Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4930, del 24-01-2005 (2005/363)

ORDE de 29 de desembre de 2004, de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, per la qual regula la prova d'accés a la universitat dels majors de 25 anys en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/2004/12/29/(3)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   4930

Data del DOGV
:   24-01-2005

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2005/363


Data del document
:   29-12-2004

Organisme emissor
:   Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència

Tipus de document
:   Ordre

Correcció d'errades

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * legislació
    * universitat
    * accés a l'educació
    * alumne

ORDE de 29 de desembre de 2004, de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, per la qual regula la prova d'accés a la universitat dels majors de 25 anys en l'àmbit de la Comunitat Valenciana. [2005/363]
  
La Llei Orgànica 6/2001, de 21 de desembre, d'Universitats, en la disposició addicional vint-i-cinquena establix que el Govern regularà les condicions bàsiques per a l'accés a la universitat dels majors de vint-i-cinc anys que no reunisquen els requisits previstos en l'article 42.2, és a dir, estar en possessió del títol de batxiller o equivalent.
  
En desplegament de l'esmentada disposició es dicta el Reial Decret 743/2003, de 20 de juny, pel qual es regula la prova d'accés a la universitat dels majors de 25 anys i on s'atribuïx en l'article 2, apartat 6, competències a les comunitats autònomes per a determinar l'establiment de les línies generals de la metodologia, el desenvolupament i els continguts dels exercicis que la integren, així com l'establiment dels criteris i fórmules de valoració de les proves, amb un informe previ de les Universitats del seu territori.
  
En virtut d'això, amb un informe previ de les universitats de l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, oït el Consell Valencià d'Universitats,
  
ORDENE
  
Primer. Objecte i àmbit d'aplicació
  
L'objecte d'esta orde és l'establiment de les línies generals de metodologia, desenvolupament i continguts dels exercicis que integren tant la prova comuna com l'específica d'accés a la universitat per a majors de 25 anys en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, així com l'establiment dels criteris i fórmules de valoració d'estes.
  
Segon. Organització de les proves
  
L'organització de les proves d'accés correspondrà a les universitats públiques que oferixen titulacions vinculades a les distintes opcions en què s'estructura la prova. La prova d'accés s'haurà de realitzar en tot cas en una universitat pública, sense perjudici que els alumnes que la superen puguen matricular-se en universitats privades amb seu a la Comunitat Valenciana.
  
Tercer. Convocatòries
  
1. Les universitats realitzaran anualment una convocatòria de prova d'accés a la universitat per a alumnes majors de 25 anys. Cada universitat farà públiques les dates i el lloc de realització d'estes.
  
2. Una vegada superada la prova d'accés, els candidats podran presentar-se novament en successives convocatòries, amb la finalitat de millorar la seua qualificació, i es prendrà en consideració l'obtinguda en la nova convocatòria sempre que esta siga superior a l'anterior.
  
3. No es podrà realitzar la prova d'accés per a un mateix curs acadèmic, en més d'una universitat. En cas contrari, quedaran automàticament anul·lades totes les proves realitzades.
  
Quart. Requisits dels participants
  
Podran participar en les proves d'accés per a majors de 25 anys els que no es troben en possessió del títol de batxiller o equivalent i hagen complit els 25 anys d'edat abans del dia 1 d'octubre de l'any natural en què se celebren les proves.
  
Cinqué. Estructura general de la prova
  
1. La prova d'accés s'estructura en una prova comuna i una prova específica, de conformitat amb el que preveu el Reial Decret 743/2003, pel qual es regula la prova d'accés a la universitat dels majors de 25 anys.
  
2. La prova comuna tindrà com a objectiu apreciar la maduresa i idoneïtat dels candidats per a seguir amb èxit estudis universitaris, així com la seua capacitat de raonament i d'expressió escrita i constarà de quatre exercicis:
  
a) Comentari de text d'un tema d'actualitat.
  
b) Llengua: castellà.
  
c) Llengua: valencià.
  
d) Llengua estrangera: a elegir entre anglés, francés, alemany, italià o portugués.
  
Els exercicis de castellà i de valencià seran de gramàtica i d'ortografia i consistiran, cada un, en 25 preguntes tipus test amb quatre respostes cada una, de les quals només una serà correcta.
  
L'exercici de llengua estrangera consistirà en la comprensió d'un text per mitjà de preguntes de comprensió global, preguntes de resposta de verdader/fals, preguntes de lèxic i preguntes de resposta correcta.
  
3. La prova específica té com a finalitat valorar les habilitats, capacitats i aptituds dels candidats per a seguir i superar els estudis de l'opció triada per ells. Constarà de tres exercicis i s'estructura en cinc opcions:
  
Opció A (cientificotecnològica), Opció B (ciències de la salut), Opció C (humanitats), Opció D (ciències socials) i Opció E (arts). En cada una de les cinc opcions els candidats s'examinaran de dos matèries obligatòries i una optativa a elegir entre dos. La relació de les matèries, per opcions, ve arreplegada en l'annex I.
  
Sisé. Instància de participació i elecció d'opcions
  
1. La inscripció per a la realització de la prova d'accés es realitzarà d'acord amb el model de sol·licitud que figura com a annex II a la present orde.
  
2. En el moment d'efectuar la inscripció per a la realització de la prova d'accés, els candidats hauran de manifestar la llengua estrangera triada per al corresponent exercici de la prova comuna, així com l'opció elegida per a la prova específica. Cap candidat podrà presentar-se per més d'una opció.
  
3. En el moment de comunicar l'opció elegida, l'alumne indicarà també l'assignatura elegida com a optativa d'entre les dos corresponents a l'opció que figuren en l'annex I.
  
4. Els candidats no podran estar exempts de la realització de cap dels exercicis, ni de la prova comuna ni de la prova específica.
  
No obstant això anterior, aquells candidats que acrediten tenir reconeguda una minusvalidesa en grau igual o superior a 33 per cent vinculada a problemes d'audició, quedaran exempts de la realització dels exercicis de Valencià i Llengua estrangera.
  
5. De conformitat amb l'opció elegida pels candidats per a la realització de la prova específica, els correspondrà preferentment, a efectes d'ingrés a la universitat, aquells estudis universitaris que estiguen vinculats a cada una de les distintes opcions, d'acord amb l'Orde de 25 de novembre de 1999 (BOE de 30 de novembre), per la qual es determinen els estudis conduents a l'obtenció de títols universitaris oficials que es relacionen amb cada una de les opcions d'accés a estos estudis, o norma que la substituïsca. Esta vinculació ve arreplegada en l'annex III a la present orde.
  
Seté. Temaris
  
Els exercicis que componen la prova d'accés per a majors de 25 anys es basaran en els temaris que s'adjunten com a annex IV a esta orde.
  
Huité. Durada dels exercicis
  
La durada màxima de cada un dels exercicis serà de 60 minuts, excepte en l'opció d'Arts la durada del qual podrà ser de 75 minuts en els exercicis de la seua part específica.
  
Nové. Qualificació
  
1. Cada exercici, tant de la prova comuna com de l'específica es puntuarà amb una qualificació de zero a deu, completada amb dos decimals.
  
2. Cada un dels exercicis de la prova comuna rebrà una qualificació independent. La qualificació de la prova comuna serà el resultat de ponderar la qualificació d'estos exercicis de la manera següent: 40% per a la prova de comentari de text d'un tema d'actualitat i un 20% per a la qualificació dels tres exercicis restants.
  
3. Cada un dels tres exercicis de la prova específica rebrà una qualificació independent. La qualificació de la prova específica serà la mitjana aritmètica dels exercicis que la integren.
  
4. La qualificació final de la prova d'accés serà la mitjana aritmètica de les qualificacions d'ambdues parts, la comuna i l'específica, i es determinarà amb una puntuació de zero a deu, completada amb dos decimals.
  
5. S'entendrà que el candidat ha superat la prova d'accés quan obtinga un mínim de cinc punts en la qualificació final, no podent-se, en cap cas, amitjanar quan s'obtinga una qualificació inferior a quatre punts en la prova específica.
  
Deu. Reclamacions
  
Els candidats podran presentar reclamació contra el resultat de la prova, per mitjà d'escrit raonat dirigit al rector de la universitat corresponent, en el termini de 5 dies hàbils computats a partir de l'endemà de la publicació de les qualificacions.
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL
  
La superació de la prova d'accés regulada en esta orde no equival, a cap efecte, a la possessió de cap titulació acadèmica, tal com establix la disposició addicional tercera del Reial Decret 743/2003.
  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES
  
Primera
  
Els estudiants que tinguen aprovada la prova d'accés a la universitat de majors de 25 anys amb anterioritat a l'entrada en vigor de la present orde podran fer efectiva la matrícula a la universitat i estudis de què es tracte, de conformitat amb la normativa anterior.
  
Segona
  
Podran concórrer a les proves previstes en esta norma els majors de 25 anys que, estant en possessió del títol de batxiller anterior a la Llei Orgànica 1/1990, de 3 d'octubre, d'Ordenació General del Sistema Educatiu, no reunisquen les condicions necessàries per a l'accés a la universitat, tal com establix la disposició transitòria primera del Reial Decret 743/2003.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
La present orde entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 29 de desembre de 2004
  
El conseller d'Empresa, Universitat i Ciència,
  
JUSTO NIETO NIETO
  
ANNEX III
  
TITULACIONS VINCULADES A CADA OPCIÓ
  
ARTS
  
Llicenciatures:
  
- Història
  
- Història de l'Art
  
Enginyeries tècniques:
  
- Disseny Industrial
  
CIÈNCIES DE LA SALUT
  
Llicenciatures:
  
- Administració i Direcció d'Empreses
  
- Biologia
  
- Biotecnologia
  
- Ciències Ambientals
  
- Ciències del Mar
  
- Economia
  
- Farmàcia
  
- Física
  
- Geologia
  
- Matemàtiques
  
- Medicina
  
- Odontologia
  
- Química
  
- Veterinària
  
Arquitectura:
  
- Arquitectura.
  
Enginyeries:
  
- Aeronàutic
  
- Agrònom
  
- Camins, Canals i Ports
  
- Geòleg
  
- Industrial
  
- Informàtica
  
- Mines
  
- Forests
  
- Naval i Oceànic
  
- Químic
  
- Telecomunicació
  
Diplomatures:
  
- Ciències Empresarials
  
- Infermeria
  
- Fisioteràpia
  
- Màquines Navals
  
- Navegació Marítima
  
- Nutrició Humana i Dietètica
  
- Òptica i Optometria
  
- Podologia
  
- Radioelectrònica Naval
  
Arquitectura tècnica:
  
- Arquitectura Tècnica
  
Enginyeries tècniques:
  
- Aeronàutic, en totes les seues especialitats
  
- Agrícola, especialitat en Explotacions Agropecuàries
  
- Agrícola, especialitat en Hortofruticultura i Jardineria.
  
- Agrícola, especialitat en Indústries Agràries i Alimentàries.
  
