Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7406, del 19-11-2014 (2014/10759)

DECRET 192/2014, de 14 de novembre, del Consell, pel qual es declaren com a Zones Especials de Conservació deu Llocs d'Importància Comunitària coincidents amb espais naturals protegits i s'aproven les normes de gestió per als llocs esmentats i per a deu Zones d'Especial Protecció per a les Aus.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**ANUL·LADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2014/11/14/192/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   7406

Data del DOGV
:   19-11-2014

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2014/10844


Data del document
:   14-11-2014

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * reserva natural
    * ocell
    * protecció del medi ambient
    * protecció de la flora
    * protecció de la fauna
    * protecció del paisatge
    * legislació

DECRET 192/2014, de 14 de novembre, del Consell, pel qual es declaren com a Zones Especials de Conservació deu Llocs d'Importància Comunitària coincidents amb espais naturals protegits i s'aproven les normes de gestió per als llocs esmentats i per a deu Zones d'Especial Protecció per a les Aus. [2014/10600]  
PREÀMBUL  
  
El Consell, mintjançant l'Acord de 10 de juliol de 2001, va aprovar la llista i la delimitació dels Llocs d'Importància Comunitària (LIC) que havien de ser proposats a la Comissió Europea com a contribució a la constitució de la Xarxa Ecològica Europea Natura 2000, creada per la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres. La llista esmentada incorporava els deu espais objecte d'este decret, tots els quals coincidixen ?en part o en la seua totalitat- amb espais naturals protegits declarats a l'empara de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, per contribuir a la conservació de diferents hàbitats i espècies. La inclusió d'estos espais en la Xarxa Natura 2000 es va veure confirmada posteriorment amb la Decisió de la Comissió Europea de 19 de juliol de 2006, per la qual s'adopta, de conformitat amb la Directiva 92/43/CEE del Consell, la llista de Llocs d'Importància Comunitària de la regió biogeogràfica mediterrània (notificada amb el número C (2006) 3261). Part d'estos llocs han sigut, al seu torn, designats com a Zones d'Especial Protecció per a les Aus, d'acord amb la Directiva 79/409/CEE del Consell, de 2 d'abril de 1979, relativa a la conservació de les aus silvestres, hui derogada per la Directiva 2009/147/CE del Parlament Europeu i el Consell, de 30 de novembre de 2009, relativa a la conservació de les aus silvestres.  
Estos Llocs d'Importància Comunitària han de ser declarats ara com a Zones Especials de Conservació, de conformitat amb el que establix l'article 4.4 de la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, i l'article 42.3 de la Llei bàsica estatal 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, així com l'article 29bis.4 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. La declaració esmentada ha d'anar acompanyada de l'aprovació de les mesures de conservació que calguen per a respondre a les exigències ecològiques dels hàbitats i les espècies que van motivar la inclusió d'estos llocs en la Xarxa Natura 2000, perquè així es va establir en l'article 6.1 de la Directiva 92/43/CEE, en els articles 42.3 i 45.1 de la Llei 42/2007, i en els articles 14.quater, 1.a i 29.bis.4 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat. Per la seua banda, l'article 45 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, establix que, respecte de les Zones Especials de Conservació i les Zones d'Especial Protecció per a les Aus, les comunitats autònomes fixaran les mesures de conservació necessàries que responguen a les exigències ecològiques dels tipus d'hàbitats naturals i de les espècies presents en estes àrees. Del que establix la llei valenciana es desprén que les mesures de conservació esmentades han d'incloure's en les denominades normes de gestió, les quals són equivalents als plans o instruments de gestió mencionats en l'article 45.1 de la Llei 42/2007 esmentada. Estes normes de gestió han de recollir també les mesures necessàries per a evitar el deteriorament dels hàbitats i les alteracions de les espècies que van motivar la inclusió en la Xarxa Natura 2000 d'estos espais.  
Els espais naturals protegits a què es referix este decret, i que figuren indicats en els seus annexos, disposen dels instruments de planificació, ordenació i gestió previstos en la normativa bàsica estatal i en la legislació autonòmica respecte d'això, i han sigut aprovats en tots els casos per mitjà dels decrets del Consell corresponents. Estos decrets van ser sotmesos, en els seus procediments d'elaboració respectius, als tràmits d'informació pública i audiència, i incorporen entre els seus continguts les disposicions bàsiques que permeten considerar que, per mitjà de la seua aplicació, es garantirà el manteniment, en un adequat estat de conservació, dels hàbitats i espècies que en van justificar la inclusió en la Xarxa Natura 2000.   
La situació, per tant, és la següent: fins a deu espais naturals protegits declarats pel Consell d'acord amb el que establix la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, tots els quals disposen d'instruments d'ordenació i gestió aprovats mitjançant un decret del Consell, coincidixen ?de forma total o en la major part de la seua delimitació- amb Zones d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) i /o Llocs d'Importància Comunitària (LIC), que han de ser declarats ara Zones Especials de Conservació (ZEC) i per als quals han d'establir-se normes de gestió que, d'acord amb allò que s'ha indicat en l'article 47.bis de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, establiran: «les mesures de conservació que siguen necessàries per a respondre a les exigències ecològiques dels tipus d'hàbitats naturals i de les espècies presents en estes zones i per a mantindre o restablir estos hàbitats i espècies en un estat de conservació favorable». En este context, i d'acord amb el que s'ha especificat en l'article 47.ter de l'esmentada Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, es considera convenient homologar el contingut dels instruments d'ordenació i gestió vigents per als espais mencionats, de manera que adopten la consideració de norma de gestió per a cada un d'estos, preveient de forma expressa els aspectes específics que hauran de desenrotllar-se de forma més concreta, i estenent-se, a més, l'àmbit d'aplicació dels instruments d'ordenació i gestió esmentats a l'àrea territorial dels ZEC i/o ZEPA de què es tracte quan no existisca una correspondència exacta entre les diferents delimitacions concurrents.  
Sembla oportú assenyalar, en este sentit, que la mateixa Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, indica en els articles 34 i 39 els continguts mínims a què han d'ajustar-se, respectivament, els Plans d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) i els Plans Rectors d'Ús i Gestió (PRUG). L'equivalència entre la major part dels continguts previstos en els articles mencionats per a estos documents (PORN i PRUG) i els que, al seu torn, regula l'article 47 ter de la mateixa llei per a les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 no és casual, tenint en compte que, sense perjuí de les necessàries matisacions justificades en les característiques diferencials de cada categoria de pla ?i dels mateixos espais a què s'apliquen-, hi ha una coincidència de fons en els seus objectius i determinacions, que no són altres que garantir que els objectius de conservació que es perseguixen amb la formulació dels instruments mencionats es complisquen de forma efectiva. A pesar d'això, i com s'ha indicat anteriorment, este decret establix en la seua disposició final primera els aspectes específics en què estos Plans d'Ordenació dels Recursos Naturals i/o Plans Rectors d'Ús i Gestió hauran de complementar-se, tal com indica, al seu torn, l'article 47.ter.2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat. En sentit idèntic cal fer referència a la Llei 11/2012, de 19 de desembre, de mesures urgents en matèria de medi ambient (derivada del Reial Decret Llei 17/2012, de 4 de maig, del mateix nom), l'article 2 del qual modifica l'article 28.2 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, per a establir que «si se solapen en un mateix lloc distintes figures d'espais protegits, les normes reguladores d'estos, així com els mecanismes de planificació, hauran de ser coordinats per a unificar-se en un únic document integrat, a fi que els diferents règims aplicables en funció de cada categoria conformen un tot coherent».   
  
Per tant, i en conseqüència, este decret té per objecte declarar com a Zones Especials de Conservació els Llocs d'Importància Comunitària que s'hi assenyalen. Els instruments de planificació ambiental (PORN i PRUG) dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana que es corresponen amb estos Llocs d'Importància Comunitària constituïxen les mesures de gestió necessàries per al manteniment, o el restabliment, en un estat de conservació favorable dels hàbitats naturals i els hàbitats de les espècies d'interés comunitari a l'àmbit d'estes Zones Especials de Conservació. Així mateix, en relació amb les Zones d'Especial Protecció per a les Aus, el decret unifica els instruments de gestió i la delimitació geogràfica d'ambdós figures de protecció. Tot això a l'empara de l'article 50.6 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana (Llei Orgànica 5/1982, d'1 de juliol, modificada per la Llei Orgànica 1/2006, de 10 d'abril), que establix la competència de la Generalitat per al desplegament legislatiu i execució de la legislació bàsica de l'Estat en matèria de medi ambient i per a dictar mesures addicionals de protecció.  
  
