Falles de la Nit de Reis, el seu origen podria remuntar-se a l'arribada dels repobladors que van vindre a Petrer després de l'expulsió de la població morisca (o cristiana nova) en 1609. Concretament el 9 d'abril d'aquell any el monarca Felip III va signar el decret d'expulsió, i uns mesos després, el 22 de setembre, es va fer públic al Regne de València. Després d'uns quants dies, el 4 d'octubre, partia cap al port d'Alacant en direcció a Orà la població morisca de Petrer, formada per unes 240 famílies, que podrien correspondre a unes 1000-1100 persones, i només van quedar en la vila set famílies, per la qual cosa va quedar pràcticament despoblada (Navarro, 2009).   
  
Aquesta situació es va resoldre parcialment amb la promulgació de la carta de poblament en 1611 per part del comte d'Elda, que va afavorir l'arribada de cent famílies de nous pobladors a Petrer. Aquestes famílies procedien de pobles pròxims com Xixona, Castalla i Biar, entre altres.   
No tenim evidències materials ni escrites de l'arribada de les festes i tradicions d'aquests nous pobladors al començament del segle XVII, però investigant els elements semblants dels llocs d'origen, es podrien traçar similituds més que evidents que demostrarien la relació directa entre si. Així, a Petrer es fan falles d'espart com en altres poblacions pròximes, encara que les seues torxes tens altres denominacions: fatxos a Onil; aixames a Xixona, Tibi, la Torre de les Maçanes i Relleu, torxes a Gaianes, xameles a Benimassot, i atxes a Elx. Totes estan elaborades amb espart exceptuant les de Benimassot, que es fan amb espígol, i les d'Elx, que es fan amb restes de palma seca. I una altra diferència és la data de celebració, ja que les falles de Petrer es roden el dia 5 de gener, la nit de Reis, i la resta la nit de Nadal.   
  
b) Evolució històrica / modificacions   
Seguint l'investigador Vicent Navarro, les cavalcades de Reis es van iniciar a mitjan segle XIX a Catalunya. A Barcelona, l'iniciador va ser un fabricant de màquines de cosir que organitzava una cavalcada que eixia des de la seua fàbrica. Per aquella època també es va iniciar la cavalcada d'Alcoi, considerada la més antiga d'Espanya. A Petrer, la cavalcada data dels anys quaranta o del principi dels cinquanta del segle XX, i va ser organitzada primer pel Front de Joventuts i posteriorment per l'Organització Juvenil Espanyola (OJE), encara que durant la II República algunes persones van eixir al carrer vestides de Reis de manera particular (Navarro, 1990).   
I abans que a Petrer es realitzaren cavalcades, ja hi havia una festa antiga vinculada a les figures dels Reis d'Orient, en la qual els més menuts no volien que Ses Majestats i els regals que portaven hi passaren de llarg. Per a evitar-ho, arrossegaven amb cordes paelles, olles i tapadores dels paraments de cuina ja en desús, i feien sonar caragols de mar, a més de recórrer els carrers del centre urbà (encara no s'havia desenvolupat la important ampliació de la segona meitat del segle XX) rodant les falles.   
Aquesta nit màgica, els Reis només existien en la imaginació dels xiquets i xiquetes. Els majors els feien creure que Ses Majestats venien per les muntanyes, i quan algú feia entendre que ja arribaven, els més xicotets, il·lusionats i esperançats, corrien a les seues cases a amagar-se, ja que pensaven que els Reis no porten res als que intenten veure'ls. També col·locaven al balcó un cabàs amb palla i garrofes perquè menjaren els cavalls reials, i les seues sabates perquè els deixaren els regals.   
  
L'endemà, xiquets i xiquetes, en despertar-se, anaven a veure els regals que els havien portat els Reis, i comprovaven que, on abans hi havia palla i garrofes, ara hi havia senzills joguets i regals si havien sigut bons, i carbó si no ho havien sigut (Navarro, 1990).   
A partir dels anys seixanta del segle XX, amb la industrialització de la nostra comarca centrada en el calçat, es va produir una decadència de les tradicions, ja que van ser substituïdes per altres més actuals, globalistes i amb més acceptació entre la gent jove, que trencava amb tot allò que semblava antic. D'aquesta manera, com indiquen V. Navarro i J. Pérez, ?les tradicions sucumbien en aquest procés de transformació social i d'altres modificaven les seues formes i significats per a expressar la festa amb un sentit cultural diferent- (Navarro i Pérez, 2018).   
  
