Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4169, del 16-01-2002 (2001/12840)

RESOLUCIÓ de 26 d'octubre de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4169

Data del DOGV
:   16-01-2002

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2001/12234


Data del document
:   26-10-2001

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Pobla de Benifassà, la
    * Finestrat
    * Guardamar del Segura
    * Utiel
    * impacte ambiental
    * vigilància del medi ambient

RESOLUCIÓ de 26 d'octubre de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2001/A12381]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, resolc:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 110/9276-MIW, 167/7827-KOW, 296/0576-KAO, 330/2713-AWD i 431/9292-HPS que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 26 d'octubre de 2001.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 110/98-AIA sobre projecte de «obertura de camins» en Coratxar al terme municipal de la Pobla de Benifassà (Castelló) el promotor del qual és el senyor José Royo Segura.
  
Resultant que l'Estudi d'Impacte Ambiental ha estat remés a través del promotor.
  
L'objecte del projecte és l'obertura de tres camins de desemboscatge que permeten l'accés a la finca propietat del promotor, de vehicles adequats per a l'extracció de la fusta procedent de l'aprofitament de la mateixa.
  
Els tres camins tenen connexió amb el Camí de la Canal:
  
- El Camí situat més a l'oest se li denominarà de la Grévola ja que discorre paral·lel al barranc del mateix nom . La longitud del camí és de 590 m.
  
- El pròxim camí seguint cap a l'est s'anomenarà com a Central per quedar en aquesta posició respecte a les altres dues vies. La longitud projectada és de 780 metres.
  
- El camí situat més a l'est es coneixerà com de la Masia. La longitud projectada és de 3.160 metres.
  
El camí de la Grévola i el central no tindran eixida, acabant en una esplanada suficient per al pas de vehicles. El camí conegut com de la Masia connectarà el Camí de la Canal amb la pista que des de Fredes arriba fins la part superior de la finca.
  
Les característiques constructives són:
  
La secció transversal estarà formada per una calçada amb un ferm de 2,5 m. d'amplària i talussos de pendent œ (horitzontal-vertical) per al desemboscament i 1/1 per al terraplé.
  
Les revoltes tindran una amplària de 3,5 m i un radi de gir mínim de 10 m.
  
El pendent longitudinal no superarà el 12% en trams rectes i 15% en revoltes.
  
El drenatge longitudinal en alguns trams de mitja vessant es resoldrà per mitjà de la disposició de cunetes en el costat del desboscament. Les cunetes seran de secció trapezoide, amb un ample en la part superior de 70 cm. i una profunditat de 40 cm. El desguàs s'efectuarà aprofitant la morfologia del terreny o per mitjà de cavallons de terra d'uns 15-20 cm. d'altura que travessaran transversalment el camí.
  
El ferm estarà format pels materials procedents de l'excavació simplement compactats. No s'aplicaran al ferm productes estabilitzants.
  
Resultant que s'ha procedit al tràmit d'informació pública de l'Estudi d'Impacte Ambiental per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.276 de data 1 de juliol de 1998.
  
El període d'informació pública, durant 30 dies hàbils, ha tingut lloc a l'Ajuntament de la Pobla de Benifassà (Castelló) i la Conselleria de Medi Ambient.
  
Segons certificats emesos per la secretaria interventora de l'Ajuntament i el Cap del Servei d'Assumptes Generals d'aquesta Conselleria durant el mencionat període d'informació pública no s'han presentat al·legacions.
  
Resultant que s'han efectuat consultes a l'Ajuntament de Pobla de Benifassà, Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Ciència i Educació; Direcció Territorial de Medi Ambient i Serveis d'Espais Naturals, Protecció d'Espècies, Gestió Forestal i Prevenció d'Incendis.
  
D'aquestes consultes ha estat remesos els informes que a continuació es reflecteixen de forma succinta:
  
L'Ajuntament de Pobla de Benifassà indica que no disposa de tècnics especialitzats en la matèria que puguen informar respecte d'això.
  
Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic:
  
Servei de Patrimoni Arqueològic, Etnològic i Històric:
  
«Vist el projecte i consultat l'Inventari de Béns Etnològics de la Comunitat es comprova que els inventaris realitzats en aquest terme municipal, no inclou la zona afectada per aquest, per la qual cosa no es pot determina la incidència sobre el Patrimoni Etnològic.»
  
Es proposa que es contemple en l'Estudi d'Impacte Ambiental la incidència sobre el Patrimoni Etnològic.
  
Tècnic d'Arqueologia:
  
«En l'àrea afectada no es coneixen jaciments arqueològics.
  
Fins a la data s'està fent l'inventari de jaciments de la subcomarca de la Tinença de Benifassà pel qual cosa l'absència de jaciments es deu més a una falta d'informació que a una absència real.»
  
Unitat d'Inspecció de Patrimoni Artístic:
  
«Vista la documentació presentada que consta d'un estudi d'impacte ambiental d'obertura de camins de desemboscatge, al terme municipal de Coratxar, aquesta unitat d'Inspecció de Patrimoni Històric Artístic no té constància d'estar catalogat en la zona cap bé immoble d'interés cultural tal com indica la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
No obstant això, aquest informe s'emet des de la consideració del patrimoni arquitectònic, independentment s'haurà de tenir en compte els informes d'arqueologia i/o patrimoni moble.»
  
Direcció Territorial de Medi Ambient:
  
Tècnic d'Espais Naturals:
  
«- Com a mesures correctores s'estableix la formació d'una pantalla vegetal en el camí Masia, per mitjà de la plantació d'espècies arbòries procedents del viver pertanyent a aquesta Conselleria ubicat en el Font del Vidre, si bé no es contempla la recuperació d'exemplars arboris o arbustius que puguen ser trasplantats a zones concretes que pel seu fàcil accés siguen susceptibles de realitzar tasques de manteniment. Altres mesures són la no creació de grans desmuntegaments i terraplens, i si és procedent amb pendents suaus que permeten una ràpida regeneració de la vegetació en els mateixos, com també evitar la creació de punts d'abocaments de materials sobrants. En general estes mesures són considerades com acceptables.
  
En base al projecte presentat i traces per a les vies de desemboscatge proposades, el tècnic que subscriu considera que el projecte d'obertura de vies de desemboscatge en la finca Mas d'En Roda, és, des de l'aspecte mediambiental, tècnicament viable no presentant, en general, afeccions irreversibles sobre els components biòtics; si bé es recomana l'adopció de les següents mesures:
  
a. Les vies denominades «la Grévola» i «Central», s'hauran d'ajustar a les sendes o camins existents amb la finalitat d'evitar noves obertures de traçats.
  
b. S'hauran d'aplicar obres de fàbrica amb la finalitat d'evitar processos erosius en terrenys inestables, fonamentalment en la pista de «La Masia» en la qual es tendirà a reduir el moviment de terres, contemplant, fins i tot, l'aportació de materials de l'exterior.
  
c. S'hauran de respectar, fora de la traça de les vies proposades, els bancals de maçoneria en sec existents, amb la finalitat de reduir els processos erosius.
  
d. S'evitarà la creació de punts d'abocament de materials sobrers i en cas de ser necessari es procedirà a la seua restauració i revegetació.
  
e. Es recomana la recuperació d'exemplars arboris i arbustius, susceptibles d'això, que es vegen afectats per la creació de la plataforma de les diferents vies de desemboscatge, utilitzant-los per a la repoblació de zones afectades o pantalles vegetals. S'establirà per a això actuacions concretes per al seu manteniment.
  
f. La neteja de matoll en una franja de 4-4,7 metres per a la construcció de la via de desemboscatge es limitarà a l'ample de la mateixa o si és procedent no afectarà a espècies arbòries i arbustives.»
  