  
Per tot el que antecedix, després de complits els tràmits procedimentals previstos en l'article 43 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, en el Decret 24/2009, de 13 de febrer, del Consell, i en l'article 29.ter de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, a proposta de la consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 14 de noviembre de 2014,  
  
DECRETE  
  
Article 1. Objecte  
És objecte d'este decret declarar com a Zones Especials de Conservació (ZEC) els Llocs d'Importància Comunitària que s'indiquen en l'article 2 d'este decret i aprovar les normes de gestió que regiran en estos espais, així com a les Zones d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) que s'assenyalen en l'article 3.   
  
Article 2. Declaració de Zones Especials de Conservació, àmbit territorial i valors que en motiven la declaració  
1. Es declaren com a Zones Especials de Conservació els següents Llocs d'Importància Comunitària, la delimitació dels quals es descriu de forma cartogràfica en l'annex I del present decret:  
a) ES0000058-El Fondó d'Elx - Crevillent.  
b) ES0000059-Llacunes de la Mata-Torrevieja.  
c) ES0000120-Salines de Santa Pola.  
d) ES0000213-Serres de Mariola i el Carrascar de la Font Roja.  
e) ES0000211-Desembocadura del riu Millars.  
f) ES0000147-Marjal de Pego-Oliva.  
g) ES5233010-Gorges del Cabriol.  
h) ES5232002-Serra Calderona.  
i) ES5222001-Serra d'Espadà.  
j) ES5221002-Desert de les Palmes.  
2. Els hàbitats naturals d'interés comunitari i les espècies d'interés comunitari que en motiven la declaració s'especifiquen en l'annex II d'este decret, que conté la fitxa descriptiva de cada zona especial de conservació.  
  
Article 3. Zones d'Especial Protecció per a les Aus  
Les Zones d'Especial Protecció per a les Aus a les quals resulta aplicable este decret són les següents:  
a) ES0000484-El Fondó d'Elx-Crevillent.  
b) ES0000485-Llacunes de la Mata-Torrevieja.  
c) ES0000486-Salines de Santa Pola.  
d) ES0000474-Serres de Mariola i de la Font Roja.  
e) ES0000211-Desembocadura del Millars.  
f) ES0000487-Marjal de Pego-Oliva.  
g) ES0000472-Gorges del Cabriol.  
h) ES0000469-Serra Calderona.  
i) ES0000468-Serra d'Espadà.  
j) ES0000446-Desert de les Palmes.  
  
Article 4. Consideració com a normes de gestió dels instruments d'ordenació i gestió vigents als espais naturals protegits  
Als efectes d'allò que s'ha indicat en l'article 47.bis de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, tindran la consideració de normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 als que es referixen els articles 2 i 3 del present decret, els següents instruments, la delimitació dels quals es descriu de forma cartogràfica en l'annex IV:  
1. ZEC ES0000058 i ZEPA ES0000484-El Fondó d'Elx-Crevillent: Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant, aprovat per mitjà del Decret 31/2010, de 12 de febrer, del Consell, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Fondó, aprovat per mitjà del Decret 232/1994, de 8 de novembre, del Consell.  
2. ZEC ES0000059 i ZEPA ES0000485-Llacunes de la Mata-Torrevieja: Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant, aprovat per mitjà del Decret 31/2010, de 12 de febrer, del Consell, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de las Llacunes de la Mata-Torrevieja, aprovat per mitjà del Decret 36/2010, de 19 de febrer, del Consell.  
3. ZEC ES0000120 i ZEPA ES0000486-Salines de Santa Pola: Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant, aprovat per mitjà del Decret 31/2010, de 12 de febrer, del Consell, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de les Salines de Santa Pola, aprovat per mitjà del Decret 41/2010, de 5 de març, del Consell.  
4. ZEC ES0000213 i ZEPA ES0000474-Serres de Mariola i el Carrascar de la Font Roja: Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra de Mariola, aprovat mitjançant el Decret 76/2001, de 2 d'abril, del Consell; Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de la Serra de Mariola, aprovat per mitjà del Decret 79/2007, de 25 de maig, del Consell; i Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i revisió del Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja, aprovats per mitjà del Decret 121/2004, de 16 de juliol, del Consell.  
  
5. ZEC i ZEPA ES0000211-Desembocadura del Millars: Pla Rector d'Ús i Gestió del Paisatge Protegit de la Desembocadura del riu Millars, aprovat per mitjà del Decret 169/2012, de 9 de novembre, del Consell.  
  
6. ZEC ES0000147 i ZEPA ES0000487-Marjal de Pego-Oliva: Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva, aprovat per mitjà del Decret 280/2004, de 17 de desembre, del Consell.  
7. ZEC ES5233010 i ZEPA ES0000472-Gorges del Cabriol: Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de les Gorges del Cabriol, aprovat per mitjà del Decret 24/2005, de 4 de febrer, del Consell, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de les Gorges del Cabriol, aprovat per mitjà del Decret 45/2011, de 29 d'abril, del Consell.  
8. ZEC ES5232002 i ZEPA ES0000469-Serra Calderona: Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra Calderona, aprovat per mitjà del Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Consell, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de la Serra Calderona, aprovat per mitjà del Decret 46/2006, de 31 de març, del Consell.  
9. ZEC ES5222001-Serra d'Espadà i ZEPA ES0000468-Serra d'Espadà: Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà, aprovat per mitjà del Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Consell, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de la Serra d'Espadà, aprovat per mitjà del Decret 59/2005, d'11 de març, del Consell.  
10. ZEC ES5221002 i ZEPA ES0000446-Desert de les Palmes: Pla Rector d'Ús i Gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Desert de les Palmes, aprovat per mitjà del Decret 95/1995, de 16 de maig, del Consell.  
  
Article 5. Hàbitats i espècies i objectius de conservació  
1. Els hàbitats i espècies que són objecte de gestió a partir del que establix este decret seran els especificats en el seu annex II pel que fa a les Zones Especials de Conservació (ZEC), i els que s'indiquen en el seu annex III respecte a les Zones d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA).  
2. Amb caràcter general, la informació sobre hàbitats i espècies presents a les àrees compreses en este decret, així com les dades sobre el seu estat de conservació, serà la continguda en les memòries informatives dels documents d'ordenació i gestió mencionats, així com en els formularis normalitzats de dades corresponents a les àrees de què es tracte, sense perjuí de les actualitzacions i millora de la informació derivades dels treballs de gestió que s'hi porten a terme i a les quals es referix la disposició final primera d'este decret.  
  
3. Els objectius estratègics de conservació seran els establits com a tals en els documents d'ordenació i gestió mencionats, sense perjuí del que s'indica en la disposició final primera d'este decret respecte a l'actualització d'estos objectius.  
  
Article 6. Zonificació  
Per a cada un dels espais previstos en este decret, serà aplicable la zonificació establida en els documents d'ordenació i gestió que corresponga. En el cas que hi haja discrepàncies entre la zonificació establida en el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i el Pla Rector d'Ús i Gestió, prevaldrà aquella l'aprovació de la qual siga més recent.  
  
Article 7. Normes d'aplicació directa, règim d'avaluació de repercussions, directrius i mesures de gestió, programa d'actuacions i avaluació  
1. Les normes d'aplicació directa seran les que, en aplicació del que indiquen respecte d'això els articles 34 i 39 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, figuren establides com a tals en els Plans d'Ordenació dels Recursos Naturals i/o Plans Rectors d'Ús i Gestió que corresponguen, sense perjuí de l'aplicació general, a la totalitat dels àmbits afectats per este decret, del que establix el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000.  
  
2. Les directrius i mesures de gestió activa, programa d'actuacions i avaluació dels resultats seran els que figuren establits com a tals en els Plans d'Ordenació dels Recursos Naturals i/o Plans Rectors d'Ús i Gestió que corresponguen, d'acord amb el que s'indica respecte d'això en els articles 34 i 39 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
  
Article 8. Previsions de connectivitat  
1. Als efectes previstos en l'article 47 ter de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, s'establix com a àrea de connectivitat ecològica dels espais ZEC ES0000058 i ZEPA ES0000484 € El Fondó d'Elx - Crevillent i ZEC ES0000120 i ZEPA ES0000486 € Salines de Santa Pola, la zona denominada Carrissars, la delimitació de la qual es descriu de forma cartogràfica en l'annex V.  
2. Amb caràcter general, la normativa aplicable a la zona esmentada serà la que establix el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant, aprovat per mitjà del Decret 31/2010, de 12 de febrer, del Consell.  
3. La previsió d'actualització a què es referix la disposició final primera d'este decret podrà establir, quan la informació disponible ho justifique, els corredors ecològics que es consideren necessaris per a garantir la coherència territorial entre els diferents espais, així com el règim específic que, si pertoca, serà aplicable a estos connectores en funció de les seues característiques i dels objectius que perseguisquen.   
  
