Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4002, del 18-05-2001 (2001/4342)

RESOLUCIÓ de 18 d'abril de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4002

Data del DOGV
:   18-05-2001

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2001/4342


Data del document
:   18-04-2001

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Utiel
    * El Camp de Morvedre
    * impacte ambiental
    * vigilància del medi ambient

RESOLUCIÓ de 18 d'abril de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2001/X4342]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 001/99-AIA i 208/99-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 18 d'abril de 2001.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 001/99-AIA sobre el Projecte Bàsic d'Abastiment a la comarca del Camp de Morvedre, promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
Vist que, en data 4 de gener de 1999, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre els documents tècnics i l'Estudi d'Impacte Ambiental corresponents al Projecte Bàsic d'Abastiment a la comarca del Camp de Morvedre (València).
  
El dit projecte s'integra en el conjunt del sistema d'abastiment als municipis del Camp de Morvedre per mitjà de la utilització dels recursos provinents del sistema Xúquer-Túria que es potabilitzaran en l'Estació de Tractament d'Aigües Potables de Sagunt. Per a això es preveu la construcció d'un conjunt de canonades que permeten conduir determinats cabals d'aigua potable des de la dita estació de tractament fins als dipòsits de capçalera dels distints municipis de la Baronia per l'oest, Canet d'en Berenguer per l'est i Almenara i la Mancomunitat dels Valls pel nord. Així mateix les obres es complementen amb el projecte d'una sèrie d'estacions de bombeig i dipòsits de regulació, estant prevista la construcció de tres dipòsits, els tres al terme municipal de Sagunt:
  
Dipòsit de Canet d'En Berenguer: 2.500 m³
  
en el turó del Cabeçol de Montíber
  
Dipòsit Ponera 1: 4.000 m³
  
en la falda nord de la muntanya de Ponera a cota 140 m.
  
Dipòsit Ponera 2: 1.000 m³
  
en el cim de la muntanya de Ponera a cota 216 m.
  
Així mateix es projecta l'execució de 527.8 m. de camí de nova traça per a accedir al dipòsit Ponera 2 des del lloc d'emplaçament del dipòsit Ponera 1.
  
Vist que l'Estudi d'Impacte Ambiental del Projecte Bàsic d'Abastiment a la comarca del Camp de Morvedre, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, publicat en el BOE núm. 193, de 13 d'agost de 1998, i en el DOGV núm. 3.329, de 14 de setembre de 1998, havent rebut, d'acord amb el certificat de la Direcció General d'Obres Públiques remesa en data 4 de gener de 1999, una al·legació presentada per l'Ajuntament de Sagunt i una altra presentada per la Mancomunitat de la Baronia.
  
De l'examen de dites al·legacions es deduïx que aquestes no plantegen qüestions de caràcter mediambiental que hagen de ser tingudes en compte en el projecte que ens ocupa.
  
Vist que examinada la documentació presentada s'observa que la ubicació prevista per als tres dipòsits de nova construcció projectats coincidix amb llocs en què es troben inventariats diversos jaciments arqueològics, d'una banda el muntanya Ponera ,i per un altre, el turó del Cabeçol de Montíber considerat zona de protecció arqueològica al terme municipal de Sagunt, com així s'indica en l'informe d'impacte sobre el patrimoni cultural incorporat com Annex 8 del projecte bàsic.
  
Aquest informe conclou que el jaciment arqueològic existent en el Cabeçol de Montíber es troba en l'actualitat literalment arrasat no existint en aquest restes d'importància. Pel que fa a les restes del búnquer de la guerra civil espanyola existent en les proximitats de l'actual dipòsit existent, s'indica que aquest no va a ser afectat pel nou dipòsit projectat, no obstant això s'assenyala que s'adoptaran mesures especials per a evitar qualsevol afecció a aquest durant les obres.
  
Amb tot això, en data 2 d'agost de 1999 s'efectua consulta a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, remetent per a això còpia del citat Annex.
  
Vist que, en data 14 de setembre de 1999 es rep còpia de l'informe elaborat per la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Històric Artístic de la Direcció Territorial de Cultura i Educació de València, informe en què s'establixen les següents consideracions:
  
?La documentació presentada correspon a un Estudi d'Impacte Ambiental en el que es contempla la incidència que l'obra puga tenir sobre el Patrimoni Arquitectònic, Arqueològic, Etnològic o Paleontològic. Segons el que disposa l'article 2.4 de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i en l'article 6 del seu reglament, l'estudi d'impacte ambiental haurà de contenir la incidència que el projecte, pla o programa, obra o activitat, tindrà sobre el Patrimoni Històric, Artístic i Arqueològic.
  
