Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6031, del 09-06-2009 (2009/6667)

DECRET 73/2009, de 5 de juny, del Consell, pel qual es regula la gestió d'assajos clínics i estudis postautorització observacionals amb medicaments i productes sanitaris.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2009/06/05/73**

### Versions

 13/12/2022 - Actualitat  04/12/2018 - 12/12/2022  27/01/2012 - 03/12/2018  Text inicial: 10/06/2009 - 26/01/2012 

### Dades del document

Número de DOGV
:   6031

Data del DOGV
:   09-06-2009

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2009/6667


Data del document
:   05-06-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Sanitat

Tipus de document
:   Decret

Correcció d'errades

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * Agència Valenciana de Salut
    * legislació
    * control sanitari
    * legislació sanitària
    * medicament
    * investigació mèdica
    * drets del malalt
    * reglament intern
    * dietes i despeses

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Els textos consolidats de les normes són de caràcter informatiu i no tenen valor jurídic.

TEXT CONSOLIDAT

**Versió vigent: 13.12.2022 -**

**Decret 73/2009, de 5 de juny, del Consell, pel qual es regula la gestió d'assajos clínics i estudis postautorització observacionals amb medicaments i productes sanitaris.**

 

[**(DOGV núm. 6031 de 09.06.2009)**](http://www.docv.gva.es/datos/2009/06/09/pdf/2009_6667.pdf)

 

 

La Llei 29/2006, de 26 de juliol, de Garanties i Ús Racional dels Medicaments i Productes Sanitaris, ha intensificat l'impacte de dos idees força: l'ampliació i reforçament d'un sistema de garanties que gire a l'entorn de l'autorització del medicament i la promoció de l'ús racional del medicament. El desenvolupament tecnológic, la globalització, l'accés a la informació i també la pluralitat d'agents que progressivament intervenen en l'àmbit de la producció, distribució, dispensació i administració de medicaments aconsellen ampliar la transparència i el control dels seus resultats en l'ús de medicaments i productes sanitaris.

El legislador, tant europeu com estatal i autonómic, ha dissenyat un marc normatiu en què als medicaments i productes sanitaris se'ls dota d'entitat própia a fi d'observar-los, analitzar-los i controlar els resultats per a l'aplicació en la pràctica clínica assistencial dels coneixements derivats de la investigació bàsica en medicaments i productes sanitaris. Fruit d'aixó és la inclusió dels assajos clínics dins del marc competencial i regulador dels productes farmacèutics. La promulgació de la Llei 29/2006, de 26 de juliol, de Garanties i Ús Racional dels Medicaments i Productes Sanitaris, torna a reafirmar l'entorn propi, excloent esta matèria de l'àmbit d'aplicació de la Llei 14/2007, de 3 de juliol, d'Investigació Biomèdica. El marc d'actuació i tramitació en assajos clínics de medicaments i productes sanitaris es complementa amb les directrius estatals en farmacovigilància i estudis postautorització observacionals d'interés per a la salut pública. Hi tenen competències d'execució tant l'Agencia Española de Medicamentos y Productos Sanitarios com el Centro Coordinador de Comités Éticos de Investigación Clínica, a través de la Direcció General de Farmacia y Productos Sanitarios, del Ministerio de Sanidad y Política Social.

Esta norma modernitza l'estructura de gestió dels assajos clínics i estudis postautorització observacionals en medicaments i productes sanitaris i facilita l'elecció de la Comunitat Valenciana com a lloc per a l'inici dels estudis referenciats, des del punt de vista de l'agilitat en la tramitació i control de l'execució dels estudis clínics en medicaments i productes sanitaris. L'estructura de gestió manté una separació organitzativa de les entitats que coordinen, impulsen, seleccionen o executen les matèries terapèutiques objecte dels protocols d'estudi, reforça la independència i transparència en el control i la presa de decisions sobre la idoneïtat eticoclínica dels estudis referenciats. A fi d'obtindre el major grau de consens, s'ha demanat el suport i assessorament de les entitats de la Generalitat que impulsen matèries d'investigació sanitària, així com de les fundacions per a la promoció de la investigació, estructures que impulsen, promouen, afavoreixen i duen a terme la investigació cientificotècnica en els centres sanitaris de la Comunitat Valenciana.