  
Article 9. Vigència, prevalença i règim sancionador  
1. La vigència de les normes de gestió a què es referix este decret serà la que s'indique per a cada un dels documents d'ordenació i gestió amb què s'homologuen, sense perjuí que puga ser revisada en qualsevol moment en funció del compliment dels objectius de conservació establits en estes.  
2. De conformitat amb el que s'indica en l'article 47.quater de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, les normes de gestió són vinculants tant per a les administracions públiques com per als particulars, i prevalen sobre el planejament territorial i urbanístic i sobre qualsevol altre instrument sectorial d'ordenació o gestió de recursos naturals.  
  
3. El règim d'infraccions i sancions relatiu a l'incompliment de les normes d'aplicació directa i el règim d'avaluació de repercussions establits en les normes de gestió serà l'establit en la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat; en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana; en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental; i en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'Impacte Ambiental, o en les lleis que les substituïsquen.  
  
  
Article 10. Règim de responsabilitat ambiental  
El règim de responsabilitat ambiental aplicable als subjectes responsables dels danys generats a les espècies i els hàbitats que han motivat la declaració de les ZEC i les ZEPA serà l'establit en la Llei 26/2007, de 23 d'octubre, de Responsabilitat Mediambiental, sense perjuí de l'aplicació, si pertoca, de les disposicions contingudes en la Llei 42/2007, de 13 de desembre; la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat; la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental; i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, o les lleis que les substituïsquen.  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera. Comunicació a la Comissió Europea  
Es faculta la persona titular de la direcció general competent en matèria de Xarxa Natura 2000 per a dur a terme els tràmits necessaris per a remetre este decret al ministeri competent en matèria de medi ambient, a fi que es comunique a la Comissió Europea, de conformitat amb el que establix l'article 44 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, de Patrimoni Natural i de la Biodiversitat.  
  
Segona. No-increment de la despesa pública  
L'aplicació i desplegament d'este decret no podrà tindre cap incidència en la dotació de tots i cada un dels capítols de despesa assignats a la conselleria amb competències en matèria de medi ambient, i, en tot cas, haurà de ser atesa amb els seus mitjans personals i materials.  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Habilitació per al desenrotllament  
1. Es faculta la persona titular de la conselleria amb competències en matèria de medi ambient per a actualitzar, ampliar o completar, mitjançant una orde, els apartats dels Plans d'Ordenació dels Recursos Naturals i/o Plans Rectors d'Ús i Gestió que, d'acord amb el que s'indica en l'apartat 2 de l'article 47.ter de la Llei 11/1994, de la Generalitat, en aplicació del que indiquen respecte d'això els articles 34 i 39 de la mateixa llei i prenent com a base l'existència d'informació actualitzada sobre hàbitats i espècies, requerisquen una adequació per a complir de forma més adequada els objectius de protecció dels hàbitats i espècies presents en cada un dels espais objecte d'este decret. En concret, i para cada un dels espais esmentats, hauran de confeccionar-se i aprovar-se les actualitzacions següents:  
a) Inventari actualitzat de tipus d'hàbitats naturals i hàbitat d'espècies que van motivar la declaració.   
b) Objectius de conservació, valoració de l'estat de conservació actual d'hàbitats i espècies, i definició de l'estat de conservació favorable per a cada un d'estos.  
c) Règim d'avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i espècies, presents a les àrees esmentades.  
2. Igualment, es faculta la persona titular de la conselleria amb competències en matèria de medi ambient per a actualitzar, ampliar o completar, mitjançant una orde, les directrius i actuacions previstes en les directrius i mesures de gestió activa, si així ho requerix l'evolució de l'estat de conservació dels hàbitats i espècies.  
3. L'actualització dels Plans d'Ordenació dels Recursos Naturals i/o Plans Rectors d'Ús i Gestió a què es referix l'apartat 1 d'esta disposició final es durà a terme com més prompte millor i, en tot cas, abans que transcórrega un any des de l'entrada en vigor d'esta norma. L'elaboració, tramitació i aprovació de les disposicions que s'indiquen en els apartats 1 i 2 d'esta disposició final es durà a terme seguint el que s'indica en l'article 29.ter, apartats 4 i 5, de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, respecte als tràmits d'informació pública i d'audiència a les corporacions locals, entitats i associacions que exercisquen la representació dels interessos afectats i al dictamen previ del Consell Assessor i de Participació de Medi Ambient de la Comunitat Valenciana. Així mateix, les disposicions esmentades se sotmetran al dictamen previ del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana.   
  
  
Segona. Actualització i modificació de la informació científica continguda en l'Acord de 5 de juny de 2009, del Consell, d'ampliació de la Xarxa de Zones d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) de la Comunitat Valenciana  
Les fitxes que s'incorporen en l'annex III d'este decret substituiran les fitxes corresponents de l'annex I de l'Acord de 5 de juny de 2009, del Consell, d'ampliació de la Xarxa de Zones d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) de la Comunitat Valenciana respecte a les ZEPA a les quals concernixen.  
  
Tercera. Entrada en vigor  
Este decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
València, 14 de novembre de 2014  
  
El president de la Generalitat,  
ALBERTO FABRA PART  
  
La consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient,  
ISABEL BONIG TRIGUEROS  
  
  
  
ANNEX II  
Fitxes descriptives de les Zones d'Especial Conservació  
  
1. El Fondó d'Elx - Crevillent (ES0000058).  
ZEC contínua.  
Superfície: 2.374,65 ha.  
Província: Alacant.  
Municipis: Crevillent i Elx.  
Hàbitats i espècies presents en l'espai:  
  
Hàbitats  
Hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la Directiva 92/43/CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
1150 \* Llacunes costaneres  
1410 Pastius salins mediterranis (Juncetalia maritimi)  
1420 Matolls halòfils mediterranis i termoatlàntics (Sarcocornetea fructicosae)  
1430 Matolls halonitròfils (Pegano-Salsoletea)  
1510 \* Estepes salines mediterrànies (Limonietalia)  
3140 Aigües oligomesotròfiques calcàries amb vegetació bentònica de Chara spp.  
3150 Llacs eutròfics naturals amb vegetació Magnopotamion o Hydrocharition  
92D0 Galeries i matolls riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securinegion tinctoriae)  
  
  
\* Hàbitat prioritari.  
  
Espècies  
Espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva 92/43/CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
1151 Aphanius iberus   
1221 Mauremys leprosa   
1391 Riella helicophylla   
Altres espècies importants de flora i fauna  
Ceratophyllum submersum  
Halopeplis amplexicaulis  
Salsola soda  
  
  
Dades rellevants: és la segona zona humida en importància de la Comunitat Valenciana després de l'Albufera. Resulta de gran importància per a la conservació d'hàbitats lligats a aigües salades, i destaca sobretot l'excelent estat de conservació dels pastius salins i els matolls halòfils mediterranis.  
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
Coincidix parcialment amb la ZEPA El Fondó d'Elx - Crevillent (ES0000484).  
Al seu àmbit es troba el Parc Natural del Fondó, declarat pel Decret 187/1988, de 12 de desembre, del Consell, de declaració de Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Fondó, i reclassificat com a Parc Natural per la la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
A més, hi ha dos zones humides catalogades: Parc Natural del Fondó d'Elx i els Carrissars d'Elx (declarats pel Acord de 10 de setembre de 2002, del Consell, d'aprovació del Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana).  
Així mateix, existixen quatre microreserves de flora: El Codo (Orde de 13 de juny de 2001, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren setze microreserves vegetals a la província d'Alacant), el Fondó - els Racons (Orde de 29 d'abril de 2003, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren cinc microreserves vegetals a la província d'Alacant), i El Fondó - El Derramador i El Fondó - Charca Sur (Orde de 6 de novembre de 2000, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren díhuit microreserves vegetals en la província d'Alacant).  
  