L'estudi d'impacte sobre el patrimoni cultural que s'adjunta, se cenyix exclusivament a la incidència que l'obra puga exercir sobre el jaciment arqueològic del Cabeçol de Montíber, en el terme municipal de Sagunt, on es planteja la construcció d'una bassa que formarà part d'un sistema més ampli de distribució d'aigües en el Camp de Morvedre. Així mateix, després de la lectura d'una síntesi del projecte plantejat, hem constatat que el seu àmbit geogràfic és molt més ampli, incloent també altres basses (les de Ponera 1 i Ponera 2 poden també incidir sobre un altre important jaciment d'època ibèrica) i tota una xarxa de canalitzacions per a la distribució de l'aigua. Resulta evident d'altra banda, que un projecte d'aquest tipus genera necessàriament un important volum de moviment de terres.
  
Revisat el nostre Inventari de Jaciments Arqueològics i Paleontològics de la Comunitat Valenciana, hem pogut constatar que el projecte de referència es troba en una zona d'altíssima densitat de jaciments, per la qual cosa ens pareix de vital importància una prospecció prèvia de tota la zona afectada i l'establiment de possibles mesures correctores. Segons això, l'estudi d'impacte sobre el patrimoni històric ens pareix del tot insuficient.
  
Cap recordar així mateix, que totes aquelles remocions de terres que puguen afectar a possibles àrees amb restes arqueològiques o paleontològiques han de comptar amb la deguda autorització de la Direcció General de Patrimoni Artístic, segons el que disposa el Títol III de la Llei 4/1998 de Patrimoni Cultural Valencià.
  
No se contemplen les afeccions sobre el patrimoni arquitectònic, faltant informació que reculla els elements d'interés arquitectònic de la zona, que inclou des de notables monuments (com el Castell de Sagunt), edificis protegits pels Catàlegs municipals de Béns i Espais Protegits fins a elements que el propi estudi pot detectar, valorar i incorporar?.
  
Concloent finalment que:
  
?S'estima imprescindible completar el preceptiu Estudi d'Impacte sobre el Patrimoni Històric, Artístic i Arqueològic, realitzant la necessària prospecció arqueològica que haurà de ser autoritzada per la Direcció General de Patrimoni Artístic i l'estudi del patrimoni arquitectònic d'interés, i especificant-hi les alternatives o mesures correctores a fi de no afectar als possibles jaciments, edificis o espais d'interés?.
  
Vist que així mateix, en data 17 de setembre de 1999, es rep còpia de l'informe elaborat pel Servei de Patrimoni Arqueològic, Etnològic i Històric segons el qual:
  
?Vist el projecte, aquest contempla d'acord amb l'article 2.4.) de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i amb l'article 6 del seu Reglament, la incidència sobre el Patrimoni Etnològic, la tècnic que subscriu troba adequades les mesures que es proposen, assenyalant que no està complet l'inventari de la zona afectada pel que no es pot contrastar en la seua totalitat?.
  
Atés que la major part del traçat de les conduccions projectades discorre per la xarxa de camins agrícoles dels municipis afectats.
  
És d'assenyalar que part dels dits camins es troben classificats com a Vies Pecuàries i per tant protegits d'acord a la legislació vigent. Segons se'ns informa des dels Serveis Territorials d'aquesta Conselleria de Medi Ambient, les Vies Pecuàries classificades que poden veure's afectades són diverses: la Canyada Real d'Aragó o Camí de Llíria (amplària 75 m.) a Sagunt; Carrerada del Riu Palància (ample 37,61 m.) al terme municipal de Petrés i d'Albalat dels Tarongers; l'Assegador del Camino Viejo de Teruel (8 m.) i la Sendera del Sabató a Alcalà (15 m.) al terme municipal d'Estivella; l'Assegador del Camí del Camixó (7 m.) i la Sendera de Quartell (20 m.) al terme municipal de Faura, i l'Assegador del Camí d'Uixó (12 m.) a Benavites.
  
Al mateix temps, part del tram de canonada A2 (ETAP-Ponera 1) i la major part del tram A3 (Ponera 1-dipòsit Almenara) discorren sobre la ?Via Augusta?, ruta que està sent recuperada des d'aquesta Conselleria amb fins recreatius, turístics i culturals, per a la pràctica del cicloturisme, senderisme i rutes eqüestres, prenent com a base el principal eix de la xarxa viària en l'època romana.
  
