Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6060, del 20-07-2009 (2009/8512)

RESOLUCIÓ de 29 d'octubre de 2008, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a l'empresa Egeum 2000, SL, l'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada al terme municipal de Sant Joan de Moró.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6060

Data del DOGV
:   20-07-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2009/8512


Data del document
:   29-10-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * empresa privada

RESOLUCIÓ de 29 d'octubre de 2008, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a l'empresa Egeum 2000, SL, l'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada al terme municipal de Sant Joan de Moró. [2009/8512]  
Vistos els documents que consten en l'expedient 179/06 IPPC, instruït a instància de l'empresa Egeum 2000, SL, a fi d'obtenir l'autorització ambiental integrada per a les instal·lacions de fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, s'emet aquesta resolució de conformitat amb els següents  
Antecedents de fet  
Primer. Amb data 11 de novembre de 2006, Regis López Lang, en nom de la mercantil Egeum 2000, SL, amb CIF J51673532 i domicili social al quilòmetre 16,8 de la carretera Castelló-l'Alcora, al seu pas pel terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló), va presentar a la Conselleria de Territori i Habitatge una sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a les instal·lacions (existents) de fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, que es detallen en l'annex I.  
Segon. Amb data 30 de març de 2007 es va sol·licitar al promotor l'esmena de la documentació aportada amb la sol·licitud, la qual es va presentar en data 31 de maig de 2007. Entre altres documents, es va aportar l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de Sant Joan de Moró.  
Tercer. Amb data 11 de maig de 2007 es va admetre a tràmit la sol·licitud, i es va remetre l'expedient a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que havien d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada, a fi que informaren sobre la suficiència de la documentació que acompanyava la sol·licitud.  
Quart. Consten en l'expedient els informes del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, de l'Ajuntament de Sant Joan de Moró i del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
Cinqué. Amb data 28 d'agost de 2007 es va sotmetre a informació pública l'expedient de referència, durant un període de 30 dies hàbils, d'acord amb el que estableix l'article 16 de la Llei 16/2002, i es va publicar l'anunci corresponent en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (núm. 5586).  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions al projecte en aquesta Conselleria, però sí que se'n van presentar a l'Ajuntament Sant Joan de Moró, i així consta en l'expedient certificat de la informació pública  
Sisé. Una vegada transcorregut el termini d'informació pública, es va sol·licitar un nou informe a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que havien d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada sobre l'adequació del projecte a tots aquells aspectes que foren de la seua competència.  
Seté. S'han incorporat a l'expedient els informes emesos pel Servei de Residus Industrials, el Servei de Residus Urbans, l'Ajuntament de Sant Joan de Moró i la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Huité. Com a conseqüència del contingut dels informes recopilats durant la tramitació, els dies 18 de gener de 2008 i 28 d'abril de 2008 la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge va requerir nova documentació a l'empresa, la qual es va presentar els dies 1 d'abril de 2008 i 21 de juliol de 2008.  
Nové. Amb data 28 d'abril de 2008 es va concedir l'autorització ambiental integrada, amb el número 212-08/AAI/CV, a la part de la instal·lació en la qual es du a terme l'activitat fins ara autoritzada, basant-se en la llicència d'activitat i la resta d'autoritzacions sectorials concedides en el seu moment.  
Deu. Amb data 22 d'abril de 2008 la Direcció General de Gestió del Medi Natural va emetre una declaració d'impacte ambiental, en la qual considerava acceptable, únicament a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el projecte Fàbrica de peces especials en base ceràmica, promogut per Egeum 2000, SL, que s'ubicarà a la carretera de Castelló-l'Alcora, quilòmetre 16,8, del terme municipal de Sant Joan de Moró, província de Castelló, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableixen l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constitueix l'expedient avaluat, i supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment d'una sèrie de condicionants, inclosos en aquesta autorització ambiental integrada.  
Onze. Amb data 24 d'octubre de 2008 es va fer el tràmit d'audiència a l'interessat, el qual va presentar una al·legació relativa al termini de sis mesos per a la presentació del certificat visat del tècnic director i la visita de comprovació, i va sol·licitar l'ampliació del termini a un any, necessari per a fer una sèrie de modificacions.  
