Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 10132, del 27-12-2024 (2024/12832)

RESOLUCIÓ de 19 de juliol de 2024, de la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula declaració d’impacte ambiental del projecte de planta solar fotovoltaica FV Godelleta 18 de 6,078 MWp i infraestructures d’evacuació en els termes municipals de Villar del Arzobispo i Casinos (València). Expedient: 134/2024/AIA (3507299).
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   10787

Data del DOGV
:   27-12-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/12836

CVE
:   WALH-B-0526-11879

Data del document
:   19-07-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Villar del Arzobispo
    * Casinos
    * impacte ambiental

«Declaració d’impacte ambiental

Expedient: 134/2024/AIA (3507299)

Títol: Planta solar fotovoltaica FV Godelleta 18 de 6,078 MWp i infraestructures d’evacuació

Promotor: Renovalia Sedella, SLU

Autoritat substantiva: Servici Territorial d’Indústria, Energia i Mines de València

Ref. òrgan substantiu: ATALFE/2022/9/46

Localització: Termes municipals de Villar del Arzobispo i Casinos (València)

1. Objecte i descripció del projecte

a) Objecte del projecte

L’empresa Renovalia Sedella, SLU, promou el projecte d’instal·lació solar fotovoltaica denominada Godelleta 18, amb potència pic a instal·lar 6,078 MWp, i les seues infraestructures d’evacuació, consistents en 2 estacions de mitjana tensió i 1 línia subterrània de mitjana tensió 30 kV, que unixen els centres de transformació amb la SET Villar 132/30 kV. El projecte és objecte de sol·licitud d’autorització administrativa prèvia, autorització de construcció i autorització d’implantació pel procediment integrat d’autorització de centrals fotovoltaiques que s’ubiquen en sòl no urbanitzable.

Descripció del projecte

La planta solar es distribuïx en 2 recintes i ocupa parcel·les que pertanyen al terme municipal de Villar del Arzobispo qualificades de sòl no urbanitzable comú d’ús agrícola. La planta es localitza aproximadament a 6,7 km al sud-est del nucli urbà de Villar del Arzobispo i l’ús principal d’esta àrea és agrari (rústic). L’accés a l’activitat es farà des de la carretera de Bugarra CV- 396 en el punt quilomètric 6 + 800 des del qual ix el camí que dona accés a la planta.

L’àrea ocupada per la planta és 7,74 ha, la superfície cadastral vinculada és de 12,90 ha i ocupa les parcel·les 255, 257, 258, 259, 260, 261, 266, 267, 268, 269, 270, 271 i 274 del polígon 9 del terme municipal de Villar del Arzobispo (segons la versió 17.1 del projecte firmat en data 7 de maig de 2024).

La central fotovoltaica està composta per un camp generador de mòduls solars de tipus silici monocristal·lí instal·lats en estructures metàl·liques fixes amb una inclinació de 25°, que es claven al terreny directament. Estos mòduls fotovoltaics es connecten en sèrie i s’agrupen en inversors de strings que desemboquen mitjançant línies subterrànies de distribució fins als centres de transformació per a augmentar la tensió de 0,66 kV a 30 kV.

Es projecta 1 línia subterrània de 30 kV que evacuarà l’energia produïda en la planta, amb una longitud aproximada de 4.828 m, que connectarà els centres de transformació amb la SET Villar 132/30 kV. La SET es construirà en les parcel·les 50 i 52 del polígon 9 del terme municipal de Casinos (objecte d’un altre projecte).

El traçat de la línia discorrerà per les parcel·les 9.003, 9.008, 211 i 259 del polígon 6 del terme municipal de Villar del Arzobispo, i per la parcel·la 52 del polígon 9 del terme municipal de Casinos.

El punt de connexió de la planta amb la xarxa de transport es farà mitjançant una infraestructura d’evacuació comuna amb altres instal·lacions de producció en tramitació en la zona. Estes plantes compartiran la nova SET Villar 132/30 kV, des de la qual s’elevarà la tensió a 132 kV per a evacuar l’energia mitjançant una línia subterrània fins a la nova SET Chiva 400/132/30 kV. Des d’este punt, s’elevarà la tensió a 400 kV i es connectarà mitjançant una línia aèria amb la SET Godelleta 400 kV, propietat de Red Eléctrica.