Atés que les obres es projecten en dos fases d'execució, una primera que suposa les actuacions necessàries per a l'abastiment d'aigua potable a Canet d'en Berenguer, els Valls i Almenara i una segona fase per a l'abastiment a la Baronia.
  
Atés que el projecte es desenvolupa travessant una àrea en què no són de destacar espais naturals els valors ambientals de la qual siguen mereixedors d'especial protecció. Ja que, a pesar de trobar-se en els límits de l'àmbit del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra Calderona, la major part es correspon amb zones de cultiu de productes hortícoles, cítrics i altres fruiters, sent escassos els enclavaments de naturalesa forestal. Estos enclavaments es localitzen en els diversos turons i tossals existents en l'àrea i presenten una vegetació natural formada per matollar i forest de rebrot mediterrani amb algunes masses arbòries o pinades de pi blanc com en el cas del turó de La Rodana i de la vessant nord de la muntanya de Ponera, ambdues qualificades com a Sòl No Urbanitzable Protegit i arreplegades en el Mapa Geocientífic de la Província de València com a zones en què la recomanació d'ús és la conservació. Atés que en els dits turons es localitzen la major part dels dipòsits ja existents, així com els de nova construcció projectats, es considera necessari exigir una acurada execució de les obres en aquests de forma que es minimitzen les afeccions a la vegetació existent.
  
Atés que l'execució del dipòsit Ponera 2 i per tant també del camí de nova traça a executar per a l'accés a aquest, així com la canonada (inici del tram B2) que des d'aquesta part per la vessant sud de la muntanya Ponera, són les actuacions que produiran els majors impactes a nivell paisatgístic en tant que major és la seua afecció a la morfologia i vegetació existents. Per això es considera necessari que prèviament a l'execució d'aquestes actuacions corresponents a la segona fase d'execució prevista, es procedisca a l'elaboració d'un estudi detallat de possibles alternatives d'ubicació del dit dipòsit.
  
Donat que en la zona situada entre Estivella i Torres Torres existeix en l'actualitat una abundant xarxa de conduccions superficials, i ja que aquesta tipologia suposa en principi menors afeccions a la vegetació donada la no necessitat de procedir a l'arrancada d'aquesta per a l'execució d'excavacions, s'estima apropiat que almenys en el tram d'arribada de la conducció B5 al dipòsit d'Estivella, s'analitze la possibilitat d'executar aquesta de forma superficial.
  
Atés que en l'Estudi d'Impacte Ambiental s'establixen una sèrie de mesures correctores d'entre les quals destaquem aquelles de caràcter ambiental i que són:
  
Mesures de caràcter general
  
Restauració de terrenys utilitzats per a extracció o préstec de materials.
  
Reg amb camió cisterna dels trams de camins de terra a utilitzar.
  
Restauració de les àrees a utilitzar com a abocadors.
  
Mesures de caràcter específic
  
Disminució de l'impacte paisatgístic dels dipòsits, projectant-los semienterrats i integrant-los en el seu entorn per mitjà de xapat exterior amb pedra de la zona i col·locació de pantalles vegetals amb pins blancs, garroferes i oliveres.
  
Disminució de l'impacte paisatgístic i sobre la vegetació dels trams de conducció pròxims als dipòsits de la muntanya de Ponera així com dels seus vials d'accés, elegint el traçat que menor impacte ambiental produïsca i preveient la revegetació una vegada acabada l'obra de tota la franja afectada. Així mateix es projecta el nou camí d'accés al dipòsit de Ponera 2 amb ferm de formigó acolorit amb àrid de roig.
  
Atés adequades les mesures correctores adoptades, en especial aquelles considerades de caràcter específic, s'estima a pesar que l'amplària de la calçada del camí d'accés al dipòsit de Ponera 2, projectada inicialment de 4 m., és excessiva donat el que reduïx de l'ús que se n'efecuarà, i ja que qualsevol disminució en amplària de la secció tipus d'aquest provocarà una disminució en els moviments de terra a efectuar, la qual cosa redundarà en menors impactes sobre la morfologia existent adaptant la traça majorment a la vessant en què es projecta, el que suposarà grans beneficis ambientals.
  