Amb l'arribada de la democràcia, es recuperaran algunes de les tradicions gràcies a la Coordinadora d'Associacions i grups com Exeo, l'Associació de Veïns del Centre Històric Miguel Hernández i, posteriorment, la Colla de Dolçainers i Tabaleters El Terròs de Petrer, fonamental a l'hora de mantindre-les i difondre-les.   
A Petrer, el pas del temps i l'evolució cap a una societat industrial i de serveis han portat aquesta festa tradicional a experimentar transformacions en les últimes dècades del segle XX, entre les quals la més notòria és la incorporació de la cavalcada de Reis d'Orient, que cada any congrega més participació i afluència de públic, i orienta la seua temàtica principal cap a pel·lícules destinades a un públic infantil, encara que també queda espai per a incloure en la desfilada elements del nostre passat recent. Més recent ha sigut la creació de la cavalcada del Patge Reial que anuncia la vinguda dels Reis d'Orient.   
c) Personatges: indumentàries, pràctiques i funcions   
Les persones que participen en la tradició de rodar les falles no necessiten cap indumentària especial, ja que poden fer-ho amb la vestimenta habitual de carrer, encara que hi ha un cert perill que les espurnes de les falles puguen cremar la roba de les persones assistents. Per això, es recomana no utilitzar roba de teixit sintètic.   
Els participants són adults i menors acompanyats dels seus familiars, homes i dones, sense que cap limitació de nombre per a la participació ni discriminació per aspectes de gènere ni procedència.   
  
d) Elements / processos (activitats i oficis)   
El Diccionari català-valencià-balear defineix la falla en la primera accepció com es confecciona a Petrer: ?Manat de branques o brins d'espart, càrritx o altres plantes seques, que s'encén per fer claror, calar foc, etc.; cast. hacha, antorcha.- També recull frases d'obres clàssiques de la literatura catalana on apareix la paraula: ?Hagren appareylades ses fayles, e exiren a les cledes,... E uengren alí foch encès en falles al fenèuol?, Jaume I, Cròn. 16. ?Aquella nuyt... els serrayns aportaren moltes falles e moltes lums enceses?, Desclot, Cròn., c. 38.  
Com indicava la definició, la falla és una torxa feta d'espart, el material més abundant de les muntanyes que envolten la població, i que en temps anteriors era recol·lectat per a la confecció de nombrosos objectes d'ús quotidià en la societat tradicional agrícola, com ara espardenyes, cabassos, cofins, caragoleres, alforges, etc., que era una activitat econòmica complementària per a les famílies d'agricultors i ramaders.   
  
De la totxera s'extrau un manoll d'espart sec ?o avell- que formarà el cos principal de la falla, i mitjançant uns llaços d'espart tendre ?o cru- prendrà forma i consistència, acabant amb un nus per a poder agafar-la i rodar-la.   
El vocabulari de la falla és el següent:   
- Avell: a Petrer; espart sec de la part baixa de la totxera, de color grisenc, que s'utilitza per a fer el cos de les falles.   
- Caragolet: nus en l'extrem del cordó que cenyeix l'avell.   
  
- Collaç (agafadora): eina de fusta o de ferro que s'utilitza per a arrancar l'espart de la totxera.   
- Espart: planta herbàcia de tija recta; de fulles radicals, llargues, dures, resistents; de flors en panolla espigada, i de llavors molt xicotetes; pot arribar a 1,5 m d'alçària. Serveix per a confeccionar cordons, corda, espardenyes, cabassos, alforges, etc.   
- Falla: torxa d'avell lligada amb espart cru i finalitzada amb una cua trenada. S'encenen i es roden la nit de Reis.   
- Falló: falla de grans dimensions.   
- Lligasses: abraçadores d'espart cru o tendre que envolten l'espart sec i que li donen la forma de falla.   
- Manoll d'avell: quantitat d'avell o espart sec que s'agafa amb una mà i que mesura l'amplària de la falla.   
- Motxo: extrem més ample i oposat al rabo, per on s'encén la falla.   
  