Tècnic de Microreserves:
  
«- L'apartat de vegetació de l'EIA presentat resulta molt generalista i a penes particularitzat per a la zona afectada. S'indica en ell la presència de grèvol (Ilex aquifolium), espècie protegida de l'Annex I de l'Ordre de 20 de desembre de 1985 de la Conselleria d'Agricultura i Pesca sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, en la part més alta de la massa forestal de la finca.
  
La vegetació de la zona correspon majoritàriament a pinars de pi negre (Pinus nigra subsp. Salzmannii), amb important participació d'alzines (Quercus ilex) en algunes zones, i amb presència dispersa d'exemplars de pi blanc (Pinus halepensis) en les parts més baixes de la finca. L'arbratge d'aquests pinars l'ocupa un matoll alt de boix (Buxus sempervivens) que en les àrees més exposades a la insolació es fa més lax i incorpora romer (Rosmarinus officinalis), bufalaga (Thymelaea tinctoria), garric (Quercus coccifera) i argilaga (Genista scorpius). Aquestes comunitats vegetals formen part majoritàriament de la sèrie de vegetació dels alzinars continentals maestracencs (Hedero helicis-Querceto rotundifoliae sigmetum), fent-se present la potencialitat de la sèrie de rouredes (Violo willkommii-Querceto fagineae sigmetum) en les ombries del Barranc de la Grévola, on apareixen exemplars dispersos d'auró (Hacer granatense) i espècies com Cytisus heterochrous, Tanacetum corymbosum, Helleborus foetidus, Hepatica nobilis i Coroneta emerus. Aquestes formacions corresponen a un hàbitat natural prioritari d'interés comunitari de la Directiva 97/62/CE, per la qual s'adapta al progrés científic i tècnic la Directiva 92/43/CEE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, definit com «Pinars (sud-)mediterranis de pins negres endèmics» (codi 9530 de Natura 2000).
  
Respecte a la presència en la zona d'espècies protegides o catalogades, cal destacar l'existència en zones que seran afectades pel traçat de les pistes d'exemplars d'alzina (Quercus ilex), roure valencià o de fulla petita (Quercus faginea), boix (Buxus sempervivens), Cytisus heterochrous (= C. Patens), te de roca (Jasonia glutinosa) i Teucrium aureum, incloses en l'annex II de l'Ordre de 20 de desembre de 1985 de la Conselleria d'Agricultura i Pesca sobre protecció d'espècies endèmiques i amenaçades, per a les quals queda sotmesa a autorització prèvia la tala o desarrelament. Es troben presents a més en la zona els endemismes iberollevantins Odontites viscosus subsp. australis, Globularia vulgaris subsp. valentina i Centaurea pinae, com també exemplars notable de càdec arbori (Juniperus oxycedrus subsp. badia)
  
A la vista de l'anterior, i en funció dels traçats proposats per als camins, es consideren viables des del punt de vista de flora i vegetació els denominats «camí de la Masia» i «camí Central», sempre que es respecten els ginebres arboris i els peus d'alzina, roure valencià i auró de major tamany; de la mateixa manera, els exemplars jóvens d'aquestes espècies, així com els arbustos de major tamany, que hagen de ser retirats del traçat de la pista, s'hauran de replantar per a la revegetació dels talussos. En aquest sentit, es contempla en l'EIA la revegetació de talussos en dos punts del «camí de la Masia», indicant que s'utilitzaran per a això les espècies Pinus nigra, Acer campestre i Buxus sempervivens procedents del viver del Font del Vidre. Acer campestre haurà de ser substituït per A. granatense, que és l'espècie que apareix en la zona.
  
No es considera viable el denominat «camí de la Grévola» per suposar una afectació greu a la porció de major valor ecològic de la finca, on es concentren principalment les espècies protegides mencionades en paràgraf anterior, amb una densitat alta de boix i presència freqüent d'exemplars de roure valencià i auró, així com exemplars de bon tamany de ginebre arbori. El traçat proposat per a aquesta pista discorre per les proximitats del barranc de la Grévola, i el creua en P125, afectant en les proximitats d'aquest encreuament als millors fragments de vegetació natural observats en la finca, que corresponen a la potencialitat de les rebolledes maestracians de Violo willkommii-Quercetum fagineae.
  
Secció de Qualitat Ambiental:
  
« ...L'actuació s'emmarca en la vessant Sud, amb poques paraules, i morfologia abrupta. El pendent transversal de la vessant se situa entre el 30-50%, encara que localment en zona de ressalt rocós el pendent pot ser superior.
  
Des del punt de vista geològic predominen els afloraments del substrat calcari del Cretaci Inferior. Segons el mapa de l'ITGE, predominen en la part baixa i escletxes del Portlandià-Valangienà, i en la part superior calcàries bioclàstiques i marges de l'Hauterivà-Barremià.
  
« ...En general la ripabilitat dels materials és baixa-molt baixa en els afloraments calcaris i moderada-alta en el substrat margós. Cal destacar també la presència de dipòsits coluvials associats a la dinàmica de vessant i de menuts cons de dejecció en l'inici de la pista núm. 2 (central), i el freqüent desenvolupament erosions associades a processos d'inestabilitat de ressalts calcaris.
  
Les aigües de vessament superficial d'aquesta zona es dirigeixen cap al S-SO i drenen als barrancs de la Canal i de la Grévola (tributari). En general els processos erosius generats per la dinàmica de les aigües superficials no són importants, mentre que si són predominants les caigudes de blocs i zones d'erosions derivades de l'elevat pendent transversal, la diaclasació de la roca i l'alternança de nivells margosos menys competents dins de la sèrie calcària.
  
Els principals impactes previsibles per a l'execució del projecte se centren en els factors de vegetació i paisatge. Els riscos geològics derivats bàsicament dels processos d'inestabilitat de les vessants es veuran escassament modificats per l'obra, sempre que no es realitzen desmuntegaments importants. En qualsevol cas persistiran els processos de caigudes de blocs i erosions actuals.
  
L'eliminació de la vegetació d'una franja de 2,5 metres es considera compatible des del punt de vista dels impactes donada l'abundància d'aquesta en tot l'entorn de la finca. Pel que fa al paisatge cal destacar la rigorosa anàlisi que sobre aquest factor desenvolupa l'Estudi d'Impacte Ambiental, estudiant els diferents aspectes que defineixen la qualitat paisatgística de la finca. En aquest sentit, cal apuntar que el principal impacte paisatgístic es preveu en la construcció del camí núm. 3 de la Masia, i sobretot el tram que afecta a la part alta de la vessant (zona de major conca visual) i que afecta a la carretera Boixar-Coratxar.
  