Atés que en l'Estudi d'Impacte Ambiental s'inclou un Programa de Vigilància Ambiental d'acord amb el qual es preveu la presència d'un arqueòleg qualificat que vigile l'aparició de possibles restes arqueològiques, durant l'execució de les obres, en particular en les proximitats del turó del Cabeçol i en aquells punts en què existisquen indicis d'altres jaciments arqueològics.
  
Vist que en el Pressupost del Projecte no s'incorpora cap partida per a la presència de l'arqueòleg en l'obra, ni per a la revegetació indicada en l'Estudi d'Impacte Ambiental per a la restauració de les franges de terreny natural que es vegen afectades per l'execució de canonades, encara que si s'arrepleguen les mesures d'integració dels dipòsits: recobriment exterior, plantacions, execució de murs de maçoneria per a contenció de terraplens i pavimentat del camí d'accés al dipòsit Ponera 2 a base de formigó acolorit amb àrid de roig.
  
Atés que no pot arreplegar-se en esta Declaració d'Impacte Ambiental l'avaluació de l'impacte derivat de l'obertura de préstecs i pedreres o la creació d'escombraries i abocadors, atés que la documentació presentada no assenyala les àrees concretes per a destinar a aquestes activitats ,i per tant, no s'ha inclòs l'estudi dels impactes ambientals que puguen derivar-se'n de l'execució.
  
Atés que d'acord amb l'art. 16 de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, amb caràcter general se consideren protegides totes les coves, els avencs i la resta de cavitats subterrànies.
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article quint del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:
  
Declaració d'impacte ambiental.
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals, el Projecte Bàsic d'Abastiment a la comarca del Camp de Morvedre, promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, sempre que se li done adequat compliment als següents condicionants:
  
A) En relació amb les obres incloses en la primera fase d'execució:
  
A1) Es portaran a terme les mesures correctores d'impacte ambiental en especial les relatives a la integració del dipòsit Ponera 1: recobriment de roig, murs de maçoneria, acolorit del paviment del camí d'accés, plantacions arbòries a manera d'apantallaments i revegetació amb espècies arbustives de terraplens en l'esplanada del dipòsit.
  
A2) Les actuacions a realitzar en el Cabeçol de Montíber es realitzaran després d'una prospecció arqueològica, de resultes de la qual s'adoptaran les mesures de protecció, salvaguarda o documentació que s'arbitren des de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de què s'obtindrà el vist i plau per a l'execució de les obres. Vist i plau sense el qual no podran donar-se per aprovades ni iniciar-se per tant, les citades obres.
  
A3) Es realitzarà un estudi de les coves existents en el Cabeçol de Montíber, i se'n procedirà a l'adequada documentació. Documentació que serà remesa a aquesta Conselleria de Medi Ambient i en la que s'assenyalarà l'estat final previst en el que quedaran dites cavitats una vegada executades les obres projectades.
  
B) En relació amb les obres incloses en la segona fase d'execució:
  
B1) S'elaborarà un estudi d'alternatives d'ubicació del dipòsit de Ponera 2 i de les obres auxiliars o complementàries a aquest (camins i canonades), de forma que es minimitzen les afeccions a zones de naturalesa forestal i majorment a aquelles dotades d'arbratge.
  
Entre les alternatives d'ubicació no sols s'analitzaran les possibles localitzacions dins de la mateixa muntanya sinó que s'avaluaran altres possibles emplaçaments en altres muntanyes o àrees elevades pròximes, potser aglutinant impactes acostant l'actuació a la zona degradada ocupada per la pedrera existent en les proximitats.
  
En el dit estudi d'alternatives es justificarà de forma adequada l'opció per la qual finalment s'opte per a l'emplaçament del dipòsit i si és procedent de la canonada que hi parteix (en cas d'optar-se finalment per l'emplaçament del dipòsit inicialment proposat, és a dir en el muntanya Ponera, haurà d'incloure's com a alternativa de traçat de la canonada B2 el traçat que ja s'arreplega en el pla incorporat a l'annex 8 del Projecte Bàsic).
  
Quant a l'execució de camins d'accés de nova traça, se'n limitarà la secció tipus a 3 m. d'amplària en compte dels 4 m. inicialment proposats.
  
Aquest estudi d'alternatives i les seus conclusions es remetran per a la seua aprovació a aquesta Conselleria de Medi Ambient.
  