La Conselleria de Sanitat fa activitats reguladores i inspectores en matèria d'assajos clínics de medicaments i productes sanitaris des de la promulgació de la primera Llei del Medicament del període constitucional.

La Llei 25/1990, de 20 de desembre, del Medicament, va dedicar el títol III als assajos clínics amb medicaments i va combinar la necessitat de d'este mecanisme com a necessari per als avanços científics i el respecte obligat als drets fonamentals dels que siguen sotmesos als assajos. El Reial Decret 561/1993, de 16 d'abril, va desplegar la llei esmentada i va atribuir a les comunitats autónomes la competència en l'especificació dels aspectes económics de la realització dels assajos clínics, en el procediment d'acreditació dels comités ètics d'Investigació Clínica (d'ara en avant, CEIC) i en les facultats inspectores en matèria d'assajos clínics, respectivament.

L'Orde de 6 de juliol de 1994, de la Conselleria de Sanitat i Consum, va regular estes competències: unifica els criteris en l'acreditació de CEIC i en la inspecció sanitària en matèria d'assajos clínics, estableix les mesures que s'havien d'adoptar pel que fa a contractes económics i vetla pel compliment de les normes de bona pràctica clínica per a assajos clínics amb medicaments.

En la mateixa línia, la Llei 29/2006, de 26 de juliol, de Garanties i Ús Racional dels Medicaments i Productes Sanitaris, i el Reial Decret 223/2004, de 6 de febrer, pel qual es regulen els assajos clínics amb medicaments, reafirmen les competències de les comunitats autónomes en esta matèria i la necessitat imperativa que tots els assajos clínics tinguen un informe previ favorable d'un CEIC acreditat com cal.

Encara que els medicaments han contribuït decisivament a la millora de l'esperança de vida i a l'augment de la qualitat de vida, de vegades plantegen problemes d'efectivitat i de seguretat. Cal que les administracions públiques adopten polítiques innovadores que incorporen el concepte de farmacoepidemiologia i gestió dels riscos, i també la garantia de seguiment continuat del balanç benefici/risc dels medicaments autoritzats.

El Reial Decret 1344/2007, d'11 d'octubre, que regula la farmacovigilància de medicaments d'ús humà, persegueix agilitzar la tramitació dels estudis postautorització observacionals d'interés per a la salut pública amb medicaments i productes sanitaris. Actualment, es necessita potenciar i facilitar el desplegament d'estos estudis per a generar un coneixement que permeta avaluar d'una manera més efectiva la relació entre benefici i risc dels medicaments. Estos estudis es duran a terme d'acord amb les condicions que establisquen les administracions sanitàries en l'àmbit de la seua competència. La Conselleria de Sanitat va regular esta potestat per mitjà de l'Orde de 8 de març de 2004, per la qual crea la Comissió Assessora de la Conselleria de Sanitat per a l'Avaluació dels Estudis Postautorització Observacionals Prospectius.

La publicació, a l'octubre de 2008, de la nova versió de la declaració d'Hèlsinki de l'Associació Mèdica Mundial (Seül, 2008) presenta en el text algunes novetats, en els articles 1, 14, 15 i 25, que afecten tant assajos clínics com estudis observacionals, i que s'incorporen en esta regulació.

En el marc exposat es fa necessària una ordenació i actualització del marc normatiu valencià, que aclarisca la participació de l'Agència Valenciana de Salut, a través de la Direcció General de Farmàcia i Productes Sanitaris, com a órgan competent de gestió i control de la informació referent a assajos clínics autoritzats i estudis postautorització observacionals de medicaments i productes sanitaris. Esta disposició desplega el model valencià per mitjà de l'establiment del Programa d'Estudis Clínics en Medicaments i Productes Sanitaris de la Comunitat Valenciana (d'ara en avant, PECME), modernitza el sistema d'informació autonómic sobre esta matèria i regula les activitats de formació i coordinació dels CEIC locals. Es constitueix el Comité Ètic Autonómic d'Estudis Clínics de Medicaments i Productes Sanitaris de la Comunitat Valenciana (CAEC), que, addicionalment a les funcions própies d'avaluació clínica, es configura com un órgan consultiu encarregat d'assistir i assessorar en tot alló relacionat amb el desplegament dels processos d'avaluació clínica en medicaments i productes sanitaris.