Sobre els moviments de terres que cal tenir en compte són aquestos més significatius en el cas del camí número 3 de la Masia, i que açò afectarà puntualment a zones d'afloraments rocosos. En el cas dels camins 2 i 3 els moviments de terres són poc significatius afectant bàsicament sòl edàfic i materials poc competents...»
  
Respecte a les mesures correctores s'indica en l'informe que:
  
«Es considera excessiu el desbrossament general d'una franja de 4-4,7 m. per a la construcció de la pista tal com proposa l'Estudi d'Impacte Ambiental. En tot cas en aquesta franja s'haurà de realitzar res més en cas necessari per motiu d'ocupació. A més es considera que la delimitació de la traça amb una cinta tindria un efecte positiu a l'hora de controlar els moviments de la maquinària.
  
La resta de mesures correctores com a formació d'una pantalla vegetal en el camí de la Masia per mitjà de la plantació arbòria, la no formació d'escombraries i les obres de control de vessament superficial es consideren adequades.
  
Com a conclusions apuntades en l'estudi cal assenyalar:
  
« - El camí núm. 1 la Grévola es planteja com una via de desemboscatge i un accés a la Masia i camps existents. La pista grafiada de color groc en el pla núm. 2 de l'Estudi es considera mediambientalment acceptable, tenint en compte que en part aprofita una senda existent. Es recomana adaptar el màxim possible a aquesta pista. La pista grafiada en color verd en el mateix sector es considera mediambientalment inadequada a causa del seu elevat pendent.
  
El camí núm. 2 Central discorre per la primera meitat seguint la senda existent, encara que en el pla núm. 2 de l'Estudi està grafiat lleugerament separada de la senda. En aquest sentit es considera mediambientalment acceptable, recomanant la seua coincidència amb la traça de la pista. En la segona meitat, en la zona on es dibuixa la revolta, la traça afecta a una zona amb freqüent aflorament rocós pel que es recomana evitar al màxim l'excavació del substrat rocós, utilitzant aportació de material sobrant d'altres parts de la via.
  
El camí núm. 3 de la Masia, a més d'estar projectada com a camí d'extracció, constitueix una via d'accés de la Masia d'en Roda en la part Sud de la finca a través del camí del Barranc de la Canal.
  
Aquest camí presenta un major volum de moviment de terres i es preveu que originarà un major impacte paisatgístic. Analitzada la traça proposada es comprova que s'ha dissenyat pels sectors de més fàcil accés, evitant els ressalts de roca. No obstant això, i vist que el camí travessa zones de despreniments i caigudes de blocs es recomana executar obres de fàbrica per a contenció de les zones d'inestabilitat a l'altura dels PK o + 700 i 0 + 900 aproximadament.
  
En qualsevol cas i vist que el camí té un cert interés com a via de comunicació es considera mediambientalment acceptable, i es reitera la necessitat de minimitzar els moviments de terra, sobretot en els trams P 550 € P 870 i P 1680 € P 2280, i aprofitar els possibles bancals existents per a executar la traça de la pista. Els talussos del terraplé s'hauran d'efectuar amb l'abocament del mínim volum de terres amb tal de reduir l'impacte paisatgístic, tenint en compte que en l'execució de la traça s'evitarà la formació i abocament de blocs calcaris, pel seu risc d'inestabilitat en la vessant.»
  
Resultant que en l'Estudi d'Impacte Ambiental es proposen les següents mesures correctores, entre d'altres:
  
Prèviament a la construcció de les pistes es delimitarà la zona a desbrossar per mitjà de la seua senyalització amb cinta.
  
La franja sobre la qual s'actuarà serà de 4 m d'ample, 4,7 m en els trams amb cuneta.
  
El sobrant del moviment de terres serà utilitzat com a rebuig de pedrera, eliminant així la possibilitat d'abocament de terra fora de la traça dels camins. Aquest sistema permet obviar els abocadors i per tant els problemes d'arrossegaments i erosions dels mateixos.
  
Els talussos projectats no superen els 2 m d'altura pel que no seran necessàries mesures d'obra civil.
  
Obertura de cunetes entre els trams P 710 i P 870 del camí de la Masia.
  
En l'encreuament del camí de la Grévola amb el barranc del mateix nom es construirà baden de formigó.
  
L'època en què s'aconsella efectuar les labors pròpies de la plantació de les revegetacions és la compresa entre mitjans de febrer i finals de març.
  
L'obertura dels camins es durà a terme unes tres setmanes abans d'iniciar la curta programada. El moment de l'any més aconsellable en aquest lloc per a executar les obres sol ser entre finals de gener i febrer.
  
Resultant que com a Programa de Vigilància Ambiental es proposa en l'Estudi d'Impacte Ambiental el següent seguiment:
  
Fase de construcció:
  
Es controlarà l'adequada qualitat de les espècies vegetals utilitzades per a la revegetació, així com la idoneïtat dels mètodes de treball emprats per a la seua realització.
  
Es vigilarà l'obertura del camí de la Grévola comprovant que aquest no queda obstruïda en cap moment.
  
S'anirà amb compte de no efectuar abocaments al llit del barranc. Així mateix es prestarà especial atenció a l'eliminació de qualsevol residus d'obra (restes de formigó, d'encofrat, etc.) en la construcció del xaragall previst.
  
Es comprovaran els efectes sobre l'erosió i els possibles arrossegaments una vegada haja conclòs l'obertura dels camins. En aquest sentit es proposaran totes les mesures siguen necessàries que per a optimar el seu estat i deixar-los en perfectes condicions.
  
Fase de funcionament:
  
Es comprovarà l'arrelament de les plantes utilitzades en la revegetació
  
Es vigilarà l'estat dels talussos, i se comprovarà si s'han empedrat de manera natural com estava previst o si al contrari, és necessari prendre mesures correctores.
  
Es comprovarà que el sistema de drenatge previst és el desitjat. La xarxa de drenatge s'haurà de mantenir lliure d'obstruccions per al seu correcte funcionament.
  
Una vegada finalitzades les obres la Direcció Tècnica emetrà un informe sobre els treballs realitzats, així com l'adopció de les mesures protectores, ressenyant les possibles incidències mediambientals que pogueren sorgir durant la fase d'execució.
  
Considerant que la zona on se situa l'actuació és la Tinença de Benifassà catalogat com de molt alt valor per a la conservació de la naturalesa d'acord amb el que preveu el Mapa Geocientífic de la Província de Castelló.
  
Destacar també que les formacions vegetals presents corresponen a un hàbitat natural prioritari d'interés comunitari de la Directiva 92/43/CE relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de fauna i flora silvestres.
  
Pel que qualsevol actuació pot ocasionar sobre els elements del mig efectes severs i fins i tot crítics.
  
No obstant les actuacions que tendisquen a l'aprofitament racional de forest i facilitar els accessos que servisquen per a treballs de silvicultura i prevenció d'incendis, s'estima poden resultar convenients sempre que es realitzen amb el mínim impacte i s'elaboren amb un adequat disseny i amb les pertinents mesures preventives i correctores.
  
Considerant que les obres previstes de construcció de camins s'han de realitzar fora de l'època de major sensibilitat per a l'avifauna, és a dir fora del període comprés entre els mesos de febrer i juny, aquestos dos inclosos.
  