- Agrícola, especialitat en Mecanització i Construccions Rurals
  
- Forestal, especialitat en Explotacions Forestals
  
- Forestal, especialitat en Indústries Forestals
  
- Industrial, especialitat en Electricitat
  
- Industrial, especialitat en Electrònica Industrial
  
- Industrial, especialitat en Mecànica
  
- Industrial, especialitat en Química Industrial
  
- Industrial, especialitat Tèxtil
  
- Informàtica de Gestió
  
- Informàtica de Sistemes
  
- Mines, especialitat en Explotació de Mines
  
- Mines, especialitat en Instal·lacions Electromecàniques Mineres
  
- Mines, especialitat en Mineralúrgia i Metal·lúrgia
  
- Mines, especialitat en Recursos Energètics, Combustibles i Explosius
  
- Mines, especialitat en Sondejos i Prospeccions Mineres
  
- Naval, especialitat en Estructures Marines
  
- Naval, especialitat en Propulsió i Servicis del Vaixell
  
- Obres Públiques, especialitat en Construccions Civils
  
- Obres Públiques, especialitat en Hidrologia
  
- Obres Públiques, especialitat en Transports i Servicis Urbans
  
- Telecomunicació en totes les seues especialitats
  
CIENTIFICOTECNOLÒGICA
  
Llicenciatures:
  
- Administració i Direcció d'Empreses
  
- Biotecnologia
  
- Biologia
  
- Ciències Ambientals
  
- Ciències del Mar
  
- Economia
  
- Física
  
- Geologia
  
- Matemàtiques
  
- Química
  
Arquitectura:
  
- Arquitectura
  
Enginyeries:
  
- Aeronàutic
  
- Agrònom
  
- Camins, Canals i Ports
  
- Industrial
  
- Informàtica
  
- Mines
  
- Forests
  
- Naval i Oceànic
  
- Químic
  
- Geòleg
  
- Telecomunicació
  
Diplomatures:
  
- Ciències Empresarials
  
- Estadística
  
- Màquines Navals
  
- Navegació Marítima
  
- Òptica i Optometria
  
- Radioelectrònica Naval
  
Arquitectura tècnica:
  
- Arquitectura Tècnica
  
Enginyeries tècniques:
  
- Aeronàutic, especialitat en Aeromotors
  
- Aeronàutic, especialitat en Aeronavegació
  
- Aeronàutic, especialitat en Aeronaus
  
- Aeronàutic, especialitat en Aeroports
  
- Aeronàutic, especialitat en Equips i Materials Aeroespacials
  
- Agrícola, especialitat en Explotacions Agropecuàries
  
- Agrícola, especialitat en Hortofruticultura i Jardineria
  
- Agrícola, especialitat en Indústries Agràries i Alimentàries
  
- Agrícola, especialitat en Mecanització i Construccions Rurals
  
- Disseny Industrial
  
- Forestal, especialitat en Explotacions Forestals
  
- Forestal, especialitat en Indústries Forestals
  
- Industrial, especialitat en Electricitat
  
- Industrial, especialitat en Electrònica Industrial
  
- Industrial, especialitat en Mecànica
  
- Industrial, especialitat en Química Industrial
  
- Industrial, especialitat Tèxtil
  
- Informàtica de Gestió
  
- Informàtica de Sistemes
  
- Mines, especialitat en Explotació de Mines
  
- Mines, especialitat en Instal·lacions Electromecàniques Mineres
  
- Mines, especialitat en Mineralúrgia i Metal·lúrgia
  
- Mines, especialitat en Recursos Energètics, Combustibles i Explosius
  
- Mines, especialitat en Sondejos i Prospeccions Mineres
  
- Naval, especialitat en Estructures Marines
  
- Naval, especialitat en Propulsió i Servicis del Vaixell
  
- Obres Públiques, especialitat en Construccions Civils
  
- Obres Públiques, especialitat en Hidrologia
  
- Obres Públiques, especialitat en Transports i Servicis Urbans
  
- Telecomunicació, especialitat en Sistemes Electrònics
  
- Telecomunicació, especialitat en Sistemes de Telecomunicació
  
- Telecomunicació, especialitat en So i Imatge
  
- Telecomunicació, especialitat en Telemàtica
  
- Topografia
  
HUMANITATS
  
Llicenciatures:
  
- Filologia Alemanya
  
- Filologia Àrab
  
- Filologia Catalana
  
- Filologia Clàssica
  
- Filologia Eslava
  
- Filologia Francesa
  
- Filologia Gallega
  
- Filologia Hebrea
  
- Filologia Hispànica
  
- Filologia Anglesa
  
- Filologia Italiana
  
- Filologia Portuguesa
  
- Filologia Romànica
  
- Filologia Basca
  
- Història
  
- Història de l'Art
  
CIÈNCIES SOCIALS
  
Llicenciatures:
  
- Administració i Direcció d'Empreses
  
- Economia
  
- Història
  
- Història de l'Art
  
Diplomatures:
  
- Ciències Empresarials
  
- Estadística
  
Enginyeries tècniques:
  
- Disseny Industrial
  
IMPORTANT
  
A les llicenciatures en Belles Arts, Dret, inclosa la titulació conjunta hispanofrancesa de la Universitat Complutense de Madrid, Ciències de l'Activitat Física i de l'Esport, Ciències Polítiques i de l'administració, Comunicació Audiovisual, Filosofia, Geografia, Humanitats, Pedagogia, Periodisme, Psicologia, Publicitat i Relacions Públiques, Sociologia i Traducció i Interpretació, i a les Diplomatures en Biblioteconomia i Documentació, Educació Social, Gestió i Administració Pública, Logopèdia, Mestre en les seues distintes especialitats, Relacions Laborals, Teràpia Ocupacional, Treball Social i Turisme, es podrà accedir des de qualsevol de les opcions.
  
ANNEX IV
  
Temaris
  
ALEMANY
  
1. Objectius
  
La valoració del coneixement de la llengua alemanya es basarà fonamentalment en textos, per quant són fets reals del sistema lingüístic alemany sorgits en un context determinat. Són considerats el mitjà més idoni per a perfeccionar l'ús de la llengua i, per això, és obvi que les qüestions es desenvoluparan en alemany. A títol merament indicatiu se suggerix la lectura de textos de periòdics, fullets, llibres i revistes. Els textos hauran de comprendre els camps més diversos: política, cultura, economia, esport, ciències, literatura, mitjans de comunicació social, etc... D'altra banda, al marge que es pressupose en l'alumne una competència en totes les destreses lingüístiques, a causa del tipus d'examen (escrit) i la seua durada (1 hora), s'avaluen dos destreses bàsiques: la comprensió lectora i l'expressió escrita a un nivell bàsic. El text alemany sobre el qual versarà l'examen serà autèntic, i la seua temàtica, actual. Es proposen, entre altres, els temes següents: cultura, cine, esport, viatges, relacions familiars i d'amistat, la naturalesa i els animals, successos històrics, etc... La seua extensió serà d'unes 200 paraules i la procedència de periòdics i revistes en llengua alemanya, podent estar acompanyat d'imatges i fotografies que proporcionen informació addicional i faciliten la comprensió del text. Convé preparar-se, per tant, per a la lectura d'este tipus de textos i l'aprofitament de la informació addicional.
  
2. Temari
  
I. Classes de paraules
  
1. Determinants: article determinat, indeterminat i indeterminat negatiu. Ús i declinació
  
2. Substantius: gènere, nombre i cas (declinació)
  
3. Pronoms personals, possessius i interrogatius: ús i declinació
  
4. L'adjectiu en ús predicatiu i atributiu (declinació). Gradació (comparatiu i superlatiu)
  
5. Preposicions: significat i ús
  
6. Adverbis: ús i comparació
  
7. Afirmació i negació: ja, nein, nicht/kein-, doch
  
8. Conjuncions coordinants i subordinantes: significat i ús
  
9. El verb:
  
9.1. Conjugació regular, irregular i mixta
  
9.2. Indicatiu i imperatiu
  
9.3. Verbs modals: significats i ús
  
9.4. Recció verbal: objectes en acusatiu, datiu, objectes preposicionals
  
II. Sintaxi
  
1. Oració principal: oracions enunciatives, interrogatives, exclamatives i exhortatives
  
2. Oració subordinada: dass, adverbials (modals, causals, temporals, concessives, finals, consecutives, etc.), de relatiu, interrogatives indirectes
  
III. Lèxic
  
1. Formació de paraules: composició i derivació
  
2. Camps semàntics: cultura, cinema, esport, viatges, relacions familiars, la naturalesa i els animals, successos històrics, actualitat social i política.
  
3. Avaluació
  
L'objectiu de la prova és avaluar la comprensió lectora i la capacitat d'expressió escrita bàsica. Per a això s'ha de partir d'un text autèntic de naturalesa periodística d'unes 20 paraules d'extensió. La resposta a les qüestions haurà de fer-se en alemany sense poder utilitzar diccionaris ni gramàtiques. El temps de què es disposa és d'una hora i els exercicis seran del tipus següent:
  
1. Beantworten Sie mit eigenen Worten
  
Es faran dos qüestions sobre el text. L'examinand haurà de respondre amb les seues pròpies paraules usant oracions completes. Este exercici es valorarà amb 3 punts dels quals 1,5 correspondran a la correcció del contingut i 1,5 a la correcció gramatical.
  
2. Richtig oder falsch- (Wenn falsch, was ist richtig?)
  
L'examinand ha de contestar si els enunciats coincidixen amb el text i, en cas contrari, donar la resposta correcta. Este exercici es valorarà amb 2 punts.
  
3. Welches Wort hat die Bedeutung-
  
Ha de localitzar-se en el text una paraula o una expressió equivalent a la qual es proposa. L'exercici es valorarà amb 3 punts.
  
4. Wie geht és nach 1, 2, 3, 4 weiter- (a, b oder c)
  
L'examinand seleccionarà l'opció que continue l'oració segons el text proposat. L'exercici es valorarà amb 2 punts.
  
BIOLOGIA
  
1. OBJECTIUS
  
Objectius de caràcter general (finalistes)
  
Tots els sers vius mostren una sèrie de característiques comunes que es posen de manifest a distints nivells d'observació. La idea central del programa tracta d'evidenciar esta unitat del món vivent. Els organismes mostren un patró comú quant a la seua composició química, les biomolècules, d'estructura basat en la cèl·lula, de funcionament basat en la uniformitat dels processos químics implicats en les transformacions d'energia i en la naturalesa universal del material genètic. Important és, també, l'acció dels microorganismes sobre l'organisme humà i la resistència d'este enfront de la infecció, així com l'estudi de la naturalesa en les xicotetes unitats dels ecosistemes. D'altra banda, l'evolució, que és el concepte general i unificador de la biologia, evidència l'origen comú dels organismes en la seua història, fet que explica tots els altres.
  
Objectius de caràcter específic (instrumental)
  
1. Comprendre els principals conceptes de la Biologia i la seua articulació en lleis, teoria i models, valorant el paper que hi exercixen en el seu desenvolupament.
  
2. Resoldre problemes que se'ls plantegen en la vida quotidiana, seleccionant i aplicant els coneixements biològics rellevants.
  
3. Utilitzar amb autonomia les estratègies característiques de la investigació científica (plantejar problemes, formular i contrastar hipòtesi, planificar dissenys experimentals, etc.), i els procediments propis de la Biologia, per a realitzar xicotetes investigacions i, en general, explorar situacions i fenòmens desconeguts.
  
4. Comprendre la naturalesa de la Biologia i les seues limitacions, així com les seues complexes interaccions amb la tecnologia i la societat, valorant la necessitat treballar per a aconseguir una millora de les condicions de vida actuals.
  
5. Valorar la informació provinent de diferents fonts per a formar-se una opinió pròpia, que els permeta expressar-se críticament sobre problemes actuals relacionats amb la Biologia.
  
6. Comprendre que el desenvolupament de la Biologia suposa un procés canviant i dinàmic, mostrant una actitud flexible i oberta enfront d'opinions diverses.
  
7. Interpretar globalment la cèl·lula com la unitat estructural i funcional dels sers vius, així com la complexitat de les funcions cel·lulars.
  
8. Comprendre les lleis i mecanismes inherents a l'herència.
  
9. Valorar la importància dels microorganismes, el seu paper en els processos industrials i els seus efectes patògens sobre els sers vius.
  
2. TEMARI
  
1. Components Químics de la Cèl·lula.
  
2. La Cèl·lula.
  
3. Membranes i Transport.
  
4. Introducció al Metabolisme.
  
5. La Respiració.
  
6. La Fotosíntesi.
  
7. El Nucli i la Divisió.
  
8. Genètica Molecular.
  
9. Els Microorganismes i la Infecció.
  
10. Immunologia.
  
11. Ecologia.
  
12. Evolució.
  
3. AVALUACIÓ
  
L'alumne haurà d'elegir una de les 2 opcions A o B que se li proposen. Cada opció constarà de 5 qüestions a les quals haurà de respondre en el termini d'1 hora. Cada qüestió es puntuarà amb un màxim de 2 punts.
  
En els criteris específics de correcció es valorarà:
  
1) El coneixement i la comprensió dels continguts de Biologia.
  
2) La comprensió dels principals conceptes de la Biologia i la seua articulació en lleis, teories i models, valorant el paper que exercixen en el seu desenvolupament.
  
3) La informació procedent de diferents fonts per a formar-se una opinió pròpia, que permeta a l'alumne expressar-se críticament sobre problemes actuals relacionats amb la Biologia.
  
4) La comprensió de la naturalesa de la Biologia i les seues limitacions, així com les seues complexes interaccions amb la tecnologia i la societat.
  
