Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9330, del 03-05-2022 (2022/3421)

RESOLUCIÓ de 18 de novembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula una declaració d'impacte ambiental del projecte de legalització d'explotació porcina d'enceball, en la parcel·la 63 del polígon 37 de Llutxent (València), expedient 109/7413-FGR.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9330

Data del DOGV
:   03-05-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/3421


Data del document
:   18-11-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Llutxent
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 18 de novembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula una declaració d'impacte ambiental del projecte de legalització d'explotació porcina d'enceball, en la parcel·la 63 del polígon 37 de Llutxent (València), expedient 109/1994-VJV. [2022/3421]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 109/1117-OSC.  
Títol: legalització d'explotació porcina d'enceball.  
Promotor: Granja Castell Vell, CB.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Llutxent.  
Ref. òrgan substantiu: 07/2012.  
Localització: parcel·la 63 del polígon 37 de Llutxent (València).  
  
Antecedents i descripció del projecte  
Es pretén la legalització d'una explotació porcina amb capacitat per a 1.732 porcs d'enceball. Aquesta explotació se situa en una parcel·la d'11.828 m² on es disposen les 4 naus on es realitzarà la criança dels animals, llatzeret i instal·lacions complementàries (depòsits d'acumulació d'aigua, caseta del grup electrogen, fossa sèptica subterrània, tanca, sitges de pinso).  
Les naus de criança estan construïdes sobre sabata correguda de formigó armat i disposen de solera de formigó armat sota la qual discorren les fosses de purins impermeables. La capacitat total de les fosses és de 964,23 m³, capacitat suficient per a albergar el purí produït durant 3 mesos pels 1.732 animals previstos.  
El sistema productiu s'inicia amb l'entrada en les naus dels animals amb 16-20 kg de pes. Després d'un període de criança de 182 dies, es retiren i es procedeix a la realització d'un buit sanitari per un període de 12 dies, després dels quals s'inicia un nou cicle productiu. Per a realitzar el cicle productiu previst es preveu un consum d'aigua de 2.267,664 m³/anuals, 900 kWh anuals d'energia elèctrica generada per mitjà de grup electrogen per al qual es requereixen 1.800 l de gasoil anuals.  
  
Com a subproducte es generaran en la granja 3.723,8 m³ de purí que s'empraran en adobar les parcel·les agrícoles. El promotor aporta com a base territorial de l'explotació 133,87 ha les quals podran absorbir 17.227 kg de nitrogen anuals, quantitat de nitrogen superior a la producció prevista, que s'estima en 12.557 kg de nitrogen anuals. Les dosis de nitrogen s'ajusten a les necessitats de cada tipus de cultiu i es corresponen amb les dosis d'adob establides en el Codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana aprovat per l'Ordre 10/2018. Aquests purins seran distribuïts pel promotor amb un tonell de 3.000 l.  
  
Com altres residus i subproductes generats cal assenyalar els animals morts que s'emmagatzemaran en contenidors homologats que seran retirats cada 2-3 dies per un gestor i els residus procedents dels productes veterinaris que se situen en magatzem amb solera impermeable i són retirats per un gestor amb el qual el ramader té subscrit un contracte.  
  
Tramitació administrativa  
- L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental va ser remés per l'òrgan substantiu el 12.11.2019.  
- La sol·licitud de llicència ambiental per part del promotor davant l'òrgan substantiu va tindre lloc el 29 de desembre de 2017.  
- El tràmit d'informació pública es va produir mitjançant la publicació d'un anunci en el Butlletí Oficial de la Província de València del 24 de setembre de 2019.  
Segons el certificat de 8 de novembre de 2019, de l'Ajuntament de Llutxent, durant el tràmit d'informació pública es va produir una al·legació de la Delegació d'Economia i Hisenda de València en què indicava el possible perjudici econòmic a parcel·les propietat de l'Estat. No es va estimar l'al·legació per ser presentada fora de termini.  
- Mitjançant un requeriment de 23 de gener de 2020, aquest òrgan ambiental sol·licita al promotor, i informa d'això a l'òrgan substantiu, l'esmena de la documentació havent d'aportar la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental, modificació del pla de gestió de purins i elaboració d'un estudi d'integració paisatgística, entre altres.  
  