Tenint en compte que en les obres s'han d'aplicar totes les mesures preventives i correctores propostes en l'estudi, fent-se especial insistència en la senyalització de la superfície a ocupar per mitjà de cinta, i comptarà amb la presència del director tècnic a fi de garantir que les obres es desenvolupen d'acord al que preveu.
  
Vist que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Considerant que l'article 5é de la Llei 2/1989 atribueix la competència a l'Òrgan Ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què se aplique aquesta Llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol de 1999, del Govern Valencià atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la Declaració d'Impacte Ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes mediambientals i sense perjudici de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte de «Obertura de camins» en Coratxar del terme municipal de Pobla de Benifassà (Castelló) i el promotor del qual és el Sr. José Royo Segura, atenent al que disposa l'Estudi d'Impacte Ambiental i sempre que es complisquen les següents condicions:
  
1. Es tindrà en compte que el desbrossament previst de 4-4,7 metres d'amplària es considera excessiu havent de limitar les obres a l'amplària justa del camí amb sobreamples en trams que així el permeten les característiques físiques del terreny i la vegetació existent, per a facilitar els moviments de maquinària.
  
S'haurà de procedir, prèviament a les obres, a la senyalització de la superfície a ocupar per mitjà de cinta, i des del començament de les mateixes es comptarà amb la presència del director tècnic a fi de garantir que les obres es desenvolupar d'acord al que preveu.
  
Per al camí de la Grévola (camí núm. 1), la pista grafiada de color groc en el pla núm. 2 de l'Estudi es considera mediambientalmente acceptable, tenint en compte que en part aprofita una senda existent, i recomanant-se adaptar-se el màxim possible a aquesta pista. La resta de pistes en aquest tram no es consideren viables.
  
El camí Central (núm. 2) es considera mediambientalment acceptable sempre que coincidisca amb la traça de la senda existent.
  
En el camí de la Masia (núm. 3), es recomana executar obres de fàbrica per a contenció de les zones d'inestabilitat a l'altura dels PK 0+700 i 0+900 aproximadament.
  
S'haurà de minimitzar els moviments de terra sobretot en els trams P 550 € P 870 i P 1680 € P 2280, i aprofitar els possibles bancals existents per a executar la traça de la pista.
  
2. Les obres es realitzaran fora dels períodes sensibles per a l'avifauna, és a dir, fora dels mesos de febrer a maig aquests dos inclosos.
  
3. Es procedirà a la revegetació de talussos i totes les àrees que es troben vist afectades per les obres, per mitjà de la necessària aportació terra vegetal i posteriorment es procedirà a la plantació de les espècies Pinus nigra, Acer granatense i Buxus sempervivens.
  
Es recomana la recuperació d'exemplars arboris i arbustius, susceptibles d'això, que es vegen afectats per la creació de la plataforma de les diferents vies de desemboscatge, utilitzant-los per a la repoblació de zones afectades o pantalles vegetals. S'establirà per a això actuacions concretes per al seu manteniment.
  
S'aplicaran regs periòdics i es revisarà l'estat dels plançons per si fóra necessari reposar-los.
  
4. S'arreplegarà i traslladarà a abocador controlat tots els residus generats per les obres.
  
Totes les afeccions que es pogueren derivar sobre tercers (camins, camps, etc.) es reposaran al seu estat original.
  
5. Si durant el procés de construcció de les pistes, es trobaren restes paleontològiques, arqueològics o etnogràfics, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació.
  
6. Es presentarà en aqueta Direcció General la restauració portada a terme per mitjà d'informe i reportatge fotogràfic passats els tres primers mesos de la realització del camí.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no hi cap cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'art. 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 23 de novembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 167/99-AIA sobre el projecte d'Instal·lació d'una Planta per al preengreixament d'alevins de daurada i llobarro, promogut per l'empresa Alevines del Guardamar, SA, situada en la marge esquerra del llit vell del Riu Segura, municipi de Guardamar del Segura.
  
Resultant que, el 13 de març de 1999, és presentat per part del promotor un projecte de l'activitat de Preengreixament d'alevins de daurada i llobarro i l'estudi d'impacte ambiental.
  
L'objectiu de l'activitat és l'engreixament d'alevins d'1 gr./ud. fins a aconseguir alevins de 20 gr, en un període de tres mesos, amb una producció anual 12 milions d'alevins de 20 gr. disponible a la venda. Per a esta producció s'utilitzaran 40 tancs per a l'engreixament, amb unes dimensions per d'1 de'5 m d'alt per 8 m de diàmetre.
  
La parcel·la per a esta indústria, d'una superfície de 16.100m² (700x23m), és una franja de terrenys que estan situats en la marge esquerra del llit vell del Riu Segura, actualment és el canal de desaigüe de les aigües dels assarbs. L'adequació d'estos terrenys per a poder instal·lar la planta de Preengreixament consistirà en l'execució d'un mur corregut de contenció d'aigües/terres de formigó prefabricat en el mateix límit amb el canal de desaigüe i, així aconseguir, que la cota de la parcel·la es trobe a 1'5 m sobre el nivell d'aigua del canal.
  
La planta per al preengreixament dels alevins de daurada i llobarro, a més de les instal·lacions per a l'aigua d'ús industrial, l'aigua potable i per a l'energia elèctrica necessàries, constarà de:
  
Edificació prefabricada (104 m²), amb zona d'aparcament, per a oficines laboratori lavabos, ..
  
Umbracle (75 m²) magatzem de pinso per als alevins.
  
Centre de transformació (10'6 m²).
  
Caseta grup electrogen (17'5 m²).
  
Umbracle (2.715 m²) amb coberta de ràfia negra, per als 40 depòsits d'engreixament instal·lats en dos files paral·leles al canal.
  
Quatre pous, ubicats en la parcel·la, que subministraran un cabal de 900 m³/h d'aigua de naturalesa marina per a l'engreixament dels alevins.
  
Quatre arquetes de decantació amb filtres biològics, com a sistema de tractament de les aigües residuals procedents del cultiu previ al seu abocament al canal de desaigüe dels assarbs.
  
Resultant que, en data 24 de març de 1999, es realitza consulta a l'Ajuntament de Guardamar del Segura, al Servici Territorial de Medi Ambient i al Servici de Planificació dels Recursos Hidrològics de la Direcció General de Qualitat Ambiental (actualment D.G. d'Educació i Qualitat Ambiental) d'esta Conselleria.
  
Resultant que, el 20 d'abril de 1999, se rep l'informe emés pel Servici de Planificació dels Recursos Hidrològics:
  
Com en el projecte no queda prou aclarit la naturalesa i el propietari dels terrenys a ocupar per la viver d'alevins, s'ha contactat amb el Servici de Planificació i Infraestructura Portuària de la COPUT, el qual ens ha informat que els terrenys són de domini públic portuàriament i possiblement d'esta Conselleria, no estant encara totalment classificat.
  
No obstant, ja que el projecte preveu una captació d'aigua de mar i posterior abocament a l'assarb, serà necessari que sol·liciten en esta Direcció General de Qualitat Ambiental l'autorització d'abocaments al mar.
  