5) El coneixement dels processos d'investigació científica en la Biologia.
  
CASTELLÀ
  
1. OBJECTIUS
  
Els continguts seleccionats en el temari de ?Castellà (Llengua Espanyola)- tenen com a objecte:
  
- Que els estudiants coneguen i apliquen la normativa ortogràfica de la llengua espanyola.
  
- Que coneguen i apliquen normes gramaticals per a la construcció d'enunciats correctes.
  
- Que coneguen categories o classes de paraules i classes de construccions gramaticals bàsiques, de manera que puguen identificar-les en expressions concretes.
  
- Que coneguen els principals procediments de formació de paraules en espanyol, així com alguns dels elements que hi intervenen sovint.
  
- Que coneguen els tipus bàsics de relacions de significat entre les paraules, de manera que puguen identificar eixes relacions en casos concrets.
  
2. TEMARIO
  
I. ORTOGRAFIA
  
1. Ortografia de les lletres, les síl·labes i les paraules.
  
1.1. Ús de les lletres. Normes generals. Ús de les majúscules.
  
1.2. Divisió de paraules al final de línia.
  
1.3. Paraules diferenciades per l'ortografia (hecho/echo, etc.). Unitats que s'escriuen com una sola paraula o com una combinació de paraules (sino/ sino, a parte, etc.)
  
2. Accentuació i puntuació.
  
2.1. Normes generals sobre l'accentuació
  
2.2. Monosíl·labs. Paraules compostes. Titlla diacrítica
  
2.3. La puntuació
  
II. GRAMÀTICA I LÈXIC
  
1. Constituents oracionals.
  
1.1. El sintagma nominal i els seus elements:
  
1.1.1. Substantiu. Gènere i nombre. Aspectes normatius.
  
1.1.2. Determinants. Concordança i aspectes normatius.
  
1.1.3. Adjectius. Classes. Graus. Concordança amb el substantiu.
  
1.1.4. Els pronoms personals.
  
1.2. El sintagma verbal.
  
1.2.1. El verb: Verbs copulatius i predicatius. Perífrasis verbals. Verbs irregulars i defectius. Aspectes normatius.
  
1.2.2. Els complements del verb: atribut, complement directe, complement indirecte, complement de règim, predicatiu, complements circumstancials. Tipus de complements. circumstancials. La concordança d'atributs i predicatius. Els pronoms àtons com a substituts dels complements: aspectes normatius; laisme, loisme, leisme.
  
2. L'oració I.
  
2.1. Concordança subjecte-predicat. Aspectes normatius.
  
2.2. Classes d'oracions segons la modalitat o actitud del parlant i segons l'estructura. Aspectes normatius.
  
3. L'oració II.
  
3.1. Coordinació i juxtaposició. Classes d'oracions coordinades. Conjuncions coordinants i connectors o locucions conjuntives.
  
3.2. Oracions subordinades.
  
3.2.1. Oracions substantives. «Queismo» i «dequeismo»: aspectes normatius.
  
3.2.2. Oracions adjectives. Ús dels relatius: aspectes normatius.
  
3.2.3. Oracions adverbials. Classes i significats.
  
4. Formació de paraules: paraules compostes; paraules derivades: prefixos i sufixos; els préstecs lèxics.
  
5. Relacions semàntiques: polisèmia, homonímia, sinonímia, antonímia.
  
3. AVALUACIÓ
  
Els coneixements dels estudiants s'avaluaran per mitjà d'un examen, d'una hora de durada, que constarà de 25 preguntes tipus test amb quatre respostes cada una; només hi haurà una resposta correcta per a cada pregunta i els estudiants hauran d'identificar quina de les quatre respostes és l'adequada.
  
De conformitat amb els objectius plantejats per a esta matèria, les preguntes tindran com a objecte que els estudiants diferencien expressions correctes i incorrectes; que identifiquen incorreccions ortogràfiques i gramaticals; que reconeguen classes de paraules i classes de construccions gramaticals; que identifiquen procediments de formació de paraules; que reconeguen en paraules concretes el significat de prefixos i sufixos d'ús freqüent; que identifiquen paraules polisèmiques, paraules homònimes, i relacions de sinonímia i d'antonímia entre paraules.
  
COMENTARI D'UN TEXT D'ACTUALITAT.
  
1. Objectius
  
Objectius de caràcter general (finalistes)
  
Els objectius que es pretenen aconseguir han de conduir fonamentalment a l'adquisició i desenvolupament de les capacitats de comprensió de textos amb un nivell mig-alt de continguts i idees, com a ferramenta imprescindible per a accedir als estudis universitaris, però amb criteris de maduresa que conjuguen la capacitat d'anàlisi, síntesi i valoració.
  
Objectius de caràcter específic (instrumental)
  
1. Adquirir, conéixer i desenvolupar un vocabulari adequat als futurs estudis universitaris a què s'accedisca.
  
2. Comprendre les principals idees i conceptes proposats en el text.
  
3. Relacionar estes idees i conceptes separant les principals de les secundàries proposades en el text.
  
4. Identificar la naturalesa del text i la seua relació amb el context històric, social, econòmic, polític, jurídic, cultural, etc.
  
5. Situar en el context de la situació actual.
  
6. Desenvolupar la capacitat d'anàlisi, síntesi i valoració del text proposat, amb criteris personals que posen de manifest la maduresa de l'examinand.
  
2. TEMARI
  
Caràcter de la prova
  
Sobre un text determinat, l'examinand haurà de realitzar les activitats següents:
  
1. Escriure un breu resum del contingut del text
  
2. Explicar el significat de frases o termes que apareguen en el text i ressenyar el seu contrari.
  
3. Realitzar un comentari crític, general i interdisciplinari sobre el text proposat.
  
4. Escriure el títol o identificar el tema de què tracta el text.
  
El comentari crític tindrà dos parts:
  
En la primera s'analitzarà el text en si mateix i s'assenyalaran les idees principals, secundàries, reiteracions, contradiccions, manipulacions, etc.
  
En la segona s'analitzarà el text en relació amb el punt de vista personal de l'examinand, en el qual es justificarà la seua vigència, el seu interés actual, la seua intenció, a qui va dirigit, els temes que criden l'atenció, etc., per a acabar amb un judici de valor sobre el text i la justificació d'este judici.
  
Normes per a la realització dels exercicis
  
a) En la preparació i realització del Comentari de Text l'examinand ha d'optar entre una de les dos llengües oficials de la Comunitat Valenciana,
  
b) La integració del Comentari de Text i d'una o altra llengua dins del mateix exercici ha de permetre la valoració de la maduresa i formació general de l'examinat, de manera que el treball sobre textos ha de ser l'eix rector de l'activitat didàctica a l'aula. En eixe sentit, és necessari vincular el tractament teòric a una estratègia docent de pràctica idiomàtica.
  
c) Esta coordinació proposa que l'aspirant treballe sobre la llengua (independentment de quina d'estes), com a instrument de desenvolupament òptim de la seua competència comunicativa i vehicle de comunicació, per al desenvolupament de:
  
1. Compressió de conceptes.
  
2. Ús de la llengua.
  
3. Capacitat per a traduir, relacionar, analitzar i sintetitzar.
  
d) El professor ha de treballar sobre un corpus de textos seleccionats per professors preparadors. Estos textos hauran de respondre a la següent tipologia, proposant-se preferentment textos periodístics:
  
1. Cientificotècnic
  
2. Jurídic i administratiu
  
3. Periodístic
  
4. Publicitari
  
S'incidirà preferentment en els mitjans de comunicació periodístics, que contemplen temes tòpics d'actualitat, que ha de conéixer qualsevol persona ben informada. Temes preferentment tractats:
  
1. D'índole econòmica, com per exemple «Repercussió en l'Economia de l'ampliació de la Unió Europea».
  
2. D'índole cultural, com per exemple «El IV Centenari del Quixot» o «L'Any Dalí».
  
3. D'índole social, com per exemple «L'Any de la Dona Treballadora».
  
4. D'índole política, com per exemple «El fenomen de la immigració i la seua repercussió en l'equilibri occidental».
  
e) Cada text ha de tindre una extensió mitja de 75 línies. L'examinat ha de realitzar les seues pràctiques sobre el corpus del text. Els textos de les Proves d'Accés no seran seleccionats necessàriament de l'esmentat corpus, encara que seran equivalents, a fi de salvaguardar la capacitat critica de l'alumne.
  
f) Dins dels criteris generals d'avaluació de la prova es qualificarà cada una de les matèries sobre 10 punts. En cada pregunta apareixerà la puntuació concreta que li corresponga, per la qual cosa l'alumne podrà fer-se una millor composició a l'hora de desenvolupar el seu propi exercici.
  
3. AVALUACIÓ
  
Cada una de les activitats rebrà la puntuació següent:
  
1. Escriure un breu resum del contingut del text: 2 punts.
  
2. Explicar el significat de frases o termes que apareguen en el text i ressenyar el seu contrari: 3 punts.
  
3. Realitzar un comentari crític, general i interdisciplinari sobre el text proposat: 4 punts.
  
4. Escriure el títol o identificar el tema de què es tracta el text:1 punt.
  
5. La puntuació màxima serà de 10 punts.
  
DIBUIX ARTÍSTIC
  
1. OBJECTIUS
  
1. Conéixer i distingir els elements conceptuals bàsics de les formes separant o abstraient les seues entitats i verificant-les segons criteris de funció i de comparació.
  
2. Utilitzar les dades visuals amb sentit integrador, comprenent-les com a parts relacionades del conjunt i evidenciant en les imatges la seua escala de valors.
  
3. Representar amb intenció descriptiva objectiva, de manera no mecànic, i sota un concepte analític les formes naturals o artificials de l'entorn.
  
4. Comprendre la realitat formal dels objectes com a conseqüència i reflex de la seua coherència estructural, latent o explícita.
  
5. Representar una forma segons diverses intencions expressives, tècniques distintes, i realitzar modificacions combinatòries divergents.
  
6. Comprendre la importància de l'estudi directe de les formes orgàniques i la riquesa de dades que poden aportar a la reflexió sobre les possibilitats expressives.
  
7. Emprar de manera eficaç els mecanismes de la percepció relacionats amb les imatges plàstiques que arriben als seus sentits ja siguen procedents de l'exterior o de l'interior de si mateixos; desenvolupant la memòria visual i retentiva.
  
8. Apreciar la riquesa de possibilitats expressives que contenen potencialment els diversos procediments i tècniques de representació, així com els materials i valors críticament, la seua utilització adequada a la finalitat pretesa, reflexionant sobre els aspectes qualitatius particulars que originen en les imatges la coherència entre forma, expressió i contingut.
  
2. TEMARI
  
1. LA FORMA
  
1.1. Introducció a la terminologia, materials i procediments propis del contingut.
  
1.2. Elements bàsics en la configuració de la forma. La línia com a element configurador de formes planes d'estructura geomètrica senzilla, o de formes volumètriques d'estructura senzilla. Parts vistes i parts ocultes: Proporció entre les parts d'una mateixa forma tridimensional. Representació analítica i representació sintètica.
  
2. LES FORMES ASSOCIADES
  
2.1. La composició. Proporció entre distintes formes en el pla.
  
2.2. La perspectiva: punt de vista.
  
2.3. Organitzacions compositives. Simetria, contrast, equilibri i tensió.
  
3. EL CLAROBSCUR
  
3.1. Introducció a la terminologia, materials i procediments bàsics propis del contingut.
  
3.2. La taca com a element configurador de la forma.
  
3.3. Importància del clarobscur per a l'expressió del volum.
  
3.4. Valoració tonal. Possibilitats expressives, descriptives, estructurals i constructives del clarobscur.
  
3. AVALUACIÓ
  
La puntuació de cada exercici estarà fixada, en els seus valors percentuals, en el seu plantejament per al coneixement de l'alumne. Amb un repartiment, que contenint tots els criteris de correcció, reforce aquells que són més rellevants en cada una de les opcions. Els criteris de correcció estaran agrupats en els tres ítem que s'expressen a continuació.
  
Els ítem que resumixen els criteris de correcció més amunt indicats, i que apareixeran en el plantejament de l'exercici d'examen, són:
  
1. Encaixament, composició i proporcions %
  
2. Organització de l'espai, volum; textures i clarobscur %
  
3. Expressivitat i tècnica %
  
(1+2+3)= 100% =10
  
DIBUIX TÈCNIC
  
1. OBJECTIUS
  
- Coneixement de les construccions geomètriques més elementals utilitzades en dibuix tècnic.
  