El 14 d'agost de 2020 se sol·licita una nova modificació (entre altres) del pla de gestió de purins.  
Finalment, el 30 de març de 2021 aquest òrgan ambiental requereix l'òrgan substantiu perquè aporte el preceptiu informe de l'òrgan de conca.  
Mitjançant remissions de 15 de desembre de 2020, 8 de juliol de 2020 i 15 de setembre de 2021 es remet la documentació sol·licitada disposant aquest òrgan ambiental de suficients elements de judici per a resoldre.  
L'expedient conté:  
1. Informe de 7 de setembre de 2021, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre els següents aspectes:  
- Afecció a llits: en l'entorn del projecte discorre el barranc de Pinet. L'actuació suposa l'afecció a zona de policia i respecta la zona d'ús públic.  
- Sanejament i depuració: les aigües residuals s'acumularan en un depòsit estanc amb buidatge periòdic per una empresa autoritzada. Recorda l'informe la prohibició de realitzar qualsevol abocament que puga contaminar les aigües superficials i subterrànies.  
En aquest sentit, afig l'informe, la utilització de purins en el marc de les explotacions agràries no està subjecta a la Llei 22/2011 de residus i sòls contaminats i no tindrà la consideració d'abocament. En qualsevol cas, les instal·lacions ramaderes hauran de comptar amb femers o fosses de purins estanques i impermeabilitzades amb capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans del seu aprofitament o tractament posterior.  
- Aigües pluvials: atés que es tracta d'una instal·lació existent, en la mesura que siga possible haurà d'introduir sistemes de drenatge sostenible amb acabats i superfícies permeables de manera que l'eventual risc d'inundació es mitigue. S'adverteix que l'abocament d'aigües pluvials a domini públic hidràulic haurà de comptar amb l'autorització de l'òrgan de conca.  
- Afecció a règim de corrents: atesa la diferència de cotes existent entre el llit del barranc tributari del riu Pinet i la parcel·la on se situa l'activitat, superior a 15 m, i la reduïda grandària de la conca d'aportació, s'estima que probablement no existeix afecció al règim de corrents.  
  
L'informe continua:  
«Les parcel·les objecte d'actuació es troben dins de zona de policia de llit públic i s'estima que, mancant estudi específic, no estan afectades per zona inundable associada a un període de retorn de 500 anys, ni zona de flux preferent, per la qual cosa l'actuació serà viable i compatible amb el Reglament del domini públic hidràulic, en relació amb els usos permesos en zones inundables».  
- Disponibilitat de recursos hídrics: «Segons la documentació presentada l'objecte del projecte és legalitzar una activitat ja existent per la qual aquesta no suposa increment de demanda de recursos hídrics als efectes disposats en l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües (RDL 1/2001)».  
2. Informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni de 5 d'octubre de 2018 a l'efecte de l'article 11 de la Llei 4/1998 del patrimoni cultural valencià.  
3. Informe de 2 de setembre de 2019, de caràcter territorial i urbanístic de la Direcció Territorial de València en sentit favorable.  
4. Certificat d'impermeabilitat de les fosses de purins de 20 de març de 2020.  
5. Certificat de 21 de novembre de 2017, de la Comunitat de Regants de Llutxent en què s'indica que la Granja Castell Vell té subscrita en la secció del pou la parcel·la 63 del polígon 37 i té drets per al subministrament a les esmentades parcel·les i disposa d'un subministrament de 2.555 m³ anuals que s'empren per a la granja en funcionament.  
  
Afeccions legals.  
Segons certificat de compatibilitat urbanística de 16 de gener de 2019, la legalització de l'activitat és compatible amb la normativa i planejament urbanístic municipal. Les edificacions existents són compatibles amb el planejament vigent i la qualificació urbanística del sòl.  
  