2. Llacunes de la Mata-Torrevieja (ES0000059).  
ZEC contínua.  
Superfície total: 3.709,2 ha.  
Província: Alacant.  
Municipis: Guardamar del Segura, Los Montesinos i Torrevieja.   
Hàbitats i espècies presents a l'espai:  
  
Hàbitats  
Hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la Directiva 92/43/CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
1150 \* Llacunes costaneres  
1310 Vegetació anual pionera amb salicòrnia i altres espècies de zones fangoses o arenoses  
1410 Pastius salins mediterranis (Juncetalia maritimi)  
1420 Matolls halòfils mediterranis i termoatlàntics (Sarcocornetea fructicosae)  
1430 Matolls halonitròfils (Pegano-Salsoletea)  
1510 \* Estepes salines mediterrànies (Limonietalia)  
5330 Matolls termomediterranis i preestèpics  
  
  
\* Hàbitat prioritari.  
  
Espècies  
Espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva 92/43/CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
1151 Aphanius iberus   
1591 Helianthemum caput-felis   
Altres espècies importants de flora i fauna  
Riparia riparia   
Tudorella sulcata   
  
  
Dades rellevants: si bé les llacunes, principalment la de Torrevieja, contenen una concentració de sal excessiva que no permet el manteniment de flora aquàtica, les seues vores contenen excelents representacions dels hàbitats lligats a sòls salins, fonamentalment el de matolls halòfils mediterranis, per al qual este lloc és el més important de la Comunitat Valenciana i, possiblement, de la Península. Resulta important per a la cria de diverses espècies d'aus aquàtiques i, sobretot, per a utilitzar-lo en hivernada o de pas per nombrosa avifauna.  
  
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
Coincidix parcialment amb la ZEPA Llacunes de la Mata-Torrevieja (ES0000485).  
Al seu àmbit es troba el Parc Natural de les Llacunes de la Mata-Torrevieja, declarat pel Decret 237/1996, de 10 de desembre, del Consell, de declaració del Parc Natural de la Comunitat Valenciana de les Llacunes de la Mata-Torrevieja.  
Al seu àmbit hi ha una zona humida catalogada: Parc Natural Llacunes de la Mata-Torrevieja (declarat pel Acord de 10 de setembre de 2002, del Consell, d'aprovació del Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana).  
Així mateix, existixen tres microreserves de flora: Llacuna Salada de Torrevieja i Llacuna Salada de la Mata (Orde de 13 de juny de 2001, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren setze microreserves vegetals a la província d'Alacant); i La Lloma (Orde 11/2010, de 26 de maig, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual es declaren onze microreserves de flora a la província d'Alacant).  
  
3. Salines de Santa Pola (ES0000120).  
ZEC contínua.  
Superfície total: 2503,93 ha.  
Província: Alacant.  
Municipis: Elx i Santa Pola.  
Hàbitats i espècies presents a l'espai:  
  
Hàbitats  
Hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la D 92/43 CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
1150\* Llacunes costaneres  
1210 Vegetació anual sobre rebutjos marins acumulats  
1420 Matolls halòfils mediterranis i termoatlàntics (Sarcocornetea fructicosae)  
1430 Matolls halonitròfils (Pegano-Salsoletea)  
1510\* Estepes salines mediterrànies (Limonietalia)  
2110 Dunes mòbils embrionàries  
2120 Dunes mòbils de litoral amb Ammophila arenaria (dunes blanques)  
2210 Dunes fixes de litoral del Crucianellion maritimae  
2260 Dunes amb vegetació esclerofila del Cisto-Lavanduletalia  
3140 Aigües oligomesotròfiques calcàries amb vegetació bentònica de Chara spp.  
3150 Llacs eutròfics naturals amb vegetació Magnopotamion o Hydrocharition  
92D0 Galeries i matolls riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securinegion tinctoriae)  
  
  
\* Hàbitat prioritari.  
  
Espècies  
Espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva 92/43/CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
1151 Aphanius iberus   
Altres espècies importants de flora i fauna  
Limonium bellidifolium   
Panurus biarmicus   
Riparia riparia   
Tudorella sulcata   
  
  
Dades rellevants: són les salines tradicionals en actiu més importants de la Comunitat Valenciana i, probablement, del litoral mediterrani espanyol. Contenen una gran diversitat d'hàbitats, des de les dunes costaneres fins als matolls halòfils i estepes salines més interiors, i hi destaquen el bon estat de conservació de les comunitats aquàtiques i la riquesa i diversitat de les estepes salines. Igualment alberga el fartet (Aphanius iberus) i diversos Limonium endèmics.  
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
Coincidix parcialment amb la ZEPA Salines de Santa Pola (ES0000486).  
Al seu àmbit es troba el Parc Natural de les Salines de Santa Pola (declarat pel Decret 190/1988, de 12 de desembre, del Consell, de declaració del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana de les Salines de Santa Pola, i reclassificat com a Parc Natural per la la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana).  
Al seu àmbit hi ha una zona humida catalogada: Parc Natural de les Salines de Santa Pola, regulada per l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Consell, d'aprovació del Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana.  
Així mateix, existixen dos microreserves de flora: Salines del Pinet (Orde de 13 de novembre de 2002, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren onze microreserves vegetals a la província d'Alacant), i Dunes de Pinet (Orde de 6 de novembre de 2000, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren díhuit microreserves vegetals a la província d'Alacant).  
  
4. Serres de Mariola i el Carrascar de la Font Roja (ES0000213).  
ZEC contínua.  
Superfície total: 19.946 ha.  
Províncies: Alacant i València.  
Municipis: Agres, Alcoi, Alfafara, Banyeres de Mariola, Bocairent, Cocentaina, Ibi, Muro de Alcoy i Ontinyent.  
Hàbitats i espècies presents a l'espai:  
  
Hàbitats  
Hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la D 92/43 CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
4090 Bruguerars oromediterranis endèmics amb argilaga  
5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
5330 Matolls termomediterranis i preestèpics  
6170 Prats alpins i subalpins calcaris  
6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea  
6420 Prats humits mediterranis d'herbes altes del Molinion-Holoschoenion  
6430 Megaforbis eutrofs hidròfils dels marges de plana i dels estatges montà a alpí  
7220\* Brolladors petrificants amb formació de tuf   
(Cratoneurion)  
8210 Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica  
8310 Coves no explotades pel turisme  
91B0 Fleixars termòfils de Fraxinus angustifolia  
9240 Rouredes ibèriques de Quercus faginea i Quercus   
canariensis  
92A0 Boscos galeria de Salix alba i Populus alba  
92D0 Galeries i matolls riberencs termomediterranis   
(Nerio-Tamaricetea i Securinegion tinctoriae)  
9340 Alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia  
9580\* Boscos mediterranis de Taxus baccata  
  
  
\* Hàbitat prioritari.  
  
Espècies  
Espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva 92/43/CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
1092 Austropotamobius pallipes  
1044 Coenagrion mercuriale   
1221 Mauremys leprosa   
Altres espècies importants de flora i fauna  
Orchis papilionàcia   
  
  
Dades rellevants: conjunt muntanyós situat al nucli de les serres bètiques valencianes. Constituït per un complex mosaic de formacions naturals i cultius tradicionals, alberga formacions forestals madures ?com els peculiars boscos mixtos de roure valencià valencianomeridionals- en excelent estat de conservació. Cal destacar, igualment, l'elevada diversitat d'espècies vegetals i la bona representació de comunitats faunístiques pròpies de la mitjana muntanya mediterrània.  
  
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
Coincidix parcialment amb la ZEPA Serres de Mariola i el Carrascar de la Font Roja (ES0000474).  
També coincidix parcialment amb el Parc Natural del Carrascar de la Font Roja (declarat pel Decret 49/1987, de 13 d'abril, del Consell, de declaració del Paratge Natural del Carrascar de la Font Roja, reclassificat com a Parc Natural per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana), i amb el Parc Natural de la Serra de Mariola (declarat pel Decret 3/2002, de 8 de gener, del Consell, de declaració del Parc Natural de la Serra de Mariola).  
Al seu àmbit existixen també dos cavitats catalogades: Cova de la Sarsa i Cova de les Meravelles (Cocentaina) (Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desplega el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana).  
Així mateix, hi ha tres Paratges Naturals Municipals l'àmbit dels qual s'inclou totalment o parcialment a l'espai: Sant Paqual-Torretes, Serra de l'Ombria - Pou Clar, i Racó de Sant Bonaventura - Canalons, regulats respectivament pel Decret 11/2011, d'11 de febrer, del Consell; l'Acord de 26 d'octubre de 2007, del Consell; i l'Acord de 8 de febrer de 2002, del Consell. Encara que fora de les seues delimitacions, ha de fer-se referència al Paratge Natural Municipal denominat Font del Baladre - Fontanars - Riu d'Agres, situat al terme municipal de Muro de Alcoy i regulat pel Decret 26/2009, de 13 de febrer, del Consell.  
  
