Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6009, del 08-05-2009 (2009/4937)

RESOLUCIÓ de 30 de març de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents a la Zona eólica 8 i resolucions de Nules, Torreblanca, Benlloch, Sinarcas, Alfara de Algimia, Novelda i La Font de la Figuera.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6009

Data del DOGV
:   08-05-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/4937


Data del document
:   30-03-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Torreblanca
    * Sinarcas
    * Benlloc
    * Font de la Figuera, la
    * Nules
    * Novelda
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 30 de març de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents a la Zona eólica 8 i resolucions de Nules, Torreblanca, Benlloch, Sinarcas, Alfara de Algimia, Novelda i La Font de la Figuera. [2009/4937]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 032/02-AIA Zona aólica 8, i resolucions expedients 140/05-AIA Nules, 142/06-AIA Torreblanca i Benlloch, 433/06-AIA Sinarcas, 321/04 Alfara de Algimia, 068/06-AIA Novelda i 210/06-AIA La Font de la Figuera.  
València, 30 març de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 30/02-AIA  
Promotor: Renomar  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia. Conselleria d'Infraestructures i Transports.  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques de la zona 8 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Localització: Termes municipals d'Andilla, Chelva, Higueruelas, Calles, Villar del Arzobispo, Llíria, Bugarra, Gestalgar, Chiva, Casinos, Benaguasil.  
Descripció del projecte  
D'acord amb la documentació exposada a informació pública, les instal·lacions projectades per a la zona 8 tenen les característiques següents:  
Es projecta la instal·lació de 3 parcs eòlics que produiran una potència total de 99 Mw: Cerro Nevera, Peñas de Dios I i Peñas de Dios II. L'energia produïda per tots els parcs s'evacua en 12 KV subterràniament a una sola subestació (Peñas de Dios)   
Els 66 aerogeneradors model ENRON 5840 QD que s'han d'instal·lar tenen una potència unitària d'1,5 Mw amb una alçària d'eix de 61,4 m, diàmetre del rotor de 77 metres i es distribueixen de la manera següent:   
- Parc eòlic Cerro Nevera, amb 21 aerogeneradors, distribuïts en tres alineacions :  
- A1, 9 aerogeneradors   
- A2, 6 aerogeneradors   
- A3, 6 aerogeneradors  
- Parc eòlic Peñas de Dios, amb 33 aerogeneradors disposats en 4 alineacions   
- A1, 7 aerogeneradors   
- A2, 8 aerogeneradors   
- A3, 14 aerogeneradors  
- A4, 4 aerogeneradors  
- Parc eòlic Peñas de Dios II amb una sola alineació de 12 aerogeneradors.  
Les dimensions de les sabates són d'11, 5 x 11,5 metres i la de les plataformes per al muntatge dels aerogeneradors és de 12x 25 a 14X 29 segons els casos   
S'indica que té transformador extern prefabricat, característica que ja havia sigut modificada en les zones ja tramitades de l'empresa adjudicatària.   
Pel que fa a la línia d'evacuació té una longitud de 44,2 km. Ix de la ST Peñas de Dios, des d'on es dirigeix cap a Andilla, per a girar de nou en direcció sud i abandonar la zona de muntanya a Bodegas de Pardanchinos. Des d'aquest punt es dirigeix cap al sud, sempre per fons de vall, deixant la localitat de Villar del Arzobispo a l'oest. El riu Túria s'encreua entre les localitats de Gestalgar i Bugarra i gira posteriorment a l'oest per a arribar a la zona del Campillo (Sierrra dels Bosques) on connecta amb l'Ap. B ST Bosques I que al seu torn evacuarà a la ST de Requena 132/400 KV.  
Es té prevista la construcció d'una subestació transformadora 20/132KV (ST Peñas de Dios) amb un ocupació aproximada de 2.800 m² que se situa en una àrea agrícola a la vora dels Corrales de Tordá. En la rodalia de la subestació es preveu, així mateix, una planta de formigonat i una zona d'abassegaments que ocuparan un superfície de 2.500 m² i 1-1,5 ha, respectivament.   
La subestació està configurada per un sistema de 132 KV, un transformador de potència i un sistema de 20 KV. Es disposarà d'un edifici d'una sola planta amb dues sales principals.   
Alternatives   
En relació amb les alineacions per a la ubicació dels aerogeneradors es presenten 25 emplaçaments, gran part d'aquestes no viables d'entrada pel fet de pertànyer a zones no aptes (F, G, H i Q), segons el que estableix el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana o bé per no tenir recurs eòlic suficient.  
Pel que fa a les subestacions, es van plantejar inicialment dues subestacions: una per al parc Cerro Nevera i una altra per als parcs Peñas de Dios i Peñas de Dios II, encara que finalment es va optar per construir una sola subestació central a tots els parcs de manera que es minimitzen impactes, ja que només cal construir un línia elèctrica de 132 KV. L'esmentada subestació se situa al sud dels Corrales de Tordá en una vall agrícola interior.   
Pel que fa a la línia elèctrica, es plantegen inicialment 4 alternatives, queda descartada l'alternativa 1 (conjunta amb la zona 7 a la ST de Vilamarxant ja que l'esmentada subestació no tènia capacitat per a acollir tanta potència i l'estació d'evacuació assignada era la de Requena.  
Per a l'evacuació a Requena es van platejar i van valorar 3 noves alternatives: alternatives 2, 3 i 4, aquesta última amb tres variants la 4 A, 4B i 4C. L'alternativa 2 es va desestimar inicialment per la dificultat de traçar un corredor entre els termes de Titaguas i Sinarcas creuant els contraforts de l'Alt Túria, de gran valor natural i lloc d'interés comunitari.  
L'alternativa 3 que anava a la ST de Requena passant al sud de la Yesa i pròxima a les localitats d'Ahillas, Chelva, i Chera, es va abandonar en ser desestimades les alineacions A, B, C,. D i E per falta de recurs eòlic.   
Així quedava com a alternativa viable la 4 amb tres alternatives de traçat en el primer tram de la línia.   
L'alternativa 4A es diferència de la 4C en el seu recorregut des de la ST Peñas de Dios fins a la localitat de Villar del Arzobispo. Des d'aquesta subestació pren direcció sud-oest, buscant el Collado d'Aguavientos, des d'on es dirigeix cap a la localitat d'Higueruelas i Villar del Arzobispo i connecta amb l'alternativa 4C.  
L'alternativa 4B es diferència de la 4C en el tram que va des de la ST Peñas de Dios fins a Bodegas de Pardanchinos. Creua en la seua totalitat el barranc d'Andilla, i s'acosta a aquesta localitat.   
L'alternativa 4C ix de la ST Peñas de Dios, el traçat ix en direcció est, per a girar cap al sud fins a arribar a La Pobleta, a Andilla. A partir d'ací discorre a mig vessant, fins a arribar al Collado de Silla, i eixir de la serra a l'altura de Bodegas de Pardanchinos.  
Es descarta l'alternativa 4A per la seua afecció a la zona de Peñas de Dios i vall d'Higueruelas, l'alternativa 4B per la seua afecció al barranc d'Andilla i la seua proximitat a la Sierra Parda, quedant conformat el sistema d'evacuació per l'alternativa 4C.  
Documentació complementària   
L'empresa promotora va presentar el 26 de maig de 2006 l'estudi d'avifauna en situació preoperacional. El període d'estudi comprén el període de gener a desembre de 2005 (1 any).   
El 30 de juny de 2006 va remetre la documentació següent:  
- Informes arqueològics emesos per la Conselleria de Cultura sobre els parcs Cerro Nevera, Peñas de Dios i Peñas de Dios II.   
- Sol·licitud de xicotets productors de residus perillosos.  
- Informació addicional a l'estudi d'impacte ambiental que inclou:  
- L'estudi d'ombres intermitents.   
- Les modificacions resultants de la modificació del model d'aerogenerador tant sobre el paisatge com sobre l'obra civil (sabates). S'incrementa l'àrea de sabata fins unes dimensions de 14,3x14,3 metres. Les dimensions de les plataformes, camins i rases no pateixen variacions.   
Es canvia el model d'aerogenerador a Acciona Windpower (AW/1500) que té la mateixa potència unitària que el proposat originàriament però modifica les dimensions: 80 metres d'alçària i rotor de 70 a 77 metres. L'esmentat aerogenerador no té transformador extern.   
L'11 de maig de 2006 l'empresa promotora va efectuar consulta a aquesta Conselleria sobre modificació en la solució d'evacuació a la ST de Vilamarxant (exp. 142/06-AMB). Des de l'Àrea d'Avaluació Ambiental, el 2 de juny de 2006 es va emetre informe favorable a l'esmentada solució ja que permetia l'evacuació conjunta amb la zona 7, una reducció considerable de la longitud de la línia i l'afecció de terrenys de molt menor valor ambiental.   
Posteriorment la promotora va presentar documentació addicional de desenvolupament de l'esmentada alternativa. En primer lloc una anàlisi ambiental i posteriorment l'estudi d'impacte ambiental. L'esmentada documentació ha sigut considerada en la valoració de la zona 8.  
El 27 d'octubre de 2006 es va donar trasllat a l'empresa promotora dels informes sobre avifauna i prevenció d'incendis a fi que s'estudiaren les possibles alternatives a aquells aerogeneradors que els informes esmentats consideraven que havien de ser eliminats, i es va advertir que faltava l'avaluació de la resta d'aspectes de l'obra civil sobre el terreny. El dia 7 de novembre de 2006 es van transmetre per correu electrònic les noves posicions alternatives tenint en compte les consideracions efectuades pel Servei de Biodiversitat i el de Prevenció d'Incendis.   
Les variacions introduïdes respecte de la documentació inicial, com també aquelles alternatives al sistema d'evacuació van ser analitzades sobre el terreny i es van comunicar verbalment, en les reunions tècniques mantingudes amb l'empresa, les modificacions que havien de dur-se a terme en relació amb els dissenys dels parcs, accés, rases, etc.  
Com a resultat d'aquest procés i abans de poder comunicar per escrit i oficialment totes les modificacions i consideracions sobre la zona 8, l'empresa promotora va presentar oficialment el 24 de novembre de 2006 una ampliació d'informació de la zona 8 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que introdueix les modificacions següents:  
- Parc eòlic Peñas de Dios II.   
S'incrementa el nombre d'aerogeneradors fins a 19 per incorporació de l'alineació A1 del parc Peñas de Dios original (7 aerogeneradors), optimitzant així els circuits d'evacuació i disminuint la longitud de les rases.  
Per a minimitzar afeccions a la vegetació natural es concentren els aerogeneradors reubicant els aerogeneradors 1, 6 i 7 originals a zones de tallafocs i es tracen les rases paral·leles a camins d'accés o per camps de cultiu.   
La denominació dels aerogeneradors és contínua de del 19 encara que es distingeixen dues alineacions.   
- Parc eòlic Peñas de Dios.   
S'eliminen els aerogeneradors 1,2 i 3 de l'alineació A2 original per afecció a l'avifauna i es reubiquen els aerogeneradors 7 i 8 de l'alineació A3 per a disminuir l'afecció a l'observatori forestal de Cerro Simón. També es reubica l'aerogenerador 32 al peu del puig sobre el qual s'assentava i es reubiquen els aerogeneradors 33 i 34 a l'àrea tallafocs.   
S'indica que l'aerogenerador 1 de l'alineació A3 original (es correspon amb el 32) tindrà restriccions temporals durant l'execució d'obres per afecció a l'avifauna.  
S'indica que les rases es traçaran a la vora de camins, sobre àrees tallafocs o àrees agrícoles i concretament s'introdueix una millora en la rasa d'evacuació des de l'alineació A1 (segons nova denominació) i s'especifica que es tindrà especial atenció en la realització entre l'accés 24 i 25.  
Es proposa una nova alineació entre la A2 i A3 originals amb 6 aerogeneradors.   
En funció d'aquestes especificacions el nombre d'aerogeneradors d'aquest parc és de 26, distribuïts en 4 alineacions amb les denominacions següents:  
- A1 amb 6 aerogeneradors (del 20 al 25)  
- A2 amb 6 aerogeneradors (del 26 al 31)  
- A3 amb 10 aerogeneradors (del 32 al 41)   
- A4 amb 4 aerogeneradors (del 42 al 45)  
- Parc eòlic Cerro Nevera   
S'elimina la posició 6 de l'alineació A2 (segons la denominació original) per afecció a avifauna i es proposen noves posicions de manera que el parc manté el nombre d'aerogeneradors però amb una distribució diferent:   
- Alineació A1 (aerogeneradors 1 a 4): amb accés propi proposant l'evacuació de la línia subterrània a la vora del camí d'accés fins al tallafocs on enllaça amb l'aerogenerador 10 de l'alineació A2.  
- Alineació A2 (aerogeneradors 5 a 10): aquesta alineació té tres noves p l'aerogenerador núm. 5, el qual se situa sobre l'àrea tallafocs de l'Alto del Pichón, i els aerogeneradors 9 10 que situen a sobre l'àrea tallafocs del Cerro Nevera.   
- Alineació A3 (aerogeneradors 11 a 15): d'aquesta alineació s'ha eliminat l'aerogenerador 6 (de l'alineació A2 segons denominació original) per afecció a l'avifauna.   
- Alineació A4 (aerogeneradors 16 a 21): s'elimina l'accés pel nord utilitzant el camí existent que discorre per la cara sud del vessant, i es manté el mateix traçat per a la rasa per la cara nord.  
- Sistema d'evacuació   
Es rebutja l'opció d'evacuar a la ST de Requena, passant a evacuar a la ST de 132 KV de Vilamarxant, de manera que el traçat des de les proximitats de la ST Peñas de Dios és conjunt amb la zona 7.   
Atés que el traçat proposat inicialment afecta en una longitud d'11 km al futur parc natural del Túria i que en la normativa del PORN s'estableix que els línies elèctriques han d'anar soterrats es proposen alternatives de traçat que permeta el mínim traçat subterrani i que siga ambientalment i tècnicament viable.   
Així mateix, es modifica el traçat de la L.E conjunta des del seu entroncament fins al Collado d'Aguavientos de manera que se separe de l'alineació nord del parc Peñas de Dios II.  