  
Consideracions ambientals  
L'activitat se situa a una distància aproximada d'1,4 km del nucli urbà, en un entorn agrícola la característica principal del qual és l'alternança de sòl forestal amb sòl agrícola i la presència de barrancs. En funció dels elements ambientals susceptibles de ser afectats per l'actuació, es realitzen les següents consideracions:  
- Paisatge: les altures i volumetries de les edificacions, junt amb l'arbratge existent, promou la integració paisatgística de la granja. L'explotació no serà visible des del nucli urbà però sí que és visible des dels camins d'accés, particularment des de la CV-608. Es proposa com a mesures d'integració la plantació de tanques i vegetació forestal de creixement ràpid en els límits de la parcel·la i en la mateixa parcel·la.  
  
Aquest òrgan ambiental considera que el compliment de l'obligatorietat establida en la legislació urbanística de conservar almenys el 50 % de la parcel·la en el seu ús agrari o forestal promou la integració de l'explotació en el paisatge. Per això i perquè la part de la parcel·la cartografiada com a forestal és considerada com a terreny forestal estratègic pel PATFOR (Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana), es mantindrà amb aquest ús. En la resta de la parcel·la i on això siga possible, haurà de plantar-se arbrat agrícola per a augmentar la integració de la granja en l'entorn. Totes dues actuacions, juntament amb l'adequada conservació de les edificacions, hauran de disminuir les alteracions en el paisatge, la necessitat del qual es fonamenta en la presència, a cota superior i a menys de 400 m, del Castell de Xio, declarat bé d'interés cultural.  
- Atmosfera: no existeixen en la granja emissions canalitzades. Les emissions difuses procedeixen de la fermentació entèrica dels purins, emmagatzematge i gestió i es produeix una emissió de 6.323,8 kg de NH3, 70,7 kg de N2O, 16.542 kg de CH4.  
Considera l'estudi que l'explotació és xicoteta i les emissions no seran rellevants. No obstant això, han d'aplicar-se mesures correctores amb la finalitat que els gasos emesos reduïsquen el seu impacte sobre el medi ambient disminuint la potencialitat d'influir sobre el canvi climàtic.  
- Sòl i aigua: els subproductes i residus generats en l'explotació poden produir contaminació de sòl i aigües. Com a mesures preventives, els cadàvers d'animals s'emmagatzemaran en un contenidor homologat i es retiraran per una empresa gestora. Els residus procedents dels productes biocides, desinfectants i farmacològics utilitzats es depositen en contenidors per a aquests usos en un magatzem amb sòl impermeable. L'explotació té subscrit un contracte amb una empresa autoritzada per a la recollida i transport de residus sanitaris i ramaders.  
Quant al pla de gestió de purins, document imprescindible per a previndre la contaminació d'aigües superficials i subterrànies, s'adapta, com s'ha indicat, als criteris de l'Ordre 10/2018 excepte en el concepte de no superar l'aportació de 170 kg/N/ha procedent de fonts orgàniques per a adobar taronger i mandariner que s'ha calculat per a unes dosis de 200 kg/N/ha/any. Aquesta quantitat haurà de reduir-se a 170 kg/N/ha/any modificant-se el pla de gestió. La superfície aportada, superior a la requerida, podrà absorbir els kg de nitrogen produïts, per la qual cosa, en principi, no és necessari aportar més base territorial.  
  
