Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2989, del 12-05-1997 (1997/4403)

RESOLUCIÓ de 12 d'abril de 1996, de la directora general de Qualitat Ambiental, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual fa pública la següent declaració d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2989

Data del DOGV
:   12-05-1997

Secció del DOGV
:   ALTRES ANUNCIS - MEDI AMBIENT

Número del document
:   1997/4403


Data del document
:   12-04-1996

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 12 d'abril de 1996, de la directora general de Qualitat Ambiental, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual fa pública la següent declaració d'impacte ambiental.   
Vist l'expedient 305/95-AIA, sobre el Projecte de Normes Subsidiàries de Planejament del municipi de Jérica (El Alto Palancia), promogut pel seu Ajuntament.  
Vist que, amb data 3 de novembre de 1995, l'Ajuntament de Jérica va remetre a aquesta Conselleria el projecte de referència, junt amb el corresponent estudi d'impacte ambiental, a l'efecte de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental prèvia a l'aprovació definitiva.  
Vist que, amb data 10 de novembre de 1995, es va comunicar a l'Ajuntament de Jérica la situació de la tramitació de l'expedient, en especial pel que fa al compliment del termini establit en la Llei 6/1994, Reguladora de l'Activitat Urbanística, respecte a l'aprovació d'instruments de planejament redactats segons les disposicions de la legislació anterior a la mencionada llei. En aquest sentit, i tenint en compte que la documentació es va rebre el 3 de novembre de 1995, es comunica a l'Ajuntament la possibilitat que l'emissió de la preceptiva declaració d'impacte ambiental no es produïsca dins del termini establit per la Llei 6/1994, i que acaba el 15 de desembre de 1995. En conseqüència, se suggereix que es realitzen les gestions oportunes davant la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, per a disposar, si s'escau, d'una ampliació de termini. Una còpia d'aquest escrit va ser remesa amb igual data a la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
Vist que, segons el certificat que consta en l'expedient, l'estudi d'impacte ambiental ha sigut exposat al públic, pel termini d'un mes, mitjançant un anunci de l'Ajuntament de Jérica publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló, de 3 de juny de 1995, sense que s'hi presentara cap al·legació. No obstant això, i davant les diverses reclamacions presentades a la documentació urbanística, es va produir una nova exposició pública mitjançant anuncis de l'Ajuntament de Jérica publicats en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló, de 7 d'octubre de 1995, i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de 26 d'octubre de 1995. Durant aquest període no es va produir cap al·legació o reclamació a l'estudi d'impacte ambiental.  
Vist que, tal com preveu l'article 18 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló ha emés un informe respecte al projecte, el qual es pot resumir en els següents apartats:  
En el planejament no es considera una reserva de sòl per a sistemes de tractament de residus sòlids urbans. S'haurà de seleccionar una àrea, aproximadament de dues hectàrees en terrenys de permeabilitat baixa/molt baixa, per a la qual cosa se suggereixen els afloraments del Portlandià, determinats en el plànol geològic de l'estudi d'impacte ambiental amb la llegenda Jp33-C1. Igualment, s'haurà de seleccionar una àrea per a l'eventual ubicació d'un abocador de residus inerts amb una superfície aproximada d'una a dues hectàrees.  
Quant al tractament de les aigües residuals produïdes, el municipi no disposa d'estació depuradora i hi ha dos punts d'abocament: un, a l'oest del nucli urbà, en el qual s'aboca aproximadament el 30% del cabal total; i un altre al sud-est, en el qual s'aboca el 70% restant. En tots dos casos, l'abocament es fa a la séquia de La Torre i finalment al riu Palancia. El Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana preveu per al 1996 la construcció d'una depuradora per al municipi. La superfície per a la ubicació d'aquesta estació queda reflectida en el plànol de classificació del sòl, encara que no es classifica com a sistema general ni s'indica la superfície reservada.  
El proveïment d'aigua potable a la població s'efectua a partir de diverses captacions, sobretot el brollador de Santa Juana (8 l/s) i el pou El Partidor o Tocón (12 l/s). Se suggereix l'establiment d'un perímetre de protecció a les mencionades captacions, com també a les fonts del terme municipal no connectades a la xarxa de proveïment.  