Igualment, cal mencionar, per la seua proximitat a l'àmbit de l'espai, el Paisatge Protegit del Serpis, regulat pel Decret 39/2007, de 13 d'abril, del Consell.  
També hi ha onze microreserves de flora: el Menejador i Teixera d'Agres (Orde de 4 de maig de 1999, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren trenta-tres microreserves vegetals a la província d'Alacant); el Recingle, Mas de Cotet i Pilar de Ximo (Orde de 6 de novembre de 2000, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren díhuit microreserves vegetals a la província d'Alacant); Mola de Serelles, Molí Mató i Ombria del Garrofer (Orde de 13 de juny de 2001, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren setze microreserves vegetals a la província d'Alacant); Alt de la Cava i Lloma del Cavall (Orde de 29 d'abril de 2003, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren cinc microreserves vegetals a la província d'Alacant); i Torretes (Orde 11/2010, de 26 de maig, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual es declaren onze microreserves de flora a la província d'Alacant).  
  
Finalment, existixen tres reserves de fauna: Canyet de les Pedreres de S. Cristòfol (Orde de 22 de febrer de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es declaren quatre reserves de fauna a la Comunitat Valenciana); Finca Buixcarró; i Torretes Font Roja (Orde 18/2010, de 26 d'agost, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual es declaren sis reserves de fauna a la Comunitat Valenciana).  
  
5. Desembocadura del Riu Millars (ES0000211).  
ZEC contínua.  
Superfície total: 345,85 ha.  
Província: Castelló.  
Municipis: Almassora, Borriana i Vila-real.  
Hàbitats i espècies presents a l'espai:  
  
Hàbitats  
Hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la Directiva 92/43 CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
1210 Vegetació anual sobre rebutjos marins acumulats  
3150 Llacs eutròfics naturals amb vegetació Magnopotamion o Hydrocharition  
3250 Rius mediterranis de cabal permanent amb Glaucium flavum  
5330 Matolls termomediterranis i preestèpics  
6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea  
92D0 Galeries i matolls riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securinegion tinctoriae)  
  
  
\* Hàbitat prioritari.  
  
Espècies  
Espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva 92/43/CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
1220 Emys orbicularis   
1221 Mauremys leprosa   
Altres espècies importants de flora i fauna  
  
  
Dades rellevants: delta fluvial petit protegit de transformacions agràries i de l'activitat cinegètica, que resulta de gran atractiu per a les aus aquàtiques.  
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
Coincidix territorialment al 100 % amb la ZEPA homònima.  
Al seu àmbit hi ha una zona humida catalogada: Desembocadura del Millars (Acord de 10 de setembre de 2002, del Consell, d'aprovació del Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana).  
  
Igualment hi ha un Paisatge Protegit: Desembocadura del Millars, regulat pel Decret 79/2005, de 15 d'abril, del Consell, de declaració del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars.  
  
6. Marjal de Pego-Oliva (ES0000147).  
ZEC contínua.  
Superfície total: 1.255 ha.  
Províncies: Alacant i València.  
Municipis: Pego i Oliva.  
Hàbitats i espècies presents a l'espai:  
  
Hàbitats  
Hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la D 92/43 CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
1150\* Llacunes costaneres  
1410 Pastius salins mediterranis (Juncetalia maritimi)  
3150 Llacs eutròfics naturals amb vegetació Magnopotamion o Hydrocharition  
3160 Llacs i estanys distròfics naturals  
3280 Rius mediterranis de cabal permanent del Paspalo-Agrostidion amb cortines vegetals riberenques de Salix i Populus alba  
5330 Matolls termomediterranis i preestèpics  
6110\* Prats calcaris càrstics o basòfils de l'Alysso-Sedion albi  
6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea  
6420 Prats humits mediterranis d'herbes altes del Molinion-Holoschoenion  
6430 Megaforbis eutrofs hidròfils dels marges de plana i dels estatges montà a alpí  
  
  
\* Hàbitat prioritari.  
  
Espècies  
Espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva 92/43/CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
6154 Chondrostoma arcasii   
1149 Cobitis taenia   
1153 Valencia hispanica   
1581 Kosteletzkya pentacarpos  
1220 Emys orbicularis   
Altres espècies importants de flora i fauna  
Gasterosteus aculeatus   
Salaria fluviatilis   
Narcissus perezlarae   
Nymphaea alba   
  
  
Dades rellevants: la Marjal de Pego i Oliva destaca per la quantitat i qualitat d'aigua dolça de què s'assortix, cosa que resulta excepcional a la costa mediterrània espanyola. Estes característiques donen lloc a l'existència a la zona d'hàbitats extraordinàriament rars i per al manteniment dels quals és imprescindible la conservació de la zona. El seu interés per a les aus va motivar la inclusió en el Conveni Internacional de Ramsar. També alberga una de les millors poblacions naturals de samaruc (Valencia hispanica).   
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
Coincidix parcialment amb la ZEPA Marjal de Pego-Oliva (ES0000487), així com amb el Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva (declarat per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana), i les zones humides catalogades Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva i Desembocadura i front del Riu Racons (Acord de 10 de setembre de 2002, del Consell, d'aprovació del Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana).  
  
  
  
7. Gorges del Cabriol (ES5233010).  
ZEC contínua.  
Superfície total: 13.224,18 ha.  
Província: València.  
Municipis: Requena, Venta del Moro i Villargordo del Cabriel.  
Hàbitats i espècies presents a l'espai:  
  
Hàbitats  
Hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la D 92/43 CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
1520\* Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia)  
3150 Llacs eutròfics naturals amb vegetació Magnopotamion o Hydrocharition  
4090 Bruguerars oromediterranis endèmics amb argilaga  
5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea  
6420 Prats humits mediterranis d'herbes altes del Molinion-Holoschoenion  
6430 Megaforbis eutrofs hidròfils dels marges de plana i dels estatges montà a alpí  
7220\* Brolladors petrificants amb formació de tuf   
(Cratoneurion)  
8210 Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica  
92A0 Boscos galeria de Salix alba i Populus alba  
92D0 Galeries i matolls riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securinegion tinctoriae)  
  
  
\* Hàbitat prioritari.  
  
Espècies  
Espècies d'interés comunitari de l'Annex II de la Directiva 92/43/CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
1221 Mauremys leprosa   
1355 Lutra lutra   
1092 Austropotamobius pallipes  
1338 Microtus cabrerae   
1303 Rhinolophus hipposideros  
Altres espècies importants de flora i fauna  
Astragalus oxyglottis   
Callipeltis cucullaris   
Frangula alnus   
Pleurodeles waltl   
Salaria fluviatilis   
  
  
Dades rellevants: zona extremadament abrupta i de gran interés paisatgístic i geomorfològic configurada pel riu Cabriol quan s'obri pas a través d'una sèrie d'estrets congostos flanquejats per penya-segats que en alguns punts arriben a altures destacables. Alberga, per tant, un mosaic d'ecosistemes riparis, penyals i matolls d'alt valor ambiental i rics en espècies animals i vegetals d'interés.  
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
Coincidix parcialment amb la ZEPA Gorges del Cabriol (ES0000472).  
Al seu àmbit es troba el Parc Natural de les Gorges del Cabriol (declarat pel Decret 115/2005, de 17 de juny, del Consell, de declaració del Parc Natural de les Gorges del Cabriol).  
Al seu àmbit existixen també dos microreserves de flora: Casa del Pino (Orde de 24 d'octubre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es declaren dotze microreserves vegetals a la província de València), i Rambla de las Salinas (Orde de 4 de maig de 1999, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren vint-i-nou microreserves vegetals a la província de València).  
  
  
8. Serra Calderona (ES5232002).  
ZEC contínua.  
Superfície total: 18.777,21 ha.  
Províncies: Castelló i València.  
Municipis: Albalat dels Tarongers, Algimia de Alfara, Altura, Estivella, Gátova, Gilet, Marines, Náquera, Olocau, Sagunt, Segart, Segorbe, Serra i Torres Torres.  
  
Hàbitats i espècies presents a l'espai:  
  
Hàbitats  
Hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la D 92/43 CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
5330 Matolls termomediterranis i preestèpics  
6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea  
7220\* Brolladors petrificants amb formació de tuf (Cratoneurion)  
8210 Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica  
92A0 Boscos galeria de Salix alba i Populus alba  
92D0 Galeries i matolls riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securinegion tinctoriae)  
9330 Suredes de Quercus suber  
9340 Alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia  
  
  
\* Hàbitat prioritari.  
  