Per tot aixó, d'acord amb el que disposa l'article 28 de la Llei del Consell, després d'haver consultat els sectors implicats, a proposta del conseller de Sanitat, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, i després de la deliberació del Consell, en la reunió del dia 5 de juny de 2009,

 

 

DECRETE

 

 

**Article 1 a article 11.** *Derogats*****[1]****

 

**Article 12. El Comité Autonómic d'Estudis Postautorització Observacionals Prospectius de Medicaments de la Comunitat Valenciana (CAEPO) i el Comité Autonómic de la Comunitat Valenciana d'Estudis Postcomercialització Observacionals, de seguiment prospectiu, de Productes Sanitaris que tinguen marcat CE (CAEPRO)******[2]****

*Punts 1, 2, 3 i 4. Derogats******[3]*****

5. El Comité Autonómic de la Comunitat Valenciana d'Estudis Postcomercialització Observacionals, de seguiment prospectiu, de Productes Sanitaris que tinguen marcat CE (CAEPRO), és un órgan consultiu per a l'autorització de la realització dels estudis esmentats en el seu àmbit de competències.

6. El CAEPRO estarà format per un mínim de vint membres, entre els quals figuraran:

a) Un/a president/a, què serà la persona titular de la subdirecció general competent en matèria de farmàcia i productes sanitaris.

b) Un/a vicepresident/a, que serà la persona titular de la secció competent en matèria de productes sanitaris.

c) La persona titular del servici competent en matèria d'ordenació, control i vigilància de productes farmacèutics i la persona titular del servici competent en matèria d'assistència ortoprotètica.

d) Un/a professional de la secció competent en matèria de productes sanitaris del servici competent en matèria d'ordenació, control i vigilància de productes sanitaris, que actuarà com a secretari/ària.

e) Dos professionals, preferentment metges/esses, que pertanguen o hagen pertangut als CEIC d'atenció primària acreditats per la conselleria competent en matèria de sanitat.

f) Dos professionals, preferentment metges/esses, que pertanguen o hagen pertangut als comités ètics d'investigació clínica d'hospital acreditats per la conselleria competent en matèria de sanitat.

g) Set professionals designats per la seua experiència en investigació clínica amb productes sanitaris.

h) Una persona diplomada en Infermeria amb experiència en la utilització de productes sanitaris.

i) Una persona representant del programa PECME.

j) Una persona experta en epidemiologia i estadística.

A les reunions d'este Comité podran assistir experts assessors quan siguen requerits per a aixó.

7. Són funcions del CAEPRO:

a) Avaluar la pertinència dels estudis postcomercialització observacionals, de seguiment prospectiu, de productes sanitaris que tinga marcat CE.

b) Establir els criteris de valoració pels quals es regirà el CAEPRO per a l'avaluació de la pertinència dels estudis postcomercialització observacionals, de seguiment prospectiu, de productes sanitaris que tinga marcat CE.

c) Emetre un informe motivat, a la persona titular de la direcció general competent en matèria de farmàcia i productes sanitaris, sobre la pertinència dels estudis postcomercialització observacionals, de seguiment prospectiu, de productes sanitaris que tinguen marcat CE.

d) Avaluar aquelles investigacions clíniques amb productes sanitaris que siguen assignades per una resolució de la persona titular de la direcció general competent en matèria de farmàcia i productes sanitaris.

8. Els membres del CAEPRO seran nomenats per la persona titular de la direcció general competent en matèria de farmàcia i productes sanitaris. El nomenament tindrà una duració inicial de dos anys, i podrà renovar-se, successivament i per una sola vegada, per un altre període addicional de dos anys. El Comité establirà les seues normes de funcionament. Tot alló que no estiga disposat en esta norma de creació s'ajustarà a les disposicions que regulen els órgans col·legiats.

9. Per a procedir a l'aprovació pel CAEPRO d'un estudi postcomercialització observacional, de seguiment prospectiu, de producte sanitari que tinga marcat CE, és obligatori sol·licitar un informe previ a les següents direccions generals i servici de la conselleria competent en matèria de sanitat:

a) Direcció general competent en matèria d'ordenació i assistència sanitària.

b) Direcció general competent en matèria de règim económic de la sanitat.

c) Servici competent en matèria d'assistència ortoprotètica.