En el planejament es classifica el llit del riu Palancia i l'embassament del Regajo com a sòl no urbanitzable de protecció especial. No obstant això, en la normativa urbanística no es menciona l'aplicable a aquest sòl. D'altra part, els principals barrancs del terme (Resinero, Agualobos, Canales, etc.) no estan classificats com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, aspecte que s'haurà de reparar.  
Respecte a la normativa urbanística, s'inclouen diverses consideracions que haurien de reparar-se, com ara les que fan referència a aspectes com el tractament de residus inerts; distància mínima de les indústries perilloses, insalubres i nocives; regulació de sorolls i vibracions; abocament al subsòl d'aigües residuals, etc. Finalment, s'incorporen alguns suggeriments respecte a les ordenances de l'edificació i ús del sòl.  
Respecte al sòl no urbanitzable d'interés ambiental, s'hauria de reflectir en la normativa urbanística la impossibilitat de desenvolupar transformacions agrícoles. En referència al sòl no urbanitzable de protecció forestal, se'n considera insuficient la delimitació, en vista de les característiques del terme municipal. Per això, se suggereix que s'amplie l'àmbit d'aquesta categoria de sòl a la totalitat de les àrees forestals del terme, independentment que presenten vegetació arbrada o no. La delimitació del sòl no urbanitzable protegit, àrea d'interés natural i paisatgístic referent a l'embassament del Regajo no correspon en el plànol 1A a la realitat morfològica de l'esmentat embassament, cosa que s'haurà de reparar.  
Pel que fa a les vies pecuàries, se suggereixen diverses correccions a la documentació de les normes.  
Vist que, a fi de determinar sobre el terreny la incidència del projecte i contrastar la informació continguda en ell, tècnics d'aquesta Conselleria han efectuat diverses visites al terme municipal.  
Atés que la revisió de les normes subsidiàries classifica el terme municipal de Jérica en les següents categories de sòl:   
- Sòl urbà (nucli urbà de Jérica i nuclis de Novaliches, San Antonio i El Regajo): 60,6 hectàrees.  
- Sòl no urbanitzable:   
- Sòl no urbanitzable comú: 1.914,4 hectàrees.  
- Sòl no urbanitzable de protecció especial (interés ambiental, àrea forestal, vall fluvial, protecció d'infraestructures -carreteres, via fèrria, vies pecuàries- i arqueològica): 4.885 Hectàrees.  
En general, la classificació del sòl proposada resulta coherent amb les característiques ambientals del municipi. Malgrat això, i com indica l'informe emés pels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló, hi ha alguns aspectes referents al sòl no urbanitzable d'especial protecció que requereixen un comentari específic.  
Atés que, malgrat l'anterior, l'estudi d'impacte ambiental del projecte es limita a recollir de manera exhaustiva la informació disponible sobre el terme municipal, sense que se n'hi incloga a penes una anàlisi des de la perspectiva de l'impacte ambiental previsible del projecte. En aquest sentit, s'han omés en la documentació analitzada aspectes especialment rellevants, com ara la identificació i valoració d'impactes, l'establiment de mesures correctores i protectores o el programa de vigilància ambiental, deficiències que justificarien per elles mateixes la invalidació de l'estudi d'impacte ambiental. No obstant això, s'haurà de tenir en compte que de l'anàlisi de la informació adoptada en l'estudi d'impacte ambiental, junt amb les característiques del projecte examinat, es desprenen en aquest cas elements de judici suficients per a valorar l'impacte previsible de l'activitat, aspecte bàsic de la legislació valenciana en la matèria. En qualsevol cas, i davant el caràcter incomplet de l'estudi analitzat, resulta imprescindible establir diverses mesures correctores complementàries.  
Atés que, segons l'estudi d'impacte ambiental, l'abocament dels residus sòlids urbans s'efectua de manera mancomunada amb altres municipis d'El Alto Palancia, estant l'abocador controlat fora del terme municipal. Segons la informació disponible en aquesta Conselleria, està pendent la resolució conjunta del tractament de residus sòlids urbans a la comarca, mitjançant l'establiment d'un abocador controlat que se situaria fora del terme municipal de Jérica. Això no obsta perquè s'establisquen en les normes subsidiàries reserves de sòl per a l'eventual establiment de sistemes de tractament per a residus sòlids urbans i inerts produïts en el municipi, a fi de preveure possibles contingències en el funcionament del sistema o sistemes de tractament mancomunats.  