D'altra banda, una vegada aplicat el pla de gestió, es verificarà que la capacitat d'emmagatzematge de purí, que teòricament és correcta, és en la pràctica adequada. En el cas que la capacitat d'emmagatzematge resulte insuficient el promotor deurà, com a mesura correctora, augmentar aquesta capacitat.  
- Consum de recursos: els consums més rellevants són l'aigua i el pinso. Com a mesura correctora en l'ús de l'aigua, en la granja s'empren abeuradors tipus xupló amb cassoleta per a la recollida de l'aigua. El promotor disposa de suficients recursos hídrics per a dur a terme l'activitat.  
Quant als aspectes legals, l'aigua que actualment s'empra en l'explotació procedeix d'usos agraris per la qual cosa pot ser procedent la regularització d'usos segons la legislació en matèria d'aigües. No obstant això i atés que l'òrgan competent ha emés un informe favorable de l'activitat (atés que no es produeix un augment del consum), aquest òrgan ambiental únicament advertirà de la situació amb els efectes que pertoquen.  
- Patrimoni cultural: les construccions de la granja es van realitzar amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià. No existeix constància que haja existit cap afecció en el transcurs de les obres.  
- Espais naturals protegits i altres figures de protecció ambiental: en l'àmbit afectat pel projecte no es localitzen figures de protecció ambiental, espècies protegides o hàbitats d'interés.  
Com a figures de protecció legal i ambiental més pròximes a la granja que pretén legalitzar-se, cal esmentar la presència de la via pecuària Assagador de Llutxent de 5 metres que queda prou allunyada de la parcel·la perquè es veja afectada, i la muntanya catalogada com a «Muntanya Alta» pertanyent a l'Ajuntament de Llutxent que tampoc es veurà afectada per l'activitat.  
- Riscos: no es localitza en l'àmbit perillositat per inundació segons les fonts consultades (cartografia del Pla d'acció territorial per a la prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, cartografia del sistema de zones inundables del Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic). El risc de contaminació de les aigües subterrànies (vulnerabilitat d'aqüífers) és alt.  
L'explotació se situa a menys de 500 m de zona forestal per la qual cosa s'ha redactat un pla de prevenció d'incendis forestals en el qual s'identifiquen com a riscos existents els deguts a la presència de grup electrogen, els derivats de l'execució de treballs de desbrossament i poda, els que puguen generar-se a causa del funcionament d'elements mecànics que puguen originar espurnes, o la descàrrega de llamps.  
Com a mesura preventiva de caràcter general s'estableix el compliment del Decret 7/2004 pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que s'executen en terreny forestal o en els seus voltants.  
Com a mesures preventives de caràcter particular el pla de prevenció d'incendis estableix mesures com l'execució de desbrossaments i desforestacions en la zona ocupada pel grup electrogen i línia elèctrica. Fora d'aquesta zona haurà de procedir-se, així mateix, al tractament de la vegetació forestal eliminant el matoll i procedint a la poda de l'arbratge. Amb la finalitat de protegir les vies d'escapada, hauran d'esbrossar-se els camins d'accés  
  
Programa de vigilància ambiental (PVA)  
El seu objectiu és establir un sistema que garantisca el compliment de les mesures preventives i correctores mitjançant la realització dels següents controls: consum de pinso i dels seus mecanismes de dispensació, vigilància del consum de l'aigua realitzant el manteniment de les instal·lacions i utilitzant abeuradors que eviten la pèrdua d'aigua, vigilància de la impermeabilització de fosses de purins; es vigilarà que tant la gestió de cadàvers i residus de medicaments com de les aigües sanitàries es realitze segons el que s'ha previst.  
  
Consideracions jurídiques  
La legalització de l'activitat d'explotació porcina d'enceball està subjecta a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I, 1.h) del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'explotació porcina d'enceball, promogut per Granja Castell Vell CB en la parcel·la 63 del polígon 37 de Llutxent (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i resta de documentació que consta en l'expedient i de conformitat amb les següents condicions:  
  
1. Les zones de la parcel·la no ocupades per l'explotació es mantindran en el seu ús agrari o forestal de manera que en les zones no cartografiades com a forestals i sempre que siga factible, es procedirà a la plantació d'arbratge agrícola que es mantindrà conforme a les mesures de prevenció d'incendis. Les plantacions proposades en l'estudi de paisatge s'adaptaran a l'indicat en aquest condicionant i a les limitacions establides en el pla de prevenció d'incendis forestals.  
  