No obstant aixó, els informes esmentats s'entendran concedits amb un dictamen favorable, si després d'haver transcorregut 10 dies hàbils, comptats des la recepció de la sol·licitud, no s'hi efectua cap contestació expressa.

 

**Article 13. Aspectes legals i económics dels assajos i estudis postautorització observacionals amb medicaments i productes sanitaris**

1. Tots els estudis en humans amb medicaments i productes sanitaris, inclosos els supósits on només es recull informació de la história clínica, han de ser presentats en forma de protocol i avaluats per un CEIC acreditat. S'hi inclouen tant els assajos clínics com els estudis observacionals, tant prospectius com altres dissenys. El protocol ha d'incloure informació sobre finançament, patrocinadors, afiliacions institucionals, altres possibles conflictes interessos i incentius per a les persones de l'estudi. ****[4]****

2. D'acord amb el que preveu la Llei 41/2002, de 14 de novembre, Bàsica Reguladora de l'Autonomia dels Pacients, i dels Drets i Obligacions en Matèria d'Informació i Documentació Clínica, en els assajos clínics i estudis postautorització de tipus observacional prospectius és imprescindible que el subjecte atorgue lliurement i voluntària el consentiment informat abans de ser inclós en l'estudi. Ha de ser informat sobre la naturalesa, la importància, les implicacions i el risc de l'assaig clínic. En el cas de menors d'edat o persones incapaces, este consentiment l'ha d'atorgar el representant legal.

3. El consentiment s'ha d'obtindre per escrit. Si el subjecte de l'assaig o estudi no està en condicions d'escriure, pot donar, en casos excepcionals, el consentiment verbal en presència, almenys, d'un testimoni major d'edat i amb capacitat d'obrar. El subjecte participant en un assaig clínic o estudi, o el seu representant, pot revocar, en qualsevol moment, el consentiment i no ho ha de justificar.

4. En els estudis postautorització de tipus observacional retrospectius i transversals que requerisquen entrevistar el subjecte, o en els estudis en què, utilitzant altres fonts d'informació, no siga possible adoptar un procediment de dissociació segur, s'ha de sol·licitar el consentiment informat dels subjectes. Pot haver-hi situacions en què siga impossible o impracticable obtindre el consentiment per a la investigació, o podria ser una amenaça per a la seua validesa de l'estudi. En esta situació, la investigació només es pot fer després que un CEIC la considere i aprove.

5. Tots els aspectes contractuals i económics relacionats amb l'assaig clínic i els estudis postautorització observacionals han de quedar reflectits en un contracte entre el promotor i la persona que tinga personalitat jurídica i puga comprometre el centre on es vaja a fer l'estudi, a fi d'aconseguir la major transparència económica dels pactes. Per a aixó, la Conselleria de Sanitat ha d'especificar els requisits comuns, les condicions de finançament i contractació d'investigadors i també els sistemes adequats que s'han d'usar per a la percepció de la remuneració acordada en el contracte per part del centre o hospital i per part de l'investigador principal o dels altres col·laboradors en els assajos i estudis amb medicaments i productes sanitaris.

 

**Article 14. Sistema d'informació autonómic en matèria d'assajos clínics i estudis postautorització observacionals de medicaments i productes sanitaris**

1. Per a facilitar la comunicació amb els CEIC i disposar d'un repositori d'informació sobre assajos clínics i estudis postautorització observacionals amb medicaments i productes sanitaris, la Direcció General de Farmàcia i Productes Sanitaris, de l'Agència Valenciana de Salut, ha de disposar d'un lloc web de treball exclusiu del PECME, que garantisca la confidencialitat sempre.

2. L'Agència Valenciana de Salut ha de facilitar al PECME un sistema de gestió operatiu i bases de dades per a fer la gestió de la informació i els tràmits administratius d'assajos clínics i estudis postautorització observacionals en medicaments i productes sanitaris a la Comunitat Valenciana. El sistema ha de facilitar la integració o la comunicació amb els sistemes d'informació de l'Agencia Española de Medicamentos y Productos Sanitarios, en especial SIC-CEIC.