Resultant que, en data 29 d'abril de 1999, es rep del Servici Territorial de Medi Ambient, en resposta a la nostra consulta, el següent informe tècnic:
  
No es coneixen valors mediambientals dignes de protecció que puguen vore's afectats negativament pel referit projecte, sempre que es complisquen les mesures correctores i pla de seguiment proposades en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Resultant que en la visita realitzada pel promotor el 29 d'abril de 1999 se li entrega còpia de l'informe del Servici de Planificació dels Recursos Hidrològics.
  
Resultant que, el 21 de maig de 1999, es rep de l'Ajuntament de Guardamar del Segura informe favorable a l'execució del projecte.
  
Resultant que, en data 3 d'agost de 1999, es rep de la Divisió de Ports i Costes de la COPUT la següent documentació:
  
Projecte d'Execució d'Obra Civil prèvia per a la Planta de Preengreixament d'alevins 1r Fase, que determina:
  
Que l'obra civil de la 1r Fase del projecte a executar ocuparà la meitat de la parcel·la, uns 8.050 m².
  
Les obres prèvies, que es realitzaran en la marge del canal per a condicionar els terrenys, consistiran en la instal·lació de lloses de formigó que es recolzaran en una doble fila de pilotes clavades en la mateixa vora del canal i sobre un mur corregut de formigó aigües/terres que s'ubicarà a una distància de la vora de 10 metres (en el Projecte d'Instal·lació s'arreplega l'execució d'este mur en el mateix límit de la parcel·la amb el canal).
  
Informació annexa a la sol·licitud d'abocament al mar sobre les característiques de les aigües de l'abocament i les instal·lacions per al seu tractament, de la qual s'extrau:
  
Que en les aigües residuals generades en els tancs de cultiu, amb cabal de 900 m³/h que suposa 21.200 m³ diaris, s'estima que contindran: 3'73 mg/l de sòlids en suspensió constituïts principalment per restes de pinso i excrements, 0'153 mg/l de fòsfor total (fòsfor en excrements i en aigua) i 1'8 mg/l de nitrogen total (nitrogen en excrements i en l'aigua).
  
I per a l'abocament d'eixa aigua residual tractada al canal de desaigüe s'estima, suposant que després del tractament proposat s'aconseguisca una eficàcia del 90% en el procés de decantació i un 50% després del filtrat biològic: 0'37 mg/l de sòlids en suspensió, 0'06 mg/l de fòsfor total i 0'75 mg/ de nitrogen total.
  
Resultant que, en data 8 d'octubre de 1999, es rep de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, Divisió de Ports i Costes, els resultats de l'exposició pública.
  
Resultant que, han sigut exposats al públic l'Estudi d'Impacte Ambiental al costat de la sol·licitud d'Autorització administrativa per a ubicació de la instal·lació i la sol·licitud d'Autorització administrativa per a l'abocament de les aigües residuals de les instal·lacions a la dàrsena interior del port, en la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, Divisió de Ports i Costes, durant el termini de vint dies hàbils, per mitjà d'anunci publicat en el D.OGV núm. 3.553 de data 4-8-99, i que finalitzat el dit termini no s'han presentat al·legacions al mateix.
  
Resultant que, respecte a la vegetació estudiada en la zona del projecte, l'estudi d'impacte ambiental determina que de la vegetació existent en la parcel·la industrial considerable com més interessant per a la seua conservació (jonqueres i matoll halonitrófilo) només es troben unes comunitats en uns estadis prou degradats i, per consegüent, poc interessants per a la seua conservació. En canvi, la vegetació de matoll escleròfil desenrotllada davall la pineda en el terreny dunar adjacent a la parcel·la industrial si és necessària conservar-la per la seua gran riquesa faunística, encara que siga pobre en espècies i molt oberta.
  
Resultant que, segons l'estudi d'impacte ambiental, el paisatge de la desembocadura del Riu Segura es troba molt afectat per l'acció de l'home, sent més notable les actuacions existents en la ribera del riu.
  
Resultant que, per a atenuar l'efecte negatiu al paisatge, a causa de l'execució de planta de preengreixament, s'establix com a mesura correctora instal·lar una pantalla vegetal perimetral a la parcel·la utilitzant, preferentment, les espècies típiques de la zona com el canyís (Phragmites australis) o també el ciprer de Cartagena (Tetraclinis articulata) que s'ha utilitzat en repoblacions efectuades en les dunes de Guardamar. Igualment, es recomana evitar talar els eucaliptus de gran envergadura allí existents, doncs la seua antiguitat caracteritzen perfectament el paisatge de les dunes i desembocadura d Guardamar.
  
Resultant que, en l'estudi d'impacte ambiental s'establix que el material generat de l'execució del projecte, tant les restes vegetals de netejar el terreny com els originats per la construcció, seran retirats del paratge, de manera que no altere visual ni ecològicament el paratge i les dunes, i portats a abocadors controlats.
  
Resultant que les aigües residuals procedents de les lavabos seran abocades a fossa sèptica.
  
Resultant que, per al desenrotllament d'esta activitat piscícola en sistema obert, s'utilitzarà l'aigua subterrània de naturalesa marina i amb alta salinitat captada des de la parcel·la industrial. En l'estudi d'impacte ambiental s'arreplega que, d'acord als resultats de les anàlisis realitzades en la dita aigua, estes aigües es troben contaminades ja que presenten una elevada participació de nutrients (fosfats, nitrats i amoni) a causa de la seua filtració des del llit del col·lector; sent necessari reduir-li la càrrega contaminant i minimitzar la DBO per mitjà d'airejadors que l'oxigenen, abans d'usar-la en el cultiu
  
Resultant que, per a previndre el desenrotllament de malalties en els cultius dels alevins, s'usaran determinats antibiòtics que seran subministrats en el pinso, i s'exclou la seua aplicació per bany en solució de la mateixa per a evitar que arriben amb l'abocament al mitjà receptor.
  
Resultant que, en l'EIA es contempla que, en el maneig i emmagatzemament dels antibiòtics utilitzats haurà de realitzar-se amb especial precaució i prendre les mesures adequades a fi d'evitar possibles accidents, així com el portar el producte sobrant o caducat, els seus envasos i embalatges a empreses autoritzes per a la seua eliminació.
  
Resultant que, en l'estudi d'impacte ambiental, es considera que l'abocament de les aigües dels tancs de cultiu al canal de desaigüe dels assarbs no produirà un impacte negatiu, ja que esta aigua està actualment altament contaminada així confirmada en les anàlisis fisicoquímiques i microbianes realitzades.
  
Resultant que com a vigilància ambiental s'establix, a més del compliment de les mesures correctores proposades, realitzar quinzenalment anàlisi de l'aigua de mostres extretes, tant del pou com de la zona d'abocament, dels següents paràmetres: Oxigen, Temperatura, Salinitat, Nutrients (fosfats, nitrats, nitrits i amoni) i Indicadors microbiològics (Coliformes totals, Coliformes fecals i estreptococs fecals).
  
Considerant que per la catalogació de Muntanya Públic de les terrenys dunars de Guardamar, s'haurà de sol·licitar la corresponent autorització d'Ocupació de Muntanya Públic en el cas que estiga la parcel·la industrial o part de la mateixa en el mateix.
  