Espècies  
Espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva 92/43/CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
1304 Rhinolophus ferrumequinum   
1305 Rhinolophus euryale   
1302 Rhinolophus mehelyi   
1316 Myotis capaccinii   
1307 Myotis blythii   
1321 Myotis emarginatus   
1324 Myotis myotis   
1310 Miniopterus schreibersi   
1088 Cerambyx cerdo   
Altres espècies importants de flora i fauna  
Cistus heterophyllus   
Paratachycampa peynoensis   
Pleurodeles waltl   
  
  
Dades rellevants: serra prelitoral que constituïx uns dels últims contraforts valencians del sistema ibèric abans d'arribar a la costa. Junt amb la veïna serra d'Espadà, alberga la major extensió de substrats silicis de la Comunitat Valenciana, cosa que li conferix una elevada diversitat d'hàbitats forestals i de matoll de marcada originalitat en el context valencià. Resulta, a més, d'interés per als rapaços i per a diverses espècies de quiròpters presents en algunes de les cavitats existents a la zona.  
  
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
Coincidix parcialment amb la ZEPA de la Serra Calderona (ES0000469).  
Al seu àmbit trobem el Parc Natural de la Serra Calderona, declarat pel Decret 10/2002, de 15 de gener, del Consell, de declaració del Parc Natural de la Serra Calderona.  
Al seu àmbit hi ha quatre cavitats catalogades: Cova de l'Alt del Pi, Cova del Cavall, Cova Soterranya i Sima del Puntal de Mateu (Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desplega el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana).  
Així mateix, hi ha una zona de protecció de zones humides: zona de protecció de les Lagunas de Segorbe, regulada per l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Consell, d'aprovació del Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana.  
Finalment existixen sis microreserves de flora: Puntal de l'Abella, Barranc del Saragatillo i El Picaio (Orde de 4 de maig de 1999, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren vint-i-nou microreserves vegetals a la província de València); Peñas Altas (Orde de 24 d'octubre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es declaren dotze microreserves vegetals a la província de València); Tancat de Portaceli i Castell de Serra (Orde de 17 de juliol de 2006, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es declaren setze microreserves vegetals a la província de València).  
  
  
9. Serra d'Espadà (ES5222001).  
  
ZEC contínua.  
Superfície total: 31.023,51 ha.  
Província: Castelló.  
Municipis: Aín, Alcudia de Veo, Alfondeguilla, Algimia de Almonacid, Almedíjar, Artana, Ayódar, Azuébar, Chóvar, Eslida, Fuentes de Ayódar, Higueras, Matet, Pavías, Suera, Tales, Torralba del Pinar, Vall de Almonacid i Villamalur.  
  
Hàbitats i espècies presents a l'espai:  
  
Hàbitats  
Hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la Directiva 92/43/CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
4030 Bruguerars secs europeus  
5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
5330 Matolls termomediterranis i preestèpics  
8130 Despreniments mediterranis occidentals i termòfils  
8210 Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica  
8220 Pendents rocosos silicis amb vegetació casmofítica  
92A0 Boscos galeria de Salix alba i Populus alba  
9330 Suredes de Quercus suber  
9340 Alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia  
9230 Rouredes galaicoportugueses amb Quercus robur i Quercus pyrenaica.  
9580\* Boscos mediterranis de Taxus baccata  
  
  
\* Hàbitat prioritari.  
  
Espècies  
Espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva 92/43/CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
1302 Rhinolophus mehelyi   
1303 Rhinolophus hipposideros   
1304 Rhinolophus ferrumequinum   
1305 Rhinolophus euryale   
1307 Myotis blythii   
1310 Miniopterus schreibersi   
1316 Myotis capaccinii   
1321 Myotis emarginatus   
1324 Myotis myotis   
1092 Austropotamobius pallipes   
6155 Chondrostoma arcasii   
1044 Coenagrion mercuriale   
1220 Emys orbicularis   
Altres espècies importants de flora i fauna  
Thelypteris palustris   
Pleurodeles waltl   
  
  
Dades rellevants: zona de muntanya de gran valor ambiental que destaca per la singularitat geològica, ja que constituïx un enclavament silici en el conjunt majoritàriament calcari de les serres valencianes. Per esta raó alberga la sureda més extensa de la Comunitat Valenciana, així com tot el seguit de formacions que s'hi associen, en les quals es presenten diverses espècies endèmiques de gran interés. Inclou a més dos refugis importants per a rates penades: la Cova de l'Onder i la Cova de l'Ereta. Així mateix, s'ha detectat a la serra la major densitat d'àguila de panxa blanca de tot el territori valencià.  
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
Coincidix parcialment amb la ZEPA Serra d'Espadà (ES0000468).  
  
Al seu àmbit trobem el Parc Natural Serra d'Espadà (declarat pel Decret 161/1998, de 29 de setembre, del Consell, pel qual es va declarar Parc Natural la Serra d'Espadà).  
Al seu àmbit hi ha set cavitats catalogades: Cova de l'Ereta, Cova de l'Ondera, Cova del Toro, Cova Matilde, La Covatilla, Mina Virgen del Amparo i Sima Posos (Decret 65/2006, de 12 de maig, pel qual es desplega el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana).  
Així mateix, hi ha una zona humida catalogada: Balsa de Chóvar, (Acord de 10 de setembre de 2002, del Consell, d'aprovació del Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana).  
Igualment, hi ha un Paratge Natural Municipal: La Dehesa, regulat pel Decret 200/2008, de 12 de desembre, del Consell, pel qual es declara Paratge Natural Municipal l'enclavament denominat La Dehesa, al terme municipal de Soneja.  
Finalment, existixen quatre microreserves de flora: El Tajar i Pico Espadán (Orde de 16 de novembre de 1998, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren catorze microreserves vegetals a la província de Castelló); i Barranc del Fonillet i Ombria de l'Oret (Orde de 6 de novembre de 2000, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren vint-i-dos microreserves vegetals a la província de Castelló).  
  
  
10. Desert de les Palmes (ES5221002).  
  
ZEC contínua  
Superfície total: 3.070,77 ha.  
Província: Castelló.  
Municipis: Benicàssim, Borriol, Cabanes, Castelló de la Plana i la Pobla Tornesa.  
  
Hàbitats i espècies presents a l'espai:  
  
Hàbitats  
Hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la Directiva 92/43/CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
4030 Bruguerars secs europeus  
5330 Matolls termomediterranis i preestèpics  
8220 Pendents rocosos silicis amb vegetació casmofítica  
9240 Rouredes ibèriques de Quercus faginea i Quercus canariensis  
92D0 Galeries i matolls riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securinegion tinctoriae)  
9340 Alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia  
9330 Suredes de Quercus suber.  
  
  
\* Hàbitat prioritari.  
  
Espècies  
Altres espècies importants de flora i fauna  
Leucojum valentinum   
  
  
  
Dades rellevants: enclavament silici a la plana de Castelló, que destaca pel seu singular paisatge i per contindre una excelent representació de l'hàbitat Querco cocciferae-Pistacietum lentisci. Té importància per a rapaços. Es localitza als seus límits el Forat de Ferrás (Orpesa), considerat el nové refugi en importància per als quiròpters a la Comunitat Valenciana.  
  
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
Coincidix parcialment amb la ZEPA Desert de les Palmes (ES0000446).  
Al seu àmbit es troba el Paratge Natural del Desert de les Palmes (declarat pel Decret 149 1989, de 16 d'octubre, del Consell, pel qual es declara com a Paratge Natural de la Comunitat Valenciana el Desert de les Palmes).  
Al seu àmbit hi ha una cavitat catalogada: Ullal de Miravet (Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desplega el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana).  
Així mateix, hi ha dos microreserves de flora: Agulles de Santa Águeda (Orde de 6 de novembre de 2000, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren vint-i-dos microreserves vegetals a la província de Castelló), i Alt del Colomer (Orde de 19 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es declaren onze microreserves vegetals a la província de Castelló).  
  
  
  
ANNEX III  
Fitxes descriptives de les Zones d'Especial Protecció per a les Aus  
  
1. Desert de les Palmes (ES0000446).  
  
Superfície: 3.075,53 ha.  
Província: Castelló.  
Municipis: Benicàssim, Borriol, Cabanes, Castelló de la Plana i la Pobla Tornesa.  
  
