Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9134, del 23-07-2021 (2021/8089)

RESOLUCIÓ de 22 de juliol de 2021, de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual es publica la Resolució de 21 de juliol de 2021, de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, una vegada autoritzada per la Interlocutòria 299/2021, de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, durant el període comprés entre el 26 de juliol i el 16 d'agost de 2021.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9134

Data del DOGV
:   23-07-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/8089


Data del document
:   22-07-2021

Organisme emissor
:   Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública

RESOLUCIÓ de 22 de juliol de 2021, de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual es publica la Resolució de 21 de juliol de 2021, de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, una vegada autoritzada per la Interlocutòria 299/2021, de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, durant el període comprés entre el 26 de juliol i el 16 d'agost de 2021.  
  
 [2021/8089]  
  
La Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública va dictar, en data 21 de juliol de 2021, la Resolució de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual s'acorden mesures relatives a la circulació de persones en determinats municipis de la Comunitat Valenciana i a la permanència de grups de persones en espais privats i públics en tot l'àmbit de la Comunitat Valenciana, a conseqüència de la situació de crisi sanitària ocasionada per la Covid-19, durant el període comprés entre el 26 de juliol i el 16 d'agost de 2021.  
En afectar drets fonamentals, en virtut del que es disposa en l'article 10.8 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, va ser sotmesa a autorització judicial. La Secció Quarta de la Sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, per Interlocutòria 299/2021, de 22 de juliol, de 2021, acorda «Autoritzar les mesures adoptades en resolució de 21 de juliol de 2021, de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual s'acorden mesures relatives a la circulació de persones en determinats municipis de la Comunitat Valenciana, i a la permanència de grups de persones en espais públics i privats en tot l'àmbit de la Comunitat Valenciana, a conseqüència de la situació de crisi sanitària ocasionada per la Covid-19, durant el període comprés entre el 26 de juliol i el 16 d'agost de 2021».  
  
  
Mitjançant aquesta nova resolució es publica la Resolució de 21 de juliol de 2021, de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, que es reprodueix a continuació:  
  
«RESOLUCIÓ de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual s'acorden mesures relatives a la circulació de persones en determinats municipis de la Comunitat Valenciana i a la permanència de grups de persones en espais privats i públics en tot l'àmbit de la Comunitat Valenciana, a conseqüència de la situació de crisi sanitària ocasionada per la Covid-19, durant el període comprés entre el 26 de juliol i el 16 d'agost de 2021.  
  
  
Antecedents de fet  
  
Per Interlocutòria 271/2021, de 12 de juliol, de 2021, de la secció quarta de la sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, es van autoritzar les mesures adoptades en la Resolució de 9 de juliol de 2021, de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual s'acordaven mesures relatives a la circulació de persones en determinats municipis de la Comunitat Valenciana i a la permanència de grups de persones en espais privats i públics en tot l'àmbit de la Comunitat Valenciana, a conseqüència de la situació de crisi sanitària ocasionada per la Covid-19, durant un període de 14 dies, comptadors des del mateix dia de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Una vegada autoritzada, es va publicar aquesta per Resolució de 12 de juliol de 2021, de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, en aqueixa mateixa data en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, amb una vigència de 14 dies, comptadors des del mateix dia de la seua publicació, termini que finalitza el pròxim 25 de juliol de 2021, inclusivament aqueix dia.  
En aquesta resolució es limitava la permanència de grups de persones en espais privats i públics en tot l'àmbit de la Comunitat Valenciana i la circulació de persones en determinats municipis de la Comunitat Valenciana.  
En aquest període de temps transcorregut des de la publicació de la resolució esmentada la situació epidemiològica a la Comunitat Valenciana, a conseqüència de la crisi sanitària ocasionada per la Covid-19, no ha evolucionat favorablement, hi ha un major nivell d'expansió i creixement del virus, i el temps transcorregut des de l'inici de la seua vigència, deu dies, és insuficient per a veure un resultat favorable que permeta conduir a una modificació menys estricta de les mesures adoptades.  
Això implica que siga necessari continuar la mesura de limitació de la circulació de les persones en un horari concret, des de la 1 fins a les 6 hores, en molts dels municipis que estableix l'anterior resolució i ampliar-la a altres inclosos en els departaments de salut de major risc i població superior a 5000 habitants, així com mantindre la limitació de la permanència de les concentracions familiars i socials de persones en tot l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
L'informe de 20 de juliol de 2021, de la Subdirecció General d'Epidemiologia, Vigilància de la Salut i Sanitat Ambiental amb dades d'aqueixa mateixa data, així l'expressa i justifica l'adopció d'aquestes mesures.  
Aquest informe assenyala el següent en el seu apartat Resum:  
  
