Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8521, del 03-04-2019 (2019/2150)

RESOLUCIÓ de 20 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 18/12-AIA Alpuente.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8521

Data del DOGV
:   03-04-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/2150


Data del document
:   20-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Alpuente
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 18/12-AIA Alpuente. [2019/2150]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 18/12-AIA Alpuente.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 18/5068-LLM.  
Promotor: Watts Blake Bearn España, SA (inicial) i Caoliníferas Cerrillo, SL (final).  
Autoritat substantiva: Secció de Mines (Servei Territorial d'Indústria i Energia).  
Expedient substantiu: MIVARI/2009/163/46.  
Objecte del projecte: explotació minera Ampliació a Remedios núm. 1.162-Bis.  
Situació: parcel·les 198 i unes altres\*, del polígon 14. MOP número V041.  
Localització: terme municipal d'Alpuente.  
\*part de les parcel·les: 198, 201, 202, 205, 211, 212 i 217.  
  
Descripció del projecte  
D'acord amb la documentació aportada en format digital (el setembre de 2013) el projecte té per objecte ampliar l'explotació minera que ja havia sigut objecte d'una DIA, en data 7 de maig de 1999 i que va ser emesa amb caràcter favorable però subjecta a huit condicions, i que té per objecte el conjunt dels expedients ambientals 170/97-AIA i 4/98-AIA, que eren, al seu torn, l'agrupació de diferents drets miners en un mateix projecte d'explotació.  
La documentació aportada el setembre de 2013 consta de projecte d'explotació (revisió.08.2013), estudi d'impacte ambiental i annex patrimonial (tots dos amb versió març de 2011) i pla de restauració integral (versió juny de 2010).  
La superfície d'ampliació sol·licitada, amb un perímetre de 1.434 m, adopta la forma d'un quart de lluna situat en l'extrem sud-occidental i cotes altes de l'anterior perímetre d'explotació. En l'annex I es recull la taula amb la definició del perímetre afectat en coordenades UTM (ED50).  
Els materials objecte d'explotació són les argiles i arenes caoliníferes del Cretàcic inferior, Albià Superior-Cenomanià.  
La proposta inicial d'ampliació abasta una superfície total de 3,3 ha que es desenvolupa en tres fases:  
- La fase I preveu la continuació dels treballs en l'últim front d'explotació (oest) i suposaria una ocupació d'uns 6.479 m² amb una duració de 3 anys i un volum de 511.000 m³ distribuïts en:  
Arenes caoliníferes: 157.717 m³b (340.669 t).  
Argiles: 143.719 m³b (329.116 t).  
Estèril: 209.516 m³b (dels quals 4.266 m³b són de cobertora) que s'empraran íntegrament en el rebliment de les antigues zones d'extracció situada al sud de la concessió.  
- La fase II suposarà l'esgotament de les reserves i per tant la finalització dels treballs d'extracció de mineral que ocupa una superfície de 18.039 m² amb una duració de 3 anys. El moviment de terres ascendiria a de 513.000 m³ distribuïts en:  
Arenes caoliníferes: 149.509 m³b (322.939 t).  
Argiles: 152.380 m³b (348.950 t).  
Estèril: 211.399 m³b (dels quals 7.039 serien de cobertora) que es preveu emprar en el suport del talús nord per a evitar inestabilitats geotècniques a llarg termini.  
- La fase III escometrà exclusivament labors d'estabilització dels fronts de la mina i de restauració, ocuparà els restants 8.509 m² per a la reculada del front nord i carregarà material estèril procedent de les plataformes de piles per a la finalització del contrafort d'aquest talús. El moviment de terres a realitzar serà:  
Reculada del front nord: 34.196 m³b (segons l'estudi d'impacte ambiental i 27.357 m³b segons projecte).  
Càrrega d'estèril de runars: 106.487) m³s.  
Es preveu una duració d'un any per a les labors mineres associades al procés productiu.  
La ràtio estèril/mineral resultant és de 0,33 m³/t. El material estèril, que ocuparà un volum esponjat d'aproximadament un 25 % més que en banc, serà utilitzat en el rebliment i remodelació d'algunes zones autoritzades actualment per a la millora de la restauració, resulta que el conjunt de terrenys inclosos en el pla de restauració integral suma un total de 196.885 m².  
El pla de restauració inclou la modificació de la morfologia del talús de la zona nord per a respectar el perímetre de protecció del jaciment arqueològic de la Talaia establit en el Pla general d'ordenació urbana d'Alpuente en 50 metres, ja que la concessió autoritzada se situava a 30 metres del vèrtex geodèsic.  
El disseny final plantejat per a les noves àrees extractives s'aconseguirà directament del procés extractiu evitant un desdoblament i remodelació posterior dels bancs d'explotació.  
L'ampliació de la mina prevista en el projecte d'ampliació no necessita nous runars ni nous buits on depositar el material, per això no s'altera el programa de restauració morfològica que es realitza en els últims anys. El material estèril generat s'emplaçarà definitivament en el rebliment del buit al sud-est de l'explotació i en altres àrees de la zona ja autoritzades, per la qual cosa no seran necessaris apilaments intermedis i tant el moviment d'aquests materials com la remoció dels materials apilats en les plataformes actualment s'inclou en el procés extractiu.  
  