- Habilitat suficient en el maneig dels instruments de dibuix per al traçat de les construccions geomètriques més elementals (llapis, regles, escaire, cartabó, compassos, plantilles, papers).
  
- Coneixement d'escales, retolació i formats normalitzats.
  
- Coneixement bàsic dels sistemes i tècniques de representació. Més concretament, l'alumne ha de tindre prou capacitat de visió espacial; entenent per tal la preparació necessària per a associar les figures planes que s'obtenen per projecció, amb els cossos tridimensionals que representen.
  
- Coneixements bàsics de normalització.
  
2. TEMARI
  
Tema 1. Geometria plana
  
1.1. Fonaments de Geometria. Perpendicularitat i paral·lelisme. Operacions amb angles. Llocs geomètrics. Arc capaç.
  
1.2. Construcció de formes poligonals. Triangles. Quadrilàters. Elements notables en triangles i quadrilàters. Altres formes poligonals regulars.
  
1.3. Proporcionalitat. Semblança i homotècia. Teorema de Tales. Escales. Construcció d'escales gràfiques.
  
1.4. Circumferència. Angles vinculats. Tangències i enllaços entre circumferència i rectes. Construcció d'ovals i ovoides.
  
1.5. Transformacions geomètriques. Translació. Gir. Simetries.
  
1.6. Corbes còniques. Estudi gràfic i traçat de còniques. Traçat de tangents a l'el·lipse.
  
Tema 2. Sistemes de Representació
  
2.1. Sistema Dièdric: Representació dels elements fonamentals. Pertinences i interseccions. Paral·lelisme i perpendicularitat. Abatiments. Distàncies i angles.
  
2.2. Representació de poliedres. Piràmides i prismes) Superfícies de revolució. Cons i cilindres.. Seccions planes. Desenvolupaments.
  
2.3. Sistemes Axonomètrics: Axonometria ortogonal i obliqua. Coeficients de reducció. Representació dels elements fonamentals. Perspectiva axonomètrica de sòlids.
  
Tema 3. Normalització i croquització
  
3.1. Presentació dels dibuixos. Formats. Tipus de línies. Retolació. El croquis a mà alçada.
  
3.2. Principis de representació. Representació normalitzada de vistes. Representació normalitzada de talls. Acotació normalitzada.
  
3. AVALUACIÓ
  
Estructura de la prova
  
Es proposaran tres exercicis:
  
- Un del tema 1.
  
- Un del tema 2.
  
- Un del tema 3.
  
En cada un dels exercicis figurarà la puntuació màxima.
  
Hauran de resoldre's els tres exercicis: el del tema 1, el del tema 2 i el del tema 3.
  
Criteris de correcció
  
Als coneixements i procediments descrits en l'apartat Objectius, s'ha d'afegir la necessitat que l'estudiant adopte les actituds necessàries per a treballar amb exactitud, orde i neteja.
  
Es valoraran el rigor gràfic del procés; la claredat, precisió i pulcritud del dibuix; el procés de resolució i construcció gràfica i el seu resultat final, utilitzant distints grossors en el traçat.
  
Per a unificar els criteris de qualificació, en l'avaluació de la prova, la proposta anirà acompanyada dels corresponents criteris específics de correcció.
  
FILOSOFIA
  
1. OBJECTIUS
  
El programa de Filosofia està concebut perquè la seua preparació supose una familiarització amb la lectura de textos filosòfics així com amb el llenguatge conceptual que utilitzem ?fins i tot sense donar-nos compte d'això- en les societats de tradició hel·lenística. Un llenguatge amb què valorem, seleccionem, classifiquem o ordenem els problemes de la vida, del pensament o del cosmos. Conceptes com els de «subjecte», «ètica», «moral», «responsabilitat ciutadana i política», «pràctica», «observació», «pactes constitucionals», «drets humans», «Déu»... són impensables sense la filosofia. Els objectius fonamentals d'este programa seran en conseqüència: Comprendre problemes filosòfics que han sorgit al llarg de la Història, emprant amb propietat els conceptes i termes apareguts en el seu anàlisi i discussió. Integrar els diversos àmbits de l'experiència humana, relacionant conceptes i problemes de distints camps de la cultura i de diferents forma de saber. Analitzar textos filosòfics, identificant els problemes que plantegen, així com valorant críticament els supòsits, els arguments i les solucions proposades. Argumentar i expressar, adoptant un punt de vista filosòfic, el pensament propi ?de forma oral o escrita- amb claredat i coherència, contrastant-lo amb altres posicions i argumentacions a través del diàleg. I, finalment, utilitzar procediments bàsics per al treball intel·lectual (busca d'informació, contrastació, anàlisi, síntesi i avaluació crítica d'esta), valorant el rigor en el plantejament i en la solució dels problemes teòrics i pràctics.
  
2. TEMARI
  
I. Filosofia grega
  
Introducció: Història i filosofia
  
Tema 1. Antropologia platònica i «vida filosòfica»
  
Text bàsic de lectura: Fedó de Plató
  
II. Filosofia medieval
  
Tema 2. La complexa relació entre raó i fe
  
Text bàsic de lectura: Summa contra gentils de Tomás d'Aquino (edició d'Ángel Álvarez Gómez)
  
III. Filosofia moderna
  
Tema 3. El subjecte de l'època moderna i l'autonomia de la raó
  
Text bàsic de lectura: El discurs del mètode de René Descartes
  
IV. Filosofia contemporània
  
Tema 4. Redefinicions del concepte de filosofia
  
4.1. Des de l'anàlisi del llenguatge
  
Text bàsic de lectura: Assajos filosòfics de Bertrand Russell
  
4.2. Des de la teoria crítica de la societat
  
Text bàsic de lectura: Tolerància repressiva d'Herbert Marcuse
  
4.3.Des de l'existencialisme
  
Text bàsic de lectura: L'existencialisme és un humanisme de Jean Paul Sartre
  
4.4. Des de l'hermenèutica
  
Text bàsic de lectura: Autobiografia de R.G. Collingwood
  
4.5. Des del raciovitalisme
  
Text bàsic de lectura: Què és filosofia- de José Ortega i Gasset
  
3. AVALUACIÓ
  
La prova d'examen es realitzarà a partir d'un text pres d'una de les lectures del programa. La seua realització constarà de dos parts: La primera serà un comentari de text, amb un valor màxim de 7 punts, i la segona, un qüestionari de preguntes amb un valor màxim de 3 punts.
  
- El comentari de textos es valorarà segons els criteris següents: Contextualització històrica de la qüestió filosòfica plantejada (circumstàncies polítiques, econòmiques, científiques...) amb un màxim de 2 punts; reconstrucció de les argumentacions del text, així com les contraargumentacions que puguen fer-se-li, amb una valoració màxima de 2 punts; i, finalment, una redacció sobre el tema, en la qual es tindrà en compte la claredat en l'expressió dels plantejaments filosòfics, la riquesa terminològica empleada, la disposició per a l'anàlisi i la síntesi, la coherència del discurs, la presentació formal de l'exposició com a signe de maduresa, la visió global de les qüestions filosòfiques..., amb una valoració màxima de 3 punts.
  
- El qüestionari constarà de quatre preguntes relatives a l'ús d'altres tants termes filosòfics que, o bé poden figurar en el text a comentar, o bé en l'obra de què és part el text; cada una de les preguntes tindrà un valor màxim de 0,75 punts.
  
FÍSICA
  
1. OBJECTIUS
  
Proporcionar a l'estudiant una visió àmplia i moderna del cos de la Física. L'estudi dels continguts proposats ha d'estar dirigit, fonamentalment, cap a la comprensió dels conceptes físics i a la seua aplicació en casos senzills. Es tracta de suavitzar l'impacte de la complexitat matemàtica apel·lant a arguments físics intuïtius i, per tant, fent completament assequible l'assignatura a estudiants amb una formació escassa en matemàtiques. Sempre que siga possible a exemples reals on resulta factible utilitzar la intuïció física. Estos exemples reals perseguixen com a objectiu eliminar la idea preconcebuda que la Física és una disciplina merament acadèmica allunyada de la tecnologia i la realitat quotidiana.
  
2. TEMARIO
  
Tema 1. Magnituds Físiques
  
Magnituds físiques. Sistema internacional d'unitats. La mesura en Física: ordes de magnitud i estimació d'errors. Magnituds escalars i vectorials. Operacions amb vectors.
  
Tema 2. Cinemàtica
  
Sistemes de referència. Vector de posició, velocitat i acceleració. Moviments: uniforme, uniformement accelerat i circular.
  
Tema 3. Dinàmica
  
Forces en la Naturalesa: interaccions fonamentals. Lleis de Newton. Quantitat de moviment. Forces elàstiques i de fregament.
  
Tema 4. Energia
  
Treball i energia. Energia cinètica. Energia potencial. Conservació de l'energia mecànica. Potència.
  
Tema 5. Gravitació
  
Concepte de camp gravitatori. Llei de gravitació universal. Potencial gravitatori. Energia potencial gravitatòria. Aplicacions a l'estudi del moviment de planetes i satèl·lits.
  
Tema 6. Vibracions i ones
  
Moviment oscil·latori: l'oscil·lador harmònic. Fenòmens ondulatoris: velocitat de propagació. Ones longitudinals i transversals. Ones harmòniques unidimensionals: equació d'ones.
  
Tema 7. Electrostàtica
  
Càrrega elèctrica. Llei de Coulomb. Camp i potencial electrostàtic en el buit. Camp i potencial creats per una o diverses càrregues puntuals
  
Tema 8. Corrent Elèctric
  
Intensitat de corrent. Llei d'Ohm: resistència elèctrica. Llei de Joule. Força electromotriu: generadors elèctrics.
  
Tema 9. Magnetisme
  
Conceptes fonamentals del camp magnètic: imants i corrents. Força magnètica sobre una càrrega en moviment. Força magnètica sobre un corrent rectilini. Força magnètica entre dos corrents rectilinis. Introducció als fenòmens d'inducció electromagnètica.
  
Tema 10. Òptica
  
Naturalesa de la llum. L'espectre electromagnètic. Reflexió i refracció de la llum: índex de refracció. Formació d'imatges en espills i lents primes.
  
Tema 11. Física Atòmica i Nuclear
  
L'àtom: nucli i electrons. Nucli atòmic: partícules nuclears. Radioactivitat: llei de desintegració radioactiva. Fissió i fusió nuclears.
  
3. AVALUACIÓ
  
L'examen constarà de 5 qüestions. Cada qüestió es qualificarà sobre 2 punts. La durada de la prova serà d'1 hora. Es valorarà prioritàriament l'aplicació raonada dels principis i les lleis de la Física, el plantejament, el desenvolupament i la discussió dels resultats obtinguts. Els errors numèrics tindran una importància secundària.
  
El nivell de profunditat amb què han d'abordar-se els temes proposats correspon a 1r i 2n de Batxillerat LOGSE. Es recomana consultar bibliografia corresponent a estos cursos. L'estudi dels continguts proposats ha d'estar dirigit, fonamentalment, cap a la comprensió dels conceptes físics i a la seua aplicació en casos senzills.
  
FRANCÉS
  
1. OBJECTIUS
  
Es tracta de demostrar la capacitat de comprensió lectora de textos de caràcter general d'una longitud que no excedirà les 250 paraules. La dita capacitat implica saber reconstruir la coherència global tot prenent en compte el context i la intenció de l'autor a partir de les empremtes lingüístiques del text.
  
Caldrà demostrar així mateix la capacitat d'identificar els aspectes implícits dels textos, en la mesura que este fenomen està estretament relacionat amb la interpretació del sentit. Es tractarà, no obstant, de fenòmens que no comporten una especial dificultat retòrica i que puguen ser inferits a partir de la coherència global del text.
  
2. TEMARIO
  
Els continguts es formulen en termes de destreses de comprensió escrita, donades les característiques de la prova:
  
- Ser capaç de relacionar el contingut del text amb un context ampli per a projectar sobre el text els propis coneixements i així poder comprendre'l.
  
- Saber extraure les idees essencials d'un text per a donar compte del seu significat i el seu sentit globals.
  