La infraestructura d’evacuació forma part de l’expedient de la planta fotovoltaica Godelleta 14 (ATALFE/2022/5/46), per al qual va ser emesa DIA mitjançant la resolució de data 13 de maig de 2024 (número d’expedient 124/2024/AIA (3505539)).

Per a l’execució del projecte es preveu un condicionament i un anivellament del terreny previs i necessaris per al funcionament normal de la PSFV, la qual cosa implica fer excavacions, farciments, compactació i estabilitat mitjançant talussos. S’adequaran els camins que no complisquen les condicions mínimes necessàries per a la circulació dels vehicles de muntatge d’equipament i s’executaran vials interiors en la mateixa planta, tancaments, obres de drenatge, rases per al cablejat, així com les fonamentacions per als centres de transformació, vigilància, control i seguretat.

Una vegada finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es procedirà a desmantellar-la i a restaurar el terreny, s’evitarà en la mesura del possible el moviment de terres i es retirarà qualsevol estructura, fonamentació o un altre element permanent.

2. Tramitació administrativa

De conformitat amb l’annex VI (part B, epígraf n) de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental (d’ara en avant, LAA), el fraccionament de projectes és el mecanisme artificiós de divisió d’un projecte amb l’objectiu d’evitar l’avaluació d’impacte ambiental ordinària en el cas que les magnituds superen els llindars que s’establixen en l’annex I. Les característiques pròpies del projecte determinen que constituïx, per si mateix, un supòsit d’avaluació ambiental ordinària. El Servici Territorial d’Indústria, Energia i Mines (òrgan substantiu) ha admés a tràmit l’expedient per a l’autorització, per la qual cosa correspon a este òrgan ambiental l’avaluació d’impacte ambiental del projecte, de conformitat amb la legislació autonòmica i en concordança amb l’article 11 de la LAA.

a) Contingut de l’expedient

En data 13 de maig de 2024, el Servici Territorial d’Indústria, Energia i Mines d’Alacant (d’ara en avant, STIEM) va traslladar a este òrgan ambiental la sol·licitud d’avaluació d’impacte ambiental ordinària del projecte amb codi d’expedient ATALFE/2022/9/46, d’acord amb el procediment regulat en el Decret llei 14/2020, de 7 d’agost, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d’instal·lacions per a l’aprofitament de les energies renovables per l’emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica. Esta, a més de la sol·licitud del promotor, s’acompanya de:

- Projecte tècnic d’execució de la planta solar fotovoltaica de 25 MW Godelleta 18 (febrer 2024) i projecte tècnic d’execució modificat, després dels requeriments en matèria de planificació territorial i de paisatge i en matèria de gestió de riscos en el territori, de la planta solar fotovoltaica de 6,078 MW (abril 2024), que inclouen el projecte tècnic de la línia d’evacuació subterrània de mitjana tensió 30 kV.

- Estudi d’impacte ambiental de la planta solar fotovoltaica i la seua infraestructura d’evacuació (pertanyent al projecte de febrer de 2024).

- Estudi d’integració paisatgística (relacionat amb el projecte de febrer de 2024) i un annex a este estudi que esmena els requeriments realitzats al projecte original (abril 2024).

- Al·legacions i informes sectorials com a resultat del procés d’informació pública i de consultes.

-Documentació tècnica: pla de desmantellament i restauració (febrer 2024) i la seua modificació (abril 2024), document de criteris ambientals, Decret llei 14/2020, document de síntesi i estudi de fauna.