Dotze. Amb data 28 d'octubre de 2008 la Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada va celebrar una sessió ordinària i va aprovar la proposta de resolució de l'expedient 179/06 IPPC de sol·licitud d'autorització ambiental integrada, promogut per Egeum 2000, SL, i va desestimar l'al·legació presentada pel promotor.  
Fonaments de dret  
Primer. D'acord amb l'article 6 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, per la qual es desplega en l'àmbit de la Comunitat Valenciana la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, les activitats que apareixen en l'annex 1 d'aquesta llei estan subjectes a autorització ambiental integrada.  
La instal·lació de referència està inclosa en l'epígraf 3.5 de l'annex 1 de la Llei 16/2002.  
Segon. L'expedient s'ha tramitat segons el que preveuen els articles 14 i següents de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, desplegada pel Decreto 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
Tercer. A la Comunitat Valenciana l'òrgan competent per a atorgar l'autorització ambiental integrada és la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, d'acord amb l'article 3.h de la Llei 16/2002 i el Decret 7/2007, de 28 de juny, del president de la Generalitat Valenciana, pel qual es determinen les conselleries en què s'organitza l'administració de la Generalitat.  
D'altra banda, de conformitat amb l'article 18 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, correspon a la Direcció General per al Canvi Climàtic exercir les competències en matèria de control integrat de la contaminació.  
En vista d'aquests antecedents, a proposta del Servei de Control Integrat de la Contaminació, amb el vistiplau del cap d'Àrea de Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que em confereix el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, resolc:  
Primer  
Concedir a Egeum 2000, SL, l'autorització ambiental integrada per a les seues instal·lacions de fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, que s'ha de dur a terme a l'establiment situat al quilòmetre 16,8 de la carretera de Castelló-l'Alcora, al seu pas pel terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló), relativa al Projecte bàsic per a l'autorització ambiental integrada d'una indústria destinada a la fabricació de peces especials de ceràmica, de data 30 de novembre de 2006, subscrit per Francisco J. Bonastre Ripoll, que queda inscrita en el Registre General d'Instal·lacions IPPC de la Comunitat Valenciana amb el número 212-08/AAI/CV, condicionada al compliment dels requisits següents:  
1. Emissions atmosfèriques  
1.1. Emissions canalitzades  
S'inclouen en aquesta autorització els focus d'emissió següents, la nomenclatura dels quals serà la que s'utilitzarà d'ara endavant per al millor control i comunicació de les emissions:  
  
\* \* \* \* \* \* \*  
  
Cadascun d'aquests focus ha d'estar convenientment identificat in situ, d'acord amb aquesta nomenclatura.  
S'exclouen d'aquesta autorització els focus de contaminació no sistemàtica, els dels equips utilitzats per a la investigació, el desenvolupament i l'experimentació de nous productes i processos, i els dels serveis d'aigua calenta sanitària i calefacció de les instal·lacions, que s'han de regir per la seua normativa específica. Tots els focus de les instal·lacions, sistemàtics i no sistemàtics, han d'estar canalitzats a l'exterior.  
Els valors límit d'emissió per als focus canalitzats i la periodicitat de controls per part d'una ECMCA són els següents:  
  
(1) Per als focus origen en forns amb un cabal de gasos inferior a 3000 Nm³/h, el valor límit de fluorurs pot ser de 30 mg/Nm³, sempre que el cabal màssic d'aquest contaminant siga inferior a 0,1 kg/h.  
(2) En els casos en què es preveja la superació d'aquest valor per l'ús de determinades matèries primeres o combustibles, caldrà entregar a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge un estudi tècnic justificatiu que incloga balanços de massa i una proposta de valor límit.  
(3) Queden exclosos del mesurament de contaminants els focus d'evacuació de l'aire de refredament dels forns de cocció de taulells.  
(4) Queden exclosos del mesurament d'emissió de partícules els focus de preassecatge i assecatge de peces ceràmiques (crues o cuites) que utilitzen com a combustible gas natural o propà, que en el control de la posada en marxa de la instal·lació, en condicions habituals de funcionament i sense utilitzar cap tipus de depuració, hagen obtingut una emissió inferior a 10 mg/Nm³ de partícules.  
S'haurà de dur a terme un pla d'acció que permeta caracteritzar de manera representativa els nivells d'emissió de clor i plom dels focus que evacuen gasos procedents de forns de cocció.  