Atés que no hi ha actualment una instal·lació depuradora d'aigües residuals per al nucli urbà principal i s'aboquen directament al riu Palancia. El nucli de segona residència d'El Regajo no disposa tampoc de xarxa de sanejament ni de sistema de depuració, encara que el plànol 7.2 (esquema de clavegueram i aigua potable El Regajo) indica una derivació de la xarxa de clavegueram a la depuradora, sense que se n'indique la ubicació. Segons l'estudi d'impacte ambiental, el nucli de Novaliches disposa de una depuradora consistent en un pou clarificador amb cambra de sedimentació, sense que en la documentació examinada se n'indique la ubicació. El Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana preveu per a Jérica la construcció el 1996 d'una estació depuradora amb capacitat per a les aigües produïdes per 1.647 habitants (0,12 hm3/any); la ubicació d'aquesta depuradora projectada es determina en els plànols corresponents. No obstant això, la previsió de població inclosa en les normes és de 5.425 habitants, cosa que fa necessari considerar l'eventual ampliació de les instal·lacions de depuració previstes.  
Atés que les normes subsidiàries estableixen una normativa de protecció per als elements d'interés arquitectònic, històric i arqueològic existents al terme municipal. A més de la protecció prevista per a l'anomenat «Recinte Històric Artístic» (articles 55, 56 i 106 de les normes), s'inclou en les normes un catàleg d'elements i edificis protegits (article 179) i se n'estableixen els pertinents nivells de protecció. Respecte als jaciments arqueològics existents al terme, es reconeixen els següents: Santa Águeda (medieval), La Torrecilla II (Bronze), torrassa del recinte amurallat (medieval), El Martinete (Bronze-ibèric), Masia de Paredes (ibero-romà), poblat del barranc del Baladrar (ibèric), poblat del barranc de Peña Roya (Bronze), poblat de Jérica (Bronze), poblat del Sargal (Bronze), castell de Jérica (Bronze-ibèric-medieval), Torre de las Campanas (medieval-romà?), lloma del Mas de Mañes (ibèric), La Herbasana (ibèric) i Las Rodenas (ibèric). Aquests jaciments es classifiquen com a sòl no urbanitzable d'especial protecció del patrimoni historicoartístic i arqueològic, el règim del qual es recull en els articles 76 a 78 de les normes, i es determinen en els plànols de classificació del sòl.  
Atés que les vies pecuàries existents al terme municipal s'incorporen a la documentació, amb indicació de la seua amplària legal, amb la consideració de sòl no urbanitzable d'especial protecció d'infraestructures. No obstant això, i d'acord amb l'informe emés per l'organisme competent d'aquesta Conselleria, cal introduir-hi menudes puntualitzacions,   
Atés que l'article 74 de les normes considera com a sòl no urbanitzable d'especial protecció d'infraestructures de cicle hidràulic els distints sistemes hidrogràfics (rius, torrents, barrancs, embassaments, canals de reg, séquies, conduccions d'aigua, depòsits, col·lectors d'aigües residuals i plantes depuradores). Quedaran subjectes per a la seua protecció a allò establit en la Llei d'Aigües (29/1985, de 2 d'agost) i al Reglament de Domini Públic Hidràulic (849/1986, d'11 d'abril). Sense menyscapte d'això, el caràcter específic dels llits enfront de la resta d'autèntiques infraestructures hidràuliques aconsella un tractament diferencial, comparable a l'adoptat per al llit del riu Palancia. Igualment, s'ha omés la delimitació dels dits llits en els plànols corresponents.  
Atés que la delimitació del sòl no urbanitzable d'especial protecció requereix menudes adaptacions a fi d'enquadrar en aquesta categoria la major part dels sòls naturals, seminaturals i incultes, d'acord amb allò establit en l'article 1 de la Llei 4/1992. Igualment, es requereixen diverses puntualitzacions respecte a la normativa d'usos aplicable a cadascuna de les categories del sòl no urbanitzable d'especial protecció, com també a la delimitació del sòl referent a l'embassament del Regajo.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament que la desplega.  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions aplicables.  