El mètode emprat en aqueixa explotació és el de mina a cel obert amb escalonament descendent de 5 metres amb bermes entre 2,5 a 3 metres d'amplària i angle variable en funció de les litologies del front i de la tectònica.  
No hi ha en l'àmbit de l'explotació instal·lacions fixes ni industrials del tractament del mineral, es limiten als lavabos i vestuaris portàtils. L'aigua per a reg de pistes i per als lavabos s'obté d'una cisterna agrícola i les aigües negres es porten a un conjunt sèptic. El corrent elèctric s'obté d'un grup electrogen accionat per motor dièsel de 20 Kw i el combustible s'emmagatzema en depòsits homologats transportables que compten amb cubeta en la base per a evitar vessaments i estan protegits mitjançant malla metàl·lica.  
L'examen d'alternatives apunta com a possibles àrees d'ampliació els terrenys situats dins de la concessió confrontants amb la mina actual. També analitza les alternatives del mètode d'explotació i del sistema d'arrancada i opta pel mètode a cel obert i per l'arrancada amb pala amb caràcter general i amb explosius puntualment quan el material és competent (recobriment calcari).  
En la documentació presentada s'indica que de les 3,3 ha que abasta el perímetre d'ampliació cal destacar aquelles sobre les quals no s'intervindrà com ara les pistes i els talussos de la zona nord que atés el seu excessiu pendent no podran ser restaurats. La intervenció per tant es durà a terme sobre les 2,9 ha la revegetació de les quals està programada i a més les 15.5 hectàrees dins del perímetre autoritzat actualment que també seran objecte de restauració, que sumen un total de 18,43 ha a revegetar. En el pla de restauració integral es detallen les característiques de cadascuna de les zones a restaurar i revegetar, així com el cronograma d'evolució de les labors d'explotació-restauració tant de l'ampliació com del total del buit extractiu.  
Modificació del projecte  
El 21 de setembre de 2018 es rep de l'òrgan substantiu l'annex de l'estudi d'impacte ambiental presentat pel promotor en el qual es redueix l'àmbit de l'ampliació a 8.247 m² amb la documentació gràfica corresponent als plànols de planta sobre topogràfic i sobre ortofoto i els perfils transversals.  
També s'inclou en la documentació la proposta d'actuació respecte al lliscament ocorregut en un sector ja restaurat del front sud-oest del buit central d'explotació.  
S'adjunta en l'annex II el pla topogràfic en el qual es representa gràficament la superfície d'ampliació inicialment proposada (línia blava), la superfície d'ampliació reduïda (línia roja) el perímetre de la qual queda definit en la taula de vèrtexs (UTM ETRS 89).  
Tramitació administrativa i consideracions ambientals  
En data 23 de febrer de 2012 el Servei Territorial d'Energia (STE) va remetre el corresponent estudi d'impacte ambiental, i feia notar que aquest contenia el document de síntesi i la descripció del projecte d'explotació ajustat al reglament general de normes bàsiques de seguretat minera quant al disseny de l'explotació (alçàries de bancs, bermes, pendents [...]). Adjuntava també un quadern annex a l'estudi d'impacte ambiental, que porta per títol «Projecte d'ampliació d'explotació-annex patrimonial» i que és un duplicat de continguts ja inclosos en l'estudi d'impacte ambiental. Així mateix, adjuntava còpia dels quatre informes favorables següents: un del Servei de Gestió Forestal, de data 18 d'octubre de 2010, que informa sobre el pla de restauració integral; un altre de la Conselleria de Cultura i Esports, de data 6 de juny de 2011, respecte al patrimoni cultural valencià; un tercer de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 14 de setembre de 2009, i el quart de compatibilitat urbanística, emés per l'Ajuntament d'Alpuente, en data 16 de novembre de 2010..  
  