Analitzada la documentació esmentada, es remet, el 29 de novembre de 2006, informe a l'empresa promotora sobre aquells aspectes que no havien sigut recollits totalment o parcialment en la documentació presentada o bé no havien sigut correctament interpretats i se sol·licita, sol·licitant documentació complementària amb les modificacions següents:  
1) S'han eliminat les posicions d'aerogeneradors considerades perilloses per a la fauna, aerogeneradors 1, 2, 3 de l'alineació A2 del parc eòlic Peñas de Dios i de l'aerogenerador 6 de l'alineació A3 del parc eòlic Cerro Nevera (segons denominació de la documentació remesa el 5 de juliol de 2005) d'acord amb l'informe emés pel Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat de la Conselleria de Territori i Habitatge. Així mateix, les posicions alternatives que tenien suficient recurs eòlic però que podien tenir els mateixos inconvenients, des del punt de vista d'afecció a l'avifauna han sigut descartades de la solució final.  
2) Les modificacions per a evitar la disminució de l'eficàcia de les infraestructures de prevenció d'incendis només s'han aplicat parcialment ja que s'han allunyat els aerogeneradors més pròxims al lloc de vigilància del Cerro Simón però cal realitzar un estudi de visibilitat a fi de determinar les modificacions en el lloc de vigilància, d'acord amb l'informe del Servei de Prevenció d'Incendis (elevació del lloc de vigilància sobre el terreny per a contrarestar la possible pèrdua de visibilitat de la resta d'aerogeneradors de l'alineació A3 o de les alineacions veïnes A2 i A4 del parc eòlic Peñas de Dios).  
No s'ha presentat projecte de mesures correctores de reforç de les instal·lacions de prevenció d'incendis terrestres, (dipòsits, i la resta d'aspectes inclosos en l'informe del Servei de Prevenció d'Incendis, aspecte imprescindible ja que les esmentades mesures han d'estar executades en el moment en què es comence amb el muntatge dels aerogeneradors.  
3) S'han de valorar els possibles impactes derivats de la situació en paral·lel de diverses de les alineacions projectades amb línies preexistents i proposar les pertinents mesures correctores. Concretament en les alineacions següents:  
- Parc Peñas de Dios II: amb la línia elèctrica que alimenta el centre de telecomunicacions (segons nova denominació, almenys en el tram comprés entre els aerogeneradors 3 a 10).   
- Parc Peñas de Dios: tram comprés entre els aerogeneradors 26 a 31 de l'alineació A2 i entre els aerogeneradors 33 a 36 de l'alineació A3, segons nova denominació.   
Sí que s'han introduït les modificacions en la línia d'evacuació aèria conjunta des de l'entroncament fins al Collado de los Vientos que discorria sobre el tallafocs i paral·lela a l'alineació A1 del parc Peñas de Dios (segons denominació original) a fi d'evitar possibles efectes sinèrgics negatius sobre l'avifauna.   
4) Respecte a la resta d'observacions de disseny dels parcs i de l'obra civil annexa s'efectuen les consideracions seguents.   
- Parc Peñas de Dios (segons nova denominació, és a dir dels aerogeneradors 20 a 45, distribuïts en quatre alineacions).   
- S'ha de detallar com es realitzaran l'accés i la rasa entre l'aerogenerador 24 i 25 a fi que l'afecció a la vegetació i l'obra civil tinga el nímim impacte possible. En aquest sentit s'haurà d'especificar si és possible condicionar el camí que envolta el penyal pel nord-oest, tal com es va comunicar en la reunió de 15 de novembre de 2006.   
- Es considera innecessari obrir camí entre l'aerogenerador 27 i 28 ja que l'accés des de l'aerogenerador 26 no té cap dificultat i discorre sobre una àrea tallafocs i l'accés a l'aerogenerador 28 es fa des de la pista actual. Pel que fa a la rasa s'estudiarà la possibilitat d'executar-la segons les alternatives que s'assenyalen en l'ortofoto adjunta com a annex 1.  
- Es considera adequada la redistribució realitzada en la zona sud de l'alineació A3, és a dir, s'elimina la posició sobre el turó (de 1.164 m) i es desplaça l'aerogenerador 32 aproximadament a la posició del 33, reubicant-se aquest i el 34 en l'espai existent fins a la posició de l'aerogenerador 35.   
- Respecte de l'alineació A4, s'han d'ajustar les rases als camins d'accés llevat que hi haja alguna causa degudament justificada, la qual haurà de ser detallada.   
- Les rases en el tram paral·lel a la carretera d'Andilla-La Pobleta (pista de Tordá) s'han de realitzar pels terrenys de cultiu, és a dir, pel marge esquerre de la carretera, tal com s'assenyala en l'ortofoto adjunta com a annex 2.  
- S'ha de detallar en què consisteixen els rectificats de revoltes tant de l'accés principal des dels corrals de Canaleta (que en un primer tram presenta formacions de carrascar a les vores del camí en què no hi ha tallafocs), si és necessària la seua ampliació, com també el de l'accés secundari que s'utilitzarà només com a vial de baixada en la pista de la Pobleta.   
- Parc Peñas de Dios II (segons nova denominació, és a dir, 19 aerogeneradors en una sola alineació).  
Es consideren correctes les modificacions introduïdes, consistents fonamentalment en l'agrupació dels aerogeneradors (de manera que la superfície afectada disminueix respecte al projecte inicial) i en el màxim aprofitament de les infraestructures existents (camins i tallafocs) per a l'execució de l'obra civil del parc.  
Pel que fa a la rasa per a albergar la línia d'evacuació soterrada a la subestació ST Peñas de Dios s'efectuen les mateixes consideracions que al parc Peñas de Dios I.   
- Parc Cerro Nevera   
Aquest parc és el més problemàtic des del punt de vista d'afecció a la vegetació i respecte als impactes residuals que podrien derivar-se de l'obra civil tal com es projecta inicialment. En termes generals per a la totalitat del parc el replantejament i execució de les obres ha de ser extremadament curosa ja que hi ha peus aïllats o bosquets de savina turífera (Juniperus thurifera) i de carrasca (Quercus rotundifolia).   
L'alineació A1 projectada inicialment es compon de 7 aerogeneradors i se situa sobre un carener que presenta en general un elevat valor ambiental, encara que no tot ell és homogeni.  
Els aerogeneradors 1, 2 i 3 s'assenten sobre materials del kimmeridgià superior, constituïts per potents bancs calcaris (calcàries oolítiques i pisolítiques) que donen ressalts inconfusibles al terreny. En aquest cas, dóna lloc a un ressalt que s'eleva sobre el terreny circumdant inclinant cap al nord-est, originant un relleu càrstic (lapiaz) sobre el qual es desenvolupa un carrascar madur i dens encara que de port arbustiu, se suposa que per les limitacions derivades del gruix del sòl ja que les característiques fisicoquímiques són molt favorables al desenvolupament vegetal, sobretot per l'elevat contingut en matèria orgànica i l'elevada estabilitat estructural.  
Encara que hi ha signes evidents que aquests terrenys han patit un incendi l'estat de regeneració natural és excel·lent. Aquests terrenys són inaccessibles i sobre ells no s'han efectuat mai labors silvícoles de cap tipus.  
Les instal·lacions projectades produirien, sens dubte, un impacte crític sobre la zona, per la qual cosa ha de ser considerada, amb caràcter general, com a zona no apta per a la instal·lació d'infraestructures eòliques.   
Al tram de l'alineació en què se situen els aerogeneradors 4, 5 i 6 hi ha un marcat canvi de material geològic (alternança de calcàries microcristal·lines i calcàries margoses microcristal·lines) i de la morfologia de la zona, com també l'ús d'aquesta. Es tracta d'una àrea de carener amb pendent moderat en la qual s'han dut a terme repoblacions de pineda, encara que són abundants els peus de carrasca de port arbustiu i arbori. La instal·lació d'aerogeneradors i infraestructures associades en aquest tram es considera compatible, sempre que l'execució de l'obra es realitze amb les precaucions necessàries perquè l'impacte siga el mínim possible.   
El tram situat més a l'est sobre el qual se situava inicialment l'aerogenerador núm. 7 presenta característiques semblants al tram anterior encara que el pendent s'acusa considerablement per la qual cosa s'estima que el límit per a la instal·lació d'aerogeneradors és el punt d'inflexió del canvi de pendent.   
Es va adjuntar ortofoto a escala aproximada 1:3.200 delimitant la superfície del lapiaz i ortofoto a escala 1:1.500 en el qual s'indiquen els límits de l'alineació en aquest enclavament.   
La distribució, per tant, dels 4 aerogeneradors que constitueixen l'alineació A1 del parc Cerro Nevera, segons nova denominació, han d'ajustar-se al que estableixen els paràgrafs anteriors.  
L'accés i el traçat de les rases de l'alineació A1 proposats es consideren acceptables tenint en compte que discorren per una àrea de carrascar -savinar ben conservada per la qual cosa han d'extremar-se les precaucions en l'execució del projecte.   
Pel que fa a la reubicació d'un dels aerogeneradors en l'Alto del Pichón formant part de l'alineació A2 i evacuant juntament amb els aerogeneradors d'aquesta, es considera acceptable.  
Així mateix, les posicions alternatives que en la nova documentació es numeren com a 8, 9 i 10 es consideren acceptables (alineació A2).  
També es considera acceptable la posició núm. 11 sobre la qual existia el dubte de si es trobava en zona apta o no apta, segons el pla eòlic, ja que sobre el terreny es va poder comprovar que l'aerogenerador se situa sobre una àrea de pineda de repoblació i per a l'accés s'aprofita una àrea tallafocs, encara que s'hauran d'aplicar les precaucions indicades per a la resta del parc.   
En relació amb l'alineació A4 s'atén només parcialment el suggeriment de condicionar el camí existent que ix del camí de los Altos pel sud com a alternativa a l'obertura d'un nou camí pel vessant nord, i mantenir, això no obstant, el traçat de la rasa pel vessant nord sense que hi haja cap justificació. S'ha de justificar quins inconvenients hi ha per a seguir el mateix criteri que en la resta dels parcs.   
Si hi ha algun impediment que justifique un traçat diferent del del camí d'accés, l'evacuació pel nord haurà d'ajustar-se a l'àrea tallafocs que hi ha al nord-est de l'elevació (s'hi adjunta ortofoto) i cal que l'execució esmentada siga tan curosa com siga possible per a no afectar la vegetació circumdant.   
Aquesta alineació podria afectar (aerogenerador 16) el camí ramader núm. 1 del terme d'Andilla, assegador Reial d'Aragó, de 75 m d'amplària legal, aspecte que no ha concretat ni valorat l'estudi d'impacte ambiental corresponent, encara que es reconeix que l'esmentat camí ramader discorre per l'extrem occidental del turó on es projecta l'alineació.  
- Sistema d'evacuació   
Pel que fa al sistema d'evacuació, la variació més important es produeix perquè les empreses promotores de la zona 7 i 8 han preferit estudiar alternatives de traçat del tram que discorre per l'àmbit del PORN del Túria ja que comporta el soterrament d'11 km de línia elèctrica de doble circuit.   
Des del punt de vista d'evacuació d'impacte ambiental, s'han efectuat diverses observacions al traçat d'aquesta:  
1r) El tram entre la ST d'Higueruelas i la connexió amb la línia elèctrica d'evacuació de la zona 7 hauria d'ajustar-se a camins i zones agrícoles existents en comptes de traçar-lo per terrenys forestals.   
L'esmentada modificació ha sigut inclosa en la documentació presentada el 24 de novembre de 2006.  
2n) El tram des de l'entroncament amb la línia elèctrica d'evacuació de la zona 7 fins al punt situat entre el Collado de los Vientos i el Puntalico de Elorza, traçat per l'àrea tallafocs, a fi d'evitar impactes a la vegetació, té l'inconvenient de discórrer paral·lel i molt pròxim als de l'alineació A1 del parc Peñas de Dios (segons el projecte original) la qual cosa podria generar efectes sobre l'avifuna. Per això es va indicar al promotor que es desplaçara el traçat als antics terrenys agrícoles i paral·lel a la carretera de manera que discorre a cotes inferiors a l'alineació del parc i allunyada d'aquesta.   
3r) Es va insistir en la consideració preferent d'un tram alternatiu entre el punt d'encreuament amb la Rambla de Peñarroya i els paratge denominats Cañadas i Antigón corresponent més o menys amb el denominat corredor D de l'estudi d'impacte ambiental presentat el 28 de setembre de 2006) i que ha sigut descartat per l'existència de concessions mineres. No obstant això, i tot i coneixent les reticències per part de l'òrgan competent en matèria de mines en aquest tram en particular, hi ha superfícies restaurades en el marge dret del barranc del Salobrar sobre les quals es podria recolzar la línia elèctrica ja que l'activitat minera en aquestes àrees està conclosa. El traçat continuaria paral·lel a l'assagador Real de Aragón i el barranc del Salobrar fins a les proximitats del corral de Mossén des d'on es reprendria el traçat proposat al paratge denominat Las Cañadas i El Antigón.   
Aquest traçat alternatiu permetria acurtar considerablement la longitud de la línia i, a més, que discorreguera per terrenys ambientalment degradats precisament per les activitats mineres.   
L'esmentada alternativa tal com s'ha apuntat abans s'inclou en l'estudi d'impacte ambiental de 28 de setembre de 2006 com a corredor D però no forma part de la solució adoptada en la documentació presentada el 24 de novembre de 2006.   
4t) Si l'alternativa del punt 3r no és possible (s'ha preparat una consulta a la Conselleria d'Indústria) s'ha de considerar com a solució final la proposada, encara que allunyant tant com es puga la línia del nucli d'habitatges denominats Bodegas de Pardanchinos i dels relleus muntanyosos situats al nord en què s'ha detectat àrees sensibles per a l'avifauna.   
L'esmentada modificació ha sigut grafiada en els plànols presentats el 24 de novembre de 2006.   
5é) Des de la Peña Roja fins a la subestació de Vilamarxant el traçat s'ha projectat per terrenys majoritàriament agrícoles i queda condicionat per les nombroses ocupacions de qualsevol tipus existents al territori a partir d'aquest punt.   
El traçat presentat es considera, sense perjudici de les variacions que puguen derivar-se de les al·legacions presentades durant la fase d'informació pública, en principi adequat, encara que cal advertir que hi ha un tram que no ha sigut grafiat ja que els fulls 4 i 5 del plànol 3 no se superposen.  
Un altre aspecte que cal tenir en compte és el manteniment d'una distància mínima de la línia elèctrica a sòls residencials (no es compleix als voltants de la Loma Parda i els Cremats del terme de Benaguasil). Es proposa l'estudi d'una alternativa més a l'est que poden tenir una menor incidència sobre les edificacions de tipus residencial existents.  
6é) No s'ha aportat informe de la Conselleria de Cultura sobre l'afecció al patrimoni.   