Atés que l'article 5 de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
Atés que el Decret 22/1996, de 5 de febrer, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte de Normes Subsidiàries de Planejament del municipi de Jérica (El Alto Palancia), amb el compliment de les mesures correctores que s'assenyalen a continuació, a més de les incloses en l'estudi d'impacte ambiental del projecte, mentre no entren en contradicció amb aquelles:  
- Sense menyscapte de la futura solució mancomunada prevista per a la comarca, les normes subsidiàries hauran d'incorporar reserves de sòl per a l'eventual ubicació d'instal·lacions de tractament de residus sòlids urbans i residus inerts. Pel que fa al tractament de residus sòlids urbans, la reserva que cal efectuar tindrà una superfície aproximada de 2 hectàrees i se situarà sobre terrenys classificats com a sòl no urbanitzable comú, de baixa o molt baixa permeabilitat, corresponents preferentment a materials del Portlandià determinats en l'estudi d'impacte ambiental, com Jp33-C1. Quant als residus sòlids inerts, es reservarà una àrea d'1,5 hectàrees, situada preferentment en terrenys degradats i de baixa permeabilitat; eventualment, totes dues reserves podran situar-se juntes.  
- En els plànols de classificació del sòl es delimitarà de manera explícita la superfície ocupada per la depuradora prevista, prenent en compte la superfície necessària per a l'eventual ampliació d'aquella, com també l'increment de població previst en les normes. En el plànol 7.1 s'haurà de determinar la ubicació de la depuradora existent en el nucli de Novaliches, que al·ludeix la documentació, la qual tindrà la consideració de sistema general. Igualment, s'haurà de justificar el tractament previst per a les aigües residuals produïdes al nucli del Regajo i indicar, si s'escau, l'estació depuradora on s'ha de produir el dit tractament, segons sembla desprendre's de la informació gràfica del projecte, o establir, alternativament, una reserva de sòl per a la construcció d'una estació depuradora específica per al nucli.  
- En qualsevol cas, les determinacions de les normes respecte a les condicions dels abocaments d'aigües residuals urbanes i industrials, com també les de la resta d'articles de les normes urbanístiques que hi fan referència, s'hauran d'adaptar a les limitacions generals als abocaments, previstes en el capítol III del Model d'Ordenança d'Abocaments a la Xarxa de Clavegueram, confeccionada per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, llevat que les determinacions tècniques de la depuradora resulten més restrictives.  
- Atenent la vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers, l'Ajuntament haurà de sol·licitar a l'organisme de conca l'establiment dels pertinents perímetres de protecció a les captacions que proveeixen el nucli urbà, tal com regula l'article 53.4 de la Llei 29/1985, d'Aigües, i l'article 173 del Reglament del Domini Públic Hidràulic (Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril). Mentre es determinen aquests perímetres de protecció, les normes establiran un perímetre provisional de 100 metres de radi, al qual s'aplicaran les mesures previstes en l'article 173.6 del Reial Decret 849/1986. Igualment, s'establirà una zona de protecció de 100 metres de radi al voltant de les principals fonts del terme municipal no connectades a la xarxa de proveïment.  
- Sense menyscapte d'allò indicat en l'article 74 de les normes, es classificaran com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, àrea natural, els llits dels principals barrancs i rambles existents al terme municipal, incloent-hi tant el llit com dues franges laterals de 20 metres des de l'aresta exterior del llit, tal com determina l'article 69 de la Llei 6/1989, d'Ordenació del Territori de la Comunitat Valenciana. Els usos permesos i activitats en aquest sòl seran els definits en la legislació d'aigües i l'article 69 de les normes, i se'n determinarà en els plànols de classificació l'àmbit.  
- Respecte a la protecció del nucli històric i a la de la resta del patrimoni històric i artístic del terme municipal, s'atendrà el que hi determine l'organisme competent de la Conselleria de Cultura i Educació.  