Abans de l'1 de març de cada any s'ha de presentar un resum del règim de funcionament dels focus d'emissió no sistemàtics, és a dir, aquells en què no es verifiquen emissions esporàdiques amb una freqüència mitjana superior a dotze vegades per any, amb una duració individual superior a una hora, o amb qualsevol freqüència, quan la duració global de les emissions siga superior al 5 per 100 del temps de funcionament de la planta.  
1.2. Control de l'emissió de contaminants per focus canalitzats  
1.2.1. Sistemes de depuració de partícules  
Han de disposar de sistemes correctors de depuració de partícules, com a mínim, els focus que evacuen corrents de gasos provinents d'aspiracions de material pulverulent. Així mateix, han de disposar també d'aquests sistemes correctors els focus associats als forns de cocció, sempre que siguen necessaris per al compliment dels límits d'emissió de partícules que estableix aquesta resolució.  
El funcionament correcte d'aquests sistemes correctors s'ha d'assegurar mitjançant el control i el registre continuat, com a mínim, d'un paràmetre d'operació del sistema, que ha d'escollir l'empresa entre els tècnicament reconeguts o fonamentats, com ara la pèrdua de càrrega del sistema de depuració, la concentració de partícules en el corrent gasós o qualsevol altre degudament justificat. La representativitat i el calibratge d'aquest paràmetre ha de ser verificat per entitats col·laboradores de l'administració en matèria de qualitat ambiental i estar a disposició de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
1.2.2. Condicions de presa de mostres i expressió de resultats  
a) Punts de presa de mostra: els focus canalitzats han de tenir la situació, la disposició, la dimensió i els accessos corresponents d'acord amb l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial. En particular, les característiques i la distribució dels focus emissors a l'atmosfera han de garantir una correcta dispersió dels contaminants emesos. Més concretament, la seua alçària no sols ha de complir el que estableix l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sinó que es recomana que siga tal que, en una distància equivalent a deu vegades l'alçària del punt d'emissió d'un focus, no hi haja altres estructures l'alçària superior a la del mateix focus menys dos metres, que produïsquen un apantallament que dificulte la dispersió i justifique tècnicament la influència de l'efecte down-wash (turbulència o rebuf).  
b) Preferiblement, la temperatura dels gasos en el punt de mostratge ha de ser inferior als 200 ºC.  
c) Els mesuraments s'han de fer en condicions normals de funcionament de les instal·lacions, registrant els paràmetres que les determinen, i han de cobrir totes les tipologies o grups de productes diferents que es fabriquen en cada instal·lació.  
d) Les concentracions mesurades han d'estar referides sempre a condicions normals de pressió i temperatura (101,3 kPa i 273,16 K), per als gasos de combustió en base seca i un contingut d'oxigen del 18% de O2.  
e) Els mesuraments de fluor s'han de fer amb sondes de material resistent a l'atac àcid, d'acord amb la norma ISO 15.713: 2006.  
1.3. Control de l'emissió de partícules per fonts difuses  
1.3.1. Emmagatzematge i manipulació de materials pulverulents  
L'emmagatzematge i la manipulació de materials pulverulents s'ha de fer en les condicions següents:  
a) Tancament de tots els sistemes de transport de matèries primeres pulverulentes a la fàbrica (cintes transportadores, catúfols, etc.).  
b) Totes les operacions indicades a continuació s'han de dur a terme en naus tancades dotades de sistemes d'aspiració amb depuració posterior:  
- Operacions de recepció de matèries primeres a granel.  
- Operacions d'emmagatzematge i descàrrega de grànul atomitzat.  
- Operacions d'emmagatzematge del material pulverulent recuperat en els sistemes correctors, de materials mòlts i de fins.  
1.3.2. Transport de materials pulverulents  
El transport de materials pulverulents s'ha de fer en les condicions següents:  
a) Reducció de la resuspensió de pols causada per la circulació interna de vehicles, per a la qual cosa s'han de pavimentar els circuits adequats, s'han de mantenir netes les zones de circulació i s'hi ha de limitar la velocitat.  
b) Control a l'entrada i eixida del complex que assegure que els camions van coberts i tancats per a evitar vessaments. No es permetrà l'accés o l'eixida de la instal·lació a vehicles que no circulen coberts o tancats.  
2. Soroll  
Cal adoptar les mesures necessàries per a complir el que estableixen la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es fixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.   