La línia elèctrica (com a mínim el corredor pel qual discorrerà el traçat) ha de ser sotmesa al tràmit d'informació pública, ja que és un tràmit previ necessari per a la formulació de la declaració d'impacte ambiental en la legislació sectorial, i a més, ha de tenir confirmació per part de l'òrgan substantiu (Direcció General d'Energia) de l'acceptació del canvi del punt d'evacuació i, per tant, de l'evacuació conjunta de les zones 7 i 8 per un nou traçat. L'òrgan substantiu ha d'indicar si realitza la informació pública del nou traçat, o si la informació pública, d'acord amb la seua legislació sectorial requereix un projecte tècnic totalment definit, i en aquest cas la informació pública hauria de dur-se a terme des d'aquesta Conselleria a l'efecte de l'estudi d'impacte ambiental.   
En el cas que la informació pública haja de ser duta a terme per aquesta Conselleria s'han d'aportar tants exemplars i annexos que el modifiquen com ajuntaments afectats per la línia (per una o altra alternativa: Andilla, Chelva, Calles, Higueruelas, Villar del Arzobispo, Llíria, Casinos, Benaguasil, Vilamarxant i Pedralba) i dos exemplars per als Serveis Centrals d'aquesta Conselleria.   
En l'esmentada documentació s'ha de preveure com a possible alternativa el traçat apuntat en el punt 3r dels diferents trams de la linea a fi que l'esmentada alternativa haja passat el tràmit d'informació pública en el cas que les gestions davant de la Conselleria d'Indústria siguen positives.   
Pel que fa al contingut de l'estudi de l'estudi d'impacte ambiental, i sense perjudici d'altres aspectes que puguen ser assenyalats o condicionats en la declaració d'impacte ambiental, s'apunten les deficiències següents:  
1) La descripció i valoració de la vegetació de la zona 8 no es considera ajustada a les característiques de la zona.  
2) El programa de vigilància ambiental resulta incomplet sobretot pel que fa a   
- La inclusió com a part del programa de vigilància ambiental de la incidència en la fase de construcció de les obres sobre l'avifauna, que s'ha d'iniciar-se en el moment del replantejament i s'ha d'estendre en la resta d'etapes que es descriuen en l'apartat del programa de vigilància ambiental, i han de concloure en el moment en què es pose en marxa el programa de seguiment en fase postoperacional (d'acord amb el protocol elaborat pel Servei de Biodiversitat d'aquesta Conselleria). S'ha d'aportar metodologia que permeta avaluar la incidència de les obres sobre l'avifauna.   
- Proposta de comunicació a l'òrgan ambiental del desenvolupament de les diferents fases del programa de vigilància ambiental. S'ha de proposar el nombre i la freqüència dels informes que s'han de lliurar a l'òrgan ambiental per al seguiment del compliment del programa de vigilància ambiental.   
3) No s'han aportat les memòries sobre les prospeccions presentades davant de la Conselleria de Cultura que completen l'estudi d'afecció al patrimoni cultural de les instal·lacions eòliques, inclòs el sistema d'evacuació.   
Com a contestació a l'esmentada sol·licitud l'empresa promotora va remetre documentació complementària el dia 1 de desembre de 2006 amb el contingut següent:  
1) En relació amb les mesures correctores de lloc de vigilància del Cerro Simón, s'indica que se substituirà el lloc per un de més confortable i elevat, sense especificar les característiques.  
La vigilància contraincendis serà exercida permanentment pel personal de guàrdia de la ST Peñas de Dios i pel personal de control de l'avifauna seguint el mateix protocol establit en les zones de Castelló.   
En relació amb les àrees tallafocs s'indica que es realitzaran en aquelles alineacions que determine el Servei Forestal de la Direcció Territorial, una vegada replantejats els parcs eòlics.   
No es concreten les àrees que s'han de condicionar per a l'ús de brigades helitransportades indicant que serà el Servei Forestal qui ha de determinar les àrees idònies.   
Pel que fa al tipus de depòsits, s'opta per la construcció de depòsits semisoterrats de 50 m³ cada quilòmetre, encara que no s'especifiquen les característiques d'aquests ni la ubicació.   
2) En relació amb l'impacte derivat del paral·lelisme entre futures alineacions d'aerogeneradors i línies de baixa tensió existents, es realitza l'anàlisi d'acord amb les dades de l'estudi preoperacional d'avifauna.  
En el tram entre els aerogeneradors de 3 a 10 del parc Peñas de Dios II i 26 a 31 de l'alineació A2 del parc Peñas de Dios (segons nova denominació) no hi ha punts de nidificació de rapaces i la utilització de l'espai per rapaces és mínima per la qual cosa no es preveu un increment de l'afecció actual.  
En el cas del tram 33 a 36 de l'alineació A3, del parc Peñas de Dios, se situa prop de l'àrea de campeig de l'àguila calçada, encara que el territori es troba més desplaçat cap a la rambla de Peñarroya. En aquesta zona la línia elèctrica creua l'alineació en sentit perpendicular en un punt en què l'encreuament de rapaces és poc notori per la qual cosa no es preveu un augment significatiu de l'impacte sobre l'avifauna.   
3) Pel que fa a les modificacions en l'obra civil del parc, s'han assumit totes les rectificacions apuntades en l'informe de 29 de novembre de 2006, excepte pel que fa a l'alineació A1 del parc eòlic Cerro Nevera en què s'eliminen els aerogeneradors 1, 2 i 3 de l'avantprojecte proposant com a posicions definitives les posicions 4, 5, 6 i 7 de l'avantprojecte.   
4) Pel que fa a l'informe de la Conselleria de Cultura sobre la línia elèctrica, s'indica que aquest es realitzarà sobre el projecte, ja que és necessari saber on estaran ubicats els suports.   
5) Respecte a la descripció i valoració de la vegetació, es proposa que amb caràcter previ a l'inici de les obres, es localitzen i senyalitzen els peus de Juniperus thurifera i els rodals de Quercus rotundifolia existents als voltants de la zona afectada per l'obres a fi de minimitzar les afeccions a aquests.   
6) Pel que fa al programa de vigilància ambiental:   
- Per a la determinació de la incidència de l'avifauna, s'assumeix la realització d'un control de l'avifauna en la fase d'obres. S'iniciarà en el moment del replantejament i s'estendrà a la resta de les etapes de l'obra civil i continuarà sense interrupció temporal durant el funcionament dels parcs. La metodologia utilitzada per a la fase d'obres serà la mateixa que per a l'estudi preoperacional en la qual es realitza visites setmanalment apuntant que es preveuràra de manera específica l'afecció a zones de paral·lelisme d'infraestructures abans mencionades (s'hi adjunta annex amb la descripció de la metodologia per a la fase d'obres).   
En la fase de funcionament se seguirà la metodologia i s'ajustara al protocol elaborat pel Servei de Biodiversitat de la Conselleria de Territori i Habitatge.   
- En relació amb el nombre i la freqüència d'informes de control i seguiment ambiental es proposa:  
- Informe 1 a la finalització del replantejament de les obres.  
- Informe 2 a la finalització de les obres de restitució dels terrenys, previ a la revegetació.  
- Informe 3 a la finalització de la revegetació.  
7) S'aporten les memòries arqueològiques.  
Tramitació administrativa  
L'expedient va ser incoat el 24 de gener de 2002, amb la remissió des de la Direcció General d'Indústria i Energia de l'estudi d'impacte ambiental presentat per l'empresa preadjudicatària, sobre el qual es van emetre sengles informes d'esmena de deficiències els dies 14 de juny i 11 de juliol de 2002. L'11 de novembre de 2002 es remet nova documentació indicant que aquesta contenia canvis en els parcs i zona, com també l'esmena i les millores sol·licitades, encara que el disseny és coincident amb el presentat el gener de 2002.   
El 15 de desembre de 2004 la Unitat Territorial d'Energia remet certificat del resultat d'informació pública de la LE a la ST de Requena i el corresponent estudi d'impacte ambiental i còpia de les al·legacions presentades en el període establit.  
L'11 de juliol de 2005, es reben de la Unitat Territorial d'Energia els avantprojectes i els estudis d'impacte ambiental dels parcs eòlics de la zona 8.   
El 12 d'agost de 2005 la Unitat Territorial d'Energia de València remet la mateixa documentació que el 15 de desembre de 2004.   
El 7 de setembre de 2005 es rep de la Direcció General d'Energia la resolució del conseller d'Infraestructures i Transports, d'1 de setembre de 2005, sobre aprovació provisional del Pla especial de la zona eòlica 8, i s'hi adjunta un informe sobre les al·legacions i rectificacions introduïdes en el Pla especial de la zona 8 per la Direcció General d'Energia.  
El 29 de setembre de 2005 la Direcció General d'Energia remet projecte d'execució de la Línia 132 KV ST Peñas de Dios sup-13 ST Bosques- ST Requena.  
El 27 de gener de 2006 es va remetre a la Direcció General d'Energia la metodologia per a presentar els estudis d'avifauna preoperacionals en futurs parcs eòlics.   
El 23 de març de 2006 es trasllada des del gabinet del conseller l'escrit remés per la SEO Bridlife sobre avaluació sectorial del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana i en el qual es fa menció expressa a les zones 8 a 15 en les quals hi ha per part d'aquesta organització una sèrie d'àrees delimitades com ara IBA (àrees importants per a les aus).  
El 26 de maig de 2005 l'empresa promotora de la zona 8 va presentar l'estudi d'avifauna en situació preoperacional dels parcs eòlics i línies elèctriques de la zona 8 del Pla eòlic Valencià.   
El 14 de juny de 2006 es va sol·licitar informe sobre l'estudi d'avifauna presentat al Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat.   
El 21 de juny de 2006 es va rebre escrit d'al·legacions de l'associació de veïns de l'aldea de Las Alcotas.   
El 30 de juny de 2006 l'empresa promotora va remetre documentació complementària de l'estudi d'impacte ambiental.   
El 24 de juliol de 2006 se sol·licita la informació de l'estudi d'avifauna en format digital, tal com s'ha establit en la metodologia elaborada per aquesta Conselleria, i aquest requeriment es compleix l'11 d'agost de 2006.   
El dia 25 d'octubre es rep informe del Servei de Prevenció d'Incendis de l'Àrea de Recursos Forestals que recull els criteris generals sobre mesures protectores o correctores de prevenció d'incendis.   
Al llarg del mes d'octubre i novembre es mantenen diverses reunions amb la consultora ambiental de l'empresa promotora indicant tots aquells aspectes que haurien de ser revisats o modificats de les instal·lacions de la zona 8, i l'empresa promotora, el 24 de novembre de 2006, presenta informe sobre ampliació de la zona 8. El 29 de novembre de 2006 es remet sol·licitud d'ampliació, i es va rebre la contestació l'1 de desembre de 2006.  
El 17 de gener de 2007 la Direcció General d'Energia remet escrit, indicant que han sigut consultades les empreses i organismes responsables de la gestió i operació de la xarxa elèctrica, concretament l'empresa Iberdrola i Red Eléctrica de España, verificant la possibilitat d'evacuar la potència prevista pels parcs eòlics de la zona 8 fins a la ST de Vilamarxant.   
El 6 de febrer de 2007 es rep el projecte de línia aèria 132 kv de doble circuit de la zona 7 i 8, indicant que en breu s'iniciarà el tràmit d'informació pública.   
El 14 de febrer de 2007 se sol·licita a la Direcció General d'Energia el document corresponent al pla especial i còpia completa de les al·legacions d'aquest. El dia 23 de febrer de 2007 es lliura en mà un exemplar del pla especial.   
Informació pública   
- Segons certificats del cap de la Unitat Territorial d'Energia de València remesos els dies 15 de desembre de 2004 i 17 d'agost de 2005 la informació pública de la línia elèctrica a 132 KV, ST Peñas de Dios -AP. 13 ST Bosques- ST Requena amb el número d'expedient ATELINE 2003/352/46, es va realitzar mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València núm. 183, de 3 d'agost de 2004, i es van presentar en el període establit 93 al·legacions d'ajuntaments i particulars que es poden agrupar en tres grans grups:  
- Una gran majoria que al·lega no estar d'acord amb el traçat i sol·licita que es modifique, afegint en alguns casos el possible efecte negatiu dels camps electromagnètics que es generaran.  
- Un segon grup de 31 al·legacions, idèntiques, que fan referència especialment a la insuficiència de l'anàlisi paisatgística i al condicionament que l'aprovació de l'esmentada línia comportarà sobre l'anàlisi d'alternatives de la zona 9.   
- Un tercer grup de 4 al·legacions, també d'idèntic contingut, que realitzen una anàlisi profunda tant del disseny de l'evacuació de les zones 7 i 8 (considerant com a punt de destinació més idoni la ST de Vilamarxant) com dels valors ambientals, tant de vegetació, de fauna, valors paisatgístics, deficiències metodològiques de l'estudi d'impacte ambiental, etc.   
- Segons Resolució, d'1 de setembre de 2005, del conseller d'Infraestructures i Transports sobre aprovació provisional del pla especial de la zona 8, la informació pública es va dur a terme per publicació de la Resolució de 30 de juliol de 2004, de la Unitat Territorial d'Energia, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4826, de 24 d'agost, en el Butlletí Oficial de la Província de València núm. 197, de 19 d'agost de 2004, i en el diari El Mundo del dia 12 d'agost de 2004. La documentació sotmesa a informació pública comprén el pla especial, els avantprojectes de parcs eòlics i l'estudi d'impacte ambiental de la zona 8 i s'hi van presentar 17 al·legacions de particulars, organismes i empresa de servei públic o d'interés general com també dictàmens d'ajuntament.  
S'adjunten les modificacions introduïdes en el pla especial per part de la Direcció General d'Energia respecte de l'article 25 de les normativa del pla eòlic el que comporta la modificació dels articles 3, 4, 5, 13 i 15 del pla especial.  
D'aquestes es destaca la de la Direcció General de Patrimoni Cultural i la de la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
La Direcció General de Patrimoni Cultural assenyala la necessitat de completar l'estudi d'impacte ambiental per a determinar amb precisió l'afecció del projecte sobre els elements, arqueològics, paleontològics, arquitectònics, etnològics, etc.   
La Direcció Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge indica que el parc Cerro Nevera afecta unes quantes forests incloses en el Catàleg de forests d'utilitat pública de València, i és necessària l'autorització prèvia d'ocupació. S'apunta la necessitat de precisar amb plànols de major detall la possible afecció a zones no aptes de Chelva i La Yesa, com també validar les tradicionals estructures de prevenció d'incendis com ara punts de vigilància, àrees tallafocs, camins, etc. la finalitat de les quals quedarà seriosament alterada amb la implantació dels parcs eòlics.   
Informes sectorials  
Servei de Conservació de la Biodiversitat   
Aquest informe es refereix únicament als parcs eòlics projectats en la zona 8, atés que la línia elèctrica d'evacuació prevista inicialment serà modificada en gran part per a entroncar amb la de la zona 7.  