3. Les históries clíniques dels pacients han de disposar d'un sistema permanent, àgil i ràpid per a identificar que un pacient participa o ha participat en un assaig clínic o estudi postautorització observacional. En la história clínica del pacient s'ha d'arxivar una cópia del consentiment informat. L'Agència Valenciana de Salut ha de potenciar la identificació i el consentiment informat electrónic per part del pacient en el sistema d'informació sanitari propi. En tots els casos, i si el pacient no té signatura electrónica, en els centres sanitaris que disposen d'história clínica electrónica, ha de constar la seua signatura de consentiment en paper.

4. Per a facilitar la comunicació i el maneig de dades en els projectes d'estudis de medicaments i productes sanitaris, el promotor ha de presentar la documentació en format digital.

 

**Article 15. Formació i normalització en la presa de decisions dels membres dels CEIC**

1. El PECME ha d'impulsar les activitats periódiques de formació i jornades de normalització de criteris entre els professionals que integren els CEIC acreditats a la Comunitat Valenciana, per a minimitzar les variacions en la presa de decisions. Ha d'intentar fomentar, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, uns criteris d'avaluació homogenis i adequats.

2. Per a agilitzar el procés d'avaluació, el PECME ha de promoure jornades de coordinació amb tots els agents implicats, avaluadors, promotors i investigadors, amb la col·laboració del Centro Coordinador de Comités Éticos de Investigación Clínica, de la Dirección General de Farmacia y Productos Sanitarios, del Ministerio de Sanidad y Política Social, i el Comité de Coordinación de Estudios Postautoritzación de l'Agencia Española de Medicamentos y Productos Sanitarios.

 

**Article 16. Inspecció del PECME per la Conselleria de Sanitat**

1. S'entén per inspecció la revisió oficial que fa una autoritat competent dels documents, les instal·lacions, els arxius, els sistemes de garantia de la qualitat i qualssevol altres elements que l'autoritat competent considere relacionats amb l'assaig clínic o projecte d'investigació i que puguen trobar-se en el lloc de l'assaig, en les instal·lacions del promotor o de l'organització d'investigació per contracte, o en qualsevol altre establiment que l'autoritat competent considere oportú inspeccionar. Després de la inspecció s'ha d'elaborar un informe que ha d'estar a disposició de les persones que han sigut inspeccionades.

2. En un procés d'inspecció d'un assaig clínic o projecte d'estudi, s'ha d'auditar almenys:

a) El full d'informació al pacient.

b) L'aprovació de l'estudi i/o les modificacions del protocol per part del CEIC i les autoritats sanitàries.

c) El grau d'adhesió al protocol: compliment dels criteris de selecció, assignació al tractament, administració i dosificació de fàrmacs, preservació del cec i proves complementàries.

d) El control de la medicació subministrada: emmagatzematge, dispensació, recollida i recompte de la medicació sobrant.

e) La verificació de les dades de les fonts originals.

f) La validació de les variables eficàcia i seguretat.

g) El registre de les notificacions d'efectes adversos.

3. La Inspecció de Servicis Sanitaris de la Conselleria de Sanitat ha de dur a terme les actuacions necessàries per a verificar el compliment del que disposa la normativa en la matèria, posant especial interés a verificar l'observança de les normes de bona pràctica clínica en els assajos clínics. Les dades relatives a les inspeccions s'han d'enviar al PECME i a l'Agencia Española de Medicamentos y Productos Sanitarios, que les ha d'introduir en la base de dades europees d'assajos clínics EUDRACT, d'acord amb les directrius de la Comissió Europea.

 

**Article 17. Infraccions**

L'incompliment del que disposa esta disposició se sanciona d'acord amb el règim previst en el capítol II del títol VIII de la Llei 29/2006, de 26 de juliol, de Garanties i Ús Racional del Medicaments i Productes Sanitaris.