En particular, els límits sonors que estableix la Llei 7/2002 per a zones d'ús industrial són:  
  
Després de la realització de l'última auditoria acústica, almenys cada cinc anys se n'haurà de fer una altra, a fi de comprovar que no se superen els nivells sonors en els punts on se situa el receptor més pròxim, és a dir, en el perímetre de la instal·lació, per a la qual cosa s'ha de mesurar el nivell de soroll en un nombre de punts representatius del perímetre, tant amb l'activitat en funcionament com parada (nivell de fons). Aquesta auditoria l'ha de fer una entitat col·laboradora en matèria de contaminació acústica, d'acord amb el Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i se'n crea i regula el registre.  
El titular ha de disposar del llibre de control, que ha d'estar constituït pels certificats dels resultats obtinguts de les auditories acústiques i els informes complets d'aquestes.  
3. Abocaments  
La indústria no està connectada a la xarxa de sanejament municipal. La documentació justifica l'absència d'abocament d'aigües residuals al domini públic hidràulic (abocament zero). Pel que fa a abocaments indirectes, s'ha presentat un certificat d'impermeabilitat i estanquitat de les basses d'emmagatzematge d'aigües residuals industrials i sanitàries.  
El titular de l'activitat està obligat a fer el manteniment adequat de les basses o depòsits d'acumulació de les aigües residuals de manera que en quede assegurada la impermeabilitat i l'estanquitat al llarg del temps.  
La línia o línies d'aigua de l'activitat susceptibles de generar abocaments d'aigües residuals no han de disposar de cap sistema de desguàs capaç de generar un abocament continu o discontinu, ni directe o indirecte, al domini públic hidràulic.  
Es recorda que, d'acord amb l'article 100 del text refós de la Llei d'aigües (Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol), "queda prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es dispose de l'autorització administrativa prèvia", i s'incoarà, si escau, un expedient sancionador per infracció tipificada en la lletra f) de l'article 116 de l'esmentada llei.  
D'acord amb el que disposen l'article 30 i la disposició final primera de la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, el marc competencial establit amb l'autorització ambiental integrada no altera les competències que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer té atribuïdes en relació amb el control, la inspecció i la vigilància del domini públic hidràulic, ni en particular la potestat sancionadora.  
3.1. Aigües residuals industrials  
Les aigües residuals industrials procedeixen fonamentalment de la secció d'esmaltadura, de la secció de tall i de la neteja de les instal·lacions.  
Aquestes aigües s'arrepleguen i són conduïdes a través d'una xarxa de canalons cap a una depuradora, on una part se sotmeten a un tractament fisicoquímic amb el qual s'aconsegueix un efluent d'una qualitat tal que permet ser reutilitzat en la neteja de les instal·lacions, mentre que la part sense depurar s'emmagatzema amb els llots i les suspensions aquoses fins a la retirada periòdica per un gestor autoritzat.  
D'acord amb la ràtio anual d'aigües residuals industrials produïdes/producte acabat, s'ha de presentar un balanç anual amb la producció de les aigües residuals generades i les gestionades externament, acompanyat de les factures o justificants acreditatius de la retirada de les aigües residuals i el posterior tractament per un gestor autoritzat, de manera que el volum d'aigües residuals generat siga coherent amb el volum d'aigües gestionat externament. Aquest balanç, acompanyat de les factures o justificants, s'ha d'aportar juntament amb la resta d'informació sobre emissions del Reglament E-PRTR.  
3.2. Aigües sanitàries  
Les aigües residuals sanitàries, procedents dels lavabos i vestidors de la fàbrica, són conduïdes a través de una xarxa de col·lectores fins a dues basses impermeables, des d'on els gestors autoritzats les retiren periòdicament.  
D'acord amb la ràtio anual d'aigües residuals industrials produïdes/producte acabat, s'ha de presentar un balanç anual amb la producció de les aigües residuals generades i les gestionades externament, acompanyat de les factures o justificants acreditatius de la retirada de les aigües residuals i el posterior tractament per un gestor autoritzat, de manera que el volum d'aigües residuals generat siga coherent amb el volum d'aigües gestionat externament. Aquest balanç, acompanyat de les factures o justificants, s'ha d'aportar juntament amb la resta d'informació sobre emissions del Reglament E-PRTR.  