Espècies d'aus de l'annex I de la Directiva 2009/147/CE presents a la zona:   
  
Nom comú Nom científic  
Àguila serpera Circaetus gallicus  
Àguila calçada Hieraaetus pennatus  
Àguila de panxa blanca Hieraaetus fasciatus  
Falcó pelegrí Falque peregrinus  
Duc Bubo bubo  
Enganyapastors Caprimulgus europaeus  
Terrerola Calandrella brachydactyla  
Cogullada fosca Galerida theklae  
Cotoliu Lullula arborea  
Còlbit negre Oenanthe leucura  
Busquereta cuallarga Sylvia undata  
  
  
Dades rellevants:  
La zona inclou poblacions de rapaços com àguila serpera, àguila de panxa blanca, àguila calçada, falcó pelegrí i duc.   
  
Observacions:  
Coincidix amb el LIC de la mateixa denominació (ES5221002).  
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
Paratge Natural del Desert de les Palmes.  
  
  
2. Serra d'Espadà (ES0000468).  
  
Superfície: 65.333,51 ha.  
Província: Castelló.  
Municipis: Aín, Alcudia de Veo, Alfondeguilla, Algimia de Almonacid, Almedíjar, Arañuel, Artana, Ayódar, Azuébar, Castellnovo, Caudiel, Chóvar, Cirat, Eslida, Espadilla, Fanzara, Fuente la Reina, Fuentes de Ayódar, Gaibiel, Higueras, la Vall d'Uixó, la Vilavella, l'Alcora, Matet, Montán, Montanejos, Nules, Onda, Pavías, Puebla de Arenoso, Ribesalbes, Soneja, Suera, Tales, Toga, Torralba del Pinar, Torrechiva, Vall de Almonacid, Vallat, Villamalur i Villanueva de Viver.  
  
Espècies d'aus de l'annex I de la Directiva 2009/147/CE presents a la zona:  
  
Nom comú Nom científic  
Milopa Neophron percnopterus  
Voltor Gyps fulvus  
Àguila serpera Circaetus gallicus  
Àguila reial Aquila chrysaetos  
Àguila calçada Hieraaetus pennatus  
Àguila de panxa blanca Hieraaetus fasciatus  
Falcó pelegrí Falque peregrinus  
Torlit Burhinus oedicnemus  
Duc Bubo bubo  
Enganyapastors Caprimulgus europaeus  
Blavet Alcedo atthis  
Cavallet Coracias garrulus  
Terrerola Calandrella brachydactyla  
Cogullada fosca Galerida theklae  
Cotoliu Lullula arborea  
Titeta campestre Anthus campestris  
Còlbit negre Oenanthe leucura  
Busquereta cuallarga Sylvia undata  
Gralla de bec roig Pyrrhocorax pyrrhocorax  
  
  
Dades rellevants:  
Alberga importants poblacions d'aus rapaces: àguila serper, àguila reial, àguila de panxa blanca, voltor, milopa, àguila calçada, falcó pelegrí i duc. També destaca la presència de cavallet, còlbit negre i gralla de bec roig.   
  
Altres figures de protecció vigents a la zona:  
LIC de la mateixa denominació (ES5222001) (part de l'àmbit).  
Parc Natural de la Serra d'Espadà (part de l'àmbit).  
Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà.  
  
3. Desembocadura del Millars (ES0000211).  
  
Superfície: 345,85 ha.  
Província: Castelló.  
Municipis: Almassora, Borriana i Vila-real.  
  
Espècies d'aus de l'annex I de la Directiva 2009/147/CE presents a la zona:   
  
Nom comú Nom científic  
Gomet Ixobrychus minutus  
Garseta blanca Egretta garzetta  
Arpella Circus aeruginosus  
Gall de canyar Porphyrio porphyrio  
Camallonga Himantopus himantopus  
Gavina corsa Larus audouinii  
Xatrac becllarg Sterna sandvicensis  
Xatrac menut Sterna albifrons  
Fumarell carablanc Chlidonias hybrida  
Torlit Burhinus oedicnemus  
Corriol camanegre Charadrius alexandrinus  
Enganyapastors Caprimulgus europaeus  
Blavet Alcedo atthis  
Xitxarra mostatxuda Acrocephalus melanopogon  
Busquereta cuallarga Sylvia undata  
  
  
Dades rellevants:  
Nidifiquen a la zona diverses espècies d'aus aquàtiques incloses en l'annex I de la directiva.   
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
LIC de la mateixa denominació (ES0000211).   
Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars.   
Zona humida catalogada.  
  
  
4. Serra Calderona (ES0000469).  
  
Superfície: 18.777,21 ha.  
Províncies: Castelló i València.  
Municipis: Albalat dels Tarongers, Algimia d'Alfara, Altura, Estivella, Gilet, Gátova, Marines, Náquera, Olocau, Sagunt, Segart, Segorbe, Serra i Torres Torres.   
  
Espècies d'aus de l'annex I de la Directiva 2009/147/CE presents a la zona:  
  
Nom comú Nom científic  
Àguila serpera Circaetus gallicus  
Àguila reial Aquila chrysaetos  
Àguila calçada Hieraaetus pennatus  
Àguila de panxa blanca Hieraaetus fasciatus  
Falcó pelegrí Falque peregrinus  
Duc Bubo bubo  
Enganyapastors Caprimulgus europaeus  
Terrerola Calandrella brachydactyla  
Cogullada fosca Galerida theklae  
Cotoliu Lullula arborea  
Còlbit negre Oenanthe leucura  
Busquereta cuallarga Sylvia undata  
  
  
Dades rellevants:  
Nidifiquen a la zona diverses espècies d'aus rapaces amb importants poblacions: àguila serpera, àguila reial, àguila calçada, àguila de panxa blanca, falcó pelegrí i duc.   
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
LIC de la mateixa denominació (ES5232002).   
Parc Natural de la Serra Calderona.   
Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra Calderona.  
  
  
  
5. Gorges del Cabriol (ES0000472).  
  
Superfície: 31.849,52 ha.  
Província: València.  
Municipis: Requena, Villargordo del Cabriel i Venta del Moro.  
  
Espècies d'aus de l'annex I de la Directiva 2009/147/CE presents a la zona:  
  
Nom comú Nom científic  
Àguila serpera Circaetus gallicus  
Àguila reial Aquila chrysaetos  
Àguila calçada Hieraaetus pennatus  
Àguila de panxa blanca Hieraaetus fasciatus  
Falcó pelegrí Falque peregrinus  
Torlit Burhinus oedicnemus  
Duc Bubo bubo  
Enganyapastors Caprimulgus europaeus  
Blavet Alcedo atthis  
Terrerola Calandrella brachydactyla  
Cogullada fosca Galerida theklae  
Cotoliu Lullula arborea  
Titeta campestre Anthus campestris  
Còlbit negre Oenanthe leucura  
Busquereta cuallarga Sylvia undata  
Gralla de bec roig Pyrrhocorax pyrrhocorax  
  
  
Dades rellevants:  
Presència d'importants poblacions d'aus rapaces: àguila serpera, àguila reial, àguila de panxa blanca, àguila calçada, falcó pelegrí i duc.   
  
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
LIC de la mateixa denominació (ES5233010) (part de l'àmbit).   
Parc Natural de les Gorges del Cabriol.   
Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de les Gorges del Cabriol.  
  
  
  
6. Marjal de Pego-Oliva (ES0000487).  
  
Superfície: 1.252,04 ha.  
Províncies: Alacant i València.  
Municipis: Oliva i Pego.  
  
Espècies d'aus de l'annex I de la Directiva 2009/147/CE presents a la zona:   
  
Nom comú Nom científic  
Gomet Ixobrychus minutus  
Martinet Nycticorax nycticorax  
Oroval Ardeola ralloides  
Garseta blanca Egretta garzetta  
Agró roig Ardea purpurea  
Picaport Plegadis falcinellus  
Flamenc Phoenicopterus roseus  
Rosseta Marmaronetta angustirostris  
Roget Aythya nyroca  
Ànec capblanc Oxyura leucocephala  
Arpella Circus aeruginosus  
Gall de canyar Porphyrio porphyrio  
Fotja banyuda Fulica cristata  
Camallonga Himantopus himantopus  
Alena Recurvirostra avosetta  
Carregada Glarèola pratincola  
Gavina corsa Larus audouinii  
Curroc Sterna nilotica  
Xatrac becllarg Sterna sandvicensis  
Xatrac menut Sterna albifrons  
Fumarell carablanc Chlidonias hybrida  
Corriol camanegre Charadrius alexandrinus  
Blavet Alcedo atthis  
Xitxarra mostatxuda Acrocephalus melanopogon  
  
  
Dades rellevants:  
Nidifiquen nou espècies d'aus aquàtiques de l'annex I de la directiva, entre les quals destaquen poblacions d'agró roig, fumarell carablanc, martinet i rosseta. Important localitat d'hivernada de picaport i fotja banyuda.  
  