Pel que fa a l'estudi dels parcs, cal diferenciar l'afecció sobre espècies residents i sobre migratòries, pel que fa a les nidificants, l'estudi sembla haver identificat exemplars nidificants a la província de Terol. Potser per haver-se realitzat en aquesta zona amb menor intensitat, atés que el nombre d'encreuaments -per exemple de l'àguila serpera- és semblant en els parcs de Cerro Nevera, més pròxims a Terol, que en els de Peñas de Dios. Haurà d'intensificar-se aquest estudi durant la pròxima temporada de cria - coincidisca o no amb les obres d'instal·lació dels parcs- a fi de conéixer l'impacte global de les instal·lacions dels parcs sobre l'avifauna resident (abandó, reubicacions, etc.) l'estudi considera que no es produirà cap afecció sobre espècies protegides, si bé alguns aerogeneradors s'instal·laran en territoris d'una àguila serpera i d'una calçada. Haurà de realitzar-se la vigilància oportuna durant la fase d'obres per a no afectar el procés de cria d'aquestes parelles i vigilar la possible futura reubicació d'aquestes.  
Pel que fa a migradores, de l'anàlisi efectuada per l'IMEDEA, per encàrrec d'aquest servei, es desprén l'existència d'un considerable pas migratori per la zona d'ubicació dels parcs, particularment d'apodiformes però també de pilot. Aquest pas és particularment abundant durant el període postnupcial, és a dir, d'agost a octubre. Els índexs de risc de col·lisió obtinguts per a aquesta última espècie són molt alts i localitzats. En concret, s'obté un risc de col·lisió molt elevat per als aerogeneradors PD 2.1, PD 2.3 i CN 2.6. Atés que, d'acord amb la majoria d'estudis realitzats, es desprén que el patró vertical de l'ús de l'espai en migració per a la majoria de les aus, es determina per la topografia i les condicions climàtiques fàcilment repetitives, sembla probable que aquest risc es mantinga al llarg del temps. Per això, ha de considerar-se la reubicació d'aquestes màquines a zones de menor risc. L'aerogenerador del Cerro Nevera sembla un cas aïllat que se situa fora de l'alineació, per la qual cosa la supressió d'aquest no té problemes. Pel que fa als de Peñas de Dios, cal eliminar els tres primers aerogeneradors, ja que se situen en la mateixa altitud i orientació. A més, amb aquesta acció s'evitarà l'afecció a la zona de nidificació d'una parella d'àguila serpera. En el cas que aquesta reubicació no siga possible, la promotora ha de demostrar l'absència de risc amb estudis més detallats i prolongats en el temps.   
Atés que, fins i tot amb aquestes supressions, es manté un alt risc, derivat de les situacions d'aquestes alineacions en ruta migratòries, i que aquest risc està molt localitzat temporalment, la declaració d'impacte ha de preveure la possibilitat d'establir parades temporals d'aerogeneradors durant uns dos mesos en període de pas postnupcial i en el mes de maig en prenupcial, en el que en cas dels estudis postoperacionals confirmaren el risc previst.   
Servei de Prevenció d'Incendis Forestals   
Aquest servei ha elaborat un informe que estableix les actuacions que han de dur-se a terme en matèria de prevenció i extinció d'incendis en les àrees afectades pels plans especials de desenvolupament de les zones eòliques i els seus sistemes d'evacuació en relació amb els incendis forestals, en els termes següents:  
Anàlisi d'impactes negatius i proposta de requeriments de mesures correctores.  
Possibles impactes negatius  
El possibles impactes negatius derivats dels plans especials de desenvolupament de les zones eòliques es poden agrupar en:  
- Impactes en la fase d'execució  
- Impactes en la fase d'explotació, propis de la instal·lació   
Els possibles impactes, propis de a fase d'execució, podrien concretar-se en la producció d'incendis forestals com a conseqüència de la utilització de maquinària i equips sense prendre les adequades mesures de prevenció, com també en l'entorpiment de les operacions d'extinció com a conseqüència de talls en camins i pistes forestals.  
Els impactes en la fase d'explotació, propis de la instal·lació, són conseqüència directa de l'elecció d'emplaçament dels aerogeneradors. La instal·lació d'agrupacions lineals d'aerogernadores en els careners de les línies muntanyoses ocasiona impactes negatius, tant en les labors de prevenció d'incendis forestals com en les d'extinció.  
Amb caràcter general, aquests impactes podrien concretar-se en:   
- Es redueix el camp visual dels observatoris forestals de prevenció d'incendis.  
- Es limita la utilització de mitjans aeris en labors d'extinció en els parcs eòlics i en el seu entorn immediat. Aquesta limitació es pot concretar en la disminució de la utilitat dels dipòsits d'aigua per a presa d'helicòpters situats als voltants dels parcs, com també en la dràstica disminució de l'operativitat dels mitjans aeris d'extinció als voltants dels aerogeneradors.  
Respecte al segon punt, és necessari ressaltar que a la Comunitat Valenciana l'extinció d'incendis forestals es fonamenta en gran manera en els mitjans aeris, per la qual cosa, en aquells llocs amb limitacions d'ús, es fa necessari reforçar les infraestructures de suport als mitjans terrestres.  
Proposta de mesures correctores  
En la fase d'execució:  
- En totes les actuacions que es realitzen a terreny forestal o en un franja de seguretat de 500 metres al voltant d'aquest, caldrà ajustar-se al que estableix el manual de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en execució d'obres i treballs realitzats siga en terrenys forestals o als voltants d'aquests, aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana. Per a un adequat compliment de l'esmentat manual la formació i conscienciació dels operaris que treballaran en l'execució dels treball es considera peça clau.  
- Per a un adequat compliment de les mesures de seguretat, en les diferents zones de treball, i en lloc visible, s'han de col·locaran cartells informatius dels nivells de risc d'incendi diaris establits per la Direcció General d'Interior en compliment del Pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana.  
- En tot moment cal mantenir en bon estat de conservació i lliures d'obstacles els camins i les pistes forestals afectades pels treballs, de tal manera que no s'interrompa el funcionament normal dels mitjans de prevenció i extinció d'incendis forestals.  
En la fase d'explotació:  
Com s'ha indicat en l'apartat anterior, la instal·lació d'aerogeneradors a terrenys forestals genera una disminució en l'eficàcia dels mitjans de prevenció aeris d'extinció al voltant d'aquests, en tractar-se d'obstacles de gran envergadura que, en cas d'incendi, poden estar ocults pel fum. Per la qual cosa les mesures correctores han d'anar dirigides fonamentalment a reforç d'aquests mitjans terrestres, de manera que es compense aquesta disminució d'efectivitat. Així als parcs:  
- S'ha d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors al voltant d'observatoris forestals que puguen entorpir el camp visual d'aquests.  
- S'ha de reforçar la vigilància en la zona d'influència, siga mitjançant sistemes automàtics de detecció d'incendis forestals o mitjançant patrulles de vigilància. Cal evitar la instal·lació d'aerogeneradors al voltant de dipòsits d'aigua amb possibilitat de càrrega d'helicòpters.  
- S'ha de primar la concentració d'aerogeneradors, evitant dispersions que dificulten encara més les labors dels mitjans d'extinció.  
- S'ha de disposar d'un sistema de vigilància i alerta d'incendis integrat en un sistema que permeta, en cas d'incendi, la parada dels aerogeneradors i la seua orientació més adequada en funció de les característiques i localització de l'incendi. Així mateix, els aerogeneradors han de disposar de senyals i balisaments que faciliten la detecció d'aquests pels mitjans aeris.  
- Els vials que comuniquen les diferents torres de cada agrupació d'aerogeneradors han de disposar, en el cas que no estiguen executades, d'àrees contrafocs de suport per als mitjans d'extinció terrestres. Les àrees tallafocs de suport han de tenir, amb caràcter general, una amplària igual a 10 vegades l'alçària mitjana de la vegetació circumdant. En tot cas, l'amplària d'aquestes no pot sobrepassar els 60 metres. L'esmentada amplària es dividirà en 5 bandes: una central decapada coincident amb el vial, dues bandes laterals a l'anterior que es practicarà un desbrossament total i si és el cas l'eliminació de l'arbratge, i finalment dues bandes exteriors a les anteriors en les quals es practicarà un desbrossament parcial i, si és el cas, l'adevesament i poda de l'arbratge. En tàlvegs i encreuaments de camins cal incrementar les amplàries establides en un 25%. En les bandes exteriors o de desbrossament parcial, l'adevesament de l'arbratge i el desbrossament del matoll s'ha de realitzar amb una intensitat tal que resulte una superfície total coberta de l'ordre del 20%. Aquestes àrees tallafocs han de mantenir-se periòdicament perquè en conserven l'efectivitat   
- En cadascun dels parcs d'aerogeneradors a raó d'una cada quilòmetre s'han d'habilitar zones desbrossades mancades d'arbratge, fora de la zona d'influència dels aerogeneradors, per a l'embarcament i desembarcament de brigades helitransportades.  
- Tant els accessos als parcs com els vials de comunicació entre els aerogeneradors s'han de mantenir en bon estat de conservació, i han de permetre la circulació dels vehicles de prevenció i extinció d'incendis forestals, i les cunetes s'han de mantenir netes de vegetació.  
- En les alineacions d'aerogeneradors i com a suport a les àrees tallafocs, s'ha d'instal·lar un sistema de proveïment d'aigua i hidrants, de manera que els hidrants estiguen situats a una distància no superior a 200 metres entre ells i que el sistema de proveïment d'aigua garantisca el funcionament de dos hidrants consecutius al mateix temps amb un cabal de 500 l/min durant una hora amb una pressió mínima de 3 kg/cm² per a cada quilòmetre (mínim 5 hidrants) d'instal·lació. Això implica una reserva d'aigua d'almenys 60 m³ cada quilòmetre. Aquest sistema d'hidrants s'ha d'efectuar sota els criteris constructius habituals d'instal·lacions contra incendis, amb sistemes redundants de bombament, disposició d'anell, etc. que garantisca al màxim el funcionament. Així mateix, en la fase d'explotació s'ha d'efectuar el manteniment adequat de les instal·lacions i vigilar el nivell d'ompliment de les reserves d'aigua, i mantenir-les amb els mínims exigits. Atés que no es poden descartar les gelades a zones de muntanyes, els hidrants han de ser del tipus columna seca.  
- Una alternativa als hidrants referits en el punt anterior podria ser una xarxa de dipòsits soterrats o semisoterrats, de 20.000 a 30.000 litres de capacitat, situats al llarg dels camins que enllacen les diferents torres, dotades de sistema de càrrega ràpida d'autobombes, i amb una capacitat total equivalent del conjunt dels dipòsits de 60 m³ per quilòmetre de camí. Els dipòsits s'han de repartir amb una determinada homogeneïtat al llarg dels camins a una distància entre ells compresa entre els 300 i 500 metres. Així mateix, en la fase d'explotació s'ha d'efectuar un manteniment adequat de les instal·lacions i vigilar el nivell d'ompliment de les reserves d'aigua mantenint-les amb els mínims exigits.  
- Encara que no resulta imprescindible es pot millorar la instal·lació anterior disposant cada quilòmetre d'almenys un armari equipat amb mànegues i llances com també una reserva de retardant del tipus espumogen.  
- Totes les mesures preventives referides han d'estar executades prèviament a la instal·lació de les torres dels aerogeneradors.  
Sistema d'evacuació  
Respecte al sistema d'evacuació i pel que fa al traçat, aquest s'ha de realitzar preferiblement en zona agrícoles o en línies paral·leles a traçats de carreteres i camins per a, d'aquesta manera evitar, en la mesura que es puga, l'eliminació innecessària de la vegetació, tal com s'indica en el reglament de línies elèctriques.  
En el cas que per motiu justificat de construcció, el traçat de les línies elèctriques d'evacuació haja de passar per terrenys forestals s'haurà de complir tant el reglament de línies elèctriques pel que fa a l'amplària de neteja dels carrers en la projecció de l'estesa, com també en el moment de la realització de les obres d'instal·lació de les torres, el Decret 7/2004, de 23 de gener, sobre normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en l'execució d'obres i treballs realitzats en terrenys forestals o voltants. Així mateix, han de complir el que estipula l'article 153 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, en el qual s'indica el següent:  
«Els titulars de línies aèries de conducció elèctrica han de mantenir netes de vegetació les zones de projecció dels conductors, d'acord amb el que estableix la normativa vigent sobre aquesta matèria. En cas de línies elèctriques de provada seguretat, la Conselleria pot establir unes altres mesures preventives alternatives».  
A aquest efecte es poden definir com a línies de provada seguretat aquelles línies que compleixen els requisits següents:  
a) Garantir la detecció de ruptura de conductor i falta d'alta impedància.  
b) Assegurar la localització de la falta d'un rang de 500 metres amb un temps màxim de 5 minuts des de l'instant de detecció de la falta.  
c) Disposar d'un sistema que permeta comunicar amb el 112 (telèfon d'emergència) en un temps inferior a 5 minuts des de l'instant de la localització de la falta per a la posterior gestió d'aquesta.  
d) No es permetran reenganxaments automàtics quan la línia ha sigut desconnectada per una falta possiblement perillosa per al medi forestal.   
e) El compliment d'aquestes característiques que asseguren una protecció especialment segura ha d'estar garantit per un projecte tècnic aprovat per la conselleria competent en matèria d'energia que garantisca que el sistema de protecció compleix les característiques exposades.  
L'ús de proteccions especials que conferisquen a la línia característiques de provada seguretat, tal com es recullen en el paràgraf anterior, permetrà que aquestes queden exemptes de l'actuació preventiva sobre matolls i arbustos a fi de mantenir net l'ample del carrer, com també fitar la inflamabilitat i combustibilitat d'aquestes. Sí que seran necessàries aquelles tasques correctores que siguen oportunes si s'observa que s'incompleixen les distàncies de seguretat durant alguna revisió o manteniment.   
Informes de la Direcció General de Patrimoni  
Es remeten 3 informes evacuats sobre les prospeccions arqueològiques i etnològiques amb el contingut següent (febrer de 2006):  
- Parc eòlic Cerro Nevera  
Realitzada la prospecció arqueològica relacionada amb l'activitat dalt referenciada, i aportada la corresponent documentació relativa als seus resultats, els nostres serveis tècnics posen de manifest que s'han localitzat tres nous llocs on no es coneixia l'existència de materials arqueològics i es recullen, a més, les afeccions als dos jaciments inventariats presents en la zona d'estudi.  