Considerant que, encara que el mètode de subministrament dels antibiòtics en el pinso reduïx la quantitat d'estos en l'abocament, pel fet que hi ha part de pinso no consumit arrossegat en les aigües residuals a tractar haurà d'avaluar-se el possible efecte que done lloc en el mitjà receptor les quantitats indeterminades d'estes substàncies antibiòtiques, sobretot pel destí final de les aigües del canal que afectaran a les aigües de les platges confrontants a la desembocadura, especialment les situades a l'esquerra d'esta.
  
Considerant que, en el Pla de seguiment ambiental proposat haurà de contemplar: un control de les substàncies antibiòtiques contingudes en les aigües de l'abocament, i establir un seguiment de la qualitat de les aigües del mitjà receptor ?al llarg del canal de desaigüe- que permeta determinar la incidència que verdaderament produïsquen les aigües abocades generades per esta activitat.
  
Considerant que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Considerant que l'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'Òrgan Ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique esta Llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 36/1997, de 26 de febrer de 1997, del Consell de la Generalitat Valenciana, atribuïx a la Direcció General per al Desenrotllament Sostenible la competència per a la tramitació i formulació de la Declaració d'Impacte Ambiental.
  
Per tot això i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals, el projecte d'Instal·lació d'una Planta per al preengreixament d'alevins de daurada i llobarro, promogut per l'empresa ALEVINES DEL GUARDAMAR, SA., situada en la marge esquerra del llit vell del Riu Segura, municipi de Guardamar del Segura (Alacant), en els termes que establix l'Estudi d'Impacte Ambiental, mesures correctores, Programa de Vigilància Ambiental i, sempre que, es complisquen les següents condicions:
  
1) L'empresa sol·licitarà l'Autorització d'Ocupació de Muntanya Públic en el cas que terrenys d'este siguen afectats per l'execució del projecte.
  
2) S'haurà de contemplar en el projecte una partida pressupostària que permeta portar a terme les mesures correctores i Pla de Vigilància Ambiental.
  
3) En el Programa de Vigilància Ambiental proposat, amb mostratges quinzenals per a anàlisi d'aigües, s'inclourà:
  
Els paràmetre corresponents per a controlar les substàncies antibiòtiques contingudes en les aigües de l'abocament.
  
I establir un seguiment de la qualitat de les aigües al llarg del canal de desaigüe, a fi de determinar la incidència que verdaderament produïsquen les aigües abocades generades per esta activitat.
  
Els resultats del Pla de Vigilància Ambiental es remetran a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental semestralment per a avaluar els resultats i controlar la seua possible incidència en les aigües de bany.
  
4) I altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en virtut de les autoritzacions i normatives sectorials que li siguen d'aplicació.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 23 de novembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 296/99-AIA sobre el projecte de granja porcina sítia en el paratge Palomera polígon 31, parcel·les 264, 265, 267, 268, i 419 en el terme municipal d'Utiel (València) i el promotor del qual és Granjas Utiel C.B.
  
Resultant que la documentació formada per l'expedient municipal, projecte d'activitat i Estudi d'Impacte Ambiental ha sigut remesa a través de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València (Activitats Qualificades).
  
En l'expedient municipal s'han portat a terme les següents actuacions:
  
Informe Arquitecte tècnic municipal: favorable.
  
Informe de l'Enginyer Industrial municipal favorable.
  
Informe del Cap Local de Sanitat favorable (la bassa de purins ha d'estar impermeabilitzada i amb tapa).
  
Certificat d'Informació pública del Secretari de l'Ajuntament indicant que no s'han presentat al·legacions.
  
Resultant que del contingut de l'Estudi d'Impacte Ambiental es pot ressaltar el següent:
  
La capacitat de l'explotació és de 5.200 caps portant a terme l'esquer de porquets en fase intermèdia (fins a 17 kg.). Constarà de dos naus i bassa de purins de 105 m³ amb làmina de plàstic. La producció de purins serà de 409 m³ a l'any. Es disposa de 22,3 ha. de cultiu, i es calcula es necessiten 16 ha., aplicant dosi d'adob de 25 m³ per hi ha. i any. L'eliminació de cadàvers es farà per mitjà de fossa soterrada amb solera i parets impermeabilitzats.
  
Resultant que es va sol·licitar al promotor a través de l'Ajuntament ampliació de l'Estudi en una sèrie de punts i que es va rebre la requerida ampliació en els següents termes: els purins es tractaran per mitjà de complex bacterià Cobiolisier, la fossa de cadàvers serà de 3 m. x 3 m x 3,5 m. amb solera de formigó i parets de blocs de formigó farcits de formigó i lluït interiorment amb morter de ciment, els canals de dejecció seran de solera de formigó i les parets de ciment o blocs prefabricats lluïts a base de morter de ciment, la bassa de puri serà d'obra de 13 m. x 23 m x 2 m. semienterrada a base de solera de formigó i parets de blocs prefabricats farciments de formigó lluïts de morter de ciment i finalment la capacitat d'emmagatzemament total serà de 892 m³ (fosses: 392 m³ i bassa 500 m³).
  
Resultant que l'Ajuntament va remetre per fax Autorització prèvia de la COPUT concedida en data 27 d'agost de 1998.
  
Considerant necessari el tractament del purí previ al seu ús com a adob en camps de cultiu per a rebaixar la seua càrrega contaminant i d'esta forma reduir el risc de contaminació d'aigües, sòls, etc.
  
Considerant necessari comprovar l'eficàcia del tractament donat als purins.
  
Considerant necessari que tant les fosses de dejecció baix les naus, com la bassa de purí exterior a la mateixa i la fossa de cadàvers, es realitzen amb materials i de forma que es garantisca la seua impermeabilitat i atés que la solució constructiva donada a les parets a base de blocs prefabricats farcits de formigó i lluïts amb morter de ciment no garantix la impermeabilitat.
  
Considerant que la producció de purí s'ha subestimat a l'assignar 0,25 litres per animal i dia quan l'habitual és que eixa xifra estiga pròxima a 1 litre tenint en compte les aigües de neteja.
  
Considerant necessari que en l'aprofitament agrícola dels purins es tinga en compte el que disposa el Reial Decret 261/1996 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedent de fonts agràries en la que es limita l'aportació de nitrogen no superant els 210 Kg. per hectàrea i any de forma temporal, per a rebaixar a 170 Kg.
  
Considerant que la instal·lació ha de comptar amb totes les mesures higiènic sanitàries exigides en la legislació vigent.
  
Considerant necessària la integració paisatgística de la instal·lació en el medi.
  
Considerant que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Considerant que l'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'Òrgan Ambiental, per a les Declaracions i Estimacions d'Impacte Ambiental dels projectes a què se aplique esta Llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte de granja porcina sítia en el paratge Palomera polígon 31, parcel·les 264, 265, 267, 268, i 419 en el terme municipal d'Utiel (València) i el promotor del qual és Granjas Utiel C.B., sempre que es complisquen els següents condicionants, a més del que disposa l'Estudi d'Impacte Ambiental i ampliació, sempre que no entre en contradicció amb els mateixos:
  
1. Com a tractament als purins abans de la seua aplicació com a adob en camps de cultiu s'utilitzarà complex microbià, tal com s'indica en l'Estudi. Haurà de tindre's en compte a l'hora de disposar de suficient camps de cultiu per a l'adob i per al dimensionat de basses d'emmagatzemament que s'ha subestimat la producció de purí.
  