- Ser capaç d'identificar l'opinió de l'autor i la seua intenció.
  
- Ser capaç d'obtenir informacions i nous coneixements a partir de la lectura d'un text.
  
- Ser capaç de deduir el sentit de paraules desconegudes a partir del context.
  
- Identificar el sentit de paraules i expressions del text trobant les equivalències entre distintes formulacions.
  
- Identificar les xarxes semàntiques del text: relacions de correferència lèxica.
  
- Utilitzar els fenòmens globals d'organització textual per a construir el significat i el sentit del text: títol, relació entre el principi i el final del text, disposició en paràgrafs i enllaços entre els paràgrafs.
  
- Conéixer el valor dels principals connectors textuals per a captar les relacions lògiques, d'oposició, de successió, i d'organització espacial i temporal, tant entre els enunciats com entre els paràgrafs del text.
  
- Captar els aspectes implícits i pressuposicionals dels textos.
  
3. AVALUACIÓ
  
La prova de Llengua Estrangera-Francés versarà només sobre aspectes relatius a la capacitat de comprensió escrita. La dita capacitat s'avaluarà a partir de distintes preguntes sobre un text de 200-250 paraules. Els textos correspondran a l'àmbit de la comunicació general i quotidiana, textos de divulgació científica en revistes i periòdics d'àmplia difusió, articles d'opinió en la premsa recent, notícies, etc. Es tractarà de textos que no comporten especial dificultat retòrica ni lèxic especialitzat. La prova constarà dels apartats següents:
  
- 2 preguntes de comprensió global
  
- 1 pregunta en termes de selecció verdader o fals
  
- 1 pregunta de selecció del tipus d'opció múltiple.
  
- 1 pregunta de lèxic consistent a trobar en el text sinònims o hiperònims de certes paraules o expressions.
  
- 1 pregunta de lèxic consistent a identificar les paraules o expressions equivalents d'entre diverses propostes, d'acord amb el sentit del text.
  
Sobre un barem de 10 punts, cada un dels apartats tindrà un valor de 2 punts. Les preguntes de comprensió global seran contestades en francés, encara que en la correcció no es penalitzaran les faltes d'expressió. Es valorarà la competència de comprensió tenint especialment en compte la capacitat de captar i de reconstruir la coherència global del text, així com d'establir les relacions de correferència lèxica. Es prendrà també en consideració la capacitat de comprendre els aspectes implícits indispensables per a interpretar el sentit del text.
  
FONAMENTS DE DISSENY
  
1. OBJECTIUS
  
1. Plantejar i resoldre propostes elementals de disseny en què els aspectes funcionals estiguen ben definits.
  
2. Valorar i utilitzar els aspectes estètics en el disseny com un component comunicatiu subordinat a la finalitat principal del producte.
  
3. Elegir els mitjans d'expressió i de representació més adequats per a cada proposta, utilitzant els procediments i tècniques amb un nivell suficient de destresa.
  
4. Adquirir hàbits racionals de treball i investigació, utilitzar-los de forma creativa i esforçar-se per superar els resultats dels seus treballs de forma constant.
  
5. Iniciar-se en la realització de models i prototips establint el vincle entre la representació abstracta de la idea i la seua realitat espacial.
  
2. TEMARI
  
1. Disseny gràfic
  
- Elements bàsics de la Forma (punt, línia i pla). Anàlisi i sintaxi visual de tals elements. Valors semàntics.
  
- Textura i color: anàlisi i estudi de la seua aplicació, tant des d'un punt de vista plàstic com psicològic i cultural. La seua valoració com a elements de comunicació.
  
- Composició i organització d'elements gràfics en el disseny gràfic. Modulació de superfícies i estructures reticulars.
  
- Senyalètica. Fonaments i conceptes.
  
- Tipografia. Aplicacions.
  
- Aspectes estètics en el disseny gràfic i la seua subordinació a la finalitat principal del producte.
  
- Importància i valoració crítica del disseny gràfic en la cultura contemporània.
  
2. Disseny d'objectes
  
- Recursos per a la representació tridimensional en el pla: clarobscur, color, textures i sistemes de representació espacial. Tècniques específiques de presentació.
  
- Organització i composició modular sobre xarxes espacials.
  
- Aspectes funcionals i formals en productes de disseny. Nocions generals d'ergonomia, i biònica.
  
- Disseny industrial: fases del procés de disseny i elements d'estudi tridimensional (maquetes, models i prototips).
  
- Principals fites de la història del Disseny i la seua vinculació a la història de la cultura.
  
3. Disseny d'interiors
  
- L'espai interior com a espai habitable i la importància dels espais buits com a elements de composició i d'utilització.
  
- Organització de l'espai habitable públic i privat considerant les necessitats d'ús i els circuits o itineraris de circulació i recorreguts.
  
- Estudi del color, de la llum i de l'ambientació com a factors de disseny d'espais habitables.
  
- Sistemes de representació espacial com a ferramenta expressiva per a l'elaboració i presentació de projectes de disseny interior.
  
3. AVALUACIÓ
  
Valoració
  
Primera part: resposta raonada a una de les tres qüestions proposades: 2 punts.
  
Segona part: elaboració d'un disseny bidimensional o d'un disseny tridimensional: 8 punts.
  
Criteris
  
- El nivell d'anàlisi i la capacitat de raonament i síntesi de la qüestió resposta.
  
- L'apreciació dels elements característics i determinants dels dissenys que es proposen.
  
- El grau d'originalitat.
  
- El correcte ús de materials i tècniques.
  
- L'adequació del disseny realitzat amb el plantejament de la proposta.
  
- L'encertada selecció de criteris i principis de configuració formal en funció del disseny que es realitze.
  
- El procés d'elaboració del disseny.
  
- La qualitat i acabat de la presentació.
  
GEOGRAFIA
  
1. OBJECTIUS
  
- Identificar i comprendre els elements bàsics de l'organització territorial d'Espanya, utilitzant conceptes, procediments, destreses específicament geogràfiques, per a explicar l'espai com una realitat dinàmica, diversa i complexa, en la qual intervenen múltiples factors.
  
- Conéixer el marc físic general d'Espanya.
  
- Comprendre la composició social d'Espanya a partir de l'estudi de la seua dinàmica demogràfica i analitzar l'estructura territorial dels diferents sectors econòmics i les seues conseqüències sobre la societat i el medi ambient.
  
- Entendre els desequilibris regionals i el paper d'Espanya en la Unió Europea.
  
- Relacionar tots estos components amb les variables espai i temps.
  
2. TEMARI
  
1. Identificació i contextualització del territori espanyol
  
L'espai geogràfic espanyol. L'organització polític administrativa d'Espanya. Espanya en el context europeu i mundial.
  
2. El relleu espanyol
  
El penyal. Grans unitats morfoestructurals del relleu espanyol. El relleu valencià
  
3. La varietat climàtica
  
Factors i elements del clima. Tipus de clima a Espanya. El clima del territori valencià
  
4. L'aigua
  
Les conques hidrogràfiques. Característiques de la xarxa fluvial. Utilització i gestió dels recursos hídrics. El problema de l'aigua a la Comunitat Valenciana
  
5. Els paisatges vegetals
  
Factors condicionants de la vegetació: clima i sòl (litologia). Els paisatges vegetals oceànics. Els paisatges vegetals mediterranis. Els paisatges vegetals de les Illes Canàries i zones d'alta muntanya.
  
6. La població espanyola
  
Evolució recent de la població espanyola. Moviment natural i moviments migratoris. Estructura de la població. La distribució de la població i desequilibris espacials.
  
7. El poblament
  
Tipus de poblament: concentrat i dispers. El procés d'urbanització i la seua incidència en l'estructura urbana. Les aglomeracions urbanes. El sistema de ciutats espanyol.
  
8. Les activitats del sector primari
  
L'activitat agrària. Factors físics i humans que la condicionen. La producció agrícola, ramadera i forestal. Problemes de l'activitat agrària. El paper de la Unió Europea en l'ordenació de l'espai rural. L'activitat pesquera. Caracterització del sector agrari valencià.
  
9. L'activitat industrial
  
Les matèries primeres i les fonts d'energia. Etapes recents de la industrialització espanyola. Distribució regional dels principals sectors industrials. Problemes de la indústria i polítiques industrials. L'activitat industrial al territori valencià.
  
10. Les activitats terciàries
  
Activitats i importància del sector terciari. El transport i la vertebració territorial. El turisme. La repercussió socioeconòmica i ambiental. L'activitat comercial
  
11. La interacció entre el medi físic i la societat: el repte del desenvolupament sostenible a Espanya
  
Els problemes mediambientals (contaminació, erosió, sobreexplotació de recursos, acumulació de residus...). Riscos naturals. Polítiques mediambientals.
  
12. Els desequilibris territorials a Espanya i al conjunt de la Unió Europea.
  
Els desequilibris entre les distintes regions espanyoles. Polítiques de reequilibri regional. Els desequilibris territorials a Europa. El repte d'una Europa unida.
  
3. AVALUACIÓ
  
L'avaluació es realitzarà per mitjà d'un examen en què s'ha de contestar correctament, a partir del material subministrat (textos, mapes o gràfics), a quatre preguntes o qüestions relacionades amb este material i relatives als continguts del temari oficial. Cada pregunta tindrà un valor de 2,5 punts.
  
HISTÒRIA
  
1. OBJECTIUS
  
L'objectiu del temari és proporcionar un coneixement general dels grans processos de canvi social i econòmic, les grans transformacions polítiques, l'evolució dels moviments socials i del pensament polític durant el període contemporani, transformacions totes estes que ajuden a explicar la configuració del món actual. En este sentit, l'anàlisi de processos amplis té prioritat sobre el desenvolupament de continguts detallats. D'altra banda, la perspectiva d'anàlisi centra la seua atenció en la història europea i en la projecció internacional d'eixos processos.
  
2. TEMARI
  
1. El segle de les revolucions burgeses (1770-1870).
  
La revolució francesa. L'imperi napoleònic. L'Europa de la Restauració. Les revolucions liberals i l'auge dels nacionalismes.
  
2. La revolució industrial.
  
Revolució agrària i canvi demogràfic. La industrialització. La societat de classes i l'auge dels moviments obrers. La segona revolució industrial i l'expansió del capitalisme.
  
3. Colonialisme i imperialisme.
  
L'Anglaterra victoriana i l'imperi colonial anglés. La colonització d'Àsia. El repartiment d'Àfrica. El colonialisme espanyol i el naixement de l'imperialisme d'EUA.
  
4. L'Europa de la Gran Guerra.
  
La I Guerra Mundial. La revolució russa. Les democràcies europees i la gran depressió dels anys 30. Feixismes i nacionalsocialisme.
  
5. La II Guerra Mundial i la Guerra Freda.
  
El desenvolupament del conflicte mundial i les seues conseqüències. La Guerra Freda i la política de blocs. La Xina de Mao. L'Espanya del franquisme.
  
6. Els processos de descolonització.
  
La descolonització del món islàmic i el conflicte àrab-israelià. Vietnam i el sud-est asiàtic. La independència de l'Àfrica subsahariana. Els països no alineats.
  
7. Un nou orde mundial.
  
El desmembrament de l'URSS: de la Perestroika a la segona guerra txetxena. Els EUA i el nou orde mundial. L'ampliació de la Unió Europea i els seus límits. La globalització i les seues conseqüències.
  
3. AVALUACIÓ
  
Estructura de l'examen
  
Exposició d'un tema a elegir entre dos proposats, seguint els epígrafs que componen cada un dels tems. Extensió aproximada d'uns tres o quatre folis per a una durada d'una hora.
  
Criteris d'avaluació
  
- Coneixement i comprensió dels principals processos històrics, amb referència als principals fets i dates.
  
- Capacitat d'articulació dels arguments i utilització d'un vocabulari històric adequat.
  
- Capacitat d'anàlisi crítica.
  
- Claredat expositiva i ortografia correcta.
  
- Valoració dels continguts previstos en el programa oficial de la prova.
  
- Utilització adequada dels conceptes i de les categories històriques.
  
- Capacitat d'argumentació i de redacció.
  
- Precisió en les contestacions.
  
La durada de la prova és d'una hora.
  