Dels tres llocs on es detecta material arqueològic en superfície destaca el denominat CN-75 Los Altos, que correspon a una concentració de sílex tallat en superfície indicant la probable presència d'un assentament prehistòric destinat a l'elaboració de material lític sobre sílex i calcària. La cronologia aproximada el situa en el Paleolític mitjà i sembla correspondre a indústria de tipus musterià relacionada amb grup neandertals.  
Respecte als jaciments ja inventariats, s'ha detectat que dins de l'àrea de prospecció es localitzen els jaciments de Tordá I i Tordá II. En l'informe aportat es fa referència al fet que aquests jaciments es veuran afectats directament encara que no queda prou definit el grau d'afecció ni si incideix de manera directa sobre el nucli dels jaciments o l'àrea d'influència d'aquests. Si que es proposen mesures preventives i correctores respecte del patrimoni arqueològic que encara que són adequades es consideren insuficients pels nostres serveis tècnics en tant que la millor opció serà la de no afectar el patrimoni arqueològic modificant-se el projecte d'obres en aquest sentit. En la mesura que es plantegen aquesta opció hauran d'efectuar-se les actuacions que a continuació s'hi expressen i que són les oportunes de conformitat amb l'informe tècnic emés:  
- Realització d'un estudi de detall de cada un dels jaciments detectats per a valorar de manera clara l'afecció d'aquests.   
- Realització de sondejos arqueològics previs, amb un marge de tres mesos abans de l'inici de les obres en les zones afectades. Aquests sondejos s'han d'executar amb mitjans mecànics per a la retirada dels nivells superficials del terreny i es completaran amb el perfil, neteja i excavació manual.  
- L'excavació en extensió. Aquesta mesura s'ha d'aplicar en el cas que es detecten restes arqueològiques durant la realització dels sondejos.  
- La valoració arqueològica d'aquells jaciments no detectats però que puguen veure's afectats per l'obres de construcció.  
Aquestes actuacions han de completar-se en l'estudi d'impacte ambiental com a mesures correctores i cal tenir en compte el règim d'autoritzacions establit en la Llei de patrimoni cultural valencià.  
Des del punt de vista de patrimoni paleontològic ha d'efectuar-se la pertinent consulta als nostres serveis tècnics per a constatar les possibles incidències sobre el patrimoni d'aquesta naturalesa.  
Sense perjudici de l'anterior, en l'estudi d'impacte ambiental ha de preveure's que l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a aquesta Conselleria a l'efecte que es determinen les actuacions oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei de patrimoni cultural valencià.  
Consultat l'Inventari de patrimoni arquitectònic d'interés historicortístic de la província de València, pel que fa als municipis afectats no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
Finalment, des del punt de vista de patrimoni etnològic, els nostres serveis tècnics han posat de manifest que en els resultats dels treballs de prospecció es fa referència a l'existència d'elements etnològics, concretament:  
- CN- 45 Corrals de Tordá. Andillla  
- CN- 66 Bassa corrals de Tordá. Andilla  
- CN- 83 Corral de pedra en sec. Andilla   
- CN- 88 Abric de pedra en sec. Andilla  
En el document aportat s'assenyala que, excepte l'identificat com a CN-66, la resta es poden veure afectats pel parc eòlic i les instal·lacions d'aquest, per la qual cosa s'haurien de plantejar en l'estudi d'impacte ambiental les oportunes mesures correctores al respecte.  
Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte, resulta procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que preveurà les actuacions realitzades, resultats i programa de vigilància ambiental o mesures correctores si és el cas, i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià, a efecte que s'aporte en el corresponent procediment d'impacte ambiental davant de l'òrgan administratiu competent.  
Parc eòlic Peñas de Dios I.   
Realitzada la prospecció arqueològica relacionada amb l'activitat dalt referenciada, i aportada la corresponent documentació relativa als seus resultats, els nostres serveis tècnics han posat de manifest que s'han detectat tres punts amb materials arqueològics i s'ha recollit l'afecció a tres jaciments inventariats.  
Dels tres llocs on es detecta material destaca el denominat Hoya Redonda, que correspon a una concentració de sílex tallat en superfície que indica la possible presència d'un assentament prehistòric. Respecte als jaciments ja inventariats s'ha detectat que dins de l'àrea de prospecció es localitzen els jaciments de Tordá i II, Clerios I, Clerios II i Corrales de la Canaleta.   
En l'informe aportat es fan referència a què aquests jaciments es veuran afectats directament encara que no queda prou definit el grau d'afecció d'aquests ni si incideix de manera directa sobre el nucli dels jaciments o l'àrea d'influència. Sí que es proposen mesures preventives i correctores respecte del patrimoni arqueològic que encara que són adequades, es consideren insuficients pels nostres serveis tècnics, en tant que la millor opció serà la de no afectar el patrimoni arqueològic, modificant el projecte d'obres en aquest sentit. En la mesura que es plantegen aquesta opció hauran d'efectuar-se les actuacions que a continuació s'expressen i que són les oportunes de conformitat amb l'informe tècnic emés:  
- Realització d'un estudi de detall de cadascun dels jaciments detectats per a valorar de manera clara l'afecció d'aquests.   
- Realització de sondejos arqueològics previs, amb un marge de tres mesos abans de l'inici de les obres en les zones afectades. Aquests sondejos s'han d'executar amb mitjans mecànics per a la retirada dels nivells superficials del terreny i s'han de completar amb el perfil, neteja i excavació manual.  
- L'excavació en extensió. Aquesta mesura s'ha d'aplicar en cas que es detecten restes arqueològiques durant la realització dels sondejos.  
Aquestes actuacions han de completar-se en l'estudi d'impacte ambiental com a mesures correctores i han de tenir en compte el règim d'autoritzacions establit en la Llei de patrimoni cultural valencià.  
Des del punt de vista de patrimoni paleontològic ha d'efectuar-se la pertinent consulta als nostres serveis tècnics per a constatar les possibles incidències sobre el patrimoni d'aquesta naturalesa.  
Sense perjudici de l'anterior, en l'estudi d'impacte ambiental ha de preveure's que l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a aquesta Conselleria a l'efecte que es determinen les actuacions oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei de patrimoni cultural valencià.  
Consultat l'Inventari de patrimoni arquitectònic d'interés historicoartístic de la província de València, pel que fa als municipis afectats, no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
Finalment, des del punt de vista del patrimoni etnològic, els nostres serveis tècnics han posat de manifest que en els resultats dels treballs de prospecció es fa referència a l'existència d'elements etnològics que poden veure's afectats per les obres, concretament una masia de corral de pedra en sec, corral a l'aire lliure en ús i un corral en pedra en sec.  
Es considera oportú que respecte a aquests elements es complete la seua documentació, conforme al model de fitxa aprovat per aquesta Direcció General i es plantegen les mesures correctores oportunes.  
Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte resulta procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que preveurà les actuacions realitzades, resultats i programa de vigilància ambiental o mesures correctores si és el cas, i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià a efecte que s'aporte en el corresponent procediment d'impacte ambiental davant de l'òrgan administratiu competent.   
- Parc eòlic Peñas de Dios II.   
- Realitzada la prospecció arqueològica relacionada amb l'activitat dalt referenciada, i aportada la corresponent documentació relativa als seus resultats, pels nostres serveis tècnics s'ha posat de manifest que no s'han localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic en superfície dins de l'àrea prospectada. No obstant això, es proposa la realització d'un seguiment arqueològic en superfície dins de l'àrea prospectada amb l'objecte de garantir la correcta salvaguarda del patrimoni arqueològic, seguiment que haurà de dur-se a terme en relació amb totes les obres que comporten afecció al subsòl i que haurà de disposar l'oportuna autorització d'aquesta Direcció General. Aquesta actuació haurà de preveure's en el corresponent estudi d'impacte ambiental com a mesura correctora del projecte.   
Des del punt de vista de patrimoni paleontològic haurà d'efectuar-se la pertinent consulta als nostres serveis tècnics per a constatar les possibles incidències sobre el patrimoni d'aquesta naturalesa.  
Sense perjudici de l'anterior, en l'estudi d'impacte ambiental ha de preveure's que l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a aquesta Conselleria a l'efecte que es determinen les actuacions oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei de patrimoni cultural valencià.  
Consultat l'Inventari de patrimoni arquitectònic d'interés historicoartístic de la província de València pel que fa als municipis afectats, no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
Finalment, des del punt de vista del patrimoni etnològic, els nostres serveis tècnics han posat de manifest que en els resultats dels treballs de prospecció es fa referència a l'existència d'elements etnològics que poden veure's afectats per les obres, concretament una masia de corral de pedra en sec, corral a l'aire lliure en ús i un corral en pedra en sec.  
Es considera oportú que respecte a aquests elements es complete la seua documentació, conforme al model de fitxa aprovat per aquesta Direcció General i es plantegen les mesures correctores oportunes.  
Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte, resulta procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que preveurà les actuacions realitzades, els resultats i programa de vigilància ambiental o mesures correctores si és el cas, i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià a efecte que s'aporte en el corresponent procediment d'impacte ambiental davant de l'òrgan administratiu competent.   
Informes sectorials continguts en la consulta annexa a aquest expedient (exp. 142/06-CON).  
Contestació a la consulta per part de l'Àrea d'Avaluació Ambiental.   
Vista la documentació remesa per l'empresa adjudicatària de la zona 8 sobre la proposta de nou traçat del sistema d'evacuació de la zona 8 s'efectuen les consideracions següents:  
El Pla eòlic valencià no va valorar els impactes, directes ni indirectes, derivats de l'evacuació de l'energia generada pel desenvolupament de les diferents zones en què es van dividir les àrees delimitades amb recurs potencial.  
Després de l'aprovació del Pla eòlic (juliol de 2001) la Conselleria d'Innovació i Competitivitat i els operadors elèctrics (REE i Iberdrola) van decidir els punts d'evacuació de cadascuna de les zones eòliques. No es va incorporar a l'esmentada decisió cap consideració de caràcter ambiental, i el resultat dels acords adoptats es van traslladar a aquesta Direcció General a l'agost de 2002.  
Cal apuntar, a més, que en determinades zones el punt d'evacuació s'ha variat al llarg del temps.   
En diverses ocasions, des d'aquesta Àrea s'ha indicat a la Direcció General d'Energia (integrada actualment en la Conselleria d'Infraestructures i Transports) la necessitat de replantejar, des del punt de vista ambiental, l'evacuació de les zones 7 i 8 ja que l'esquema proposat és absolutament inadequat principalment per dues raons:  
- La primera, que en tot cas les alternatives de la zona 7 estan supeditades a un tram conjunt intermedi amb la zona 8 que necessàriament es divideix ja que estan assignades a una ST diferent, la zona 7 a Villarmarxant i la zona 8 a Requena.  
- En segon lloc perquè l'esmentat sistema d'evacuació afecta terrenys d'elevat valor ambiental als termes de Bugarra i Gestalgar (vall del Túria i terrenys forestals situats als seus marges) i destaca el fet que és un dels territoris en què es concentra un major nombre de parelles d'àguila de panxa blanca, aspecte que es va tenir en compte prioritàriament tant en el planejament de Bugarra com en el de Gestalgar (en tràmit).  
Els estudis realitzats per l'empresa adjudicatària sobre la línia elèctrica en el tram que discorre pels termes de Bugarra i Gestalgar reforcen i confirmen el valor dels esmentats terrenys.   
Per tant, el plantejament efectuat per l'empresa concessionària presenta els avantatges següents des del punt de vista ambiental:  
- Unifica el punt d'evacuació de la zona 7 i 8 i, per tant, adquireix sentit i preferència l'alternativa d'evacuació conjunta de les dues zones.  
- La longitud del conjunt dels sistemes d'evacuació es redueix considerablement i el traçat, en termes generals, afecta terrenys de menor valor ambiental.   
No obstant això, encara que el canvi de punt d'evacuació comporta una minimització de l'impacte global derivat de l'evacuació de les zones 7 i 8, el traçat definitiu ha de ser objecte d'estudi específic, i dependrà de l'evolució de la resta d'instal·lacions eòliques (ubicació dels parcs eòlics, de la subestació, dels accessos, etc.) considerant fonamentalment els aspectes de fauna, patrimoni, visibilitat, proximitat a poblacions, etc., que evidentment requereixen per a la correcta valoració d'aquests una escala més detallada que la considerada en aquest informe.  
Serà necessari valorar els impactes indirectes derivats de les modificacions que són necessàries realitzar en la subestació o reforç de les línies de transport o distribució connectada a l'esmentada subestació.   
Servei d'Ordenació Sostenible (sobre línia elèctrica)   
1. L'àrea d'avaluació ambiental sol·licita informe sobre la viabilitat de la línia elèctrica d'evacuació de la zona 8 (que serà de doble circuit conjunta amb la zona 7) amb el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Túria, tant pel que fa a l'obligatorietat que les línies elèctriques, tant existents com de nova construcció, hagen de ser subterrànies, com en l'aplicació de l'article 88 de la seua normativa, ja que el tram final d'evacuació travessa l'àrea delimitada com de protecció ecològica.  
2. Respecte al soterrament de la línia d'evacuació s'aplicarà el que disposa l'apartat 6 de l'article 81 del PORN del Túria i que es transcriu a continuació:  
«En l'àmbit territorial del PORN totes les línies elèctriques, tant existents com de nova construcció hauran de ser subterrànies. A aquest respecte els marges de les vies de comunicació tindran el caràcter de corredor preferent per a la localització de les esmentades línies subterrànies».  
3. Respecte a la menció de l'article 88 del PORN esmentat, es considera ús prohibit les conduccions elèctriques i de telecomunicacions la finalitat de les quals siga externa a l'àmbit socieconòmic del PORN, no obstant això, per a evitar possibles confusions es modifica l'esmentat punt, el qual queda de la manera següent:  
«Conduccions i de telecomunicacions la finalitat de les quals siga externa a l'àmbit socieconòmic del PORN».   
Conclusió  
4. Vistes les consideracions anteriors, aquest Servei considera viable la línia d'evacuació de la zona 8 del pla eòlic, pel que fa a la seua afecció al PORN sempre que complisca el que s'ha estipulat en l'apartat 6 de l'article 81.   
Afeccions legals   
- Espais naturals protegits. El traçat del sistema d'evacuació a la ST de Vilamarxant afectarà, en el tram final l'àmbit del futur Pla d'ordenació dels recursos naturals del Túria, que es troba en fase de tramitació.  
- Camins ramaders. En l'àmbit dels parcs només es pot veure afectat el camí ramader núm. 1 del terme d'Andilla de 75 metres d'amplària legal, denominat assagador Real de Aragón.   