2. Una vegada posat en marxa el tractament dels purins es portaran a terme anàlisi que permeten conéixer l'eficàcia del mateix, almenys durant el primer any, realitzant a més una anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Estes anàlisis, que s'efectuaran per empresa col·laboradora de l'administració, es presentaran davant d'esta Direcció General i en funció dels resultats es podran aplicar, cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres a analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, Ntotal, Namoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
3. La dosi d'adob no superarà els 210 Kg de nitrogen per hectàrea i any de forma temporal, per a rebaixar a 170 Kg, d'acord amb el Reial Decret 261/1996 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrat procedents de fonts agràries. L'adobament amb el purí tractat només es realitzarà sobre parcel·les dedicades a cultius, rebutjant-se la resta de parcel·les. Durant la seua aplicació, o posteriorment a ella, se soterrarà el purí per mitjà de llaurat.
  
4. Les parets de les fosses de dejecció baix les naus, bassa de purí exterior i fossa de cadàvers es construiran amb materials i de forma que quede garantida la seua impermeabilitat, atés que la solució constructiva plantejada no ho garantix. La fossa de cadàvers disposarà de tapa hermètica.
  
5. L'explotació comptarà amb tanca perimetral, gual sanitari, malla en buits que impedisca l'accés a l'interior de les instal·lacions d'animals que puguen ser vectors de malalties, i la resta de mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.
  
6. Integració de l'activitat en el medi per mitjà d'acabat de paraments exteriors amb materials i colors propis de l'entorn. Perimetralment a l'explotació s'efectuarà pantalla vegetal amb espècies pròpies de la zona: Olea europaea (Olivera), Pinus halepensis (Pi carrasca), Quercus ilex subsp. rotundifolia (Carrasca), i arbustives: Juniperus oxycedrus (cade o ginebre de miera), Juniperus phoenicea (savina negral) i Rhamnus lycioides (arç negre).
  
7. Qualsevol variació que es produïsca tant en el tractament com en el posterior destí dels residus es comunicarà a esta Direcció General.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no cap cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 23 de novembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 330/98-AIA, referent al projecte d'explotació de la gravera «Alfara», que afecta una superfície aproximada de 8 ha situades en les parcel·les 17,20 i 21, del polígon 8, del terme municipal d'Alfara d'Algímia (el Camp de Morvedre) i que n'és promotora l'empresa Luís Batalla SA.
  
Vist que en data 6 de juliol de 1998, el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet un exemplar del corresponent estudi d'impacte ambiental i pla de restauració, quedant pendent la remissió, en el seu moment, del resultat de la informació pública.
  
Vist que, en contestació a les consultes realitzades, van ser rebudes, en les dates indicades, els següents informes:
  
Informe etnològic tramés per la Direcció General de Patrimoni Artístic (28 de gener de 1999), del qual no es desprèn cap inconvenient per a la prossecució de l'expedient.
  
Informe de la Unitat d'Inspecció de Patrimoni, també remés des de la Direcció General de Patrimoni Artístic (11 de març de 1999), on manifesta que en les rodalies de l'emplaçament del projecte es coneix l'existència d'alguns jaciments arqueològics, concretament els anomenats Riera, Riera II i Riera III, amb una adscripció cultural a l'edat del Bronze i a l'època ibèrica, en els quals s'ha documentat una gran dispersió de material ceràmic en superfície. En el cas de Riera III, la futura explotació podria arribar a afectar-lo d'una manera directa. Per altra part, recorda que totes aquelles remocions de terres que puguen afectar àrees amb possibles restes arqueològiques o paleontològiques, han de comptar amb l'autorització deguda d'aqueixa Direcció General d'acord amb allò que hi preveu la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià.
  
Tres informes tramesos pel director Territorial de Medi Ambient (1 d'abril de 1999), realitzats, respectivament, pel Tècnic de Medi Natural, la Unitat de Vies Pecuàries i la Secció Forestal. Tots tres tenen caràcter favorable, encara que, el primer hi destaca la necessitat de controlar la tipologia dels residus amb què es pretén restaurar el clot miner originat per l'extracció de graves.
  
Vist que l'Estudi d'Impacte Ambiental ha estat sotmès al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, mitjançant anunci publicat en el BOP de València número 187, de data 8 d'agost de 1998, sense que es presentara cap al·legació, segons fa constar el corresponent certificat del director Territorial de la Conselleria d'Ocupació, Indústria i Comerç rebut en data 24 de setembre de 1998.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons resulta de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient han estat observats els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta Llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat pel Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Emetre Declaració d'Impacte Ambiental favorable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, i en particular la preceptiva llicència d'activitat municipal i l'autorització de l'organisme de Conca, l'explotació de la gravera anomenada «Alfara», al terme municipal d'Alfara d'Algímia, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en l'Estudi d'Impacte Ambiental i les modificacions introduïdes per les condicions següents:
  
Per tal de preveure la no afecció al jaciment arqueològic Riera III, ni cap altre conegut en la zona, el promotor haurà de disposar d'una autorització o informe favorable per part de la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic. Aquest requisit serà condició necessària i prèvia a qualsevol autorització de l'activitat. A més d'això, si durant el procés d'explotació de la gravera es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnològiques, se li recorda al promotor l'obligació de comunicar-ho a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, i de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Els materials de rebliment per a la restauració de la pedrera hauran de ser, en principi, exclusivament terres naturals excedents d'obres públiques o d'excavacions, però no s'hauran d'admetre «estèrils» miners procedents d'altres pedreres que són citades en l'estudi d'impacte ambiental. Aquests materials estèrils deuen ser emprats en les tasques de restauració de llurs pedreres d'origen. No obstant, si s'optara per incorporar residus inerts (runams de demolició d'edificis i semblants), es recorda al promotor la necessitat d'adequar prèviament el vas d'abocament amb una bona impermeabilització i les respectives xarxes de control de lixiviats i escolament superficial, per a la qual cosa hauria d'obtenir abans les autoritzacions pertinents com abocador controlat de residus sòlids inerts (llicència d'activitat, amb prèvia estimació d'impacte ambiental favorable). En tot cas, el promotor haurà de procedir al tancament efectiu de les parcel·les ocupades per l'activitat, per tal d'evitar possibles abocaments incontrolats aliens a la propietat.
  
També se li recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, particularment, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que deuran ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb allò que preveu la Llei 10/1998, de Residus i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de Residus Tòxics i Perillosos.
  
El promotor queda obligat a presentar davant el Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, per duplicat, on queden recollits el balanç i l'estat actual de l'activitat en relació amb els volums extrets i aprofitats, amb els rebliments realitzats i amb l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el Pla de Restauració-Estudi d'Impacte Ambiental i en la present Declaració d'Impacte Ambiental, com també qualsevol possible incidència de caràcter mediambiental sorgida al llarg de l'activitat. Aquest servei haurà de remetre una de les còpies a aquesta Direcció General.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar tots els mitjans que s'estimen oportuns per defensar el seu dret i els seus interessos.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 23 de novembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 431/99-AIA referent al projecte de «Construcció de Via Forestal», en partida els Cremats, al terme municipal de Finestrat (Alacant), el promotor del qual és l'empresa Danaide, SA.
  