B2) S'analitzarà la possibilitat d'executar les canonades d'accés al dipòsit d'Estivella per mitjà de conduccions superficials optant-se finalment per la solució que contemplant els condicionants de caràcter tècnic, garantisca una millor integració paisatgística en l'entorn facilitant la restauració dels espais afectats.
  
C) Amb caràcter general per a totes les obres:
  
C1) Se sol·licitarà autorització als Serveis Territorials de Medi Ambient per a l'ocupació temporal de les Vies Pecuàries que es vinguen afectades per la instal·lació de canonades que creuen les esmentades vies o que se situen al llarg del seu recorregut. Es tindrà en compte així mateix que part de les obres s'executaran sobre la Via Augusta, per a la qual cosa s'adoptaran les precaucions necessàries durant la seua execució per a evitar afeccions sobre el possible trànsit cicloturista.
  
C2) No es permetran abocaments ni extraccions de materials de forma indiscriminada i sense l'obtenció dels permisos necessaris. Es recorda el promotor que l'obertura de noves instal·lacions per a tals activitats es troba sotmesa a avaluació d'impacte ambiental.
  
C3) S'extremaran les precaucions en l'execució de les obres que afecten terrenys amb vegetació natural de manera que es limite l'afecció d'aquesta a l'estrictament necessari. Així, s'establiran els parcs de maquinària i apilaments de materials fora dels dits terrenys. De la mateixa manera es procedirà a l'arrancada de la vegetació únicament en la franja d'excavació de les rases, limitant l'afecció a un simple tall o piconat dels arbustos existents sense arrancada d'aquests en aquelles àrees a ocupar temporalment per a la maniobrabilitat de la maquinària, ja que això afavorix la posterior restauració de dites zones al facilitar el rebrot natural de la vegetació existent.
  
C4) Si durant la construcció de les obres es trobaren restes arqueològiques es paralitzaran aquestes i es comunicarà immediatament la troballa a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, adoptant les mesures pertinents en orde a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveu la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
C5) Es procedirà a la retirada selectiva i adequat arreplega de la terra vegetal procedent de les labors d'excavació, afavorint la reutilització d'aquesta en les labors de restauració i revegetacions a realitzar.
  
C6) La direcció d'obra exigirà una adequada neteja de les obres per mitjà de retirada a abocador controlat, una vegada executades i acabades estes, de totes aquelles runes i la resta d'elements o restes d'obra que hagen estat dipositats, abocaments o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
C7) Es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona, en especial es prohibiran abocaments a llits i xarxes de reg.
  
En tot cas, els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de Residus Tòxics i Perillosos degudament autoritzat.
  
C8) La direcció d'obra exigirà el compliment dels condicionants de la present Declaració d'Impacte Ambiental. Per a això s'incorporaran en el Pressupost del Projecte les partides pressupostàries complementàries necessàries per al correcte compliment d'aquests.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no hi cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 24 de setembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 208/99-AIA, del Pla Especial director d'Usos i Infrastructures ?Ciutat de la Llum- que afecta a terrenys situats en el ?Cerro Colmenares- del terme municipal d'Alacant, projecte promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
Vist que en data 6 d'abril de 1999, es rep la documentació remesa per la subsecretària d'Urbanisme i Ordenació Territorial, relativa al Projecte de Pla Especial director d'Usos i Infrastructures ?Ciutat de la Llum?.
  
Vist que el Projecte citat i Estudi d'Impacte Ambiental han estat sotmesos a informació pública per mitjà d'anunci de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, publicat en el DOGV núm. 3.462 de 26 de març de 1999 i en els periòdics d'El País i El Mundo de la mateixa data, havent formulat al·legacions a aquest presentades per:
  
- Juan Pellín en representació de ?Colla Ecologista d'Alacant- (19.04.1999).
  
- José Luis Romero Gómez, Portaveu del Grup Municipal Esquerra Unida- Els Verds en l'Ajuntament d'Alacant (19.04.1999).
  
- José Antonio Pina Gosálvez, Alfonso Arenas Ferriz en qualitat de parlamentari del Grup Socialista de les Corts Valencianes i Javier Gutiérrez Miguélez en qualitat del Portaveu Adjunt del Grup Municipal Socialista de l'Ajuntament d'Alacant (20.04.1999).
  
- Antonio Jacobo Ramos Sánchez com a representant de l'associació conservacionista Sociedad Española de Ornitología, SEO- bird-Life (20.04.1999).
  