- La normativa aplicable a sorolls i vibracions s'adaptarà al model d'ordenança municipal sobre prevenció de la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions), confeccionada per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
- D'acord amb allò previst en l'article 1 de la Llei 4/1992, de Sòl No Urbanitzable, la delimitació del sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal haurà d'ampliar-se, segons el que s'indica en el plànol annex a aquesta declaració, de manera que s'incloguen la totalitat de les àrees de vocació forestal del terme. La normativa d'usos previstos per a aquesta categoria de sòl haurà de ser en qualsevol cas compatible amb el seu caràcter protegit, i s'incorporaran a l'article 68 de les normes les limitacions derivades de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
- En l'article 67, referent al sòl no urbanitzable d'especial protecció, àrea d'interés ambiental, s'indicaran com a ús compatible les activitats agrícoles actualment existents, com també es prohibirà explícitament desenvolupar transformacions agrícoles que impliquen moviments de terres.  
- La delimitació gràfica de l'embassament del Regajo en el plànol de classificació del sòl 1A haurà d'adaptar-se a la realitat morfològica de l'embassament.  
- Quant a les vies pecuàries, en el plànol de classificació del sòl s'indicarà l'amplària legal de cadascuna de les vies pecuàries, d'acord amb l'Ordre Ministerial de 25 de juny de 1960, segons la qual, les vies pecuàries existents al terme són:  
1. Carrerada Real d'El Collado y Sabinar (75 m)  
2. Carrerada Real d'El Benabal (75 m)  
3. Carrerada de Las Perdigueras, passant per El Canto (37,5 m)  
4. Carrerada de La Sursida de Magallan (10 m)  
5. Carrerada de Los Corrales de la Rocha (14 m)  
6. Carrerada del Camino de San Antón (8 m)  
Les al·lusions a les vies pecuàries incloses en la memòria informativa i l'estudi d'impacte ambiental hauran de corregir-se per a adaptar-se a les amplàries indicades. Els límits d'aquestes vies es marcaran amb doble línia de punts. En el desenvolupament de les normes, tota actuació que puga afectar vies pecuàries es durà a terme dins del marc jurídic de la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries. En l'ampliació del nucli urbà al nord-oest de Jérica, es prendrà en compte l'amplària de 10 metres de la via pecuària Colada de la Sursida de Magallan. Es modificarà l'article 73 de les normes, en el sentit de substituir l'al·lusió a la Llei 22/1974 per l'abans esmentada Llei 3/1995.   
- Respecte als requisits que han de complir les granges, l'article 64 de les ordenances incorporarà les següents condicions:  
A) Condicions de l'edificació vinculada a explotacions ramaderes: les instal·lacions ramaderes de caràcter fix hauran de complir les següents condicions:   
A.1) Les instal·lacions hauran d'estar convenientment aïllades mitjançant tanques en tot el perímetre i realitzar una plantació perimetral d'arbres que elimine, el màxim possible, l'impacte visual.  
A.2) El tractament exterior dels tancaments haurà de tenir caràcter i tractament mínim d'adreçat i pintat, o bé s'utilitzaran materials aptes per a ser vistos amb una posada en obra adequada i sense pertorbar el medi ambient circumdant.  
A.3) Sense perjudici de l'aplicació de les normatives sectorials que hi escaigueren, per a la concessió de la llicència d'activitat a les granges haurà d'aportar-se, a més dels projectes tècnics d'edificació, tota la documentació sobre presa d'aigües, abocaments d'aigües residuals, eliminació de purins, fossa de cadàvers, utilització del fem, impermeabilització de fosses de purins, com també la resta de determinacions que permeten jutjar sobre la no-agressivitat ambiental ni molèsties a tercers; tot l'anterior, sense menyscapte de la necessitat de sotmetre al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental en els casos que corresponga.  
B) Condicions higienicosanitàries  
B.1) Les noves explotacions ramaderes, com també el reg agrícola amb dejeccions líquides i l'emmagatzemament de dejeccions sòlides, hauran de mantenir una distància mínima als nuclis urbans o urbanitzables i als rurals i habitatges aïllats, llits públics, pous i brolladors i conduccions i depòsits d'aigua potable, d'acord amb el que hi determine, si s'escau, la legislació sectorial aplicable i l'òrgan competent de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient.  