Pel que fa al sistema d'evacuació tant l'original com la nova proposta podrien afectar uns quants camins ramaders classificats dels municipis que travessen. Ha sigut apuntada l'existència d'aquests i serà necessari concretar-ho en el projecte definitiu.  
- Domini públic hidràulic  
Els parcs eòlics se situen en la conques de la rambla de Abejuela, Andilla i Peñarroya principalment.  
Pel que fa al sistema d'evacuació tant l'original com la nova proposta, l'afecció al domini públic hidràulic la constitueix l'encreuament del riu Túria.   
- Patrimoni cultural   
En l'àmbit dels parcs, tal com s'apunta en els informes sectorials, s'ha realitzat la prospecció prèvia que ha determinat les possibles afeccions a jaciments inventariats o als descoberts en aquests.   
En relació amb el sistema d'evacuació original (evacuació a ST Requena l'estudi d'impacte ambiental conté, com a annex 3, un estudi documental arqueològic basat en la carta arqueològica i que descriu tant és a dir sobre vestigis coneguts en un franja de 1km sobre el traçat projectat. S'ha procedit de la mateixa manera en el sistema d'evacuació a la ST de Vilamarxant).   
- Classificació i qualificació urbanística   
Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que té caràcter de pla d'acció territorial sectorial, aprovat mitjançant un acord de 26 de juliol de 2001, del Consell de la Generalitat Valenciana.   
Consideracions ambientals   
En primer terme cal assenyalar que el projecte, entenent com a tal el conjunt de les infraestructures necessàries per a la posada en funcionament de les instal·lacions eòliques de la zona 8 (aerogeneradors, rases per a les línies elèctriques interiors, accessos interiors i exteriors, subestació, línies elèctriques d'evacuació de l'energia generada, i la resta d'obra civil associada) constitueix, des del punt de vista d'avaluació ambiental, un projecte únic, com es desprén de la mateixa normativa del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana (article 13), independentment que l'autorització administrativa i per tant la seua tramitació corresponga a diversos òrgans de l'administració autonòmica. És per això que el pronunciament de la viabilitat del projecte de les instal·lacions eòliques no pot ser considerat de manera parcial, sinó que ha de ser avaluat globalment considerant la totalitat de les alternatives viables, sense perjudici que siga necessària una avaluació posterior sobre aquells aspectes de detall que es concretaran com a resultats d'estudis més detallats o bé per estar pendents de procediments administratius no realitzats.   
Malgrat haver comunicat verbalment, en les múltiples reunions mantingudes amb personal de la Direcció General d'Energia i amb l'empresa promotora l'inadequat, des del punt de vista ambiental no sols del plantejament de l'evacuació les zones 7 i 8, (avaluació conjunta en un tram i posterior separació evacuant la zona 7 a Vilamarxant i la zona 8 a un punt de la zona 9 la destinació final del qual és la ST de Requena), sinó del valor ambiental de les àrees per les quals discorria part del traçat conjunt i la totalitat del tram individual de la zona 8 i més concretament per ser territori de d'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), aspecte valorat en expedients urbanístics tramitats amb anterioritat als termes de Bugarra i Gestalgar i en el qual es van establir precisament limitacions al pas de línies elèctriques.   
El mateix estudi d'impacte ambiental ha confirmat la inviabilitat de la línia d'evacuació connectada amb la zona 9 del pla eòlic per l'afecció d'aquest a l'avifauna principalment, encara que hi ha altres impactes notables que afecten altres elements. Així en l'apartat de conclusions i valoració de l'estudi en situació preoperacional de fauna, presentat el 26 de maig de 2006 s'indica literalment:   
«La línia elèctrica de la zona eòlica afecta directament el territori de dues parelles d'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus) i si es confirma una altra nidificació, a una tercera parella de la mateixa espècie. Aquesta afecció es localitza en el tram de la línia elèctrica de l'encreuament del riu Túria i en el recorregut d'aquest pel terme municipal de Gestalgar.  
Precisament aquest tram de la línia elèctrica s'identifica com una zona sensible a l'avifauna per la presència d'àguila de panca blanca, per la qual cosa la valoració del grau d'afecció és molt elevat, i de caràcter crític per a la viabilitat i manteniment de l'espècie en la zona afectada. Només per aquest motiu hauria de plantejar-se la modificació del traçat de la línia elèctrica en la zona al·ludida i evitar qualsevol afecció sobre la població d'àguila de panxa blanca.   
A més, tal com es recull en l'informe Anàlisi ambiental del sistema d'evacuació de la zona eòlica 8 i proposada del nou traçat, elaborat per Renomar i lliurat en la Conselleria de Territori i Habitatge al maig d'enguany, hi ha altres arguments addicionals que recolzen la necessitat de la modificació del traçat de la línia elèctrica al pas d'aquesta pel riu Túria entre Gestalgar i Bugarra i la part del terme de Gestalgar que s'estén cap al sud:  
- La zona al·ludida constitueix una de les àrees de major valor ambiental i major diversitat de la Comunitat Valenciana pel que la construcció de la línia elèctrica provoca una intensa afecció al paisatge i a la vegetació.  
- Incideix sobre quatre jaciments arqueològics de gran importància per al patrimoni cultural, dos d'ells de l'edat del bronze i altres dos de l'època ibera a iberoromana.  
- Les possibles variants o modificacions de traçat aeri en l'àmbit al·ludit no eviten els impactes ambientals anteriorment citats, sinó que els intensifiquen.  
- El soterrament de la línia elèctrica en l'encreuament del riu Túria provoca, així mateix, un impacte crític sobre la vegetació, els hàbitats i el patrimoni cultural pel tampoc és una solució».  
Per això, la consulta efectuada per l'empresa promotora sobre la possibilitat d'evacuar a la ST de Vilamarxant (ex. 142/06-CON) va ser informada favorablement ja que permetia l'evacuació conjunta amb la zona 7, una reducció considerable de la longitud de la línia i l'afecció de terrenys de menor valor ambiental. No obstant això, entre la contestació de l'esmentada consulta (2 de juny de 2006) i la presentació del corresponent estudi d'impacte ambiental de la nova alternativa d'evacuació (28 de setembre de 2006) es va produir una circumstància que resultava necessari considerar ja que podia quedar compromesa la viabilitat de la línia: l'Ordre de 27 de juliol de 2006, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'acorda iniciar els procediments d'elaboració i aprovació del Pla d'ordenació de recursos naturals del Túria i de declaració del Parc Natural del Túria.   
Es va realitzar per tant una consulta al Servei d'Ordenació Sostenible sobre la possibilitat d'albergar una línia elèctrica en terrenys inclosos en l'àmbit del futur PORN. L'esmentat Servei va comunicar que la construcció estava permesa sempre que s'ajustara als requisits de l'article 81 de la normativa proposada en l'esmentat PORN, és a dir, les línies han de ser subterrànies. Els 11 últims km de la línia en estudi discorrien per terrenys pertanyents a l'àmbit del PORN.  
Tal com es descriu en l'apartat de documentació complementària s'han estat buscant alternatives de traçat que impliquen un tram subterrani de menor longitud i que siga ambientalment acceptable. El pronunciament sobre la línia elèctrica es realitzarà amb una resolució complementària després d'haver sigut sotmés al tràmit d'informació pública.   
Pel que fa a la resta de les instal·lacions s'han efectuat les modificacions consistents en la reubicació dels aerogeneradors considerats perillosos, prenent com a base els estudis preoperacionals duts a terme per l'empresa adjudicatària l'any 2005, encara que d'acord amb l'informe emés pel Servei de Biodiversitat és necessari comprovar que no hi ha perill per a les espècies migradores sobretot en el període postnupcial i en el mes de maig del període prenupcial i en cas contrari establir períodes de parades temporals dels aerogeneradors o alineacions que es determinen perillosos.  
Pel que fa als impactes sinèrgics que poden produir-se sobre l'avifauna per la instal·lació d'alineacions d'aerogeneradors pròxima o paral·leles a les línies elèctriques preexistents no s'ha trobat en l'estudi d'avifauna cap referència a aquestes. D'altra banda la valoració que es realitza en la documentació presentada el dia 1 de desembre de 2006 només fa referència a la població nidificant quan l'estudi d'avifauna preoperacional ha registrat un pas important de migradores.   
Pel que fa a les mesures de prevenció d'incendis s'han reubicat els aerogeneradors pròxims al lloc de vigilància del Cerro Simón però no s'han concretat la resta de mesures referents a:  
- Nou lloc de vigilància. D'acord amb els tècnics del Servei de Prevenció d'Incendis el lloc s'ajustarà al model estàndard sobreelevat executat en altres àrees de la Comunitat Valenciana.  
- No s'han indicat les àrees que s'han de desbrossar per al transport de brigades helitransportades, ni les característiques de les àrees tallafocs i els dipòsits per a reforçar els mitjans d'extinció terrestres no s'ajusten als requisits del Servei de Prevenció d'Incendis en què s'exigeix 60 m³ per quilòmetre distribuïts en dipòsits de 20.000 o 30.000 km a una distància d'entre 300 i 500 metres.   
La major part d'alineacions s'assenten sobre àrees tallafocs pel que les mesures apuntades pel Servei de Prevenció d'Incendis es consideren realitzades o simplement serà necessari realitzar una ampliació de la franja tallafocs. Les alineacions que no tenen àrees tallafocs presenten bosquets o exemplars de la vegetació potencial entre repoblacions de coníferes molt denses en les quals no s'han dut a terme labors d'aclarida, ni de poda. En aquestes àrees o en l'ampliació de les àrees tallafocs existents es procedirà a l'eliminació de la pineda de repoblació i aquelles espècies arbustives amb elevada combustibilitat i es respectarà en tot cas aquells bosquets o exemplars aïllats de la vegetació potencial, ampliant si fóra necessari, per a garantir l'efectivitat de l'àrea tallafocs, l'amplària de la franja procedint de la mateixa manera.  
Pel que fa a les modificacions sol·licitades per a minimitzar l'impacte de l'obra civil s'han considerat totes elles excepte la de l'aerogenerador 4 de l'alineació A1 del parc Cerro Nevera (coincident amb la posició 7 de l'A1 original) ja que es troba fora de la zona en què es considera compatible la instal·lació d'aerogeneradors (segons es va exposar en l'informe de sol·licitud remés a l'empresa promotora el 29 de novembre de 2006).  
D'altra banda es considera necessari conéixer el projecte constructiu a una escala prou detallada que permeta apreciar les dimensions i ubicació de l'obra civil, i incorporar a aquest aquells aspectes la valoració de l'afecció dels quals requereix un nivell de detall superior al de la documentació presentada fins a la data, com ara elements patrimonials (tant els detectats en les prospeccions prèvies com les noves alineacions resultants de les reubicacions en el procés d'avaluació), camins ramaders classificats, vegetació d'interés sent també imprescindible que es concreten les mesures de prevenció d'incendis ja que han d'executar-se i ser efectives en el moment en què les torres s'hagen instal·lat independentment que s'hagen posat o no en funcionament els parcs.   
Consideracions jurídiques   
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar no acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 8 del Pla eòlic valencià, promogut per Renomar, l'evacuació de la qual es projecta per enganxada a Bosques 1 de la zona 9 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana (que al seu torn evacuarà a la ST de Requena).   
Segon  
Estimar acceptable des del punt de vista ambiental, el projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 8, el sistema d'evacuació del qual es projecta a la ST de Vilamarxant, promogut per Renomar, sense perjudici de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació i sempre que s'ajuste al que s'ha proposat en la documentació presentada o, si és el cas, en el punt tercer d'aquesta resolució.   
Tercer   
Se supedita l'execució del projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 8 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana al compliment dels condicionants següents:  
1) A la formulació d'una resolució complementària del sistema d'evacuació a la ST de Vilamarxant, formulada havent omplit els tràmits previstos en la legislació sectorial d'impacte ambiental i d'acord amb els criteris indicats en els informes emesos en l'expedient de consulta annex a l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental com també en l'informe de sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental de 29 de novembre de 2006.   
2) Emplaçament de les instal·lacions eòliques:  
2.1) La ubicació dels aerogeneradors, el traçat de les rases, de la subestació i dels vials d'accés tant interiors com exteriors i la resta d'obra civil associada, seran, en principi, els descrits o grafiats en la documentació complementària presentada el dia 1 de desembre de 2006, amb les excepcions o matisacions que es detallen en el punt següent i quedant supeditada, en els casos en què poguera afectar-se, la superfície pertanyent a camins ramaders; a jaciments arqueològics inventariats, detectats en les prospeccions prèvies o durant les obres i flora endèmica, amenaçada o d'interés.   
2.2) Les excepcions o matisacions a què es refereix el punt anterior són:  
- L'alineació A1 del parc eòlic Cerro Nevera s'haurà d'ajustar als límits de l'àrea considerada apta en l'ampliació sol·licitada el dia 29 de novembre de 2006, ja que l'aerogenerador núm. 4 (coincident amb la posició 7 del projecte original) se situa en àrea no apta.   
- La reubicació dels aerogeneradors i de la subestació s'haurà de realitzar, si és el cas, dins de l'àmbit del pla especial, d'acord amb els criteris de delimitació que es marquen en l'apartat 1 anterior i seran comunicades a aquesta Secretaria mitjançant un informe extraordinari.   
Els aerogeneradors que no puguen ser reubicats hauran de ser eliminats.   
- S'haurà de presentar davant de l'Àrea d'Avaluació Ambiental d'aquesta Secretaria Autonòmica, almenys amb dos mesos d'antelació a la data prevista per al replantejament definitiu, els projectes d'execució de la totalitat dels parcs, sobre els quals es formularà una resolució complementària.  
El projecte constructiu s'haurà d'elaborar tenint en compte:  
- El resultat de la totalitat de les actuacions que en cada cas siguen necessàries per a determinar l'afecció al patrimoni requerits en els informes emesos per la Conselleria de Cultura en cada un dels parcs sobre les prospeccions prèvies.   
- Les observacions realitzades en l'informe de 29 de novembre de 2006 per a minimitzar l'impacte sobre la vegetació d'interés o per a aprofitar al màxim els camins existents.   
L'escala gràfica del projecte ha de tenir un nivell mínim de detall 1:2.000 i inclourà plànols topogràfics de planta, transversals i longitudinals del condicionament dels vials d'accés als parcs, el traçat i disseny definitius dels vials interiors, de les rases, de les plataformes de muntatge, fonamentacions, ubicació de la subestació, de la planta de formigonat, etc. i les mesures correctores o protectores per a la prevenció d'incendis (vegeu apartat 5.6) d'acord amb els criteris establits en l'informe emés pel Servei de prevenció d'incendis d'aquesta Conselleria. En la documentació gràfica s'hauran de consignar els jaciments existents i el corresponent perímetre d'aquests, els camins ramaders existents en l'àmbit dels parcs, com també la vegetació d'interés a fi que tots aquests elements queden degudament preservats de les obres mitjançant el corresponent jalonat des del moment del replantejament.   