L'estudi d'impacte ambiental va ser sotmés al tràmit d'informació pública mitjançant anunci publicat en el DOGV núm. 6668, de data 12 de desembre de 2011, sense que es presentaren al·legacions dins del termini previst de 30 dies hàbils, segons certifica el cap de l'esmentat STE en el seu ofici de remissió.  
El 14 de juny de 2013 se sol·licita informe al Servei de Vida Silvestre de la Direcció General de Medi Natural en relació amb la valoració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, i es rep resposta el 23 de juliol de 2013. La valoració preliminar de repercussions sobre Xarxa Natura 2000 considera que de l'execució del projecte no es derivaran efectes apreciables i per tant que no és necessari sotmetre el projecte a una avaluació detallada dels efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
  
En data 24 de setembre de 2013 va arribar a l'òrgan ambiental un nou escrit de l'òrgan substantiu, en el qual dona resposta a un escrit de requeriment d'aquell (20.06.2013), i aporta en format digital (en un CD) documentació complementària: estudi d'impacte ambiental (de març de 2011), pla de restauració integral (de juny de 2010) i projecte d'explotació que consta de «projecte d'ampliació de la mina final» (agost 2013) i plànols.  
En data 30 de gener de 2015, el cap del STE va reiterar el contingut de la documentació anteriorment aportada per a la continuació de la preceptiva declaració d'impacte ambiental.  
En data 15 d'abril de 2015 es va sol·licitar al Servei Territorial de Medi Ambient la revisió tècnica de l'expedient i l'emissió d'informe a l'efecte de l'avaluació ambiental de l'expedient. Per la mateixa època (13 de maig i 15.06.2015) l'òrgan miner va reiterar la petició de resolució de l'expedient ambiental.  
En data 14 de febrer de 2017, el Servei Territorial de Medi Ambient va remetre informe-proposta de resolució de l'expedient, després d'haver estat repassant i tractant amb les empreses promotores i amb la Secció de Mines els antecedents de l'explotació, el compliment relatiu de la DIA de 7 de maig de 1999, els successius canvis de titularitat de l'explotació i dels drets miners, l'evolució dels criteris de restauració per la introducció en el mercat de noves tècniques disponibles per a la restauració minera d'aquest tipus d'explotacions d'argiles i arenes caoliníferes; els elements i valors de tipus geològic i de geodiversidat posats al descobert per l'explotació minera, i la importància del patrimoni geològic que propugna la Llei 42/2007, del patrimoni natural i de la biodiversitat. No obstant això, repassant amb deteniment el nou límit d'explotació plantejat en el projecte (sector sud-oest) es va poder comprovar que si bé aquest es trobava a cota inferior a la del tossal existent entre la lloma de la Gila i la de les Eres, afectava el vessant oposat a aquest (vessant oest), i originaria en conseqüència un sensible augment de l'impacte visual generat per l'explotació minera quan aquesta és observada des de l'oest (des de l'entorn de l'aldea de les Eres i carretera CV-345). Aquest és un aspecte que no s'havia previst en l'estudi d'impacte ambiental tramitat.  
En data 30 de novembre de 2017 es va remetre al promotor, Caoliníferas Cerrillo, SL, i al STE un escrit de requeriment perquè es procedira a revisar i reconsiderar el problema ambiental derivat del límit de l'explotació projectada en aquest sector oest, no solament pel fet d'augmentar el potencial impacte visual de l'explotació, sinó també per haver sigut detectades, dins del sector de l'ampliació proposada, diverses clivelles indicatives d'una clara situació d'inestabilitat geotècnica.  
  