B.2) Totes les instal·lacions cobertes, noves o existents, hauran de complir la reglamentació higienicosanitària en vigor, sense que en cap moment puguen ser causa o origen de molèsties greus (sorolls, olors, etc.), insalubritat o nocivitat, per la qual cosa hauran de complir les següents condicions:   
- El sòl serà impermeable, excepte per a ramat de llana.  
- Es realitzarà i controlarà la desinfecció, desinsectació i desratització.  
- La instal·lació posseirà ventilació directa.  
- El propietari haurà de mantenir, si s'escau, la neteja de voravies i calçades.  
B.3) Les explotacions amb producció de purins disposaran, segons el tipus d'explotació, de femers o depòsits d'emmagatzemament impermeables connectats per circuit tancat a l'explotació, amb capacitat suficient per al volum de residus produïts en dos mesos d'activitat, com a mínim. Les aigües pluvials hauran d'evacuar-se adequadament sense que tinguen contacte amb les aigües residuals i fem. Es prohibiran els pous filtrants, els sobreeixidors i qualsevol tipus d'eixides directes a col·lectors o cursos d'aigua.  
Les explotacions que produïsquen purins i no tinguen possibilitat de construcció de depòsit d'emmagatzemament d'aquells, hauran de realitzar les modificacions necessàries en la forma de l'explotació, de manera que el residu produït siga fonamentalment sòlid mitjançant l'absorció de líquids en palla o mètodes semblants.  
B.4) En els casos en què es preveja la depuració individual dels abocaments, es presentarà el projecte del sistema de depuració que s'ha d'utilitzar, i s'especificarà el seu programa de manteniment, com també la destinació de les aigües depurades i dels residus orgànics originats en la depuració.  
B.5) Quan hi haja estabulació lliure s'haurà de preveure un sistema de canalització i recollida d'aigües de vessament de la zona no coberta en la fossa de fem. La mencionada zona no coberta haurà de disposar de sòl impermeable en terrenys on els aqüífers siguen vulnerables.  
B.6) Els animals morts s'eliminaran per mitjà de fosses de soterrament amb cal viva, forns crematoris, abocadors controlats o instal·lacions semblants i s'hi especificaran llocs i solucions proposades.  
B.7) S'extremarà el rigor en l'aplicació de les condicions indicades per a aquelles instal·lacions la ubicació de les quals siga adjacent a habitatges i edificacions de tercers.  
B.8) En els punts en els quals hi haja perill potencial elevat de contaminació dels corrents d'aigua per vessament, es podrà prohibir l'abocament de dejeccions.  
B.9) Es prohibirà el reg agrícola en terrenys en els quals els aqüífers siguen molt vulnerables a la contaminació. En terrenys en què la contaminació dels aqüífers puga revestir característiques variables (gresos, calcàries i margues) s'haurà de comprovar-se en cada cas la impossibilitat de contaminació.   
- En el termini màxim de sis mesos des de la notificació d'aquesta declaració d'impacte ambiental, l'Ajuntament de Jérica haurà de presentar davant aquesta Conselleria una proposta de programa de vigilància ambiental, d'acord amb allò previst en l'article 12 del Decret 162/1990. En l'esmentat programa s'inclouran almenys els següents aspectes:   
- Aparició d'edificacions disperses fora d'ordenació.  
- Grau de compliment en la gestió dels residus sòlids urbans, inerts i ramaders.  
- Grau d'execució de les obres d'infraestructura previstes per a garantir el correcte tractament de les aigües residuals i el tractament de residus sòlids urbans i inerts.  
- Durant el període de vigència de les normes subsidiàries, l'Ajuntament de Jérica presentarà, amb una periodicitat anyal i davant la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, un informe ambiental en què es donarà compte del compliment del programa de vigilància ambiental, al qual es refereix el punt anterior, dels efectes derivats de l'aplicació de les normes i del grau de correspondència d'aquests efectes amb els que preveu l'estudi d'impacte ambiental i aquesta declaració.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no s'hi podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 12 d'abril de 1996.- La directora general de Qualitat Ambiental: Gloria Arnandis Boix.