3.3. Aigües pluvials  
Les aigües pluvials de les cobertes de les naus i de l'escorrentia del solar són conduïdes a tres punts perquè desguassen al domini públic hidràulic.  
Les instal·lacions s'han de mantenir netes, lliures de qualsevol tipus de residus, en particular de restes de greixos i olis, i sense aplecs a la intempèrie, de manera que no es puga produir la contaminació de les aigües pluvials, les quals hauran de ser recollides i eliminades per sistemes que asseguren la inalterabilitat de les seues característiques qualitatives i la innocuïtat del seu abocament al domini públic hidràulic.  
Respecte a la sol·licitud d'abocament d'aigües pluvials a l'embassament de Maria Cristina, l'autorització ambiental integrada, a l'empara de l'article 19 de la llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, no pressuposa les autoritzacions o concessions per a l'ocupació o utilització del domini públic hidràulic o les seues zones de servitud i policia que, si s'escau, siguen necessàries.  
4. Protecció del sòl i de les aigües subterrànies  
Queda prohibit l'abocament a qualsevol llit, sòl o subsòl que puga deteriorar la qualitat de les aigües, sense tenir l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
No es podran fer pous, rases, galeries o qualsevol altre dispositiu destinat a facilitar l'absorció de les aigües residuals pel terreny.  
El titular no ha remés l'informe preliminar de situació del sòl que estableix el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats; per la qual cosa, per a considerar formalitzat aquest informe, caldrà presentar en el termini de tres mesos la relació de matèries primeres, auxiliars i secundàries de caràcter perillós utilitzades en el procés industrial, tant en l'activitat principal com en les activitats secundàries (depuració, manteniment). Aquesta relació ha de contenir totes les matèries utilitzades (frites, esmalts, engalbes, colors, pigments, frites granulades, bases i vehicles serigràfics, dissolvents, olis de motor, combustible, greixos, reactius, etc.) i s'haurà de fer d'acord amb el que estableix el punt 2 de l'annex II del Reial decret 9/2005 (tipus de matèries, composició química, número CAS, quantitat anual, estat d'agregació, forma de presentació, frase de risc, emmagatzematge, etc.), i no és admissible presentar únicament les fitxes de seguretat dels productes. Caldrà procedir de la mateixa manera per als residus generats.  
5. Residus  
5.1. Producció de residus  
L'activitat està subjecta als requisits que estableixen la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus; la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, i el Reial decret 833/1988, de 20 de juliol, sobre el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, modificat pel Reial decret 952/1997.  
S'autoritza la producció dels residus perillosos següents, sempre que la seua capacitat de generació anual siga de l'ordre de la magnitud que es detalla a continuació i la capacitat de producció del centre productiu detallat en l'annex I siga de l'ordre de 163,74 tm/dia de peces especials.  
  
\* \* \* \* \* \*  
  
  
\* \* \* \* \* \* \* \*  
  
Atés que la quantitat de residus perillosos generada supera les 10 tones anuals, l'empresa s'inscriu, per a aquest centre, en el Registre de Productors de Residus Perillosos de la Comunitat Valenciana.  
Així mateix, es projecta generar els residus no perillosos següents:  
Els residus s'han d'entregar a un gestor autoritzat per a aquesta activitat, tal com consta en el projecte.  
Atés que en el centre es generen residus sanitaris, l'empresa ha de portar al dia, segons estableix el Decret 240/1994, de 22 de novembre, del Govern Valencià, que aprova el Reglament regulador de la gestió dels residus sanitaris, un llibre oficial de control que ha d'estar a disposició de l'administració, en el qual ha de constar l'origen dels residus sanitaris del grup III i, si s'escau, dels citostàtics del grup IV, la quantitat, la destinació, els mètodes i els llocs de tractament, així com les dates de generació i cessió. S'han de respectar els terminis que determina el decret esmentat per a l'emmagatzematge temporal d'aquests residus. Així mateix, ha de presentar en la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge un informe anual en el qual s'especifique, com a mínim, la quantitat d'aquests residus sanitaris gestionats, la seua naturalesa i la destinació final.  