«La situació de la pandèmia de Covid-19 a la Comunitat Valenciana contínua en franca expansió i el ritme de creixement és molt elevat. La velocitat de canvi en l'evolució de la pandèmia continua sent molt alta, des de l'informe anterior i en tan sols dues setmanes s'han incrementat els casos en 286,57 %. Tenint en compte la metodologia d'avaluació de risc de la guia d'Actuacions de resposta coordinada per al control de la transmissió de Covid-19, assignem a la Comunitat un nivell de risc alt o alerta 3 a pesar que els indicadors de capacitat assistencial hospitalària es troben en llindars inferiors, però amb una tendència clarament ascendent.  
Els indicadors d'avaluació del nivell de transmissió indiquen un nivell de circulació del virus molt alt amb creixement exponencial en tots aquests en les dues últimes setmanes. A data 19 de juliol, la incidència acumulada a 14 dies ascendeix a 484,76 per 100.000 habitants i a 7 dies de 253,31 per 100.000 habitants enfront de 216,97 i 140,61 el 6 de juliol. - La proporció dels casos confirmats entre els casos amb simptomatologia lleu que acudeixen a Atenció Primària se situa en risc alt, entorn del 56 %, lleugerament superior al 50 % del 6 de juliol.  
Quant a la presència dels nous llinatges del SARS-CoV-2 a la Comunitat Valenciana, es considera que la variant Delta és la variant predominant.  
L'anàlisi per grups d'edat mostra un desplaçament de l'impacte de la pandèmia a les cohorts que encara no estan vacunades i molt especialment al grup comprés entre 15 i 29 anys que presenta una taxa de 1.381,0 casos per 100.000 habitants enfront de 741.1 en l'informe de 6 de juliol. Donades les característiques de la major part dels casos, persones joves amb poques comorbilitats, la pressió assistencial se centra especialment en Atenció Primària, on el nombre de casos sospitosos atesos en l'última setmana ascendeix a 19.837 casos el que suposa un increment de 252,15 % respecte a la setmana 25.  
Respecte dels indicadors de capacitat hospitalària, si bé els nivells d'utilització d'aquests serveis es troben en nivell de risc baix, la nova ona epidèmica també es veu reflectida en aquests. En tan sols 13 dies, s'ha passat de 300 pacients hospitalitzats a 546 el que suposa un increment del 182 %. -  
En relació amb els brots epidèmics cal assenyalar que l'àmbit més freqüent de contagi és el social que suposa el 81.6 % de tots els brots. Entre aquests adquireixen especial rellevància els brots en el context de reunions familiars i/o amics com a aniversaris o àpats que suposen el 69 % dels brots de caràcter social i el 58,5 % dels casos. Els brots de major magnitud també han tingut lloc en el context social.  
  
-  
Quant a la distribució espacial per nivell de transmissió, s'observa un empitjorament generalitzat a tota la Comunitat. Hi ha 12 departaments de Salut en alerta 4 o risc molt alt, 10 departaments es troben en alerta 3 o risc alt, 2 departaments en nivell 2 o risc mitjà i cap en alerta 1 o risc baix. En conjunt, la situació s'ha agreujat respecte de l'informe anterior on 6 departaments es trobaven en nivell 4; 7 departaments es trobaven en nivell 3; 9, en nivell 2, i 2, en nivell 1.  
A escala municipal, preocupa especialment les poblacions de nivell de risc molt alt i, entre aquestes, les més grans atés que a major població, major probabilitat d'interacció social i de contagis. En l'actualitat els municipis que se situen en risc molt alt s'han incrementat ostensiblement quan es compara amb la situació del 6 de juliol. Les poblacions majors de 5.000 habitants amb nivell d'alerta 4 són: Banyeres de Mariola, Callosa d'en Sarrià, Gata de Gorgos, Muro de Alcoy, Ondara, Sax, Alcalà de Xivert, Almenara, Borriol, Orpesa, Peníscola, Torreblanca, Almussafes, Buñol, Foios, Xeraco, Massanassa, Museros, l'Olleria, la Pobla de Farnals, Puig, Rafelbunyol, Rocafort, Turís, Vilamarxant, l'Alfàs del Pi, Calp, Callosa de Segura, la Nucia, Pego, Teulada, Benicàssim, Onda, Albal, Alboraia, Alcàsser, Alfafar, Alginet, Benaguasil, Benetússer, Benifaió, Bétera, Canals, Chiva, l'Eliana, Godella, Massamagrell, Meliana, Picassent, la Pobla de Vallbona, Puçol, Requena, Riba-roja de Túria, Silla, Tavernes de la Valldigna, Utiel, Alacant, Benidorm, Dénia, Santa Pola, Sant Vicent del Raspeig, la Vila Joiosa, Borriana, Vila-real, Vinaròs, Aldaia, Burjassot, Xirivella, Gandia, Manises, Mislata, Oliva, Paiporta, Paterna, Sagunt, Sueca i València».  
  
  
  
I seguidament en el mateix informe, en l'apartat Conclusions exposa i cita:  
  
«La situació epidemiològica a la Comunitat Valenciana contínua en franca expansió amb un ritme de creixement exponencial si bé inferior a l'observat en el període anterior. En l'actualitat podem afirmar, sense lloc a dubte, que ens trobem davant una nova ona epidèmica que en el nostre cas és la quarta.  
Després de l'avaluació de risc realitzada, la Comunitat segueix en nivell de risc alt o alerta 3, indicatiu de «transmissió comunitària sostinguda i de difícil control amb pressió alta en el sistema sanitari».  
En la caracterització de l'epidèmia destaca:  
La circulació del SARS-CoV-2 és molt alta, com ho demostren tots els indicadors de transmissibilitat. La velocitat de canvi és inferior a l'observada en el període anterior però el ritme de creixement continua sent exponencial. La incidència acumulada a 14 dies pràcticament s'ha duplicat. La incidència a 7 dies ha augmentat un 54,11 %. El percentatge global de positivitat de les proves diagnòstiques d'infecció aguda s'ha incrementat un 52,55 %. Se situa en 15,93 % molt superior al 4 %, límit indicatiu d'increment en el risc de transmissió. La proporció dels casos confirmats entre els casos amb simptomatologia lleu que acudeixen a Atenció Primària arriba al 56 % i es troba en els llindars de risc alt o molt alt. L'evolució del nombre reproductiu bàsic instantani en l'última setmana ha descendit, malgrat això continua sent superior a 1, la qual cosa apunta al fet que l'epidèmia no està controlada.  
  