2. L'exterior de les naus es mantindrà lliure de residus i de qualsevol substància susceptible de generar lixiviats o contaminar les aigües superficials o subterrànies. Es vigilarà la correcta eliminació d'aigües pluvials de manera que no existisca possibilitat de mescla amb substàncies que puguen contaminar-les. En el cas d'abocament de pluvials a domini públic (barranc), se sol·licitaran els permisos corresponents.  
3. A causa de l'antiguitat de les naus existents, abans de l'obtenció de la llicència ambiental es revisarà el bon estat d'aquestes, especialment de les condicions d'impermeabilització dels elements formigonats, es vigilaran humitats en paraments que puguen fer sospitar d'un estat deficient de les instal·lacions i per a això s'eliminarà qualsevol vegetació que impedisca la correcta revisió, eliminant o posant en desús aquelles instal·lacions que actualment no s'utilitzen, i gestionant d'acord amb la legislació vigent en matèria de residus, les seues restes  
  
A la finalització d'aquesta revisió, el promotor presentarà un informe davant l'òrgan substantiu on indicarà com s'ha complit aquest condicionant a fi que l'òrgan substantiu puga continuar amb la tramitació de la llicència ambiental.  
4. Es compliran les obligacions derivades del Reial decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació.  
En qualsevol cas i amb la finalitat de disminuir l'emissió de gasos a l'atmosfera, el grup electrogen es mantindrà en les degudes condicions; les naus tindran bona ventilació i, en el cas que siga necessari modificar les sostrades, s'instal·laran les corresponents ximeneres de ventilació; no s'agitarà el purí a l'interior de les fosses excepte quan siga necessari per a traslladar-lo de les naus als tonells; l'alimentació dels animals es realitzarà per fases amb una dieta en proteïna adequada a l'edat de l'animal.  
5. En el cas que siga necessari realitzar la substitució de les cobertes de les naus es respectarà el que s'estableix en la legislació vigent per a la retirada del fibrociment.  
6. Atés que sembla que l'origen de l'aigua utilitzada està destinat a fins agrícoles, i l'òrgan de conca no ha realitzat cap objecció sobre aquest tema, s'adverteix que l'ús de l'aigua pot no ser conforme amb els termes de la concessió per la qual cosa el promotor sol·licitarà davant la comunitat de regants que promoguen un canvi d'ús davant l'òrgan de conca i segons siga procedent, amb caràcter definitiu o temporal. En el cas d'un pronunciament desfavorable de l'òrgan de conca, el promotor haurà de buscar un subministrament d'aigua alternatiu.  
No obstant això i atés que l'òrgan de conca no ha realitzat cap objecció sobre aquest tema, l'òrgan substantiu podrà prosseguir amb l'expedient sempre que el promotor justifique que ha iniciat els tràmits davant l'òrgan que subministra l'aigua.  
7. El pla de gestió de purins haurà de corregir-se per als cultius de taronger i mandariner de manera que les quantitats màximes de nitrogen procedents del purí no sobrepassen els 170 kg/N/ha/any.  
En el cas que, a conseqüència de l'aplicació del pla de gestió, es mostre insuficient la capacitat d'emmagatzematge, el promotor podrà augmentar la capacitat d'emmagatzematge interior en les fosses, construir una bassa exterior de purins o disminuir el nombre d'animals. Aquestes mesures de millora ambiental no requeriran un nou pronunciament ambiental sempre que la bassa compte amb mesures de prevenció contra la contaminació (construïda amb formigó armat o impermeabilitzada amb làmines plàstiques, dispose de coberta rígida o flexible o es permeta la formació de crosta per a evitar l'emissió de gasos a l'atmosfera) o l'ampliació dels fossos es realitze amb formigó armat amb les característiques necessàries per a assegurar la seua impermeabilitat.  
8. En el cas que no es dispose d'aquest, el promotor haurà de sol·licitar l'autorització davant l'òrgan forestal en relació amb la presència de depòsit de combustible i generador a menys de 500 m de zona forestal.  
9. Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
10. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conforme al que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 18 de novembre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»