HISTÒRIA DE L'ART
  
1. OBJECTIUS
  
Objectius de caràcter general (finalistes)
  
La Història de l'Art és una disciplina acadèmica l'objecte de la qual és l'estudi de les obres d'art enteses com a expressió de la creativitat humana al llarg del temps i en les diferents cultures.
  
Les obres d'art són documents indispensables per a conéixer el pensament, les creences o l'estructura de la societat de què són producte i són, en tot cas, testimoni indiscutible de la seua sensibilitat. Posseïxen un llenguatge propi expressat en uns codis determinats el coneixement dels quals constituïx la ferramenta necessària per a l'estudi de la matèria.
  
D'altra banda, la complexitat de factors que confluïxen en la creació artística ha despertat l'interés d'altres disciplines relacionades directament amb esta com la sociologia, la psicologia, l'economia o la legislació i ha portat a la Història de l'Art a transcendir el camp formal per a interessar-se per aquells elements que tenen a veure amb la pròpia creació, la transmissió i la conservació dels objectes artístics.
  
Objectius de caràcter específic (instrumental)
  
- Conéixer el significat del mateix concepte d'art i la seua evolució al llarg de la història.
  
- Valorar les obres d'art com a exponents de la creativitat humana i com a document testimonial de diferents èpoques i cultures
  
- Conéixer el llenguatge en què s'expressen les arts visuals i adquirir la terminologia específica utilitzant-la amb precisió i rigor
  
- Reconéixer i diferenciar les manifestacions artístiques més destacades dels principals estils de l'art occidental, situant-les en el temps i en l'espai.
  
- Contribuir a la formació del gust personal, al desenvolupament de la sensibilitat i a la capacitat de gaudir l'art.
  
- Conéixer i valorar el patrimoni artístic i contribuir a la seua conservació com a font de riquesa i com a llegat que ha de transmetre's a les generacions futures.
  
2. TEMARI
  
1. La Història de l'Art: concepte i evolució. Els llenguatges artístics
  
2. Els inicis de l'art: la Prehistòria, Egipte i Mesopotàmia.
  
3. L'Art Clàssic
  
4. L'art Romànic
  
5. L'art Gòtic
  
6. L'art del Renaixement
  
7. El Barroc
  
8. Les arts a Europa a finals del segle XVIII i començaments del XIX
  
9. El segle XIX.
  
10. El segle XX
  
11. L'art de hui: la cultura visual i les noves tecnologies
  
3. AVALUACIÓ
  
L'avaluació es durà a terme per mitjà d'un examen que tindrà les següents característiques:
  
- S'oferiran dos models de què l'examinand haurà d'elegir un per a la seua resolució.
  
- Cada examen contindrà preguntes o qüestions referides a un sol estil o època artística.
  
- El model u constarà de tres o quatre qüestions que s'hauran de resoldre i tres imatges de les quals l'examinand haurà d'elegir una per al seu anàlisi i comentari.
  
- El model dos constarà de tres o quatre qüestions que s'hauran de resoldre i una imatge, amb un text de suport, que l'examinand haurà de comentar.
  
En els criteris de correcció es tindrà en compte la claredat i la precisió de les respostes, la utilització del llenguatge tècnic apropiat i la capacitat d'associació dels trets específics de cada estil amb altres diferents.
  
Es valorarà la referència al context històric, a l'artista i la societat i a la protecció i conservació del patrimoni.
  
En l'anàlisi i comentari d'imatges es valorarà la utilització d'un mètode que integre la interpretació objectiva de l'obra d'art i la creativitat personal de l'examinand, expressat tot això amb la deguda claredat i correcció formal.
  
El percentatge corresponent a cada una de les parts de les quals consta cada model d'examen és d'un 70% per a les qüestions de caràcter teòric i un 30% per al comentari de la imatge.
  
ANGLÉS
  
1. OBJECTIUS
  
L'objectiu general de la prova d'anglés és garantir que l'alumne posseïx un domini elemental de la llengua anglesa. El nivell de competència gramatical i comunicativa exigit per a esta prova és, per tant, equivalent al de l'assignatura d'anglés del segon curs de batxillerat (LOGSE) i al del «First Certificate» dels exàmens de Cambridge.
  
2. TEMARI
  
1. El nom i el sintagma nominal: Els noms comptables i incomptables. Els noms col·lectius. La formació del nom. La formació del plural. El gènere.
  
2. El cas possessiu: El genitiu saxó. El genitiu preposicional.
  
3. L'adjectiu: Adjectius atributius i predicatius. L'orde dels adjectius. Els graus de l'adjectiu. Els modificadors de l'adjectiu: l'adverbi. El règim preposicional dels adjectius. Els numerals.
  
4. Els determinants: L'article determinat. Ús i omissió de l'article determinat. L'article indefinit. Ús i omissió de l'article indefinit. Determinants identificadors, quantificadors i mixtos. Els quantificadors de xicoteta i gran quantitat. All, both i half. Some, any, no i none. One. Every i each. Either i neither. Other, else i same.
  
5. El pronom i l'oració de relatiu: Els pronoms personals subjecte i objecte. Els demostratius. Els possessius. Els pronoms reflexius i emfàtics. Els pronoms recíprocs. Els pronoms i determinants interrogatius. Els pronoms relatius i els seus antecedents. Les oracions de relatiu. Els pronoms indefinits.
  
6. El verb i l'oració simple: El verb i les seues classes. La formació del verb. El sintagma verbal. L'estructura de l'oració simple. Els complements del verb. Els modes. L'imperatiu. L'infinitiu. El gerundi i el participi de present. El participi de passat.
  
7. Els verbs especials: Auxiliars i modals. Estructura del nucli verbal complex. El verb to be. El verb to have. El verb to do. Els modals can i could. Els modals may i might. El modal must. El modal ought to. Els verbs shall, should, will i would. El verb dare. El verb need. El verb anòmal used to.
  
8. Els temps verbals: Formes i usos. The present progressive. The simple present. The present perfect. The simple past. The past progressive. The present perfect. The present perfect progressive. The past perfect. The past perfect progressive. The conditional tenses.
  
9. L'adverbi i les frases adverbials: La formació de l'adverbi. L'orde dels adverbis. Els adverbis de mode, lloc i temps. Els adverbis d'intensitat i de grau. Els adverbis de quantitat i d'orde. Els adverbis d'afirmació, negació, dubte i possibilitat. Els adverbis relatius i interrogatius.
  
10. La preposició, la conjunció i la interjecció: Ús de les preposicions. La conjunció i les locucions conjuntives. Les interjeccions i les oracions exclamatives.
  
11. L'oració composta (I): Les oracions coordinades i subordinades. Les coordinades copulatives, disjuntives i adversatives. La subordinada substantiva. L'infinitiu sense to. L'infinitiu amb to. L'infinitiu amb to i els verbs d'expressió de la voluntat. L'infinitiu amb to i els verbs que indiquen iniciació i continuació. L'infinitiu amb to i els verbs que indiquen grat i desgrat. El gerundi. El gerundi i els verbs de grat i desgrat. El gerundi i l'adjectiu possessiu. Verbs amb diverses construccions (infinitiu o gerundi, segons el significat). La subordinada completiva amb that.
  
12. L'oració composta (III): Les subordinades adverbials. Les subordinades de lloc. Les subordinades temporals. Les subordinades modals. Les subornidades comparatives i proporcionals. Les subordinades restrictives. Les subordinades finals. Les subordinades causals. Les subordinades consecutives. Les subordinades condicional. Les subordinades concessives. La desiderativa amb wish.
  
13. La veu passiva: Forma i ús. Passiva el subjecte de la qual és l'objecte directe de l'activa. Passiva de verbs preposicionals. Passiva el subjecte de la qual és l'objecte indirecte de l'activa. Passiva el subjecte de la qual és el complement circumstancial de l'activa. Passiva del verb que regix infinitiu amb to. Passiva del verb que regix infinitiu sense to. Passiva del verb que regix gerundi. Passiva de l'infinitiu amb to. Passiva de l'infinitiu sense to. Passiva del gerundi. Ús causatiu de have i get.
  
14. L'estil indirecte: Forma i ús. Principals verbs introductoris. Les oracions enunciatives indirectes. Les preguntes indirectes. Les ordes indirectes. Les exclamacions. Els verbs modals i l'estil indirecte.
  
3. AVALUACIÓ
  
L'avaluació dels coneixements d'anglés es realitzarà per mitjà d'una prova escrita en la qual els alumnes hauran de demostrar que posseïxen un domini elemental de la llengua anglesa. El nivell exigit en este examen serà, per tant, l'equivalent al que posseïx un alumne al finalitzar els estudis de batxillerat.
  
En esta prova els alumnes hauran de llegir un text en anglés i, a continuació, respondre una sèrie de preguntes basades en el contingut del text. A fi d'orientar a l'estudiant sobre la selecció de temes d'estudi per a la preparació de la prova, suggerim els següents blocs temàtics: (a) Solidaritat i respecte a l'altre, (b) Tecnologia i societat, (c) L'ecologia i el medi ambient, (d) La salut, i (e) La joventut i les drogues.
  
Característiques i continguts de l'examen
  
Sobre la base d'un text en anglés que tracta d'un tema d'actualitat, amb vocabulari no especialitzat, es demanarà als alumnes que responguen a una sèrie de preguntes sobre este text. Tant els enunciats de les preguntes com les respostes es redactaran en anglés. L'alumne no podrà utilitzar diccionari ni cap altre material didàctic.
  
Pregunta 1:
  
La primera pregunta pretén que els alumnes expressen, amb les seues pròpies paraules, el significat d'una oració del text, és a dir, es tracta de parafrasejar el seu contingut. Amb este fi, s'aconsella als alumnes que es limiten a localitzar, analitzar i interpretar l'enunciat en el text original. El nombre de paraules que els alumnes han d'emprar per a respondre no s'indica d'una manera explícita, perquè en la nostra experiència, si així es fera, estos tendirien a prestar més atenció a l'extensió de la seua resposta que a la coherència del missatge que han de transmetre. En tot cas, la mateixa extensió de l'enunciat original pot servir de guia. Dit d'una altra manera, si l'enunciat del text original constara, per exemple, de deu paraules, seria aconsellable que els alumnes no empraren més de quinze paraules (aproximadament) per a respondre.
  
Pregunta 2:
  
En la segona pregunta els alumnes han de decidir si són verdaderes o falses les afirmacions que es detallen, sempre segons el text. De cap manera es demana als alumnes que oferisquen una opinió personal ni s'acceptaran les respostes que, sent certes segons l'experiència o els coneixements extratextuals dels alumnes, estiguen renyides amb allò que s'ha expressat en el text o no es puguen inferir de cap manera a partir d'este. Açò vol dir que si una determinada afirmació no figura en el text, ni de manera explícita ni implícita, aleshores la dita afirmació és falsa.
  
Per exemple, posem per cas que el text tracta de la necessitat seguir una dieta per a estar en forma, i la pregunta diu que no hi ha gens millor que fer exercici físic per a tindre una bona figura. Si esta informació no apareix en el text ni es pot inferir de cap manera a partir de la seua lectura, aleshores la resposta és falsa, mal que pese als monitors de gimnàstica.
  
A més, cal recordar que per a evitar que l'estudiant recórrega a l'atzar quan li falle la comprensió, es restarà la puntuació de les respostes incorrectes de la de les encertades. Naturalment açò significa que és preferible, davant del dubte, deixar la resposta en blanc.
  
Pregunta 3:
  
La tercera pregunta és un exercici de vocabulari en què els alumnes han trobar en el text paraules o expressions equivalents a les expressades en la qüestió.
  
Pregunta 4:
  
En esta pregunta els alumnes hauran de completar quatre enunciats triant una de les tres opcions (a, b, c) que figuren en cada un d'estos. L'opció correcta serà aquella que s'ajuste a allò que s'ha expressat en el text.
  
Pregunta 5:
  
En la cinquena pregunta els alumnes hauran de respondre dos qüestions sobre el tema del text. En este cas, no obstant, les qüestions no tenen com a objectiu avaluar la comprensió per part de l'alumne, sinó que li brinden l'oportunitat d'expressar la seua opinió o de plasmar la seua experiència personal sobre alguns dels aspectes tractats en el text. Per això, convé recordar que tant en esta pregunta com en la primera, els alumnes han d'evitar la mera reproducció literal del text.
  