En data 20 de març de 2018, la part promotora presenta una primera proposta de modificació del límit d'explotació en l'esmentat sector sud-oest, però en aquest ínterim es va observar que just a continuació d'aquest sector (i cap al sud) s'havia produït un gran lliscament de vessant que afecta una zona abancalada que ja havia sigut objecte de restauració mitjançant escalonament i la revegetació previstos. El 23 de març de 2018 se li remet al promotor un informe donant compte de totes aquestes desviacions respecte a les previsions de l'estudi d'impacte ambiental tramitat.  
Entre el 18 d'abril de 2018 i el 15 de juny de 2018 tenen lloc diverses reunions de treball i presentacions de propostes plantejades pel promotor, sobre les quals emetrà informe successivament l'òrgan ambiental, amb participació de l'òrgan forestal. En l'última d'aquestes dates, el Servei Territorial d'Indústria i Energia (ATIE; abans STE) va remetre la documentació formal aportada pel promotor a fi d'adequar la seua petició als límits d'explotació plantejats en aquestes reunions. En data 10 de juliol de 2018, és remesa la documentació esmentada al Servei Territorial de Medi Ambient, que informa sobre aquest tema i suggereix alguns canvis i precisions.  
Finalment, el 21 de setembre de 2018, el STIE remet un annex a l'estudi d'impacte ambiental on són ateses i detallades totes les qüestions plantejades fins ara. Aquest annex és remés al Servei Territorial de Medi Ambient en 1 d'octubre de 2018, el qual emet informe favorable.  
  
A continuació es resumeixen els principals aspectes que, d'acord amb el procés d'avaluació descrit, motiven els condicionants ambientals inclosos en la part dispositiva de la present resolució:  
En primer terme el perímetre del límit oest de la franja d'explotació sol·licitada es desplaçarà cap a l'est almenys 55 m en l'horitzontal, i quedarà a una cota aproximada de 1.090 m d'altitud. Aquesta reculada (delimitada gràficament en els plànols d'acord amb la taula de vèrtexs georefenciada en ETRS 89, de l'annex de data 3 d'agost de 2018, a l'estudi d'impacte ambiental) suposa una reducció de la superfície inicialment sol·licitada fins a 8.247 m². L'objecte d'aquesta notable reducció respon tant a la necessitat de reduir l'impacte visual des del sector occidental com a la reduir el potencial risc de lliscament de vessant en aquest sector.  
En l'annex d'afecció patrimonial s'assumeixen les mesures correctores a aplicar en el desenvolupament de l'activitat extractives emeses per la cap de Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental sobre el document de la prospecció arqueològica realitzada, que consisteixen en el seguiment arqueològic en l'àmbit del jaciment de la Talaia; abalisament del jaciment; adequació del perímetre d'explotació al perímetre proposat i la documentació en les fitxes normalitzades dels elements etnològics trobats (una corralissa, una barraca i dues cisternes per a reg).  
  
Les cisternes de reg, considerades com a elements etnològics d'acord amb la prospecció arqueològica, se situen confrontants amb el perímetre d'ampliació considerat ambientalment acceptable i en les seues proximitats (entorn d'uns 50 metres al nord) d'acord amb la informació cartogràfica del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià la font dels Almagreros (actualment seca però que va servir en el seu moment per al proveïment de les cisternes). A fi de garantir la preservació dels elements etnològics i també que les labors no sobrepassen la superfície que pot ser afectada per l'activitat extractiva, s'abalisarà el perímetre d'ampliació d'acord amb els vèrtexs (UTM ETRS 89) inclosos en l'annex de l'estudi d'impacte ambiental de 3 d'agost de 2018.  
  
L'informe de febrer de 2017, del Servei Territorial de Medi Ambient, posa en relleu la singularitat i el valor patrimonial de l'aflorament geològic posat al descobert per aquesta explotació minera, on queda exposada una sèrie estratigràfica del Cretàcic inferior, fonamentalment formada per materials detrítics, que representa certa diversitat de fàcies i d'ambients geològics continentals, fins a arribar als ambients marins del Cretàcic superior. A més de les bones condicions d'observació de la sèrie i de les seues estructures sedimentàries, queda destacada també la presència d'estructures tectòniques que li confereixen un valor afegit extraordinari al conjunt.  
D'altra banda, enfront del tradicional criteri d'emplenar i tapar els buits miners amb residus estèrils i terres, la qual cosa origina moltes vegades situacions d'inestabilitat i erosionabilitat, es pot optar actualment per tècniques i criteris de restauració geomorfològica basats no ja exclusivament en el rebliment, sinó en l'objectiu de reproduir models naturals més equilibrats i estables a partir del canvi topogràfic produït per l'explotació minera.  
La compatibilitat entre una restauració geomorfològica i l'opció de poder mostrar i posar en valor el patrimoni natural geològic descobert per l'explotació minera és possible i viable i s'alinea amb els principis que propugna la Llei 42/2007 en favor del patrimoni natural i la geodiversitat.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits per als quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, segons es desprén de l'annex I (apartat 3.c.c1) del Reglament que desplega la Llei 2/1989, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental, aprovat mitjançant els decrets 162/1990 i 32/2006, del Consell.  
  