L'impacte de la pandèmia se centra en els grups d'edat més joves i no vacunats. El grup més afectat és el comprés entre 15 i 29 anys que presenta una taxa de 1.381,0 casos per 100.000 habitants, pràcticament el doble de la incidència del període anterior. L'alta circulació del virus comença a impactar en la resta de grups d'edat, ja que en tots aquests s'observa un increment important en les seues taxes d'incidència.  
  
Aquest aspecte essencial de la quarta ona epidèmica repercuteix especialment en l'Atenció Primària que està veient superada la seua capacitat assistencial. Els professionals d'Atenció Primària s'encarreguen del diagnòstic i seguiment dels casos lleus. Si tenim en compte que la taxa d'hospitalització s'ha situat en l'última setmana en el 3,7 % dels casos, aquests professionals han atés el 96,3 % de tots els casos, el que en nombres absoluts suposa 9.796 pacients. A això cal afegir que a aquests professionals els correspon l'atenció dels casos sospitosos. Només en l'última setmana han atés 19.837 casos sospitosos, el que suposa un increment de 252,15 % respecte de la setmana 25 on es van atendre 5.650 casos.  
L'increment de casos repercuteix en els serveis hospitalaris. La seua capacitat de resposta, de moment, és bona, ja que els índexs d'ocupació tant en sala com en les unitats de crítics es mantenen en llindars de baix risc però és important assenyalar la tendència creixent que s'observa des que es va iniciar la quarta ona. En les dues últimes setmanes s'han incrementat els ingressos hospitalaris en 182 % i en els llits d'UCI en 225,8 %.  
La capacitat de Salut Pública s'està veient compromesa i ha impactat de manera negativa en els procediments de traçabilitat, identificació de contactes, seguiment i realització de proves de laboratori. Els joves tenen una mitjana de contactes estrets entre 6 i 10 mentre que les persones de major edat en tenen 4, la qual cosa, per si mateixa, suposa una sobrecàrrega que no s'ha donat en les ones epidèmiques anteriors. D'altra banda, cal ressenyar que es detecta una falta de col·laboració en les labors de rastreig que dificulta les accions de contenció. Tot això fa encara més difícil el control de la traçabilitat i amb això de la transmissió comunitària.  
Els brots es donen majoritàriament en l'ambient social i indiquen clarament la relaxació de les mesures. En aquest context social, el 69 % dels brots es donen reunions familiars i/o amics on resulta molt complicat mantindre la distància social i portar permanentment la màscara.  
  
-  
- Com ja s'ha comentat en informes anteriors, i després de l'experiència de les mesures que s'han anat prenent al llarg de tota la pandèmia, l'efectivitat de les mesures comença a observar-se a partir dels 14 dies, però es veuen amb claredat al cap de 21 dies.  
-   
A pesar que la campanya de vacunació avança amb el ritme previst, ha quedat clar que el risc persisteix. -   
-  
En definitiva, l'evolució de la pandèmia no ha millorat en les dues últimes setmanes encara que semblen observar-se indicis d'alentiment. Sabem, per l'experiència acumulada al llarg de tot un any, que adoptar mesures no farmacològiques a temps comporta disminuir el nivell de circulació del virus i amb això el creixement en el nombre de casos, hospitalitzacions i defuncions. Coneixem l'efectivitat de disminuir la interacció social, especialment amb mesures com la limitació de la circulació de persones en horari nocturn i la limitació de grups de persones. Finalment, sabem que la situació actual està relacionada directament amb la població jove no vacunada i la relaxació de les mesures en activitats on s'agrupen persones, on és difícil mantindre la distància interpersonal i en les quals no es porta la màscara de manera permanent.  
  
-  
Els municipis de risc molt alt o alerta 4 a nivell de transmissió són els espais on la probabilitat de contagi augmenta de manera significativa amb el consegüent augment de casos. L'evidència científica respecte del fet que la disminució de la interacció social és una de les mesures no farmacològiques més efectives per a interrompre la propagació del SARS-CoV-2 és concloent. L'efectivitat d'aquestes mesures va quedar demostrada amb el confinament que es va fer a Espanya en la primera ona epidèmica. L'experiència adquirida amb la tercera ona ens diu que no és necessari arribar a un confinament d'aquestes característiques per a contindre l'epidèmia, sinó que la limitació de la circulació de persones en horari nocturn i la limitació de grups de persones són prou eficaces per a interrompre la propagació del SARS-CoV-2. En els municipis més xicotets, menors de 5.000 habitants, el nivell d'alerta està relacionat amb la detecció de brots concrets, normalment de xicoteta magnitud, el control dels quals a través dels estudis de contactes comporta la disminució d'aquest nivell d'alerta. Tanmateix, en els municipis de major grandària, amb més població i, per tant, amb major interacció social i major probabilitat d'exposició, el control dels brots que es detecten no és suficient per a interrompre la propagació. D'una banda, es produeixen moltes introduccions del virus en el conjunt de la població de manera simultània que fan impossible interrompre cada cadena de transmissió i, per una altra, aquesta malaltia cursa de manera asimptomàtica en una proporció gens menyspreable, al voltant del 30 %, cosa que significa que hi ha persones infectades que poden contagiar i que no prenen mesures d'aïllament per no ser conscients de la seua situació. Les vacunes enfront de la Covid-19, igual que ocorre amb les vacunes enfront d'altres malalties, no són efectives al 100 %. El risc d'infecció en vacunats persisteix, encara que siga baix o moderat per als vacunats completament. L'objectiu de la vacunació és fonamentalment reduir l'hospitalització i la mort per Covid. - A la Comunitat Valenciana, en les últimes 4 setmanes, s'han diagnosticat 37.394 casos, el 7 % estaven completament vacunats (2.556 casos), el 10 % en portaven només una dosi (3.715 casos) i el 83 % no havien rebut cap dosi (31.123 casos). D'aquests, el 48 %, el 68 % i el 64 % respectivament van presentar simptomatologia. Per aquestes raons, les persones vacunades han d'optar per continuar altres mesures importants per a previndre la propagació de la Covid-19.  
-  
Finalment, atés que l'efectivitat de les mesures comença a observar-se a partir dels 14 dies i que es consolida al cap de tres setmanes, estimem que aquest període ha de ser superior a l'establit en anteriors resolucions, ja que és necessari un temps ampli perquè les mesures puguen ser efectives i tindre eficàcia i més tenint en compte que en aquestes dates les trobades socials per estar en període estival s'incrementen».  
  