- Rabo: extrem trenat per on s'agafa la falla per a rodar-la.   
- Totxera: mata d'espart molt abundant a les muntanyes del terme de Petrer.   
e) Desenvolupament i seqüència temporal   
S'ha indicat en el punt 3 la seqüència temporal.  
A tall de crònica, es podria descriure la seqüència temporal de la manera següent: ?Amb els tocs de la dolçaina i el tabal convidaven a pujar al castell i a participar de la nostra particular nit de reis a la vesprada del dia 5 de gener. Des d'ací es veu la vall del riu Vinalopó. Enfront, comencem a veure baixar per la muntanya Bolón un cuc de llum format per les torxes dels nostres veïns d'Elda que també tenen arrelada aquesta tradició des de fa dècades. I els majors criden, ?Ja venen, ja venen- ?referint-se al seguici dels reis).   
A l'esplanada del castell el soroll de les calderes i paelles arrossegades per xiquets i xiquetes i el soroll dels caragols de mar, coincideixen amb el rodar de les primeres falles que s'encenen per part de la gent que ha pujat al castell. Els reis tenen que adonar-se del nostre afer ja que estem esperant-los, i és la nostra crida de llum i soroll perquè òbriga a Petrer la cavalcada de Reis.   
Passat un temps, comencem a baixar tots junts per diversos carrers del poble fins a arribar a la zona del Derrocat per a continuar rodant les falles i fallons; l'olor a espart cremat impregna l'ambient i les espurnes giravolten la nit, mentre tots esperem l'arribada de ses majestats que portaran els presents als menuts i majors que s'hagen portat bé repetint una tradició esperada any rere any- (Navarro i Pérez, 2018).   
f) Organització / dedicació / finançament   
Com s'ha indicat anteriorment, elaborar les falles i rodar-les són actes realitzats individualment dins d'una tradició col·lectiva secular que celebra l'arribada dels Reis d'Orient a Petrer.   
  
Amb tot, des de la Regidoria de Festes de l'Ajuntament de Petrer i des de la iniciativa particular de persones i col·lectius vinculats a les tradicions petrerines, es realitzen accions per a mantindre i promoure anualment les falles i que la participació activa siga notable.   
g) Relació de béns o entorns d'interés vinculats   
Les falles es roden en l'entorn del nucli històric tradicional, que té en el seu conjunt la categoria de bé de rellevància local (BRL) segons el Decret 62/2011, de 20 de maig, del Consell, pel qual es regula el procediment de declaració i el règim de protecció dels béns de rellevància local.   
De la mateixa manera, la vesprada del dia 5 de gener, vinculada a les Falles de la Nit de Reis, comença a l'esplanada del castell de Petrer, catalogat com a bé d'interés cultural en la categoria de monument (anotació Ministeri I-R-52-6431484) i inclòs en la secció primera de l'Inventari general del patrimoni cultural valencià.   
  
5. Interpretació i simbolismes  
L'ús del foc ha tingut al llarg de la història de l'ésser humà una connotació pràctica i alhora màgica. Servia per a calfar-se, cuinar, il·luminar, protegir, divertir o tindre un ús ritual o religiós.   
La tradició de rodar les falles i fer soroll amb calderes la nit de Reis s'emmarca dins del grup dels focs rituals i de festa, vinculats a una societat agrícola i artesanal que trobava en el dia 5 de gener una manera de materialitzar les il·lusions dels més menuts amb l'arribada dels Reis d'Orient, que portaven els seus regals. De la mateixa manera, materialitzaven el temor que si no s'havien portat bé al llarg de l'any, segurament no els deixarien cap regal. I per a evitar que els Reis passaren de llarg, empraven el foc i el soroll per a atraure'ls als nostres carrers, places i cases. Per això, si hi ha alguns trets simbòlics que representen l'arribada dels Reis d'Orient, aquests podrien ser la il·lusió i la innocència que demostren les xiquetes i els xiquets petrerins davant d'aquest esdeveniment, sentiments que solen estendre's als adults.   
  