- Carlos Valdés Quildiello en representació de Francisco Sala Magraner, Miguel Árias Sánchez i Javier Larrosa Baldó (20.04.1999).
  
- Associació Conservacionista AHSA, Asociación de Amigos de los Humedales del Sur de Alicante (21.04.1999).
  
- Marcial Antonio Fernández Iborra, en representació de la ?Urbanizadora Santo Domingo (22.04.1999)
  
- Ajuntament d'Elx. (7.05.1999).
  
Vist que les al·legacions formulades, a banda dels arguments esgrimits en matèria urbanística, en matèria ambiental es referixen de forma general i en extracte als següents punts:
  
- Es modifica l'escorrentia superficial en la ?Sierra de Colmenares?, contràriament al que s'indica en l'Estudi d'Impacte Ambiental, amb la conseqüent afecció a les aportacions hídriques del Saladar de Agua Amarga.
  
- Es produïx una modificació del Pla Viari de l'àrea Metropolitana d'Alacant i possible afecció del canvi de traçat de la N-332 al Saladar de Agua Amarga.
  
- Afecció a espècies vegetals endèmiques o amenaçades.
  
- Es produïx l'afecció a elements del Patrimoni Historicoartístic com és la Torre de Aguamarga i no s'establixen mesures correctores davant de la proximitat de jaciments paleontològics.
  
- Afecció a les Vies Pecuàries Canyada Real del Portitxol i Sendera de Dolores.
  
Vist que s'ha efectuat consulta al Servei de Protecció d'Espècies, Servei de Gestió Forestal i Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Medi Ambient.
  
D'aquestes consultes s'ha rebut el següent informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient:
  
1) La flora i vegetació present en les zones considerades de protecció (NPP i NPL) són de gran interés per presentar diverses espècies endèmiques protegides o en vies de protecció pel Govern Valencià, així com per la legislació estatal i europea per mitjà de les Directives d'Hàbitats 92/43 i 97/62, així com en el Reial Decret 1.997/1995, de 7 de desembre. Totes elles vénen contemplades en l'Estudi d'Impacte Ambiental inclòs en la Memòria presentada.
  
Per tot això se considera prioritari el manteniment de la vegetació natural en les zones de protecció paisatgística (NPP) i de protecció de litoral (NPL) establides en els plans d'ordenació. Així mateix es proposa una ampliació de la NPP en una menuda zona adjacent (veure pla adjunt) en el que es troba la vegetació ben conservada, amb presència de diverses comunitats incloses en les Directives d'Hàbitats:
  
Igualment se considera d'interés la conservació d'un individu monumental d'alzina (Quercus rotundifolia) que presenta un ?efecte bandera- produït per la maresia i que està situada en l'extrem SE de la parcel·la afectada. La presència d'aquesta alzina en un ambient semiàrid i tan pròxim al mar és de gran interés científic, això unit al seu valor estètic reforça la preservació d'aquest exemplar encara estant situada en zona urbanitzable (UR.2) com resa el pla d'ordenació.
  
2) El traçat de les infrastructures de transport que travessen la NPP seria convenient que es realitzarà per mitjà d'un túnel per a evitar la fragmentació de la zona i la pèrdua del seu valor paisatgístic. Igualment el traçat definitiu d'aquestes vies no hauria de condicionar la seua continuïtat travessant la zona catalogada com a Zona Humida del Saladar de Aguamarga.
  
3) Els projectes d'execució de les obres correctores d'escorrentia hi ha de tenir en compte les especificacions tècniques de l'estudi d'impacte ambiental.
  
4) Manteniment de la continuïtat de les vies pecuàries existents que travessen el Pla Especial, amb la seua amplària legal i en condicions d'ús característic i els compatibles, tal com establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.
  
Vist que com a conseqüència de les noves determinacions viàries i de delimitació previstes en aquest Pla Especial director d'Usos i Infrastructures, es modifica l'Ordenació Estructural del Pla Parcial Agua Amarga (UR-1), variant l'àmbit del sector i consegüentment, la classificació del sòl (passant 1.966 m² de no urbanitzable a urbanitzable i 2.812 m² d'urbanitzable a no urbanitzable), i el traçat viari. Pel que es referix a l'ordenació detallada la reordenació de la part sud-oest del sector implica la variació de la xarxa secundària, suprimint un dels bucles viaris i la requalificació urbanística d'algunes parcel·les, incrementant l'edificabilitat neta de les parcel·les terciàries i reestructurant les zones verdes, a més de la qualificació de la parcel·la dotacional escolar privada.
  