Els residus es podran emmagatzemar durant un període igual o inferior a sis mesos, en el cas que siguen perillosos, i en el cas de residus no perillosos es podran emmagatzemar durant un període d'un any, quan la destinació final siga l'eliminació, i de dos anys, quan la destinació final siga la valorització, i una vegada transcorregut aquest període hauran de ser entregats a un gestor autoritzat. Aquest emmagatzematge temporal de residus perillosos s'ha de fer segregat per tipus de residus, ha d'estar convenientment senyalitzat i s'ha de fer en un lloc cobert, amb sòl impermeable i sistemes de recollida de vessaments accidentals, com ara una arqueta cega no connectada a la xarxa i safates de recollida. Així mateix, la zona d'emmagatzematge ha d'estar inclosa en el sistema general de protecció contra incendis de la indústria.  
Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments, cal disposar de cubetes o recipients de recollida de possibles vessaments, que han de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la més gran d'ambdues quantitats). Les cubetes han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals, en cas de vessament, implique un augment de la perillositat o en dificulte la gestió.  
Per a la recollida de possibles fugues o vessaments accidentals de líquids, tant de residus com de matèries primeres, cal disposar de material absorbent no inflamable en quantitat suficient per a aquesta finalitat. L'absorbent, una vegada contaminat, s'ha de gestionar com a residu perillós o no perillós, segons corresponga.  
L'envasament i l'etiquetatge dels residus s'ha de fer d'acord amb el que estableixen els articles 13 i 14 del Reial decret 833/1988, reglament de residus tòxics i perillosos. Així mateix, cal disposar d'un registre on conste la quantitat, la naturalesa, la identificació, l'origen i la data de generació i l'entrega a un gestor autoritzat, com també el número de document de control i seguiment utilitzat, si escau, i el gestor a qui s'entrega el residu.  
Durant la tramitació de l'expedient s'ha presentat el corresponent Pla de minimització i prevenció de residus perillosos. Cada quatre anys s'ha d'elaborar un pla de prevenció i reducció de residus, que s'ha de presentar a la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Així mateix, s'ha de formalitzar la declaració anual de productor de residus perillosos i no perillosos, que s'ha de remetre a la Direcció General per al Canvi Climàtic abans de l'1 de març de cada any, d'acord amb el model que estableix l'annex III del Reial decret 833/88.  
Les autoritzacions i la resta de requisits que estableix la legislació vigent en matèria d'envasos i residus d'envasos, i especialment el que estableix el Reial decret 782/1998, no queden derogades per la Llei 16/2002, per la qual cosa la concessió de l'autorització ambiental integrada no eximeix el seu compliment.  
6. Mesures que cal adoptar en situacions diferents de les normals que puguen afectar el medi ambient  
Si, amb tot, es produeix algun incident en les instal·lacions que comporte un funcionament anòmal i en pot resultar l'incompliment dels límits imposats, s'haurà de comunicar immediatament aquesta situació a Protecció Civil, a l'Ajuntament i a la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Una vegada produïda la situació d'emergència, la mercantil haurà d'utilitzar tots els mitjans al seu abast per a reduir al màxim els efectes sobre el medi ambient.  
En el termini màxim de set dies després de l'incident, la mercantil haurà de remetre a l'Ajuntament i a la Direcció General per al Canvi Climàtic un informe detallat en el qual, a més de les dades identificatives, han de figurar-hi les següents:  
- Les causes de l'incident.  
- L'hora en què es va produir i la duració.  
- Les característiques de l'emissió o abocament.  
- Les mesures correctores adoptades.  
- L'hora i la forma en què es va comunicar el succés.   
En relació amb el possible dany ambiental ocasionat per l'activitat, caldrà aplicar la Llei 26/2007, de 23 d'octubre, de responsabilitat mediambiental, en l'àmbit d'aplicació de la qual s'inclouen les activitats subjectes a autorització ambiental integrada. Segons aquesta llei, l'activitat ha de disposar d'una garantia financera que els permeta afrontar la responsabilitat ambiental inherent a l'activitat, en les modalitats previstes d'assegurança, aval o reserva tècnica, i amb les possibles exempcions derivades de la magnitud del dany potencial o de l'adhesió amb caràcter permanent i continuat, bé al sistema comunitari de gestió i auditoria ambientals (EMAS), bé al sistema de gestió ambiental UNE-EN ISO 14356: 1996.  
Així mateix, quan es determine el tancament definitiu, caldrà desmantellar i clausurar les instal·lacions, d'acord amb la normativa vigent, de manera que el terreny quede en les mateixes condicions que abans d'iniciar l'activitat i no es produïsca cap dany sobre el sòl i el seu entorn.  