  
Vistes aquestes dades, s'evidencia que es fa necessari ?principi d'idoneïtat- mantindre aquelles mesures que l'experiència ha demostrat que s'han vist més eficaces en la lluita contra la pandèmia derivada de la Covid-19 i que continuen sent mesures adequades i proporcionades en el sentit de no conéixer-se altres més moderades per a la consecució del propòsit amb igual eficàcia. Mesures d'una altra índole, com poden ser el control d'aforaments i d'horaris en establiments públics, si bé contribueixen a mitigar la propagació del virus, no tenen l'efecte contundent que implica la limitació de mobilitat en franges horàries concretes i la limitació de permanència de grups de persones no convivents en reunions familiars i socials.  
La limitació de la mobilitat en horaris específics i, en concret, en la franja entre la 1 i les 6 hores, s'evidencia altament efectiva en la lluita per a la propagació del virus. És en aquest interval horari on la població, especialment la població més jove, entre 15 i 30 anys, es concentra en llocs on no observen les mesures d'autoprotecció necessàries, com són la distància social i l'ús de la màscara.  
L'efectivitat d'aquesta mesura, de restricció de la mobilitat nocturna, s'ha manifestat en anteriors ones en una reducció de la transmissibilitat, que disminueix amb això el nombre de contactes del grup d'edat que actualment suposa la major incidència acumulada, joves en les edats assenyalades, i amb això redueix no sols la transmissibilitat en aqueix mateix grup, sinó respecte d'uns altres grups de contacte, especialment ascendents.  
I són també les trobades familiars i socials entre persones no convivents on l'efectivitat de possibles restriccions té un major impacte en la contenció d'aqueixa transmissibilitat. En aquestes trobades i reunions es relaxen les mesures, i les activitats que es desenvolupen, com ara menjar i beure, es fan incompatibles amb l'ús de la màscara i provoquen un major nombre de contagis. Es constata que les mesures que restringeixen el dret de reunió resulten efectives en produir una reducció del nombre efectiu de reproducció. Els principals brots d'àmbit social es donen en reunions familiars o d'amics. Queda clar que aquest tipus de trobades són de risc.  
  
El consens científic ha assenyalat i evidenciat en la lluita contra aquesta pandèmia, on la transmissió del SARS-CoV-2 és la via aèria mitjançant la inhalació de gotetes i aerosols respiratoris emesos per una persona infectada fins a les vies superiors i inferiors d'una altra persona que com més gran siga el nombre de persones que romanguen en grups, major és la probabilitat de l'increment del nombre de contagis. La majoria de les infeccions es produeixen per contacte pròxim i exposicions prolongades a les secrecions respiratòries i a la inhalació d'aerosols amb partícules virals en suspensió. D'ací, la conveniència de limitar la interacció social per a frenar la transmissió del virus, ja que són aquestes trobades les que augmenten estadísticament la probabilitat de contagi, multiplicant l'efecte exposició comparat amb altres activitats de la vida quotidiana de tota la comunitat.  
La reducció de la mobilitat i de la interacció social, i molt especialment la mobilitat nocturna i la limitació d'agrupacions de persones, són les mesures que s'han demostrat eficaces per a rebaixar la transmissió del virus.  
Hi ha, per tant, un perill greu per a la salut pública derivat d'una malaltia transmissible, com és la provocada pel SARS-CoV-2, que cal erradicar per a preservar el dret a la salut i a la vida. És obligació dels poders públics, com s'ha observat en altres resolucions, «organitzar i tutelar la salut pública a través de mesures preventives i de les prestacions i serveis necessaris», tal com assenyala l'article 43.2 de la Constitució Espanyola per a garantir el dret a la protecció de la salut.  
Per tant, en aquests moments amb un nivell alt de contagis i l'experiència adquirida en anteriors moments -tercera ona de la pandèmia especialment- es fa bàsic continuar mantenint aquestes mesures que puguen coadjuvar a pal·liar la transmissió del virus. I en aquest sentit es consideren mesures idònies, capaces, en aquests moments, d'aconseguir l'objectiu primari de disminuir la transmissibilitat del virus i el descens d'infeccions, i l'objectiu últim de protecció de la salut i la vida.  
  