6. Percepció i implicació de la població i grau d'obertura als públics  
La població de Petrer cada any participa més activament en la tradició de rodar les falles, sobretot en els últims anys, ja que en les dècades anteriors, malgrat els esforços de grups particulars, associacions i la Regidoria de Festes, no s'acabava de trobar la fórmula per a divulgar i fer més extensa la participació en aquesta tradició. Potser ha sigut relegada per la cada vegada més espectacular cavalcada de Reis, que es va iniciar a la fi dels anys quaranta o començaments dels cinquanta, en la qual participen centenars de persones i que s'ha convertit en una nova tradició que, al costat de la il·luminació de carrers i places, i de la cavalcada del Patge Reial en els últims anys, ha esdevingut una part imprescindible de les festes nadalenques.   
Les Falles, com s'ha exposat prèviament, són una tradició oberta a tot el veïnat i a les persones que ens visiten, ja que és un acte públic que es realitza pels carrers i espais oberts del centre històric. Per tant, qualsevol persona que haja elaborat o adquirit la seua falla pot participar activament, o bé participar com a espectadora mentre espera l'arribada de la cavalcada dels Reis d'Orient.   
  
  
7. Salvaguarda  
a) Protecció administrativa   
L'Ajuntament de Petrer, a través de la Regidoria de Festes, és l'encarregat d'organitzar la cavalcada de Reis d'Orient, i per extensió les falles, encara que, com s'ha comentat anteriorment, pel fet de ser una festivitat popular voluntària, no hi ha una estructura administrativa o associativa que salvaguarde aquesta tradició en concret.   
b) Agents i metodologia de transmissió   
La Regidoria de Festes de l'Ajuntament de Petrer és l'encarregada de coordinar la tradició de les falles dins de l'organització de les activitats programades per a celebrar les festes de Nadal i Reis.   
Pel fet de ser una celebració anual, les falles s'anuncien amb temps, dins del programa de festejos, perquè les persones interessades puguen preparar-se per a realitzar artesanalment les seues falles i per a participar-hi d'una manera lliure i espontània, ja que no es requereix inscripció prèvia i es coneixen els llocs on rodar-les.   
L'acció més important que realitza l'Ajuntament des de fa anys és l'organització de tallers d'elaboració de falles diversos dies de Nadal per a transmetre aquesta tradició als més menuts, en què se'n confeccionen unes 400, que sumades a les 150 falles i alguns fallons que realitza la família Navarro, més les que elaboren nombroses persones particulars, permeten il·luminar els carrers de Petrer esperant l'arribada dels Reis d'Orient.   
c) Altres accions de salvaguarda   
Els últims anys, des de l'Ajuntament s'han anunciat les activitats en els mitjans de comunicació. I des de la iniciativa particular s'han realitzat unes campanyes de divulgació aprofitant les xarxes socials, com és el cas de la pàgina de Facebook Petrer: recuperant tradicions, on s'animava a tota la població a participar-hi públicament penjant una fotografia amb l'adhesió a la campanya amb el lema ?Jo també rode la falla?. També es van publicar diversos vídeos de producció pròpia, a manera de tutorial, de com s'ha de fer i s'ha de rodar la falla, que ràpidament van aconseguir les 5.000 visites cadascun.   
I es va fer la Cridà als Reis o la crida per a pujar a l'esplanada del castell la vesprada del dia 5 de gener, i des d'allí, com s'ha indicat, festejar l'arribada dels Reis d'Orient a la manera tradicional, rodant les falles, fent soroll arrossegant paelles i olles, i amb el so del caragol de mar.   
Una delegació de l'Ajuntament de Petrer formada per Vicent Navarro, investigador de les tradicions de Petrer; Mari Carmen Rico, cronista oficial i arxivera de Petrer, i Fernando E. Tendero, director del Museu Dámaso Navarro, van participar en el II Simposi de Focs Festius a la Mediterrània, celebrat a Reus el maig de 2017, presentant la comunicació ?Marcant el camí als Reis Mags. Les falles de Petrer (Alacant)- en un fòrum internacional d'experts.   
d) Identificació de riscos i diagnòstic   
El risc present que tenen les Falles de la Nit de Reis és que, a pesar de ser una tradició secular que s'ha celebrat habitualment el dia 5 de gener, no ha tingut un seguiment multitudinari en la població malgrat els tallers organitzats per l'Ajuntament i les accions de divulgació dutes a terme per associacions i particulars, la qual cosa podria comportar, a poc a poc, que desapareguera per falta d'arrelament i participació per diversos motius com ara la falta d'un relleu generacional a l'hora del coneixement artesanal de l'elaboració de les falles i el canvi de la societat en la qual s'imposen els costums més globalistes i tecnològiques, entre altres.   
Malgrat això, com s'ha comprovat en els últims anys, si es fa campanya de promoció i sensibilització de la tradició, és possible mantindre-la i augmentar la participació perquè tota la societat local i forana puga conéixer-la i ser part de la història de Petrer.   
e) Objectius, estratègies i accions proposats per a la salvaguarda   
Els objectius i les estratègies proposades per a la salvaguarda de les Falles de Petrer com a bé immaterial de rellevància local les va plantejar en el seu moment l'investigador Vicent Navarro i es concreten en les mesures següents:   
- Fomentar i augmentar els tallers de falles per als infants, i també per als majors, així com incentivar la confecció de rastres de calderes i, en la mesura de les possibilitats, conéixer el toc dels caragols de mar.   
  