Criteris d'avaluació
  
Els criteris d'avaluació específics que regixen en cada pregunta són els següents:
  
Pregunta 1: val 2 punts, distribuïts a parts iguals entre la correcta comprensió del fragment esmentat (1 punt) i la correcció lèxica i gramatical de la resposta (1 punt). Si l'alumne no demostra haver comprés el fragment, no es podrà valorar la correcció lèxica i gramatical de la resposta.
  
Pregunta 2: val 2 punts, a raó de 0,5 punts per resposta correcta. No obstant, es restarà la puntuació de les respostes incorrectes a l'obtinguda en les correctes. Les respostes en blanc valen 0 punts. Com és lògic, la nota més baixa per a tota la pregunta és de 0 punts.
  
Pregunta 3: val 2 punts, a raó de 0,5 punts per resposta correcta.
  
Pregunta 4: val 2 punts, a raó de 0,5 punts per resposta correcta.
  
Pregunta 5: val 2 punts, a raó d'1 punt per resposta correcta. Per a la puntuació de cada resposta, es tindrà en compte la correcció gramatical i lèxica (0,5 punts) i la pertinència i originalitat de les idees aportades (0,5 punts).
  
ITALIÀ
  
1. OBJECTIUS
  
Es tracta de verificar la possessió d'uns coneixements mínims de llengua italiana i d'una capacitat suficient d'anàlisi lingüística d'un text en llengua estrangera, tot això referit essencialment a la comprensió lectora.
  
2. TEMARIO
  
Més que un temari teòric, s'hi entén en termes de capacitats relacionades amb la comprensió lectora, com són les següents:
  
- Ser capaç d'indicar les idees principals d'un text.
  
- Ser capaç d'indicar el sentit global del text.
  
- Ser capaç d'identificar l'opinió de l'autor i altres possibles presents en el text.
  
- Ser capaç d'argumentar la pròpia opinió sobre el tema o el fet exposats en el text.
  
- Ser capaç d'interpretar el text en relació amb un context més ampli en el qual ha sigut produït.
  
- Ser capaç de determinar el significat de paraules i expressions desconegudes a partir del context i dels coneixements previs de la llengua estrangera.
  
- Ser capaç d'establir connexions entre diferents paraules i expressions del text que posseïsquen trets semàntics comuns.
  
- Saber interpretar correctament els diferents elements discursius (connectors, elements pragmàtics, etc.), la qual cosa permetrà entendre l'estructuració del text tant des del punt de vista lògic com des del punt de vista deíptic (relació amb els subjectes, l'espai i el temps).
  
3. AVALUACIÓ
  
L'examen partirà d'un text en llengua italiana actual, d'una extensió entorn de les 250-300 paraules, extret preferentment de la premsa italiana i que versarà sobre temes o notícies d'actualitat de caràcter no especialitzat i amb un grau de complicació lingüística i estilística mínim.
  
Les qüestions seran dels tipus següents:
  
- 2-3 preguntes de comprensió global.
  
- 1 pregunta amb diverses afirmacions que hauran de ser identificades com a verdader/fals
  
- 1 pregunta d'elecció múltiple.
  
- 1 pregunta consistent a buscar en el text sinònims o hiperònims de les paraules o expressions proposades.
  
- 1 pregunta consistent a elegir, entre les diverses proposades, la paraula o expressió que equivalga més exactament a una paraula o expressió del text.
  
Cada un dels apartats tindrà un valor de dos punts, amb un total de deu, que serà la nota màxima possible.
  
Es tindran en compte les capacitats a què s'ha al·ludit en el punt anterior.
  
No es tindran en compte els possibles errors de llengua comesos al respondre a les preguntes del primer apartat.
  
En la resta dels apartats, les respostes equivocades no restaran puntuació, sinó que seran simplement comptades com zero.
  
LITERATURA ESPANYOLA
  
1. OBJECTIUS
  
L'objectiu bàsic que ha orientat l'elaboració del temari i del model d'avaluació de la Prova de Literatura Espanyola d'accés a la Universitat per a majors de 25 anys ha sigut l'ajustar-se a les condicions generals de les persones que es presenten a estes proves. D'ací que s'haja optat per un temari de literatura contemporània, més pròxima a la sensibilitat del lector actual i del que possiblement es coneguen alguns textos i per un examen que, coincidisca literalment amb els epígrafs del programa, facilite la preparació a l'estudiant i, al mateix temps, permeta al professor avaluar amb criteris fiables la seua capacitat expressiva i de comprensió.
  
2. TEMARI
  
1. Literatura de transició entre els segles XIX i XX
  
1.1. La crisi finisecular i la seua incidència en la literatura espanyola.
  
1.2. Caracterització de l'anomenada ?generació del 98?.
  
1.3. Modernisme espanyol i hispanoamericà.
  
1.4. Antonio Machado i la seua obra.
  
2. Literatura de l'època de les avantguardes
  
2.1. Els moviments d'avantguarda i la seua repercussió a Espanya.
  
2.2. El grup poètic del 27.
  
2.3. Federico García Lorca i la seua obra.
  
3. Narrativa entre 1939 i 1975
  
3.1. Novel·la en la primera postguerra: tremendisme, existencialisme.
  
3.2. La novel·la del mig segle: el realisme social.
  
3.3. Camilo José Cela i La colmena.
  
3.4. Renovació de les tècniques narratives en els anys seixanta i setanta.
  
3.5. Luis Martín-Santos i Tiempo de silencio.
  
3. AVALUACIÓ
  
L'examen consistirà en el desenvolupament d'un tema d'entre dos proposats, l'enunciat del qual coincidirà literalment amb els epígrafs (1.1., 1.2., 1.3., 1.4., 2.1., etc.) dels temes del programa. Es valoraran els continguts, els vincles assenyalats amb altres temes, l'estructuració de la resposta i la capacitat de síntesi. Així mateix, es concedirà especial importància a la correcció expressiva (ortogràfica, lèxica i sintàctica)
  
MATEMÀTIQUES
  
1. OBJECTIUS
  
1. Saber fer les operacions elementals amb polinomis, matrius, potències, logaritmes i nombres complexos.
  
2. Poder resoldre equacions polinòmiques, sistemes lineals i triangles rectangles.
  
3. Adquirir la capacitat de calcular límits de quocients de polinomis, derivades de funcions compostes de funcions elementals, primitives de funcions polinòmiques, àrees per mitjà d'integrals definides i distàncies en el pla, així com la determinació de posicions relatives en el pla i la representació de funcions elementals.
  
4. Entendre els conceptes de continuïtat i derivabilitat, així com les nocions bàsiques d'estadística i probabilitat.
  
5. Ser capaç de plantejar i resoldre problemes senzills amb sistemes equacions, triangles rectangles o màxims i mínims.
  
2. TEMARI
  
1. Polinomis i sistemes d'equacions.
  
Operacions elementals amb polinomis (suma, resta, multiplicació i divisió). Regla de Ruffini. Resolució d'equacions polinòmiques de grau menor o igual a tres. Resolució de sistemes d'equacions lineals 2x2 i 3x3. Plantejament de problemes senzills resolubles amb sistemes d'equacions lineals.
  
2. Matrius i determinants.
  
Concepte de matriu. Suma i producte de matrius. Càlcul de determinants de matrius 2x2 i 3x3.
  
3. Logaritmes.
  
Logaritmes decimals i neperians. Logaritme d'un producte, d'un quocient i d'una potència (inclòs el cas d'una arrel).
  
4. Geometria analítica en el pla.
  
Equacions de la recta en el pla. Posicions relatives (incidència i paral·lelisme). Distància entre dos punts i distància d'un punt a una recta.
  
5. Trigonometria.
  
Raons trigonomètriques d'un angle agut. Resolució de triangles rectangles.
  
6. Complexos.
  
La unitat imaginària. Operacions elementals amb nombres complexos en forma binòmica (suma, resta, multiplicació i divisió).
  
7. Funcions.
  
El concepte de funció. Domini i rang. Representació de les funcions elementals (polinòmiques de grau menor o igual a tres, circulars - sinus, cosinus i tangent ?, exponencial - ax - i logarítmica - log x i ln x).
  
8. Límits.
  
La noció de límit. Infinitèsims i infinits. Càlcul de límits de quocients de polinomis (quan x tendix cap a a i quan x tendix a infinit).
  
9. Continuïtat i derivació.
  
El concepte de funció contínua. Derivada i la seua interpretació geomètrica. Càlcul de la derivada d'una suma, resta, producte i quocient de funcions. Derivada de la composició de dos funcions: Regla de la cadena. Càlcul de derivades de funcions elementals (polinòmiques, racionals, circulars - sinus, cosinus i tangent ?, exponencials i logarítmiques).
  
10. Aplicacions de les derivades.
  
Obtenció del creixement i decreixement d'una funció i de la seua representació gràfica. Extrems relatius. Problemes elementals de màxims i mínims.
  
11. Càlcul integral.
  
La noció de primitiva. Primitives de funcions polinòmiques. Obtenció d'àrees per mitjà d'integrals definides del tipus
  
.
  
12. Nocions elementals d'estadística i probabilitat.
  
Mitjana, rang i desviació típica d'una mostra: Significat i càlcul.
  
Nocions elementals de combinatòria. Aplicació al càlcul de probabilitats.
  
3. AVALUACIÓ
  
En la prova, que tindrà una durada d'1 hora, es proposaran cinc problemes i es demanarà la resolució de només quatre d'estos.
  
Els cinc problemes correspondran als temes del programa precedent, podent cada un d'estos fer referència a un o diversos temes. Els problemes estaran relacionats amb els objectius assenyalats amb anterioritat.
  
Cada un dels problemes que l'alumne ha de desenvolupar s'avaluaran de 0 a 2,5 punts, en funció del plantejament, interpretació, resolució, discussió, exposició i presentació.
  
Es permetrà la utilització de qualsevol tipus de calculadora, prohibint l'emmagatzemament en memòria d'informació sobre els temes.
  
PORTUGUÉS
  
1. OBJECTIUS
  
Adquisició de coneixements gramaticals teoricopràctics que milloren la comprensió i competència lingüística de l'alumne.
  
2. TEMARI
  
1. O artigo.
  
2. O substantivo.
  
3. O adjectivo.
  
4. O advérbio.
  
5. A conjunção e a preposição.
  
6. Os pronomes.
  
6.1. Possessivos.
  
6.2. Demonstrativos.
  
6.3. Pessoais.
  
6.4. Relativos.
  
6.5. Interrogativos
  
6.6. Indefinidos.
  
7. Os numerais.
  
8. O verbo.
  
3. AVALUACIÓ
  
L'examen ha de realitzar-se en portugués i sense l'ajuda de diccionaris o gramàtiques. Es valoraran els coneixements gramaticals, sintàctics, lèxics i semàntics.
  
QUÍMICA
  
1. OBJECTIUS
  
Objectius de caràcter general (finalistes)
  
La química és una ciència d'importància capital present en tots els àmbits de la nostra societat, amb múltiples aplicacions en altres àrees científiques, com a medicina, tecnologia de materials, indústria farmacèutica, indústria alimentària, construcció i medi ambient entre altres.
  
La utilització del mètode científic ha de ser un referent obligat en cada un dels tems que es desenvolupen.
  
Les implicacions de la Química amb la tecnologia i la societat han d'estar presents al desenvolupar cada una de les unitats didàctiques que componen el currículum d'esta matèria.
  
Objectius de caràcter específic (instrumental)
  
1. Aplicar amb criteri i rigor les etapes característiques del mètode científic.
  
2. Desenvolupar amb suficiència les estratègies i particularitats de la Química per a realitzar xicotetes investigacions.
  
3. Comprendre i aplicar correctament els principals conceptes de la Química, així com les seues lleis teories i models.
  
4. Resoldre els problemes que es plantegen en la vida quotidiana aplicant els coneixements que la Química ens proporciona.
  
5. Comprendre la naturalesa de la Química, entenent perfectament que esta matèria té les seues limitacions i per tant, no és una ciència exacta com la física i les matemàtiques.
  
6. Relacionar els continguts de la Química amb altres àrees científiques com són: la Biologia, la Geologia, les Ciències de la Terra i mediambientals.
  
7. Comprendre les interaccions de la química amb la tecnologia i la societat, conscienciant l'alumne sobre les limitacions i el bon ús que ha de fer-se d'esta àrea de coneixement sobre la conservació de la naturalesa i el medi ambient.
  