Així mateix, són mesures necessàries -principi de necessitat- en el sentit de no conéixer-se altres més moderades per a la consecució d'aqueix objectiu final al·ludit. L'única mesura no restrictiva seria la vacunació que, a hores d'ara, encara que avança en els grups de major edat, no arriba a tota la població i, especialment, als més joves, que són precisament el col·lectiu on s'evidencia un major grau de transmissió, en ser aquests els que mantenen un major nivell d'interacció social, especialment en horari nocturn.  
I no sols això, la realitat està demostrant que la vacunació no eximeix de la probabilitat de contagi. Si bé proporciona a la immensa majoria de les persones vacunades una bona protecció enfront de la malaltia greu i enfront de l'hospitalització, estar vacunat no protegeix totalment de la infecció i encara que reduïsca la seua simptomatologia de cap manera evita de la probabilitat de transmissió.  
A més l'efectivitat per a previndre la infecció asimptomàtica, que és major que en anteriors ones, i evitar la transmissió de la malaltia a altres persones és més baixa, i incrementa, com ja s'ha constatat, el nivell d'actuació de l'Atenció Primària que està veient un increment important de consultes de pacients amb simptomatologia relacionada amb la malaltia derivada de la Covid-19, en detriment, a vegades, de l'atenció de pacients amb altres patologies, i que conseqüentment posen en risc també la seua salut.  
A això s'uneix el nombre de variants del SARS-CoV-2, ja que les diferents mutacions presents en les variants poden atribuir-los un major impacte potencial en la salut pública a través de diversos aspectes: augment en la transmissibilitat, augment en la gravetat i escapament a la resposta immune adquirida després d'infecció natural o generada per algunes vacunes, tal com s'indueix de l'informe de la subdirectora general d'Epidemiologia, Vigilància de la Salut i Sanitat Ambiental. En especial la variant Delta que cada vegada està més estesa, considerant pels epidemiòlegs que la nova ona està relacionada directament amb la seua presència, atés que és una variant molt més transmissible. Es produeix una situació accelerada en la transmissibilitat del virus, que no permet optar per altres mesures menys restrictives que les que la resolució proposa, atés que no tenen el mateix potencial d'eliminació de risc.  
Per això, es fa totalment indispensable que, en aquelles localitats que actualment reflecteix l'informe d'epidemiologia amb un augment important dels indicadors, s'adopten mesures genèriques per a tota la població resident per a limitar la transmissió. No és possible discriminar les persones vacunades de les no vacunades, ja que la immunitat adquirida amb la vacunació no eximeix de poder contagiar-se ni de ser transmissor.  
Com ja es va expressar en l'anterior resolució, la idea que les persones adultes, que són percentualment les més vacunades, ja estan protegides per això i que els joves en procés de vacunació afronten més lleument la malaltia, no és exacta. La vacuna no és una garantia per si mateixa de total immunitat. Per això, en moments puntuals, quan els índexs de transmissibilitat es disparen, com ocorre en aquests moments, es fa imprescindible per raó de salut pública, adoptar mesures més restrictives que, encara que limiten drets que aquesta autoritat sanitària haja de protegir, impera el dret fonamental de protecció de la vida.  
  
Aquestes mesures que es proposen són proporcionades i equilibrades -principi de proporcionalitat- per derivar-se'n més beneficis que perjudicis sobre altres béns i valors en conflicte. L'efectivitat de la deguda protecció del dret fonamental de protecció de la salut, article 15 del text constitucional, s'entrecreua amb altres drets fonamentals, com són la lliure circulació i la reunió. En la col·lisió d'aqueixos drets fonamentals, la qüestió és determinar quin nivell de limitació cal implementar. I en aquest conflicte, a l'Administració incumbeix observar el principi de proporcionalitat, és a dir, que la seua invasió respecte d'un dret fonamental siga apropiada i necessària per a aconseguir la seua finalitat, i aquesta haja de ser constitucionalment legitima.  
Com ja es va invocar anteriorment, és doctrina consolidada del Tribunal Constitucional la que, d'acord amb l'STC 53/1985, el dret fonamental que es proclama en l'article 15 de la Constitució ha de caracteritzar-se de la manera següent:  
  
«Aquest dret a la vida, reconegut i garantit en la seua doble significació física i moral per l'article 15 de la Constitució, és la projecció d'un valor superior de l'ordenament jurídic constitucional -la vida humana- i constitueix el dret fonamental essencial i troncal, ja que és el supòsit ontològic sense el qual els restants drets no tindrien existència possible».  
  