 

 

DISPOSICIÓ ADDICIONAL ****[5]****

 

***Única. Indemnitzacions i gratificacions per servicis extraordinaris*******[6]****

*Els professionals que formen part dels comités a què es fa referència en esta disposició hi participaran mentre el PECME es trobe en desenrotllament. La seua actuació serà exclusivament de col·laboració i assessorament, sense que origine la creació de llocs de treball, ni indemnitzacions ni gratificacions pels servicis que es presten, excepte les que puguen correspondre per dietes i gastos de desplaçament, d'acord amb el que disposa el decret del Consell sobre indemnitzacions per raó del servici i gratificacions per servicis extraordinaris.*

 

 

DISPOSICIONS TRANSITÒRIES

 

**Primera. Termini d'adaptació dels CEIC**

Els CEIC acreditats a la Comunitat Valenciana han d'acomodar les actuacions a esta disposició en el termini de 90 dies.

 

**Segona. Comités d'Ètica de la Investigació**

Fins que no es desplegue la normativa regulada per la Llei 14/2007, 3 de juliol, d'Investigació Biomèdica, els CEIC de les fundacions gestores i promotores d'investigació biomèdica que habitualment no avaluen protocols d'assajos clínics de medicaments i productes sanitaris, sinó estudis compresos dins del camp d'aplicació de la llei esmentada, poden canviar la denominació a Comité d'Ètica de la Investigació sense canviar la composició ni l'àmbit geogràfic d'influència. Esta acreditació té validesa fins que les autoritats competents publiquen noves normes en este sentit.

 

 

DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA

 

**Única. Derogació normativa**

1. Queden derogades l'Orde de 6 de juliol de 1994, de la Conselleria de Sanitat i Consum, per la qual es van regular les competències de la Comunitat Valenciana en matèria d'assajos clínics amb medicaments, i l'Orde de 8 de març de 2004, de la Conselleria de Sanitat, per la qual es va crear la Comissió Assessora de la Conselleria de Sanitat per a l'Avaluació dels Estudis Postautorització Observacionals Prospectius.

2. Així mateix, queden derogades totes les disposicions del mateix rang o d'un rang inferior que s'oposen al que disposa este decret.

 

 

DISPOSICIONS FINALS

 

**Primera. Habilitació normativa**

Es faculta el conseller de Sanitat per a dictar les disposicions necessàries per al desplegament i l'execució d'este decret.

 

**Segona. Entrada en vigor**

Este decret entra en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.

 

València, 5 de juny de 2009

 

El president de la Generalitat,

FRANCISCO CAMPS ORTIZ

 

El conseller de Sanitat,

MANUEL CERVERA TAULET

 

 

 

---

****[1]****Els articles 1 al 11 derogats per la disposició derogatória única del [**Decret 206/2018, de 16 de novembre, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2018/11/16/206/), pel qual es regula la gestió d'estudis clínics i es crea la Xarxa d'Investigació amb Medicaments i Productes Sanitaris de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 8436 de 03.12.2018).

****[2]****L’article 12 es modifica pel [**Decret 17/2012, de 20 de gener****, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2012/01/20/17/), pel qual es modifica el Decret 73/2009, de 5 de juny, del Consell, regulador de la gestió d'assajos clínics i estudis postautorització observacionals amb medicaments i productes sanitaris (DOGV núm. 6700 de 26.01.2012).

****[3]****  Els punts 1, 2, 3 i 4 de l’article 12 es deroguen per la disposició derogatória única del [**Decret 203/2022, de 2 de desembre, del Consell,**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2022/12/02/203/) de regulació del procediment d'autorització per a la realització d'estudis observacionals prospectius amb medicaments d'ús humà i d'ordenació del Comité Autonómic d'Estudis Observacionals Prospectius de Medicaments de la Comunitat Valenciana (CAEPO) (DOGV núm. 9487 de 12.12.2022).

****[4]****L’apartat 1 de l’article 13 es modifica pel [**Decret 17/2012, de 20 de gener****, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2012/01/20/17/).

****[5]****La disposició addicional única es modifica pel [**Decret 17/2012, de 20 de gener****, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2012/01/20/17/).

****[6]****Vegeu la disposició derogatória única del [**Decret 206/2018, de 16 de novembre, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2018/11/16/206/), que deroga l'apartat seté del [**Decret 17/2012, de 20 de gener****, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2012/01/20/17/), pel qual es redacta la Disposició addicional única del Decret 73/2009.


Còpia Permalink ELI