Resultant que l'Estudi d'Impacte Ambiental ha estat presentat a través de la Direcció Territorial de Medi Ambient a Alacant.
  
L'objecte del projecte és la construcció d'un camí forestal de 120 metres de longitud i 3,5 metres d'amplària, amb la finalitat de millorar l'accés a terrenys de la propietat.
  
Segons la documentació presentada l'entorn pel qual discorrerà la via esta constituïda per una zona de bancals dedicats a l'agricultura en temps passats i l'abandonament del qual ha originat la colonització dels mateixos per vegetació forestal com: Pinus halepensis, Erica sp., Rhamnus lycioides, Pistacia lentiscus, Rosmarinus officinalis, Osyris alba, Lavandula latifolia, Thymus vulgaris, i alguns exemplars de Ceratonia siliqua i Prunus dulcis.
  
La superfície coberta per la vegetació ja siga arbòria, arbustiva o herbàcia s'estima en el 75%. Segueix indicant l'estudi que en el traçat de la via s'ha evitat l'encreuament amb exemplars madurs de les espècies citades.
  
Resultant que s'han efectuat consultes a l'Ajuntament de Finestrat, a la Direcció General de Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Ciència i Educació, Direcció Territorial de Medi Ambient, i Serveis de Protecció d'Espècies i de Prevenció d'Incendis.
  
D'aquestes consultes han estat remesos els informes que a continuació es reflecteixen de manera succinta:
  
Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic:
  
Servei de Patrimoni Arqueològic i Etnològic: s'indica en l'informe que en la documentació presentada es contempla la incidència del projecte sobre el Patrimoni Etnològic, però que no es pot contrastar en la seua totalitat en no tenir inventari complet de la zona on es desenvoluparà el camí.
  
Direcció Territorial de Cultura: s'indica als informes remesos que es recomana un exhaustiu seguiment arqueològic dels moviments de terra.
  
Direcció Territorial de Medi Ambient:
  
S'indica que a l'estudi no es justifica suficientment la finalitat del camí.
  
Resultant que s'ha procedit al tràmit d'informació pública a través d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.579 de data 9 de setembre de 1999, i durant un període de trenta dies hàbils comptats a partir del següent a la seua publicació.
  
El període d'informació pública ha tingut en l'Ajuntament de Finestrat i en la Conselleria de Medi Ambient.
  
I segons certificat emés per la secretària interventora de l'Ajuntament de Finestrat i informe emés per la Cap del Servei de Gestió d'aquesta Conselleria durant el període d'informació pública no s'hi ha presentat al·legacions.
  
Resultant que a l'estudi d'impacte ambiental presentat s'indica que després de la identificació i valorització d'impactes els més destacats en la fase de construcció són els relatius al deteriorament del sòl i paisatge seguits per l'erosió i en la fase d'explotació sent el paisatgístic el major impacte negatiu.
  
Pel que fa als impactes positius destaca l'estudi els beneficis que reporta l'obertura del camí tant al propietari com en la facilitat d'accés a les brigades forestals d'extinció d'incendis i per als treballs de silvicultura per a la prevenció d'incendis forestals, entre d'altres com l'ús esportiu, senderisme. etc.
  
Les mesures correctores que es proposen a l'estudi són, entre d'altres, les següents:
  
Cada 25 metres es crearà un cavalló oblic-transversal a l'eix de la via amb el fi de què derive les aigües de pluja fins al marge exterior per a evitar produir arrossegaments. En el mateix sentit d'atenuar l'erosió actuarà el bombeig del 2% que s'haurà de donar a la via fina al marge exterior.
  
La terra vegetal procedent de les obres del camí s'apilaran en els marges de la via amb la finalitat de facilitar la instal·lació de nous exemplars de les espècies vegetals existents, millorar el paisatge per un major ocultació de la via per la vegetació que es desenvolupe, disminució de l'erosió per major espessor vegetal, etc.
  
Considerant que si bé l'estudi d'impacte ambiental presentat no conté la suficient informació pel que a descripció del projecte, descripció del medi on es desenvolupa i les mesures protectores i correctores precises i detallades que li siguen d'aplicació, a causa de la poca longitud del traçat, fer èmfasi en el fet que el traçat s'hi haurà d'ajustar a les curvatures de nivell i aprofitar el traçat d'algun dels bancals existents i a la documentació consultada en aquesta Conselleria es pot admetre la tramitació de l'expedient.
  
La seua resolució, no obstant això, exigeix l'estudi detallat de l'aplicació de les mesures protectores i correctores que minimitzen l'aparició d'efectes negatius.
  
Considerant que d'acord amb el que s'exposa a l'estudi d'impacte ambiental, les obres d'execució van a potenciar els processos erosius de la zona afectades donades les característiques dels materials que conformen el substrat. Per tant caldrà fer èmfasi en la minimització d'aquests efectes mitjançant la creació de sistemes de recollides d'aigües pluvials com la realització de cunetes i la revegetació de les superfícies nues creades per l'obertura del camí.
  
Vist que es procedirà a la revegetació de talussos mitjançant aportació de terra vegetal i posteriorment, es procedirà a la plantació d'espècies tals com el Chamaerops humilis, Rosmarinus officinalis, Stipa tenacissima, etc. amb una densitat de 4 unitats/m², i hidrosembra.
  
S'aplicaran regs periòdics i es revisarà l'estat dels plançons per si fóra precís repondre'ls.
  
La plantació i hidrosembra es realitzarà en època adequada com pot se a principis de la tardor.
  
Considerant que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Tenint en compte que a l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i a la resta de disposicions que li són d'aplicació.
  
Considerant que l'article cinqué de la Llei 2/1989 atribueix la competència a l'Òrgan Ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta Llei.
  
Vist que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol de 1999, del Govern Valencià atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la Declaració d'Impacte Ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes mediambientals i sense perjudici de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte de «Construcció de Via Forestal» del terme municipal de Finestrat (Alacant) i el promotor del qual és DANAIDE, SA atenent al que disposa l'Estudi d'Impacte Ambiental i sempre que es complisquen les següents condicions:
  
1. Es dissenyarà el traçat següent les curvatures de nivell i aprofitant la plataforma dels bancals existents amb la finalitat que el moviment de terres siga mínim i es limite pràcticament a la preparació de la plataforma del mateix.
  
2. Es procedirà a la revegetació de talussos i totes les àrees que s'hagen vist afectades per les obres, mitjançant la necessària aportació de terra vegetal i posteriorment es procedirà a la plantació d'espècies tals com Chamaerops humilis, Rosmarinus officinalis, Stipa tenacissima, etc. amb una densitat de 4 unitats/m², i hidrosembra.
  
S'aplicaran regs periòdics i es revisarà l'estat dels plançons per si fóra necessari repondre'ls.
  
3. Es recollirà i es traslladarà a abocador controlat tots els residus generats per les obres.
  
4. Si durant el procés de construcció del camí, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnològics, el titular haurà de posar en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació.
  
5. Es presentarà en aquesta Direcció General la restauració duta a terme mitjançant informe i reportatge fotogràfic passats els tres primers mesos de la realització del camí.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es podrà interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que s'estimen pertinents en defensa del seu dret.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord amb el que disposa l'art. 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.