Així mateix, les mesures limitatives que s'estableixen, imprescindibles i temporals, recullen un elenc d'excepcions tant referent a la llibertat de circulació nocturna com a la llibertat de reunió, que justifiquen que no estiguem davant una restricció de drets fonamentals, que aquesta autoritat sanitària ni vol ni pot sobrepassar.  
Són mesures que tenen un caràcter «quirúrgic» per a un interés superior, que minimitza la seua afectació a aqueixos altres interessos i que afavoreix la tornada a la normalitat i a un ràpid desenvolupament de la reactivació de l'activitat social i econòmica.  
Són mesures que no suposen de cap manera la suspensió de drets, sinó que se cenyeixen a limitar-los en espai i temps, és a dir, durant períodes i en espais concrets, aquelles localitats que tenen un alt nivell d'incidència, tot amb aqueixa finalitat de major contenció de la transmissió assenyalada, mesures per tant que compleixen el principi de proporcionalitat assenyalat i d'adequació. I ací es torna a reiterar, com s'ha realitzat en anteriors resolucions, l'Acte 173/2021, de la sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana,   
«- La suspensió té una connotació o caràcter absolut respecte de l'exercici d'un dret, en tant que el component propi de la limitació és la relativitat. Limitar, com el seu propi nom indica, és posar límits a alguna cosa, en aquest cas fixar l'extensió dels drets i facultats d'algú. La suspensió és la privació completa, encara que siga només per algun temps. Per això, la restricció de la circulació i deambulació en un horari determinat - i -a més- amb tot un elenc d'importants excepcions, suposa solament la limitació de la llibertat ambulatòria, però no la seua suspensió».  
Aquestes mesures que es pretenen establir, són mesures que són adoptades per l'autoritat competent en matèria de salut pública, es basen en els fonaments de dret que aquesta mateixa resolució recull, especialment, la Llei orgànica 3/1986, de 14 d'abril, de mesures especials en matèria de salut pública, i persegueixen aquesta finalitat constitucionalment legítima, ja al·ludida, com és la defensa de la salut pública, la integritat física i la salut de la població, i que continuen resultant indispensables en aquests moments fins que es puga arribar a una situació de normalitat.  
Aquestes circumstàncies que han suposat un retrocés en els objectius aconseguits, aconsellen les autoritats sanitàries restablir aquelles que suposen una major efectivitat, la limitació de la mobilitat de les persones en un horari concret i la reducció del nombre de persones en ambients familiars i socials privats.  
És per això que es proposa que, en els municipis inclosos en els departaments amb major risc i població superior a 5.000 habitants, i solament aquests i en un període superior a anteriors resolucions, es limite la circulació de persones en horari nocturn des de la 1 fins a les 6 del matí. En aquests moments, els municipis que se situen en risc molt alt s'han incrementat ostensiblement quan es compara amb la situació a 6 de juliol de 2021, data de l'anterior informe d'epidemiologia, fidel reflex de l'avanç de la transmissió.  
Aquests municipis són, tal com proposa l'informe epidemiològic, «Banyeres de Mariola, Callosa d'en Sarrià, Gata de Gorgos, Muro de Alcoy, Ondara, Sax, Alcalà de Xivert, Almenara, Borriol, Orpesa, Peníscola, Torreblanca, Almussafes, Buñol, Foios, Xeraco, Massanassa, Museros, l'Olleria, la Pobla de Farnals, Puig, Rafelbunyol, Rocafort, Turís, Vilamarxant, l'Alfàs del Pi, Calp, Callosa de Segura, la Nucia, Pego, Teulada, Benicàssim, Onda, Albal, Alboraia, Alcàsser, Alfafar, Alginet, Benaguasil, Benetússer, Benifaió, Bétera, Canals, Chiva, l'Eliana, Godella, Massamagrell, Meliana, Picassent, la Pobla de Vallbona, Puçol, Requena, Riba-roja de Túria, Silla, Tavernes de la Valldigna, Utiel, Alacant, Benidorm, Dénia, Santa Pola, Sant Vicent del Raspeig, la Vila Joiosa, Borriana, Vila-real, Vinaròs, Aldaia, Burjassot, Xirivella, Gandia, Manises, Mislata, Oliva, Paiporta, Paterna, Sagunt, Sueca i València».  
  
S'estima, tal com indica l'informe de Salut Pública, que aquest període ha de ser superior a l'establit en anteriors resolucions, ja que és necessari un temps ampli perquè les mesures puguen ser efectives i eficaces, tenint en compte que la situació epidemiològica no és favorable i que en aquestes dates les trobades socials, ja que estem en període estival i amb festes i revetles populars, s'incrementen.  
  
I així mateix i durant aqueix mateix període, s'estima que es limite per les raons exposades en aquesta resolució i en l'informe d'epidemiologia, el nombre de persones en espais públics i privats, ja que l'àmbit social, com indica el referit document, continua sent el predominant dels brots epidèmics, indicatiu que les activitats socials són el principal origen dels contagis. I això en tot l'àmbit de la Comunitat Valenciana, ja que la interacció social és element greu de risc, clarament la causa major de propagació del virus, que és imprescindible delimitar per a reduir el nombre efectiu de reproducció.  
  
Tot això porta l'autoritat sanitària a considerar la necessitat que, a pesar que conflueixen drets fonamentals que aquesta autoritat evidentment respecta, és la nostra obligació preservar el dret fonamental a la vida i a la salut i, per això, l'adopció de les mesures que aquesta resolució recull.  
  
Fonaments de dret  
  
1. La Generalitat, mitjançant la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, té competència exclusiva en matèria d'higiene, de conformitat amb l'article 49.1.11 a) de l'Estatut d'Autonomia, i competència exclusiva en matèria d'organització, administració i gestió de totes les institucions sanitàries públiques dins del territori de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb l'article 54.1 del mateix text legal.  
  
2. La Llei orgànica 3/1986, de 14 d'abril, de mesures especials en matèria de salut pública, estableix en l'article 1 que «amb la finalitat de protegir la salut pública i previndre la seua pèrdua o deterioració, les autoritats sanitàries de les diferents administracions públiques podran, dins de l'àmbit de les seues competències, adoptar les mesures previstes en la present llei quan així ho exigisquen raons sanitàries d'urgència o necessitat», i en l'article 3, més en concret, que «amb la finalitat de controlar les malalties transmissibles, l'autoritat sanitària, a més de realitzar les accions preventives generals, podrà adoptar les mesures oportunes per al control dels malalts, de les persones que estiguen o hagen estat en contacte amb aquests i del medi ambient immediat, així com les que es consideren necessàries en cas de risc de caràcter transmissible».  
  