7. Altres condicions  
Cal ajustar-se al que disposa el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi; el Decret 173/2000, de 5 de desembre, del Govern Valencià, pel qual s'estableixen les condicions que han de complir els equips de transferència de massa d'aigua en corrent d'aire amb producció d'aerosols, per a la prevenció de la legionel·losi, i l'Ordre conjunta de 22 de febrer de 2001, de les conselleries de Medi Ambient i Sanitat, per la qual s'aprova el protocol de neteja i desinfecció dels equips de transferència de massa d'aigua en corrent d'aire amb producció d'aerosols, per a la prevenció de la legionel·losi.  
S'ha de complir el que disposen la Llei 11/1997, d'envasos i residus d'envasos, i el Reial decret 782/1998, de 30 d'abril, pel qual s'aprova el reglament per al desplegament de la llei esmentada.  
La indústria i les seues instal·lacions s'han d'ajustar a les condicions indicades en el projecte tècnic en els aspectes que no fixa aquesta resolució.  
S'han de complir totes les disposicions aplicables per a garantir la protecció de la salut de les persones.  
En el control inicial s'ha de comprovar que s'han aplicat les mesures que preveu el projecte.  
8. Obligació de subministrament d'informació  
Abans de l'1 de març de cada any s'ha de notificar a la Direcció General per al Canvi Climàtic, d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002, les dades sobre les emissions de la instal·lació relatives a l'any anterior, específicament les que figuren en l'article 3 del Reial decret 508/2007, de 20 d'abril, pel qual es regula el subministrament d'informació sobre emissions del Reglament E-PRTR i de les autoritzacions ambientals integrades.  
Segon  
L'autorització ambiental integrada s'ha de renovar, en els aspectes ambientals, en el termini màxim de huit anys, llevat que abans d'aquest termini es produïsquen modificacions substancials que obliguen a tramitar una nova autorització o que s'incórrega en algun dels supòsits de modificació d'ofici que recull l'article 26 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol.  
La renovació s'ha de sol·licitar amb una antelació mínima de deu mesos abans del venciment del termini de vigència de l'autorització ambiental integrada.  
Tercer  
En el termini de sis mesos, el titular de la instal·lació ha de presentar a la Direcció General per al Canvi Climàtic el certificat visat del tècnic director de l'execució del projecte, en el qual s'acredite que les instal·lacions i l'activitat s'ajusten al projecte presentat i autoritzat, i a la resta de documentació tècnica presentada.  
Quart  
Aquesta autorització queda condicionada a la visita de comprovació i a l'obtenció de l'informe favorable corresponent al compliment dels requisits que estableix aquesta resolució. Aquesta visita serà efectuada en el termini de sis mesos per una entitat col·laboradora acreditada per al control integrat de la contaminació, segons el Decret 29/2007, de 9 de març, de modificació del Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i se'n crea i regula el registre, en el qual s'ha d'acreditar el compliment del contingut de l'autorització ambiental integrada.  
Cinqué  
L'Administració deixarà sense efecte aquesta resolució en el moment que observe qualsevol incompliment de les condicions que s'hi imposen, amb audiència prèvia de l'interessat.  
Sisé  
El titular de les instal·lacions objecte d'aquesta resolució, a més de les obligacions que amb caràcter general estableix la Llei 16/2002, ha de:  
1. Complir les obligacions de control i subministrament d'informació que preveu la legislació sectorial aplicable i l'autorització ambiental integrada.  
2. Comunicar a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge qualsevol modificació, substancial o no, que es propose fer en la instal·lació, la transmissió de la titularitat o qualsevol incident o accident que puga afectar el medi ambient.  
3. Prestar l'assistència i la col·laboració necessàries a aquells que s'encarreguen de les actuacions de vigilància, inspecció i control.  
Seté  
En tot el que no especifica aquesta resolució, caldrà ajustar-se a totes i cadascuna de les condicions que estipula la normativa vigent en matèria de residus, abocaments, contaminació atmosfèrica, acústica, impacte ambiental i accidents greus, així com qualsevol altra que puga dictar l'administració en l'exercici de l'activitat en matèria de protecció ambiental.  