- Informes de les administracions públiques afectades, Nedgia, Red Eléctrica i Telefónica.

b) Informació pública i al·legacions

D’acord amb el certificat remés, l’òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l’expedient FV Godelleta 18 (d’ara en avant, FVG18) mitjançant anunci en DOGV número 9799, de data 29 de febrer de 2024, i en el BOP número 47, de data 06 de març de 2024, així com en premsa. Durant el període d’exposició pública nombrosos particulars, Ecologistas en Acción, Cooperativa Agrícola del Villar S.coop V., ANAV - Associació Naturalista Ayora i la Vall, Associació per a la Recuperació del Bosc Autòcton a l’Alt Palància (ARBA), Comunitat de Regants Generalíssim el Llano i l’Ajuntament de Godelleta van presentar al·legacions que es concreten en diverses tipologies d’informe a les quals el promotor va donar resposta. A continuació s’enumeren les que estan directament relacionades amb l’afecció ambiental del projecte:

1. S’al·lega que l’estudi d’impacte ambiental no té la qualitat suficient i que s’ha firmat per tècnics sense la capacitació adequada; falta una avaluació sobre possibles afeccions a espais Xarxa Natura 2000; la possible afecció a l’aqüífer de la zona, per dificultar la infiltració; l’estudi de fauna no està ajustat a un cicle anual complet, tal com s’indica en la guia del Ministeri per a la redacció d’EIA, ni és vàlid per a l’àmbit del projecte FVG18, la valoració deficient dels efectes sinèrgics de la concentració de projectes en un mateix àmbit i la deficient documentació sobre el patrimoni cultural i les afeccions a elements etnogràfics.

2. S’indica que no es complixen els criteris d’implantació i admissió a tràmit del Decret llei 14/2020.

3. Les al·legacions destaquen que el projecte forma part d’un macroprojecte de 825 MW fragmentat en un màxim de 19 projectes menors de 50 MW per a evitar l’avaluació d’impacte ambiental ordinària de competència estatal i única que valore adequadament els efectes ambientals segons la Directiva d’EIA. Les plantes PSF Godelleta 1 a 19 les tramita un mateix grup empresarial i en el mateix període temporal. Ocupen espais amb proximitat geogràfica i el document ambiental es preveu respecte de les 19 plantes.

4. La línia d’evacuació del macroprojecte no ho és, i es constituïx en una línia de transport, la qual cosa fomenta la creació d’una xarxa elèctrica paral·lela de transport i distribució privada i aliena a la regulació del sector.

5. S’al·lega que el projecte ha presentat un estudi d’afecció al paisatge deficient que no inclou un pla de participació pública adequat. Així mateix, no s’ha valorat l’afecció al PAT Paisatges del Vi, perquè part de la planta es troba dins de la zona de protecció i dels 500 m d’afecció, i es considera incompatible amb el PATEVAL.

6. S’al·lega que en el projecte no s’ha tingut en compte l’elevada capacitat agrícola del sòl. D’altra banda, es declara l’interés general de les parcel·les agràries i la seua activitat agrícola destacant el fet que les infraestructures del regadiu i la producció agrària han sigut subvencionades amb fons públics, que el seu rendiment econòmic per hectàrea és superior al de les instal·lacions fotovoltaiques i que la pèrdua de l’activitat agrària condicionarà el futur desenrotllament de la zona.

El promotor, en la seua resposta comuna a totes les al·legacions formulades, exposa sobre els punts indicats:

1. En relació amb les al·legacions referides a les infraestructures comunes d’evacuació, el promotor assenyala que estes no poden ser objecte d’anàlisi en l’expedient present, ja que formen part d’un altre diferent i hauran de ser valorades, si és el cas, en el procediment corresponent. La línia d’evacuació està prevista en l’expedient ATALFE/2022/5/46 FV Godelleta 14, que no té vinculació amb l’FVG18.

2. Defén que l’EIA s’ajusta a la llei: conté un estudi d’alternatives adequat, es realitza una valoració dels impactes sobre espais de la Xarxa Natura 2000, i no s’identifiquen afeccions significatives a estos; l’estudi d’avifauna i fauna presentat és complet i correcte, i establix que la metodologia establida pel Ministeri no és vinculant; les afeccions als elements del patrimoni cultural s’han informat favorablement i han sigut autoritzades per la Direcció General de Cultura i Patrimoni.

3. Quant a l’incompliment dels criteris d’implantació i admissió a tràmit del Decret llei 14/2020, el promotor entén que estos es complixen i que s’han adoptat les mesures correctores per a minimitzar les possibles afeccions.