L'expedient ha sigut tramitat d'acord amb les disposicions de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i del seu reglament, així com les altres disposicions que resulten aplicables.  
El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, aprovat pel Decret 158/2015, del Consell, atorga a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental les funcions en matèria d'avaluació ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals, l'ampliació de l'activitat extractiva en l'àmbit de la concessió minera «Ampliació a Remedios» núm. 1.162-Bis, en el terme municipal d'Alpuente, sempre que s'ajuste als condicionants establits en l'apartat segon i sense perjudici de les autoritzacions sectorials que resulten aplicables, i en particular de la llicència ambiental i l'ocupació de forest pública.  
  
Segon  
Establir com a condicions de la present declaració d'impacte ambiental les quatre següents:  
Primera: amb caràcter previ a l'autorització es modificarà el projecte d'explotació i el pla de restauració integral ajustant-lo a la superfície d'ampliació (8.247 m² i la morfologia final representada gràficament en l'annex de l'estudi d'impacte ambiental remés a aquest òrgan ambiental el 3 d'agost de 2018 (vegeu annex II de la resolució), així com la proposta d'actuació sobre el lliscament situat en el front sud-oest del buit d'explotació.  
Així mateix, i amb caràcter previ a l'inici de les labors d'explotació, s'abalisarà sobre el terreny el perímetre d'ampliació amb la finalitat que les labors extractives no sobrepassen el límit autoritzat i es preserven els elements etnològics confrontants (cisternes de reg).  
Segona: amb caràcter general i en allò que no contravinga el contingut de la presente DIA continuaran sent vàlides les huit condicions de la DIA de data 7 de maig de 1999 (expedients 170/97-AIA i 4/98-AIA), així com les previsions i propostes desenvolupades en el PRI sobre el qual va informar favorablement el Servei de Gestió Forestal, a excepció de la intervenció prevista en l'actual talús situat al sud del turó de la Talaia, l'estabilització del qual es durà a terme sense reculada de la cota superior afectada actualment per les activitats extractives.  
Tercera: si bé tant l'estudi d'impacte ambiental com el PRI estableixen que «l'objectiu bàsic de restauració de les parcel·les objecte d'aquest estudi és millorar la qualitat forestal dels terrenys afectats, per mitjà de la plantació d'espècies adequades en un entorn com el que es pretén intervindre, amb la creació prèvia d'un substrat edàfic apte per a l'arrelament i desenvolupament de la vegetació a introduir», caldrà afegir que també s'hauran de tindre en compte, en vistes a poder millorar la restauració i la qualitat ambiental del lloc, la possible disponibilitat de millors tècniques disponibles i els principis de conservació del patrimoni natural geològic que propugna la Llei 42/2007, del patrimoni natural i de la biodiversitat.  
Quarta: seguint la primera de les propostes que realitza el programa de vigilància ambiental (pàgina 217, epígraf 6.1 de l'estudi d'impacte ambiental tramitat), igual que la condició huitena de la DIA de 7 de maig de 1999, el promotor queda obligat a presentar anualment davant aquesta direcció general, un document de seguiment ambiental o informe ambiental, en els quals, atenent les consideracions ambientals de la part expositiva d'aquesta DIA i els principis mencionats en la precedent condició tercera, podrà plantejar i proposar modificacions i millores en vistes a una restauració hidrològicament i estructuralment més estable, i alhora més apropiada des del punt de vista de la conservació del patrimoni natural geològic.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució no es pot interposar recurs, per ser un acte de tràmit que no esgota la via administrativa ni produeix indefensió. Tot això sense perjudici de poder exercir les accions que en defensa dels seus interessos estimen oportú.  
  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de conformitat amb l'article 5 de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i l'article 28 del seu reglament (Decret 162/90).  
  
Cinqué  
La vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà la prevista i regulada en l'article 43 de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental,de l'Estat.  
  
Annex I a la DIA exp. 18/12-AIA. Coordenades UTM (ED50) del perímetre d'Ampliació a Remedios núm. 1.162-bis segons projecte d'explotació (revisió agost de 2013)  
Annex II a la DIA exp. 18-12-AIA. Ampliació a Remedios núm. 1.162 bis (Pla topogràfic. Escala original 1:2.000 annex de l'estudi d'impacte ambiental de data 03.08.2018)  
València, 10 de desembre de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 20 de febrer de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.