Atés que el Pla Parcial Agua Amarga i Expedient d'Homologació, té Declaració d'Impacte Ambiental favorable, dictada el dia 30 d'abril de 1996 per la llavors directora general de Qualitat Ambiental (expt. 252/95-AIA); Mancant de rellevància ambiental els 1.966 m² de sòl no urbanitzable que es reclassifiquen, terrenys confrontants amb una antiga nau industrial de l'extingida factoria Manufactures Metàl·liques del Mediterrani.
  
Atés els valors ambientals del sòl qualificat en el Pla núm. 2: Qualificació i Usos dels Plans d'Ordenació com NPP (Sòl No Urbanitzable de Protecció Paisatgística) i de la presència en la zona adjacent (qualificada en les Normes Urbanístiques que es projecten com NNL1: Sòl No Urbanitzable Comú Recreatiu, que en el Pla d'Ordenació apareix grafiat per error com NNR1, mentre que en la seua llegenda figura com NNL1) de comunitats vegetals incloses en les Directives Hàbitats anteriorment exposades, s'haurà d'ampliar a aquesta zona que ve reflectida en el Pla que s'adjunta a la present Declaració d'Impacte Ambiental, la qualificació Sòl No Urbanitzable de Protecció Paisatgística (NPP).
  
Atés que el traçat de les canalitzacions i situació dels dipòsits per al subministrament, regulació i distribució d'aigua potable, de reg i mar, que es troben reflectits en el pla 6.1 dels Plans d'Ordenació, es troben situats en la zona en què s'amplia la qualificació de Protecció, d'acord amb el considerant abans exposat, s'haurà de modificar el traçat i situació d'aquests per a evitar les afeccions als valors ambientals anteriorment descrits.
  
Atés que gran part del sòl corresponent a la ?Sierra de Colmenares- afectat pel Pla Especial es troba inclòs en la Conca d'Influència dels Saladares de Agua Amarga, segons es reflectix en el pla de la seua delimitació del Catàleg de Zones Humides, s'haurà de respectar l'escorrentia actual del terreny i la xarxa de pluvials es dirigirà cap a les vessants actuals, a fi d'evitar la disminució d'aportacions hídriques al Saladar de Agua Amarga.
  
Atés que les aigües residuals generades per les activitats industrials que van a ser connectades a la xarxa de clavegueram, poden superar els límits establits, és necessari indicar que, en compliment de l'article 8 del Reial Decret 509/1996 (de desenvolupament del Reial Decret-Llei 11/1995, pel qual s'establixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes), s'haurà de realitzar un tractament previ a l'abocament a la xarxa general de clavegueram municipal si se superen els límits establits per l'entitat gestora de la depuradora municipal o en el Model d'Ordenança d'Abocaments a la Xarxa de Municipal de Clavegueram elaborat per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Per a això, s'hauran d'efectuar analítiques periòdiques de comprovació i sotmetre-les al vist i plau de l'entitat gestora de la depuradora municipal.
  
Atés que si bé s'ha contemplat la protecció de la Torre de Agua Amarga com a Sòl No Urbanitzable de Protecció Historico-Artística, no obstant això és necessari indicar que si durant l'execució de les obres es trobaren restes de jaciments paleontològics, arqueològics o etnogràfics, s'haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en orde a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveu els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Atés que la connexió amb les infrastructures viàries (N-332) i ferroviària que travessa la ?Sierra de Colmenares- té prevista la seua execució per mitjà d'un túnel, es considera en principi una solució ambientalment acceptable, sempre que la seua continuïtat no es realitze travessant la zona catalogada com a Zona Humida del Saladar de Agua Amarga.
  
Atés que en l'àmbit del Pla Especial discorre part del traçat de les Vies Pecuàries Canyada Real del Portitxol i la Sendera Dolores, que poden veure's afectades per les actuacions previstes, cal indicar que s'haurà de respectar-ne la continuïtat, amb la seua amplària legal i en condicions del seu ús característic i els compatibles, segons el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.
  
Atés que l'evacuació de les làmines d'aigua del Parc procedents de les aigües marines tractades se connectarà a la canonada de retorn al punt de recepció (p 16 del document m³: Infrastructures de Serveis), la qual cosa presumiblement originarà un abocament al mar, és necessari indicar que quan se'n desenvolupe el projecte constructiu haurà d'efectuar-se la tramitació per a l'autorització administrativa corresponent.. D'altra banda, els residus generats per les instal·lacions de desmineralització de l'aigua marina que alimentarà les làmines d'aigua del Parc (denominat aigua de rebuig o salmorra), haurà de gestionar-se d'acord a les seues característiques.
  