Altres proteccions vigents:   
LIC de la mateixa denominació (ES0000147).  
Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva.   
Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la mateixa denominació.  
  
Zona humida catalogada.  
Lloc Ramsar.  
  
  
7. Serres de Mariola i de la Font Roja (ES0000474).  
  
Superfície: 22.952,38 ha.  
Províncies: Alacant i València.  
Municipis: Agres, Alcoi, Alfafara, Banyeres de Mariola, Bocairent, Cocentaina, Ibi, Muro de Alcoy i Ontinyent.  
Espècies d'aus de l'annex I de la Directiva 2009/147/CE presents a la zona:  
  
Nom comú Nom científic  
Àguila serpera Circaetus gallicus  
Àguila reial Aquila chrysaetos  
Àguila calçada Hieraaetus pennatus  
Àguila de panxa blanca Hieraaetus fasciatus  
Falcó pelegrí Falque peregrinus  
Duc Bubo bubo  
Enganyapastors Caprimulgus europaeus  
Blavet Alcedo atthis  
Cogullada fosca Galerida theklae  
Cotoliu Lullula arborea  
Titeta campestre Anthus campestris  
Còlbit negre Oenanthe leucura  
Busquereta cuallarga Sylvia undata  
Gralla de bec roig Pyrrhocorax pyrrhocorax  
  
  
Dades rellevants:  
Alberga importants poblacions d'aus rapaces com el voltor (reintroduït), àguila serpera, àguila reial, àguila de panxa blanca, àguila calçada, falcó pelegrí i duc.   
  
Altres proteccions vigents:  
LIC de la mateixa denominació (ES0000213).   
Parcs Naturals de la Serra de Mariola i del Carrascar de la Font Roja.  
Plans d'Ordenació dels Recursos Naturals de les mateixes denominacions.  
  
  
8. El Fondó d'Elx'Crevillent (ES0000484).  
  
Superfície: 2.392,18 ha.  
Província: Alacant.  
Municipis: Crevillent i Elx.  
  
Espècies d'aus de l'annex I de la Directiva 2009/147/CE presents a la zona:  
  
Nom comú Nom científic  
Gomet Ixobrychus minutus  
Martinet Nycticorax nycticorax  
Oroval Ardeola ralloides  
Garseta blanca Egretta garzetta  
Agró roig Ardea purpurea  
Picaport Plegadis falcinellus  
Flamenc Phoenicopterus roseus  
Rosseta Marmaronetta angustirostris  
Roget Aythya nyroca  
Ànec capblanc Oxyura leucocephala  
Arpella Circus aeruginosus  
Esparver cendrós Circus pygargus  
Gall de canyar Porphyrio porphyrio  
Fotja banyuda Fulica cristata  
Camallonga Himantopus himantopus  
Alena Recurvirostra avosetta  
Carregada Glarèola pratincola  
Gavina capblanca Larus genei  
Gavina corsa Larus audouinii  
Curroc Sterna nilotica  
Xatrac comú Sterna hirundo  
Xatrac menut Sterna albifrons  
Fumarell carablanc Chlidonias hybrida  
Torlit Burhinus oedicnemus  
Corriol camanegre Charadrius alexandrinus  
cavallet Coracias garrulus  
terrerola Calandrella brachydactyla  
xitxarra mostatxuda Acrocephalus melanopogon  
  
  
Dades rellevants:  
Nidifiquen diverses espècies d'aquàtiques de l'annex I de la directiva. Principal àrea de cria a la Comunitat Valenciana de rosseta, ànec capblanc i fumarell carablanc. Les colònies d'agrons i limícoles són també importants. Presenta la pràctica totalitat dels efectius que hivernen a la Comunitat Valenciana d'anàtids amenaçats com l'ànec capblanc i la rosseta. És la segona localitat valenciana d'hivernada per a flamenc i alena.  
  
  
Observacions:  
Designada ZEPA el 1990.   
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
LIC de la mateixa denominació (ES0000058).  
Parc Natural del Fondó.   
Zona humida catalogada.  
Lloc Ramsar.   
  
  
9. Salines de Santa Pola (ES0000486).  
  
Superfície: 2.512,03 ha.  
Província: Alacant.  
Municipis: Elx i Santa Pola.  
  
Espècies d'aus de l'annex I de la Directiva 2009/147/CE presents a la zona:   
  
Nom comú Nom científic  
Gomet Ixobrychus minutus  
Martinet Nycticorax nycticorax  
Oroval Ardeola ralloides  
Garseta blanca Egretta garzetta  
Agró roig Ardea purpurea  
Picaport Plegadis falcinellus  
Flamenc Phoenicopterus roseus  
Rosseta Marmaronetta angustirostris  
Ànec capblanc Oxyura leucocephala  
Arpella Circus aeruginosus  
Esparver cendrós Circus pygargus  
Gall de canyar Porphyrio porphyrio  
Camallonga Himantopus himantopus  
Alena Recurvirostra avosetta  
Carregada Glarèola pratincola  
Gavina capblanca Larus genei  
Curroc Sterna nilotica  
Xatrac becllarg Sterna sandvicensis  
Xatrac comú Sterna hirundo  
Xatrac menut Sterna albifrons  
Fumarell carablanc Chlidonias hybrida  
Torlit Burhinus oedicnemus  
Corriol camanegre Charadrius alexandrinus  
Enganyapastors Caprimulgus europaeus  
Cavallet Coracias garrulus  
Calàndria Melanocorypha calandra  
Terrerola Calandrella brachydactyla  
Cotoliu Lullula arborea  
Còlbit negre Oenanthe leucura  
Xitxarra mostatxuda Acrocephalus melanopogon  
Busquereta cuallarga Sylvia undata  
  
  
  
  
Dades rellevants:  
Nidifiquen a la zona diverses espècies d'aus aquàtiques incloses de l'annex I de la directiva. És una de les principals localitats de cria a la Comunitat Valenciana de picaport, així com la més destacada per a alena, corriol camanegre i xatrac menut. Segona localitat valenciana de cria per a gavina capblanca i rosseta. És la principal localitat valenciana d'hivernada per a alena i flamenc, i segona per a gavina capblanca.  
  
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
LIC de la mateixa denominació (ES0000120).  
Parc Natural de les Salines de Santa Pola.   
Zona humida catalogada.   
Lloc Ramsar.  
  
  
10. Llacunes de la Mata-Torrevieja (ES0000485).  
  
Superfície: 3.731,57 ha.  
Província: Alacant.  
Municipis: Guardamar del Segura, Los Montesinos, Rojales i Torrevieja.  
Espècies d'aus de l'annex I de la Directiva 2009/147/CE presents a la zona:  
  
Nom comú Nom científic  
Gomet Ixobrychus minutus  
Garseta blanca Egretta garzetta  
Flamenc Phoenicopterus roseus  
Esparver cendrós Circus pygargus  
Gall de canyar Porphyrio porphyrio  
Camallonga Himantopus himantopus  
Alena Recurvirostra avosetta  
Gavina capblanca Larus genei  
Gavina corsa Larus audouinii  
Curroc Sterna nilotica  
Xatrac becllarg Sterna sandvicensis  
Xatrac comú Sterna hirundo  
Xatrac menut Sterna albifrons  
Fumarell carablanc Chlidonias hybrida  
Torlit Burhinus oedicnemus  
Corriol camanegre Charadrius alexandrinus  
Enganyapastors Caprimulgus europaeus  
Cavallet Coracias garrulus  
Calandra Melanocorypha calandra  
Terrerola Calandrella brachydactyla  
Cogullada fosca Galerida theklae  
Xitxarra mostatxuda Acrocephalus melanopogon  
Busquereta cuallarga Sylvia undata  
  
  
Dades rellevants:  
Nidifiquen a la zona huit espècies d'aquàtiques incloses en l'annex I de la directiva, i destaquen com a àrea de cria de limícoles i xatracs. Representa una de les principals localitats de cria a la Comunitat Valenciana de gavina capblanca, corriol camanegre i curroc. Principal àrea valenciana d'hivernada de gavina capblanca.  
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
LIC de la mateixa denominació (ES0000059).  
Parc Natural de les Llacunes de la Mata-Torrevieja.   
Zona humida catalogada.   
Lloc Ramsar.


Còpia Permalink ELI