3. L'article 26.1 de la Llei 14/1986, de 25 d'abril, general de sanitat, estableix: «En cas que hi haja o se sospite raonablement l'existència d'un risc imminent i extraordinari per a la salut, les autoritats sanitàries adoptaran les mesures preventives que estimen pertinents, com ara la confiscació o immobilització de productes, suspensió de l'exercici d'activitats, tancaments d'empreses o les seues instal·lacions, intervenció de mitjans materials i personals i totes les altres que es consideren sanitàriament justificades».  
4. La Llei 33/2011, de 4 d'octubre, general de salut pública, d'altra banda, estableix en l'article 54.1 que «sense perjudici de les mesures previstes en la Llei orgànica 3/1986, de 14 d'abril, de mesures especials en matèria de salut pública, amb caràcter excepcional, i quan així ho requerisquen motius d'extraordinària gravetat o urgència, l'Administració general de l'Estat i les de les comunitats autònomes i ciutats de Ceuta i Melilla, en l'àmbit de les seues competències respectives, podran adoptar les mesures que siguen necessàries per a assegurar el compliment de la llei», i en l'apartat 2, que «en particular, sense perjudici del que preveu la Llei 14/1986, de 25 d'abril, general de sanitat, l'autoritat competent podrà adoptar, mitjançant una resolució motivada, les mesures següents:  
a) La immobilització i, si és procedent, el decomís de productes i substàncies.  
b) La intervenció de mitjans materials o personals.  
c) El tancament preventiu de les instal·lacions, establiments, serveis i indústries.  
d) La suspensió de l'exercici d'activitats.  
e) La determinació de condicions prèvies en qualsevol fase de la fabricació o comercialització de productes i substàncies, així com del funcionament de les instal·lacions, establiments, serveis i indústries a què es refereix aquesta llei, amb la finalitat de corregir les deficiències detectades.  
f) Qualsevol altra mesura ajustada a la legalitat vigent si hi ha indicis racionals de risc per a la salut, inclosa la suspensió d'actuacions d'acord amb el que estableix el títol II d'aquesta llei».  
En l'apartat 3 de l'esmentat precepte s'estableix: «Les mesures s'adoptaran amb l'audiència prèvia dels interessats, excepte en cas de risc imminent i extraordinari per a la salut de la població, i la seua duració no excedirà del temps exigit per la situació de risc que les va motivar. Les despeses derivades de l'adopció de mesures cautelars previstes en el present article seran a càrrec de la persona o empresa responsable».  
5. L'article 83.2 de la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de salut de la Comunitat Valenciana, estableix: «Així mateix, les activitats públiques i privades de les quals, directament o indirectament, puga derivar-se un risc per a la salut i seguretat de les persones, incloses les de promoció i publicitat, se sotmetran a les mesures d'intervenció que reglamentàriament s'establisquen».  
I l'article 86.2.b de l'esmentada Llei de salut de la Comunitat Valenciana, de regulació de les mesures especials cautelars i definitives, assenyala: «Quan l'activitat exercida poguera tindre una repercussió excepcional i negativa en la salut, les autoritats públiques sanitàries, a través dels seus òrgans competents en cada cas, podran procedir a l'adopció de les mesures especials que siguen necessàries per a garantir la salut i seguretat de les persones, que tindran caràcter cautelar o, després del corresponent procediment contradictori, caràcter definitiu.  
  
Sense perjudici del que es disposa en la normativa bàsica estatal, les mesures que pot utilitzar l'Administració seran, entre altres, les següents:  
a) El tancament d'empreses o les seues instal·lacions.  
b) La suspensió de l'exercici d'activitats.  
(...)».  
6. La Llei 2/2021, de 29 de març, de mesures urgents de prevenció, contenció i coordinació per a fer front a la crisi sanitària ocasionada per la Covid-19, d'aplicació en tot el territori nacional, estableix aquestes mesures mentre no siga declarada oficialment la finalització de la situació de crisi sanitària i assenyala que correspon a les administracions competents assegurar les normes de prevenció, d'higiene, d'aforament, organitzatives i totes aquelles necessàries per a previndre els riscos de contagi i d'aglomeracions, tant en espais tancats com en la via pública a l'aire lliure, i el seu compliment per les persones i entitats titulars d'establiments comercials, d'allotjaments, d'hostaleria, restauració, d'equipaments culturals, activitats recreatives, instal·lacions esportives i d'altres equipaments, locals, centres i llocs d'altres sectors, així com la seua observança per les entitats organitzadores d'activitats i esdeveniments.  
7. L'Acord de 19 de juny de 2020, del Consell, sobre mesures de prevenció enfront de la Covid-19, que segueix en vigor fins a la finalització de la crisi sanitària ocasionada per la Covid-19, assenyala que és possible l'adopció de mesures extraordinàries en salvaguarda de la salut pública a causa de la pandèmia per coronavirus SARS-CoV2 per part de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública. De manera exacta, l'acord disposa:  
«Seté. Seguiment  
Les mesures preventives recollides en aquest acord seran objecte de seguiment per a garantir la seua adequació a la situació epidemiològica i sanitària. A aquest efecte, podran ser modificades o suprimides mitjançant acord del Consell o resolució de la persona titular de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública.  
Així mateix, correspon a la persona titular de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública adoptar les mesures necessàries per a l'aplicació del present acord i establir, d'acord amb la normativa aplicable i a la vista de l'evolució de la situació sanitària, totes aquelles mesures addicionals o complementàries que siguen necessàries».  
  