- Incloure en les escoles el tema de la recuperació d'aquesta tradició amb una setmana o quinzena d'activitats relacionades amb el tema de les falles i els focs festius per a conéixer la seua base històrica, etnològica, cultural i lúdica.   
- Promoure la creació d'un grup de treball integrat per l'Ajuntament, associacions i persones interessades a participar en la tradició de les falles per a organitzar-les   
- Organitzar trobades amb les poblacions que també mantenen la tradició dels focs festius com Onil o Xixona, entre altres, per a promoure accions conjuntes.   
- Potenciar la presència de la tradició en les xarxes socials i els mitjans de comunicació.   
- Fomentar la investigació i la documentació de testimonis passats amb criteris científics.   
  
8. Valoració i justificació de la declaració   
Les tradicions són part del patrimoni, de la cultura i de la història de Petrer, i han conformat la idiosincràsia de la nostra vila. És la nostra labor reforçar-les i donar-los els mitjans necessaris perquè se'n prenga coneixement i difusió per a evitar que es diluïsquen en el temps, i perquè hi participe bona part de la població, en reconéixer els senyals d'identitat de Petrer.   
Des de l'últim terç del segle XX, col·lectius i persones implicades en el manteniment de les tradicions i la Regidoria de Festes han treballat per a la recuperació de la festa de la nit de Reis més tradicional. Així, el Taller de Falles és una activitat fixa que es realitza per Nadal.   
  
També cal agrair la generositat de persones com Vicent Navarro ?Penyetes?, Armando Guerra, Vicent Navarro ?Dele- i moltes més d'anònimes que han transmés el seu saber fins als nostres dies, evitant que aquesta tradició es perda enfront de les noves modes que comporta una societat globalitzada i aconseguint que siga considerada com un element identitari.   
De la mateixa manera, ha sigut fonamental la labor d'investigació i recuperació realitzada des de fa dècades per Vicent Navarro i Tomàs ?Dele?, per a valorar en la seua justa mesura la importància que tenen les Falles de la Nit de Reis de Petrer, així com la resta de les nostres tradicions. Compartint les reflexions de Vicent Navarro, la salvaguarda de les tradicions de Petrer és responsabilitat dels veïns i veïnes de Petrer, i hem de treballar per a considerar les rodes de foc de les falles, el soroll de les paelles i cassoles, i el so dels caragols de mar com a part imprescindible, igual que la cavalcada de Reis, que ja forma part del patrimoni festiu nadalenc (2016).   
L'èxit d'aquesta acció serà saber combinar la part tradicional de les falles, vertader patrimoni immaterial heretat dels nostres majors, amb la cavalcada festiva i lúdica que es programa des de l'Ajuntament, perquè les dues tenen la seua importància.   
És per això que la tradició de rodar les falles la nit de Reis compta amb prou raons per a sol·licitar a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport la seua declaració com a bé immaterial de rellevància local.