Atés que en l'Estudi d'Impacte Ambiental no es troba contemplada de forma individualitzada, amb les mesures correctores corresponents, l'execució de les infrastructures tals com vials, línies elèctriques, conduccions de desguàs, dipòsits, etc.., en el present document, únicament es formula la Declaració d'Impacte Ambiental del Pla Especial director d'Usos i Infrastructures. Indicant per tant que les actuacions citades en el Pla que es troben sotmeses al procediment d'Avaluació d'Impacte Ambiental, tant les incloses en els Annexos del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març d'Impacte Ambiental de la Generalitat Valenciana, com les que ho requerisquen en les legislacions sectorials específiques que resulten d'aplicació, hauran de tramitar-se de forma individualitzada en la forma reglamentària descrita en el dit decret, com a Declaració o Estimació d'Impacte Ambiental, segons procedisca.
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article quint del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la Declaració d'Impacte Ambiental.
  
Per tot això i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals, sense perjudici de les exigències derivades de la normativa sectorial específica, el Pla Especial director d'Usos i Infrastructures ?Ciutat de la Llum- que afecta a terrenys situats en el ?Cerro Colmenares- del terme municipal d'Alacant, projecte promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, sempre que se complisquen els següents condicionants, a més de les mesures correctores i de vigilància ambiental de l'Estudi d'Impacte Ambiental.
  
1. Per a preservar les comunitats vegetals incloses en la Directiva Hàbitat descrites en la part expositiva, s'haurà d'ampliar el sòl qualificat com NPP (Sòl No Urbanitzable de Protecció Paisatgística) en el Pla núm. 2: Qualificació i Usos dels Plans d'Ordenació, a la zona grafiada en el pla annex de la present declaració.
  
2. A fi d'evitar afeccions als valors ambientals de la zona a protegir segons el paràgraf anterior, s'hi haurà de modificar el traçat de les canalitzacions i situació dels dipòsits per al subministrament, regulació i distribució d'aigua potable, de reg i mar reflectits en el plànol 6.1 dels Plans d'Ordenació, que es troben situats en la zona en què s'amplia la qualificació de Protecció.
  
3. S'haurà de respectar l'escorrentia actual del terreny i la xarxa de pluvials es dirigirà cap a les vessants actuals, a fi d'evitar la disminució d'aportacions hídriques al Saladar de Agua Amarga.
  
4. La connexió de les Aigües Residuals Industrials a la xarxa de col·lectors es condicionarà que en compliment de l'article 8 del Reial Decret 509/1996 (de desenrotllament del Reial Decret-Llei 11/1995, pel qual s'establixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes), es realitze un tractament previ a l'abocament a la xarxa general de clavegueram municipal si se superen els límits establits per l'entitat gestora de la depuradora municipal o en el Model d'Ordenança d'Abocaments a la Xarxa de Municipal de Clavegueram elaborat per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Per a això, s'hauran d'efectuar analítiques periòdiques de comprovació i sotmetre-les al vist i plau de l'entitat gestora de la depuradora municipal.
  
5. S'haurà de respectar la continuïtat de les vies pecuàries Canyada Real del Portitxol i Sendera Dolores amb la seua amplària legal i en condicions del seu ús característic i els compatibles, segons el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, sol·licitant si és procedent les autoritzacions preceptives.
  
6. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, s'haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en orde a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveu els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
7. El traçat de les infrastructures de transport viari (N-332) i ferroviari que tenen prevista la seua execució per mitjà de túnel, no hauran de tenir continuïtat travessant la zona catalogada com a Zona Humida del Saladar de Agua Amarga.
  
8. S'haurà de conservar l'exemplar d'alzina (Quercus rotundifolia) situat en la zona urbanitzable (UR.2) del pla d'ordenació.
  
9. Quan es desenvolupe el projecte constructiu de l'abocament al mar de l'evacuació de les làmines d'aigua marina del Parc, haurà d'efectuar-se la tramitació per a l'autorització administrativa corresponent.
  
10. Altres condicionants ambientals que s'establisquen en les autoritzacions sectorials aplicables.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap cap recurs ; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present Declaració d'Impacte Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.