D'acord amb el que s'ha exposat i de conformitat amb l'article 81.1 b) de la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de salut de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Primer. Mesures relatives a la circulació de persones  
1. Queda limitada la llibertat de circulació de les persones en horari nocturn entre la 01.00 i les 06.00 hores en els municipis següents:  
  
- A la província d'Alacant: l'Alfàs del Pi, Alacant, Banyeres de Mariola, Benidorm, Callosa d'en Sarrià, Callosa de Segura, Calp, Dénia, Gata de Gorgos, la Nucia, Muro de Alcoy, Ondara, Pego, Santa Pola, Sant Vicent del Raspeig, Sax, Teulada i la Vila Joiosa.  
- A la província de Castelló: Alcalà de Xivert, Almenara, Benicàssim, Borriana, Borriol, Onda, Orpesa, Peníscola, Torreblanca, Vila-real i Vinaròs.  
- A la província de València: Albal, Alboraia, Alcàsser, Aldaia, Alfafar, Alginet, Almussafes, Benaguasil, Benetússer, Benifaió, Bétera, Buñol, Burjassot, Canals, Chiva, Foios, Gandia, Godella, l'Eliana, l'Olleria, Manises, Massamagrell, Massanassa, Meliana, Mislata, Museros, Oliva, Paiporta, Paterna, Picassent, la Pobla de Farnals, la Pobla de Vallbona, Puçol, Puig, Rafelbunyol, Requena, Riba-roja de Túria, Rocafort, Sagunt, Silla, Sueca, Tavernes de la Valldigna, Turís, Utiel, València, Vilamarxant, Xeraco i Xirivella.  
2. S'exceptua d'aquesta limitació la realització d'alguna de les activitats següents:  
a) Adquisició de medicaments, productes sanitaris i altres béns de primera necessitat.  
b) Assistència a centres, serveis i establiments sanitaris.  
c) Assistència a centres d'atenció veterinària per motius d'urgència.  
  
d) Compliment d'obligacions laborals, professionals, empresarials, institucionals o legals.  
e) Retorn al lloc de residència habitual després de realitzar algunes de les activitats previstes en aquest apartat.  
f) Assistència i cura a majors, menors, dependents, persones amb discapacitat o persones especialment vulnerables.  
g) Desenvolupament d'activitats cinegètiques vinculades al control de la sobreabundància d'espècies cinegètiques que puguen causar danys als ecosistemes, en els cicles productius de l'agricultura i la ramaderia i en la seguretat viària.  
h) Per causa de força major o situació de necessitat.  
i) Qualsevol altra activitat d'anàloga naturalesa, degudament acreditada.  
j) Proveïment de carburant en gasolineres o estacions de servei, quan siga necessari per a la realització de les activitats previstes en els paràgrafs anteriors.  
  
Segon. Mesures relatives a la permanència de grups de persones en espais privats i públics, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana  
1. Queda limitada la permanència en domicilis i espais d'ús privat i en espais d'ús públic, tant tancats com a l'aire lliure, i no es podran formar grups de més de 10 persones, llevat que es tracte de persones convivents o llevat que es tracte de dos nuclis de convivència, i sense perjudici de les excepcions previstes en els següents apartats, així com en altres actes administratius que siguen aplicables.  
2. S'exceptuen de les limitacions establides en els apartats anteriors, les següents situacions:  
a) Les activitats no professionals relacionades amb la criança i les cures, com l'atenció i acompanyament a persones menors d'edat, persones majors, en situació de dependència, amb diversitat funcional o en situació d'especial vulnerabilitat.  
b) La convivència alterna de fills i filles amb els seus progenitors o progenitores no convivents entre ells.  
c) L'acolliment familiar de persones menors d'edat en qualsevol de les seues tipologies.  
d) La reunió de persones amb vincle matrimonial o de parella que viuen en domicilis diferents.  
e) Les persones que viuen soles, que es podran incorporar, durant tot el període de vigència de la mesura, a una altra única unitat de convivència, sempre que en aquesta unitat de convivència només s'incorpore una única persona que viva sola.  
3. Tampoc estan incloses en les limitacions previstes en l'apartat anterior, les activitats laborals, les institucionals, les de transport i les dels centres docents que imparteixen els ensenyaments a les quals fa referència l'article 3 de la Llei orgànica d'Educació, inclòs l'ensenyament universitari, ni aquelles activitats per a les quals s'estableixen mesures específiques.  
  
Tercer. Col·laboració  
Sol·licitar per al compliment de la present resolució la col·laboració de la Delegació del Govern de la Comunitat Valenciana i dels ajuntaments de la Comunitat Valenciana, a l'efecte de cooperació, si és el cas, a través dels cossos i forces de seguretat i de la policia local, per al control i aplicació de les mesures adoptades.  
  
Quart. Règim sancionador  
L'incompliment de les mesures de la present resolució quedarà subjecte al procediment de l'activitat inspectora i al règim sancionador establit en el Decret llei 11/2020, de 24 de juliol, del Consell, de règim sancionador específic contra els incompliments de les disposicions reguladores de les mesures de prevenció contra la Covid-19.  
  
  
Cinqué. Eficàcia i vigència  
1. Aquesta resolució queda pendent de la publicació i eficàcia a l'autorització pels òrgans judicials competents.  
2. Una vegada autoritzada, produirà efectes des de les 00.00 hores del dia 26 de juliol de 2021 fins a les 23.59 hores del dia 16 d'agost de 2021.  
  
Sisé. Autorització judicial  
Caldrà notificar-la a l'Advocacia de la Generalitat en ordre, si és el cas, a sol·licitar l'autorització judicial prevista en l'article 10.8 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa».  
  
La present resolució posa fi a la via administrativa, i contra aquesta pot interposar-se un recurs contenciós administratiu en el termini de dos mesos, comptats des de l'endemà de la notificació, davant la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que s'estableix en els articles 10.1 i 46.1 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, o un recurs potestatiu de reposició davant el mateix òrgan que va dictar l'acte, en el termini d'un mes, de conformitat amb els articles 123 i 124 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques. Tot això sense perjudici que puga interposar-s'hi qualsevol altre recurs dels previstos en la legislació vigent.  
  
València, 22 de juliol de 2021.- La consellera de Sanitat Universal i Salut Pública: Ana Barceló Chico.