Contra aquesta resolució, que no posa fi a la via administrativa, s'hi podrà presentar un recurs d'alçada davant la Secretaria Autonòmica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge en el termini d'un mes des de l'endemà de la recepció d'aquesta notificació, d'acord amb el que disposen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.  
València, 29 d'octubre de 2008.- El director general per al Canvi Climàtic: Jorge Lamparero Lázaro.  
Annex I  
Descripció del projecte  
Egeum 2000, SL és una fàbrica de productes ceràmics mitjançant enfornada, ubicada al quilòmetre 16,8 de la carretera Castelló-l'Alcora al seu pas pel terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló).  
Concretament, les instal·lacions es dediquen a la fabricació de peces especials, com ara motlures, sanefes sense fi, relleus, productes tècnics, bases porcellàniques d'aspecte natural, rústics, metàl·lics, ceràmica autoadhesiva, etc., a partir del tractament per tercer, quart foc, volum, Murano de bases ceràmiques fabricades a les mateixes instal·lacions o de procedència externa.  
El procés industrial consta, bàsicament, de les següents etapes separades en dos blocs:  
Bloc 1: fabricació de base ceràmica (assimilable a qualsevol fabricació de paviment i revestiment ceràmic):  
Recepció, emmagatzematge i distribució de matèria primera (argila atomitzada, esmalts, colors).  
Premsatge.  
Assecatge.  
Esmaltadura: preparació i aplicació.  
Cocció.  
Bloc 2: tractaments -singulars o combinats- de la base ceràmica pròpia o de procedència externa, per a l'obtenció de peces especials:  
Serigrafies decoratives.  
Tercer foc.  
Quart foc o volum.  
Tall.  
Emmallament.  
Classificació, embalatge, emmagatzematge i expedició.  
La capacitat de producció de peces especials és de l'ordre de 163,74 t/dia.  
De manera més estesa, el procés industrial s'ha d'iniciar amb la recepció de camions banyera, que descarregaran l'argila atomitzada en la tremuja de recepció, que disposa d'aspiració localitzada.  
Des de les sitges s'alimenten les premses, on es formen les peces abans de sotmetre-les al procés d'assecatge, eliminant la humitat fins que les peces queden amb la consistència adequada per a sotmetre-les al procés d'esmaltadura i posteriorment al de cocció.  
El producte esmaltat i cuit, produït (base ceràmica) en la indústria o subministrat externament, pot portar aplicacions denominades de tercer o quart foc o volum, que es basen en l'aplicació d'altres serigrafies, llustres o de frites granulades amb les quals s'aconsegueixen peces decorades amb múltiples dissenys o colors o volums. Aquestes aplicacions es fan en les línies de tercer foc, quart foc, volum i tampogràfica.  
Quan, a més, es requereixen dimensions o detalls que no es poden obtenir des del procés general de conformació del producte, s'aconsegueixen utilitzant talladores, ubicades en la secció corresponent. Finalment, algunes peces se subministren emmallades (mosaics de peces sobre malla de niló).  
Les aigües residuals industrials procedeixen fonamentalment de la secció d'esmaltatge, de la secció de tall i de la neteja de les instal·lacions.  
Aquestes aigües s'arrepleguen i són conduïdes a través d'una xarxa de canalons cap a una depuradora, on una part se sotmeten a un tractament fisicoquímic, amb el qual s'aconsegueix un efluent d'una qualitat tal que permet ser reutilitzat en la neteja de les instal·lacions, mentre que la part sense depurar s'emmagatzema amb els llots i les suspensions aquoses fins a la retirada periòdica per un gestor autoritzat.  
Les aigües residuals sanitàries, procedents de lavabos i vestuaris de la fàbrica, són conduïdes a través d'una xarxa de col·lectors fins a dues basses impermeables, des d'on els gestors autoritzats les retiren periòdicament.  
Les aigües pluvials de cobertes de les naus i de l'escorrentia del solar són conduïdes a tres punts perquè desguassen al domini públic hidràulic.  
Es disposarà d'aspiracions localitzades a les zones de recepció, premses i esmaltadura. Aquestes aspiracions es dirigiran cap als filtres respectius. Les partícules arreplegades en els filtres es gestionaran a través d'un gestor autoritzat.  
Els residus perillosos s'emmagatzemen temporalment en bidons sota coberta fins que siguen arreplegats per un gestor autoritzat.