4. Pel que fa al fraccionament, el promotor indica que este no es produïx, ja que no hi ha continuïtat entre l’FVG18 i la resta dels projectes, perquè no compartixen camins d’accés, i que tampoc compartix instal·lacions elèctriques o equips de mesurament amb altres projectes. Quant a les infraestructures d’evacuació, es compartixen d’acord amb les recomanacions de l’article 8.3 del Decret llei 14/2020.

5. El promotor adduïx que l’informe paisatgístic es va valorar correctament i que l’administració competent va informar favorablement sobre la compatibilitat paisatgística del projecte.

6. Pel que fa a les al·legacions referides a la capacitat agrològica del sòl, el promotor assenyala que els terrenys a on es planteja la instal·lació no estan catalogats de molta alta capacitat agrològica, per la qual cosa es complixen els criteris definits en el Decret llei 14/2020.

c) Consultes a administracions i informes rebuts

En l’expedient s’han considerat els informes següents que formen part de l’expedient remés per l’òrgan substantiu:

- Informe de l’Ajuntament de Villar del Arzobispo, de data 9 d’abril de 2024, en el qual mostra la seua oposició al projecte, condicionada a l’adequada avaluació d’impacte ambiental de les diverses instal·lacions fotovoltaiques la implantació de les quals està prevista en el seu terme municipal, i informa sobre les possibles afeccions ambientals i paisatgístiques del projecte. Comunica, a més, que s’està tramitant una modificació de les normes urbanístiques del municipi que afectaria l’atorgament de llicències per a l’autorització d’instal·lacions de generació d’energies renovables.

- Informe del Servici de Paisatge i del Servici de Planificació Territorial (en matèria de paisatge i d’infraestructura verda), de data 10 d’abril de 2024, favorable, condicionat al fet que s’esmenen els requeriments exposats. Mitjançant escrit de data 25 d’abril de 2024, el promotor procedix a realitzar les esmenes i aportar les justificacions requerides. En data 9 de maig de 2024, s’informa favorablement, amb condicions, sobre les modificacions presentades pel promotor.

- Informe favorable de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, de data 19 d’abril de 2024, condicionat al compliment de les recomanacions i mesures correctores proposades. En data 25 d’abril de 2024, el promotor accepta les recomanacions, els condicionants i les mesures correctores contingudes en l’informe.

- Informe del Servici de Planificació Territorial (en matèria d’afeccions territorials) i del Servici de Gestió de Riscos en el Territori, de data 24 d’abril de 2024, en el qual s’indica que la instal·lació de la planta solar fotovoltaica es troba afectada per perillositat d’inundació i per altres criteris territorials, i se la considera compatible condicionada al compliment de les consideracions finals exposades, i que la línia d’evacuació no presenta afeccions rellevants per discórrer soterrada, i es considera compatible. L’informe no avalua els efectes acumulatius que puguen generar altres instal·lacions veïnes o pròximes.

3. Consideracions ambientals

La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que el seu ús constituïx una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d’efecte hivernacle i per a complir l’Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.

El Pla nacional integrat d’energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, pretén aconseguir en 2050 la neutralitat climàtica a Espanya, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.

El Pla d’energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l’Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat arrepleguen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l’Estat espanyol, i plantegen com a objectiu aconseguir 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l’any 2030.

En l’actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir estos objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les degudes mesures de mitigació de l’afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d’emissions de gasos d’efecte hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d’altres territoris.

a) Anàlisi d’alternatives

En l’estudi d’impacte ambiental s’analitzen alternatives quant a la ubicació del projecte de planta i de les infraestructures vinculades a la infraestructura d’evacuació. Entre estes es preveu l’alternativa zero (de no execució del projecte), la qual es descarta a causa del desaprofitament de fonts d’energia renovables necessàries per a la disminució de gasos d’efecte hivernacle i la consecució dels objectius estatals i europeus de transició ecològica cap a energies netes.