8. Avaluar la informació provinent d'altres àrees de saber per a formar-se una opinió pròpia, que permeta a l'alumne expressar-se amb criteri en aquells aspectes relacionats amb la Química.
  
9. Comprendre que la Química constituïx, en si mateixa, una matèria que patix continus avanços i modificacions; és, per tant, el seu aprenentatge un procés dinàmic que requerix una actitud oberta i flexible enfront de diverses opinions.
  
10. Valorar les aportacions de la Química a la tecnologia i la societat.
  
2. TEMARI
  
Tema 1. Conceptes Elementals.
  
Tema 2. Estructura Atòmica.
  
Tema 3. Enllaç Químic.
  
Tema 4. Estats d'Agregació de la Matèria.
  
Tema 5. Termodinàmica Química.
  
Tema 6. Cinètica Química.
  
Tema 7. Equilibri Químic.
  
Tema 8. Reaccions d'oxidació-reducció: Electroquímica.
  
Tema 9. Propietats dels Compostos Inorgànics.
  
Tema 10. Introducció a la Química Orgànica.
  
3. AVALUACIÓ
  
L'examen de Química en la Prova d'Ingrés a la Universitat per a majors de 25 anys constarà dels apartats següents:
  
a) Resolució d'un problema amb tres subapartats (5 punts)
  
El problema tractarà qüestions com l'estequiometria de les reaccions químiques, les unitats de concentració de les dissolucions, aspectes bàsics de termoquímica, equilibri químic, reaccions de transferència de protons i reaccions de transferència d'electrons
  
b) Resposta raonada a 2-3 qüestions curtes (5 punts)
  
Les preguntes es referiran a qualsevol de les parts del programa. Esta part de l'examen no inclourà qüestions de desenvolupament sinó que se centrarà en la resposta concisa i raonada d'aspectes fonamentals del programa.
  
TÈCNIQUES D'EXPRESSIÓ
  
GRAFICOPLÀSTIQUES
  
1. OBJECTIUS
  
- Conéixer els materials i les tècniques d'expressió gràfic/plàstiques, analitzant els seus fonaments i el comportament dels materials en els seus respectius suports.
  
- Conéixer i diferenciar els recursos expressius i comunicatius que proporcionen les diverses tècniques
  
- Identificar unes tècniques determinades, relacionant-les amb uns estils situats en un moment o en una cultura determinada
  
- Manejar els materials oportuns en el procés d'elaboració d'una obra, experimentant distintes possibilitats i combinacions
  
- Desenvolupar la capacitat creativa i d'expressió formal i pràctica, seleccionant els procediments més adequats a la seua representació
  
- Analitzar una obra d'art, observant característiques i diferències inferides de les tècniques i modes d'expressió emprats
  
- Interessar-se pels nous mitjans d'expressió i els valors plàstics en les tecnologies, gaudir de la seua utilització i valorar les seues possibilitats amb vista al futur
  
- Valorar el procés creatiu com un mitjà d'expressió personal social, actuant d'acord amb les possibilitats d'interrelació que aporta el treball en equip
  
- Sensibilitzar-se davant del fet estètic en la cultura, apreciant i respectant el valor de les tècniques tradicionals i el sentit de noves tècniques en les diferents tendències i manifestacions artístiques
  
- Analitzar les possibilitats descriptives del color en el camp de la representació bidimensional.
  
2. CONTINGUTS
  
- Factors que determinen l'existència del llenguatge
  
- Estudi analític dels agents morfològics que el definixen: forma, color, textura i composició
  
- Estudi sistemàtic de les relacions estructurals d'estos agents morfològics entre si i en el seu camp visual. La seua articulació en el pla i els seus modes d'interrelació
  
- El dibuix, esbós i apunt. Diferents materials, utensilis i suports
  
- Pintura. Estudi de pigments i aglutinants, el seu comportament i adaptació entre estos i el suport. Tipus de suports. Diferents instruments, materials i tècniques
  
- Selecció i utilització de diferents materials, suports i instruments en funció de l'obra que es vaja a realitzar, experimentant distints resultats plàstics i visuals
  
- Utilització dels nous mitjans d'expressió en l'àmbit de les arts plàstiques
  
- Maneig correcte i conservació del material. Valoració de l'orde i neteja de l'elaboració d'obres graficoplàstiques
  
- Analitzar una obra d'art, observant característiques compositives i diferències inferides de les tècniques i modes d'expressió emprats
  
2. TEMARI
  
Entenem que per a millor comprensió d'esta matèria, és necessari, el coneixement de la importància que té, la llum, per al millor maneig de les formes i dels colors en l'expressió artística.
  
A partir d'esta premissa, dividim el temari en tres grans blocs per a millor estudi de la matèria.
  
PRIMER BLOC
  
A) LA LLUM; Com a element imprescindible per al coneixement de la forma. CLAROBSCUR, ESTEREOGRAFIA (volum)
  
B) ELEMENTS DEL CLAROBSCUR:
  
- Font lumínica
  
- Espai
  
- Formes
  
- Sistemes de representació
  
- Tècniques i procediments
  
C) LA FORMA:
  
- Variables Geomètriques
  
- - Morfològiques
  
- - Espacials
  
SEGON BLOC
  
A) EL COLOR EN EL DIBUIX DE FORMES:
  
- Física del color: lleis cromàtiques, escales cromàtiques, etc.,
  
- Dinàmica del color: harmonies i contrastos.
  
B) TÈCNIQUES SEQUES
  
- Carbons
  
- Grafits
  
- Llapis de colors
  
- Pastels
  
- Suports idonis
  
C) TÈCNIQUES HUMIDES
  
- Aquarel·la
  
- Aigualida
  
- Tempera
  
- Tintes
  
- Aerografia (només teoria)
  
- Pigments, aglutinants i dissolvents
  
- Suports adequats i idonis
  
D) TÈCNIQUES GREIXES I MAGRES
  
- Olis
  
- Acrílics
  
- Ceres
  
- Encàustics
  
- Pigments, aglutinants i dissolvents
  
- Suports adequats i idonis
  
E) TÈCNIQUES MIXTES
  
TERCER BLOC
  
A) GRAVAT I ESTAMPACIÓ
  
- Monotípia
  
- Litografia
  
- Serigrafia
  
- Xilografia
  
- Calcografia
  
- Estampacions
  
B) NOVES TÈCNIQUES
  
- Fotografia
  
- Reprografita
  
- Electrografia
  
- Infografia
  
Este bloc es considerara només des del punt de vista de la teoria, per al coneixement d'estes tècniques.
  
3. AVALUACIÓ
  
Característiques de l'examen
  
Primera part: Prova teòrica
  
Consistirà en un anàlisi teòrica d'una obra d'art elegir entre tres. Seran molt significatives dins de les tècniques d'expressió del dibuix o de la pintura, s'hi indicara a peu d'imatges títol i l'autor de l'obra. S'haurà d'analitzar la composició de l'obra seleccionada, fent insistència fonamentalment en els materials, tècniques i suports necessaris per a la seua realització. En tots els casos s'oferirà a l'estudiant una bona qualitat de reproducció i una bona grandària de la imatge que permeta una anàlisi fonamentada
  
Temps orientatiu per al desenvolupament de la primera part: 15 minuts.
  
Segona part: Prova pràctica
  
Es realitzara una composició amb el procediment i tècnica que s'indique, triant el suport en funció d'esta.. La qual serà composició/recreació d'una de les tres obres d'art, donades
  
Grandària del suport: Es podrà elegir entre A 4 o A 3.
  
Temps orientatiu per a la segona part: 60 minuts.
  
Barem
  
La prova teòrica es valorara amb un màxim de 2 punts
  
La prova pràctica es valorara amb un màxim de 8 punts
  
Criteris de correcció
  
Per a la prova teòrica: el nivell d'anàlisi de la prova proposada
  
Per a la prova practica:
  
- L'elecció del suport en funció de la prova proposada
  
- La correcta ús de materials i tècniques
  
- La valoració tonal o cromàtica
  
- L'adequació de la interpretació/recreació realitzada amb el plantejament de la proposta donada.
  
VALENCIÀ
  
1. OBJECTIUS
  
- Mostrar una competència bàsica i elemental en la normativa ortogràfica i gramatical de la llengua catalana.
  
- Mostrar una competència bàsica en la lectura, la comprensió i la producció escrita en la llengua catalana.
  
2. TEMARIO
  
I. Normativa ortogràfica.
  
1. L'alfabet. Lletres i lletra amb grafia doble (dígrafs).
  
2. Representació ortogràfica del sistema vocàlic.
  
2. 1. El vocalisme tònic.
  
2. 2. El vocalisme àton.
  
2. 3. La síl·laba. La separació i la divisió sil·làbica. Diftongs i triftongs. Hiatus.
  
2. 4. L'accentuació i la dièresi. Accent tònic i accent gràfic. L'accent diacrític.
  
2. 5. Apòstrof i guió.
  
3. Representació ortogràfica del sistema consonàntic.
  
3. 1. Representació ortogràfica de les consonants oclusives /b/ - /p/, /d/ - /t/, /g/ - /k/.
  
3. 2. Representació ortogràfica de les consonants fricatives labiodentals /f/ i /v/. La distinció entre b i v.
  
3. 3. Representació ortogràfica de les consonants alveolars fricatives /z/, /s/ i africades [ts], [dz]: z, s, ss, c, ç, ts, tz.
  
Els nexes ?cc?, ?xc- i ?sc?.
  
3. 4. Representació ortogràfica de les consonants palatals fricatives i africades: g, j, tg, tj; x, ix, tx, ig.
  
3. 5. Representació ortogràfica de les consonants nasals: m, n, ni. Els nexes tm i tn.
  
3. 6. Representació ortogràfica de les consonants laterals: l, ll, l·l, tl, tll.
  
3. 7. Representació ortogràfica de les consonants vibrants: r, rr.
  
3. 8. La grafia h.
  
II. Morfologia i sintaxi.
  
1. Lexema i morfemes. Morfemes derivatius i flexius.Composició i derivació.
  
2. El significat lèxic. Sinònims i antònims. Hiperònims i hipònims (per exemple, flor / marge).
  
3. Cultismes i col·loquialismes. Barbarismes lèxics.
  
4. L'article. Formes i usos. El anomenat article neutre. L'article personal i de tractament.
  
5. Els demostratius. Les formes reforçades (per exemple, aquest) i les simples (per exemple, est). Els neutres: açò, això, allò i adverbials: ací, aquí, allí, allà.
  
6. Els possessius. Formes tòniques i formes àtones. Ús dels possessius.
  
7. Els quantificadors: numerals, quantitatius i indefinits.
  
8. Els pronoms personals. Els pronoms personals forts i dèbils. Formes, usos i combinacions pronominals.
  
9. Pronoms relatius i interrogatius. Les oracions de relatiu.
  
10. El verb.
  
10. 1. El temps, la persona, el nombre, el mode, l'aspecte i les tres conjugacions verbals. Verbs regulars i irregulars.
  
10. 2. Les formes no personals del verb i el seu ús. L'infinitiu, el gerundi i el participi.
  
10. 3. La perífrasi verbal d'obligació (per exemple, haver de + infinitiu) i de probabilitat (per exemple, deure + infinitiu)
  
10. 4. La concordança i els usos dels temps verbals.
  
11. Els adverbis i les locucions adverbials.
  
12. Les preposicions.
  
12. 1. Preposicions simples i compostes.
  
12. 2. La preposició a i els complements directe i indirecte.
  
12. 3. L'ús de a i en amb complements de lloc.
  
12. 4. Canvi i caiguda de preposicions (per exemple, la idea que vingues m'agrada).
  
13. Oració simple i oració composta. Coordinació i subordinació: tipus. Les conjuncions oracionals i els connectors textuals (per exemple, malgrat tot, a tot açò, en definitiva).
  
3. AVALUACIÓ
  
L'exercici serà de gramàtica i ortografia, fonamentat en este temari, i consistirà en 25 preguntes tipus test amb quatre
  
respostes cada una, de les quals només una serà correcta.
  
Els conceptes teòrics que apareixen en este temari no seran objecte de pregunta com a tals conceptes teòrics, sinó només en la seua aplicació normativa.


Còpia Permalink ELI