En el projecte constructiu s'haurà de detallar la ubicació, en coordenades UTM, de cada un dels aerogerenadors com també la denominació definitiva a fi d'unificar dades i facilitar la labor del programa de vigilància ambiental.   
3) L'inici de les obres quedarà supeditat a:  
- La formulació de la resolució complementària a aquesta declaració d'impacte ambiental favorable sobre el sistema d'evacuació de la zona 8 a la St de Vilamarxant, d'acord amb el que estableix el punt 1 anterior.  
- La formulació de la resolució complementària a aquesta declaració d'impacte ambiental favorable sobre els projectes constructius el contingut dels quals s'ha especificat en l'apartat 2.2 anterior.  
4) En la documentació amb eficàcia normativa (tant gràfica com escrita) haurà de procedir-se a les modificacions següents:  
4.1) L'àmbit del pla especial per als aerogeneradors, i subestació (àrea en què es declaren compatibles les instal·lacions eòliques) s'haurà d'ajustar a les alineacions considerades aptes eliminant expressament la posició o posicions que s'han considerat expressament no aptes per afecció a l'avifauna, per afecció a vegetació, paisatge, per prevenció d'incendis, etc.   
Així mateix, l'àmbit del pla especial per als accessos i rases s'haurà d'ajustar a les variacions establides per a aquests durant el procés d'avaluació.   
L'amplària fixada de l'àmbit de pla especial (200 metres) per als aerogernadors s'haurà de reduir, com a mínim, a la meitat ja que comprén zones de vessant amb pendents acusades i amb formacions vegetals d'interés que en alguns casos responen al criteri núm. 5 d'exclusió del pla eòlic. Per tant l'amplària màxima de l'àmbit del pla especial per a les alineacions dels aerogeneradors serà de 50 metres a un costat i a l'altre. L'esmentada franja formarà, en tot cas part, dels 1.000 metres de zona d'afecció que es declara d'acord amb l'article 25 de la normativa del Pla eòlic Valencià, aprovat mitjançant un acord del Conselll de la Generalitat Valenciana de 26 de juliol de 2001, i exclourà en tot cas:  
- Les àrees declarades no aptes en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
- Qualsevol superfície que es trobe a menys de 1.000 m de sòl classificat com a urbà o urbanitzable en el planejament urbanístic vigent del municipi en qüestió.   
- Els camins ramaders classificats limítrofs amb les alineacions o la subestació transformadora o que travessen les alineacions d'aerogeneradors.  
- La superfície inclosa en el perímetre de protecció d'elements patrimonials d'interés inventariats o determinada per l'òrgan competent després de la corresponent prospecció arqueològica.  
4.2) Es considera adequada la modificació de l'article 25 de la normativa del pla eòlic duta a terme per la Direcció General d'Energia i la conseqüent modificació dels articles 3, 4, 5 13 i 15 de la normativa del pla especial.  
4.3) S'haurà d'incloure en la documentació amb eficàcia normativa l'obligació de sol·licitar la declaració de zones de seguretat, tant en la fase de construcció (impacte temporal) com en la fase de funcionament (impacte permanent) per a aquelles àrees en què l'ús d'aprofitament eòlic se superposa amb l'ús cinegètic preexistent, d'acord amb el que preveu l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana, i a la Resolució de 26 d'abril de 1988, de la Direcció General de Producció Agrària, per la qual es donen normes per a la senyalització dels terrenys sotmesos a règim especial de caça i pesca continental i camins ramaders.   
5) Les mesures preventives i correctores proposades en el capítol 13 de la memòria general de la zona 8 i el capítol 9 de cada un dels parcs eòlics i la de la documentació complementària presentada hauran de ser complementades amb les que a continuació es detallen:  
5.1) Mesures de protecció de qualitat de l'aire i prevenció del soroll:  
- Els vehicles de transport de material, en la fase de construcció, hauran de circular amb les caixes cobertes de lona.  
- Mesures de prevenció de la contaminació acústica en la fase de construcció.  
- S'haurà d'efectuar un manteniment periòdic dels silenciosos dels escapaments, rodaments engranatges i mecanismes en general de tota la maquinària que intervinga en l'obra.  
- La realització de voladures com a mètode d'excavació s'haurà d'utilitzar puntualment i només en els supòsits en què no existisquen tècniques alternatives. En aquest cas es comunicarà mitjançant un informe extraordinari l'esmentada circumstància a fi de determinar la necessitat d'aplicació de mesures preventives o correctores addicionals.  
5.2) Protecció del sistema hidrològic i hidrogeològic.   
Durant les obres, en la fase de moviment de terres, s'haurà de realitzar un seguiment amb la finalitat de detectar formacions càrstiques d'interés (coves, dolines, avencs, etc.). Davant de qualsevulla troballa d'aquesta naturalesa s'hauran de detenir els treballs, s'haurà d'establir un perímetre d'afecció i es comunicarà, mitjançant un informe extraordinari, a l'Àrea d'Avaluació Ambiental d'aquesta Secretaria Autonòmica a fi de valorar i informar de la importància d'aquest, atenent al que estableix l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.   
5. 3) Protecció al patrimoni   
Sense perjudici de les accions que s'hagen de dur a terme per a evitar l'afecció a jaciments inventariats o detectats en les prospeccions prèvies, en les quals es procedirà d'acord amb els informes de la Conselleria de Cultura, i en el punt 2.2 anterior, s'haurà d'establir durant les obres una vigilància permanent de manera que si hi apareixen jaciments arqueològics o paleontològics s'han de suspendre obligatòriament els treballs, s'ha d'establir un perímetre de protecció i s'ha de notificar immediatament a la Conselleria de Cultura.   
5.4) Protecció de la fauna  
- Si la fase d'obres comprén totalment o parcialment l'època de nidificació de rapaces forestals, s'ha de verificar l'existència de nius en una franja de 500 metres a un costat i a l'altre de les alineacions projectades, al voltant de la planta de formigonat i de la zona d'ubicació de la subestació, a fi d'establir la limitació en l'execució de les obres que garantisquen l'èxit de la reproducció. Les esmentades limitacions s'hauran d'establir per a l'obra civil de qualsevol naturalesa que es trobe a una distància igual o inferior a 500 metres dels punts de nidificació detectats i s'aplicarà entre els mesos de març a juny, ambdós inclusivament.   
- La necessitat de mesures preventives o correctores addicionals a les adoptades (eliminació de les posicions més perilloses) per a evitar l'afecció a espècies migradores, tant per les línies d'aerogeneradors projectades com per les línies elèctriques preexistents que se situen paral·leles o pròximes a les alineacions dels parcs Peñas de Dios I i Peñas de Dios II s'haurà de realitzar basant-se en els resultats del programa de vigilància ambiental, tant per a la fase d'obres com per a la fase de funcionament.   
5.5) Protecció del sòl i la vegetació   
Durant la fase de construcció, el condicionament tant dels camins d'accés als parcs com els vials interiors (exceptuant les cunetes, els sobreamples dels revolts i els eixamplaments per a l'encreuament de maquinària, que hauran de distar almenys 500 metres entre ells i s'han de fer coincidir amb alguna de les plataformes habilitades per a les instal·lacions dels aerogeneradors) no hauran de sobrepassar els 4,5 metres, en cap cas els vials interiors hauran de tenir un ample superior als vials d'accés principals.  
- Les dimensions de plataformes, fonamentacions, subestació, àrees d'abassegament, planta de formigonat, etc. S'han de reduir al mínim imprescindible per a l'execució de l'obra i per a complir amb les mesures de seguretat exigides en la legislació sectorial.   
- La restauració ambiental ha de comprendre la totalitat de les superfícies afectades, incloent els talussos i terraplens residuals generats en la fase de construcció, d'acord amb els establits en els corresponents apartats de l'estudi d'impacte ambiental.   
- Si fóra necessària la utilització de materials (tant àrids com terra vegetal) no provinents de la mateixa excavació de les obres (sabates, plataformes, rases, etc.) s'hauran d'obtenir de pedreres autoritzades i l'eliminació de materials sobrants s'haurà d'efectuar a un abocador inert legalitzat. Si no hi ha pedreres o abocadors legals al voltant de l'obra s'haurà de tramitar el corresponent estudi d'impacte ambiental d'acord amb el que preveu el Decret 162/ 1990, de 15 d'octubre, del Consell del Govern Valencià, pel qual s'aproven el reglament para a execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental.  
5. 6) Protecció contra incendis  
S'hauran d'aplicar totes les mesures apuntades en l'informe del Servei de Prevenció d'Incendis.   
- Instal·lació de dipòsits d'aigua com a reforç dels sistemes d'extinció terrestre amb les dimensions, característiques i distribució ajustats als criteris establits pel Servei de Prevenció d'Incendis (capacitat per quilòmetre de 60 m³ distribuïts en dipòsits d'entre 20.000 i 30.000 litres cada 300-500 metres) i dotats amb sistema de càrrega per a autobombes.   
- Substitució del lloc de vigilància del Cerro Simón per un de doble alçària amb les dimensions i disseny estàndard establit pel Servei de Prevenció d'incendis.   
- Obertura d'àrees tallafocs en les alineacions d'aerogeneradors. En les alineacions en què no hi haja àrees tallafocs o en l'ampliació de les àrees tallafocs existents s'haurà de procedir eliminant en primer terme la pineda de repoblació i aquelles espècies arbustives amb elevada combustibilitat i s'hauran de respectar en tot cas aquells bosquets o exemplars aïllats de la vegetació d'interés (carrasques, espècies de Juniperus, roures xicotets, pi silvestre, etc.), ampliant si fóra necessari per a garantir l'efectivitat de l'àrea tallafocs, l'amplària de la franja però procedint de la mateixa manera.  
- Concreció i proposta de les àrees que s'han de condicionar per a l'embarcament i desembarcament de les brigades helitransportades.   
5.7) Si el desenvolupament de les obres o en la fase de funcionament de les actuacions previstes s'observen danys a tercers o impactes no detectats en aquesta avaluació d'impacte ambiental, s'hauran estudiar i corregir.  
6) En relació amb el programa de vigilància ambiental   
6.1.) S'haurà de realitzar control de l'avifauna durant la fase d'obres, ajustant-se a la metodologia presentada el dia 1 de desembre de 2006. S'haurà d'iniciar en el moment de replantejament de les obres i serà finalitzat en el moment en què les instal·lacions entren en funcionament.  
6. 2.) La metodologia proposada per a la realització del pla de seguiment de la incidència per col·lisió, dels parcs eòlics i línies elèctriques en la fauna (aus i quiròpters), es considera adequada si s'incorporen les matisacions que a continuació es detallen:  
- S'haurà de complementar la metodologia proposada amb experiments, a cadascuna de les estacions de l'any, de detectabilitat i permanència de cadàvers a fi d'establir factors de correcció en la determinació de la mortalitat per col·lisió tant per a les alineacions d'aerogeneradors com de la línia elèctrica.   
- Sense perjudici de la informació que s'incloga en l'informe anual, les dades de mortalitat o qualsevol incidència ressenyable corresponent a aus rapaces i d'aquelles espècies catalogades en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana), com també la recollida de cadàvers s'haurà de realitzar d'acord amb el protocol elaborat a aquest efecte pel Servei de Biodiversitat d'aquesta Conselleria.  
- El període de 5 anys proposat per a la realització del seguiment és el mínim imprescindible per a poder determinar la incidència dels parcs eòlics instal·lats, i queda supeditada la continuïtat i metodologia de seguiment, per a la resta del període de funcionament de l'activitat, als resultats obtinguts en el període mínim.  
El pla de seguiment s'haurà de reiniciar per a aquells aerogeneradors o trams de línia elèctrica que transcorreguts sis mesos des de la posada en marxa de les instal·lacions eòliques i per qualsevol causa, s'hagen reubicat o modificat.   
- Si el programa de vigilància ambiental demostra, en el transcurs del temps, la perillositat de qualsevol dels aerogeneradors instal·lats en relació amb la població de voltors o exemplars d'espècies d'avifauna incloses en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada, serà aplicable l'article 34.4 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
A l'efecte de l'esmentat article, el llindar crític es determinarà a partir de l'avaluació de les dades demanades en el pla de seguiment de la incidència de parcs eòlics i línies elèctriques en les aus i quiròpters, efectuada pel Servei de Conservació de la Biodiversitat.   
Les mesures protectores o correctores o les modificacions que fóra necessari aplicar, inclòs el desmantellament dels aerogeneradors en el cas d'impacte crític, s'haurà de realitzar a càrrec de l'empresa adjudicatària sense que, en cap cas es puga entendre que està subjecte a compensacions per part d'aquesta Administració.  
6.3) Relació d'informes  
A més dels informes proposats per al control de la vigilància ambiental, durant la fase d'obres s'han de presentar informes ordinaris amb una periodicitat mensual. En aquests s'hauran de descriure les actuacions que s'hagen dut a terme des de l'anterior informe, adjuntant el corresponent reportatge fotogràfic.   
Si sorgeix qualsevol incidència o imprevist (ex. jaciments arqueològics o paleontològics, formacions càrstiques, o qualsevol dada d'interés relativa a l'avifauna) s'haurà de comunicar a l'Àrea d'Avaluació Ambiental d'aquesta Secretària Autonòmica mitjançant un informe extraordinari.   
S'haurà de realitzar un estudi sobre el grau d'acceptació de les instal·lacions eòliques per part de la població resident, tant en els nuclis urbans com en les edificacions aïllades, com també de la incidència sobre la socioeconomia de la zona i en especial sobre el turisme rural.   
L'estudi s'haurà d'iniciar en el moment del replantejament de les obres i s'haurà d'estendre almenys a un any després de l'entrada en funcionament de les instal·lacions eòliques. Les dades demanades durant la fase d'obres s'han d'incloure en l'informe núm. 2, és a dir, a la finalització de les obres de restitució dels terrenys previ a la revegetació.   
7) Mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural  
Es consideren adequades les mesures compensatòries proposades encara que les del grup de millora dels valors naturals serà necessari concretar-les mitjançant un estudi especifique que s'haurà de presentar en el termini màxim d'1 any comptat des de la posada en funcionament de les instal·lacions eòliques.   
Quart  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que, en defensa del seu dret, estimen pertinents.  
Cinqué   
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.  
València, 2 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Resolució 140/05-AIA  
Expedient: 140/3401-CNZ  
Títol: Fabricació de frites i esmalts per a la indústria de paviments i revestiments ceràmics  
Promotor: Ferro Spain, SA  
Autoritat substantiva: Servei de Control Integrat de la Contaminació de la Direcció General de Qualitat Ambiental  
Localització: Carretera N-340, km 954, al polígon industrial Via Augusta del terme municipal de Nules (Castelló)  
Advertit un error en la declaració d'impacte ambiental corresponent a la Resolució de 31 de gener de 2007 de la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient, d'acord amb la documentació existent en l'expedient 140/2983 OVK, i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
Primer  
Corregir els següents errors detectats en la Resolució, de 31 de gener de 2007, de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 140/5438-MAW d'avaluació d'impacte ambiental:  
En el segon paràgraf de l'apartat 2, del capítol dedicat a la descripció del projecte,  
On diu: «La fusió de frites es fa en 10 forns de dos tipus, rotatius i de bacins de colada contínua.»"  
Ha de dir: «La fusió de frites es fa en 12 forns de dos tipus, rotatius i de bací de colada contínua.»  
Segon  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no poden interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que estimen pertinents en defensa del seu dret i interessos.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta resolució, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
València, 21 març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Resolució 142/06-AIA  
Vist l'expedient 142/06-AIA referent al projecte d'explotació d'àrids secció A) anomenada Ampliació Torreblanca als termes municipals de Torreblanca i Benlloch (Castelló), promogut per Áridos Sanz Marín, SL.  
Vist que l'expedient va ser resolt per la secretària autonòmica de la Conselleria de Territori i Habitatge en data 28 de febrer de 2007 mitjançant una declaració d'impacte ambiental favorable amb condicionants.  
Vist que en la declaració d'impacte ambiental s'indica que l'explotació sol·licitada s'ubica A les parcel·les 2, 3 del polígon 7; parcel·les 26, 29, 30 i 31 del polígon 6 del terme municipal de Benlloch (Castelló), i les parcel·les 1, 7 i 8 del polígon 9, i parcel·la 21 del polígon 10 del terme municipal de Torreblanca (Castelló).  
Vist que, en data 20 de juliol de 2007, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló va remetre un escrit de l'empresa promotora en què exposava que l'àrea en què pretén emplaçar-se l'activitat afecta, segons el projecte presentat, les parcel·les 1, 2 i 3 del polígon 7; les parcel·les 26, 29, 30 i 31 del polígon 6 del terme municipal de Benlloch, i les parcel·les 1, 7 i 8 del polígon 9, i la parcel·la 21 del polígon 10 del terme municipal de Torreblanca.  
En aquest escrit s'indica que, a causa d'un error material, la parcel·la 1 del polígon 7 del terme municipal de Benlloch no es recull en la declaració d'impacte ambiental i sol·licita que es rectifique l'error incorporant l'esmentada parcel·la a la declaració d'impacte ambiental.  
Atés que, després de revisar la documentació tècnica referent al projecte d'explotació d'àrids secció A), anomenada Ampliació Torreblanca, i considerat l'escrit presentat per l'empresa promotora, s'estima que, a causa d'un error en la redacció de la declaració d'impacte ambiental del projecte de referència, la parcel·la 1 del polígon 7 del terme municipal de Benlloch no es va incloure en l'àmbit d'afecció de l'explotació.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule aquesta resolució:  
Primer  
Modificar la declaració d'impacte ambiental emesa per la secretària autonòmica en data 28 de febrer de 2007 referent al projecte d'explotació secció A), anomenada Ampliació Torreblanca, promogut per Áridos Sanz Marín, SL, incorporant la parcel·la 1 del polígon 7 del terme municipal de Benlloch a la resta de parcel·les que seran afectades per l'explotació.   
D'aquesta manera, la superfície ocupada per l'activitat extractiva tramitada es modifica i afecta les parcel·les 1, 2 i 3 del polígon 7; les parcel·les 26, 29, 30 i 31 del polígon 6 del terme municipal de Benlloch, i les parcel·les 1, 7 i 8 del polígon 9, i la parcel·la 21 del polígon 10 del terme municipal de Torreblanca.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no poden interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que estimen pertinents en defensa del seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta resolució, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Resolució complementària 433/06-AIA   
Expedient: 433/06-AIA  
Títol: Ampliació d'explotació porcina de producció de gorrins  
Autoritat substantiva: Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Parcel·les 40, 47, 48 i 49 del polígon 511 del terme municipal de Sinarcas (València)  
Vist que amb data 6 de febrer de 2007 es va emetre una declaració d'impacte ambiental relativa al Projecte d'ampliació d'explotació porcina de producció de gorrins.  
Vist que en aquesta declaració d'impacte l'Àrea de Qualitat Ambiental ha advertit un error en l'enumeració de les parcel·les, i que aquesta mateixa Àrea ha sol·licitat un informe de validesa de la declaració d'impacte de referència.  
Atés que la declaració d'impacte no establia cap condicionant referent a les parcel·les 59 i 65b del polígon 511, sobre les quals no constava cap edificació ni l'activitat que s'hi havia de realitzar.  
Atés que en la declaració d'impacte de referència no constava la parcel·la 40 del polígon 511, i que la seua inclusió no modifica en cap moment els condicionants de la declaració, resolc:  
Primer  
La declaració d'impacte ambiental referent al projecte de referència s'ha d'entendre referida a les parcel·les 40, 47, 48 i 49 del polígon 511 del terme municipal de Sinarcas (València).  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que estimen pertinents en defensa del seu dret.  
Tercer  
Publicar aquesta resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Resolució 321/04-AIA  
Vist el Pla general d'ordenació urbana del terme municipal d'Alfara de Algimia (València), promogut pel mateix Ajuntament.  
Vist que en data 14 de març de 2007 la Direcció Territorial va remetre una nova documentació a fi de completar l'estudi d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana d'Alfara de Algimia, que és la següent:  
- Certificats de residus, de Reciclados Palancia Belcaire i de Técnicas y Tratamientos Medioambientales (TETma, SA).  
- Informe de suficiència de recursos hídrics de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA (SEASA).  
Vist que en data 16 de març de 2007 va ser formulada la declaració d'impacte ambiental de l'esmentat pla general, expedient núm. 321/6865-OIO, del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, amb caràcter acceptable, supeditat al compliment dels condicionants.  
Vist que en la declaració d'impacte ambiental d'aquest pla general no s'han tingut en compte els informes esmentats, ja que no figuraven en l'expedient en el moment de l'avaluació, i per tant no se'n té coneixement.  
Vist que l'informe de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA (SEASA), de data 13 de febrer de 2007, després d'informar de la procedència, la concessió actual i l'estimació de cabals segons les dades del pla general, diu:  
«Tenint en compte que en el futur es mantinguen els nivells actuals dels aqüífers i s'augmente la concessió de m³ destinada a l'abastiment de la població d'Alfara de Algimia, o es busque un altre recurs hídric a l'actual, Alfara de Algimia sí que té els cabals necessaris per als habitatges esmentats, sempre que s'adeqüen, si escau, les actuals xarxes de distribució i depòsits amb els augments de capacitat, diàmetres i canalitzacions necessàries per a arribar a la nova zona urbanística.»  
Atés que no consta en l'expedient l'informe preceptiu sobre la disponibilitat i suficiència de recursos hídrics relatiu al PGOU d'Alfara de Algimia, evacuat per l'organisme de conca corresponent.  
Atés que l'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent resolució:  
Primer  
Es modifica el condicionat de la declaració d'impacte ambiental, de data 16 de març de 2007 (expedient 321/8163-MJT), relativa al Pla general d'ordenació urbana del terme municipal d'Alfara de Algimia, de manera que:  
Es modifica el condicionant (III) del punt 2, i s'afegeix un nou apartat, que queda de la manera següent:  
«2. Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents.  
(III) En les fitxes de planejament i gestió, com a mesures obligatòries prèvies per a la programació dels sectors urbanitzables, s'ha d'establir el compliment del següent:  
- La disponibilitat de recursos hídrics, a partir de l'ampliació de les infraestructures necessàries per a l'abastiment a la població, ratificat amb la corresponent concessió de l'organisme de conca.»  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que estimen pertinents en defensa del seu dret.  
Tercer  
Publicar aquesta resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Resolució complementària 068/06-AIA  
Expedient: 68/06 AIA  
Títol: Pla parcial de millora i homologació del sector industrial Salinetes, al terme municipal de Novelda  
Promotor: Ajuntament de Novelda  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
Localització: Terme municipal de Novelda (Alacant); constitueixen els límits de la superfície objecte del projecte els que s'indiquen a continuació:  
- Al nord: infraestructura de comunicació ferroviària  
- Al sud: autovia A-31  
- A l'est: carretera CV-820 i camí públic  
- A l'oest: autovia A-31  
Vist que amb data 14 de març de 2007 es va emetre una declaració d'impacte ambiental amb caràcter favorable supeditat al compliment de diversos condicionants, relativa al projecte Pla parcial de millora i homologació del sector industrial Salinetes.   
Vist que en el tercer condicionant de l'apartat segon d'aquesta mateixa declaració d'impacte s'establia la consideració següent:   
«Cal obtenir un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant, respecte als aspectes que s'indiquen a continuació, i adequar-se al que dicte la Confederació respecte als procediments de concessió i autorització pertinents:  
- Afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les zones de servitud i de policia.  
- Incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
- Autorització d'abocament d'aigües pluvials.»  
Vist que, en data 3 d'abril de 2007, la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació aportada pel promotor del projecte, constituïda pels documents d'homologació i pla parcial del sector; en el contingut de la qual cal interpretar que s'introdueix una modificació respecte al projecte inicial avaluat, consistent en l'exclusió a l'efecte urbanístic d'aquest sector de la rambla que discorre per la zona objecte d'actuació, la qual passa a pertànyer al sistema d'espais no edificables, amb una classificació urbanística corresponent a sòl no urbanitzable d'especial protecció de llits; com també la no-execució de cap tipus d'actuació sobre aquesta zona; i que el llit es manté expedit i sense executar-hi cap modificació, fins que hi haja un projecte diligenciat per l'organisme de conca competent i s'obtinga l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en què s'accepten les actuacions proposades sobre aquesta rambla, tal com regula el Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, i el Reial decret legislatiu 1/2001, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.   
Atés que, una vegada l'òrgan substantiu, que en aquest cas és la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant, ha verificat que queda degudament recollida en la documentació tècnica de l'expedient la modificació descrita anteriorment, la qual, al seu torn, s'ha d'incorporar a les corresponents fitxes de planejament i gestió del projecte, i en cas que la comissió considere acceptable la descripció de les modificacions que conté el projecte, cal interpretar que no resultaria aplicable condicionar, tal com es fa constar en la resolució de la declaració d'impacte ambiental que es va emetre en data 14 de març de 2007, a l'obtenció de l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant, atés que, a priori, no es preveu cap actuació directa sobre el domini públic hidràulic del referit llit.   
Atés que, fins i tot tenint en compte el que s'ha exposat més amunt, caldria garantir la correcta delimitació i salvaguarda de les zones de domini públic hidràulic per part de l'organisme competent en la matèria, a fi que el desenvolupament de les actuacions previstes en el sector no produïsquen afeccions a aquell.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent resolució complementària:  
Primer  
En el cas que la Comissió Territorial d'Urbanisme verifique la idoneïtat de la descripció de les modificacions introduïdes en el projecte, i basant-se en aquesta descripció quede garantida la no-afecció al domini públic hidràulic dels llits existents en la zona, es podrà considerar que el condicionant que estableix el punt 3 de l'apartat 2 queda redactat en els termes següents:  
«Cal obtenir, i presentar davant l'òrgan amb competència substantiva, un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament al desenvolupament del sector, relatiu als aspectes que s'indiquen a continuació, i adequar-se al que dicte la Confederació respecte als procediments de concessió i autorització pertinents, a fi de garantir, tal com s'ha indicat anteriorment en l'apartat corresponent, la no-afecció al domini públic hidràulic dels llits existents a la zona:   
- Afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les zones de servitud i de policia.   
- Incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
- Autorització d'abocament d'aigües pluvials.»  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no poden interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta resolució, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Resolució complementària 210/06-AIA  
Expedient: 210/8162-VWE  
Títol: Modernització i consolidació dels regadius al terme municipal de la Font de la Figuera (València)  
Promotor: Comunitat de Regants Abovalar i la Vinya  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Localització: La Font de la Figuera (València)  
Antecedents de fet  
Vist que, amb data 26 de març de 2007, la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient va emetre una declaració d'impacte ambiental positiva amb condicionants, relativa al Projecte de modernització i consolidació de regadius al terme municipal de la Font de la Figuera.  
Vist que, en l'apartat de la declaració d'impacte esmentada, referent a la descripció de les característiques més rellevants del projecte, es descrivia l'elevació del talús principal de la bassa projectada sobre la rasant del terreny de sis metres.  
Vist que el condicionant 7, apartat b), establia que els talussos de la bassa no han de superar en cap cas els sis metres d'altura mesurats en vertical.  
Atés que, una vegada revisada la declaració d'impacte ambiental, es va advertir un error de transcripció de l'altura de la bassa que, segons la documentació tècnica del projecte, és de 15 metres.  
Atés que el punt 7.b) dels condicionants ambientals de la declaració d'impacte ambiental ha de referir-se a l'altura de la bassa que consta en el projecte i que, a més, cal corregir alguns termes d'aquest condicionant a fi d'aclarir-ne el sentit.  
Fonaments de dret   
D'acord amb l'article 105.2 de la Llei 30/1992 de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, resolc:  
Primer  
Corregir els errors següents detectats en la Resolució de 26 de març de 2006, de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 210/06-AIA:   
1. En l'apartat descripció de les característiques més rellevants del projecte, se substitueix la frase: «L'elevació del talús principal de la bassa sobre la rasant del terreny s'estima en sis metres», per «L'elevació del talús principal de la bassa sobre la rasant del terreny s'estima en quinze metres».  
2. En el condicionant ambiental 7.b) de la declaració d'impacte se substitueix: «S'han de reduir els talussos de la bassa a fi de minimitzar al màxim l'impacte paisatgístic. Aquests talussos no ha de superar en cap cas els sis metres d'altura mesurats en vertical», per Els talussos de la bassa no han de superar en cap cas els 15 metres d'altura mesurats en vertical, i en l'execució del projecte s'ha de vetlar per a d'evitar al màxim l'impacte paisatgístic pel respecte de l'altura esmentada.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que estimen pertinents en defensa del seu dret.  
Tercer  
Publicar aquesta resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.