Per a l’elecció de la ubicació definitiva de la planta s’atenen criteris de suficiència de recurs, ambientals i de viabilitat econòmica. Les tres alternatives estan situades en zones de sensibilitat ambiental baixa, segons la classificació del MITECO, i estes zones són ambientalment viables per a la implantació d’esta classe de projectes. La proposta seleccionada és l’alternativa 3, entre altres, pels motius següents: es preveu que tinga menys afecció d’ocupació de sòl (ocupa menys hectàrees), es troba a una distància més gran de la ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete que les altres alternatives estudiades. Així mateix, és l’opció que menys afecció té a terreny forestal estratègic i, a més, necessitarà la línia d’evacuació més curta perquè es troba més pròxima al punt de connexió.

De la mateixa manera, s’analitzen tres alternatives de traçat per a la línia d’evacuació de 30 kV, totes estes de traçat subterrani fent ús, en la majoria dels casos, dels camins i vials públics entre la PSFV Godelleta 18 i l’ES Villar. Se selecciona l’alternativa 3 per tractar-se del traçat de menys longitud, de manera que disminuïx la superfície d’afecció.

La planta solar se situa en el terme municipal de Villar del Arzobispo i es troba distribuïda en dos recintes separats per la rambla Castellarda i la seua zona d’influència. La línia d’evacuació també discorre per terrenys del mateix terme municipal excepte els últims 100 metres de la línia abans d’arribar a la SET Villar, que discorren pel terme municipal de Casinos. Cal destacar que l’àmbit del projecte correspon amb una zona abancalada i dedicada a l’ús agrícola d’arbres fruiters, vinyes i olivars, així com vegetació natural resultant de l’abandó de les pràctiques agrícoles.

En la SET Villar 132/30 kV s’abocarà l’energia procedent de 15 plantes de les 19 projectades en la zona, entre les quals la planta Godelleta 7, que es troba a 450 m, al nord del projecte en estudi.

La PSFV Godelleta 8, situada a 4 km al nord-oest de la planta, compta amb DIA acceptable, mitjançant la resolució de data 24 de gener de 2023 (número d’expedient 229086 20/2023/AIA).

Una vegada consultat el visor cartogràfic de la Generalitat, el sòl ocupat associat al perímetre que hi ha al voltant es troba majoritàriament en sòl no urbanitzable comú (SNU-C) de conformitat amb els plans urbanístics dels termes municipals. La línia d’evacuació entre la planta solar i la SET Villar transcorre soterrada per camins existents o per terrenys propietat del titular de la planta. D’acord amb l’informe del Servici de Gestió de Riscos en el Territori i el Servici de Planificació Territorial, es determina que les afeccions al territori són mínimes i la infraestructura d’evacuació es considera compatible.

b) Afeccions d’espais protegits

La planta fotovoltaica projectada es localitza fora de l’àmbit d’espais naturals protegits i espais protegits de la Xarxa Natura 2000. El més pròxim és la ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete, situada a 1,79 km a l’oest.

Consultat el visor cartogràfic de la Generalitat, en relació amb la planta s’observa que entre els 2 recintes i en relació amb la línia d’evacuació, al seu pas per la rambla Castellarda, es mostra presència dels hàbitats d’interés comunitari: 6420 prats humits mediterranis d’herbes altes del Molinion-Holoschoenion i 92D0 galeries i matollars riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securinegion tinctoriae).

c) Flora i fauna

La línia d’evacuació discorre al llarg de 700 m per terreny forestal, segons PATFOR, coincident amb la rambla Castellarda caracteritzada per la presència de vegetació de ribera, amb erosió potencial alta i molt alta.

Segons l’informe de DGMN, es va realitzar una visita a camp el 15 d’abril de 2024 i es va comprovar que les parcel·les 257, 258,259, 260 i 269 del polígon 9 de Villar del Arzobispo havien adquirit signes inequívocs del seu estat forestal (cobertura major del 30 % d’espècies forestals arbòries o arbustives). De les espècies forestals observades cal destacar la presència d’exemplars de *Juniperus phoenicia*  (sabina), que s’hauran de respectar per ser una espècie de difícil reproducció i escassa densitat d’exemplars, i perquè és important com a aliment de nombroses aus i mamífers. Així mateix, l’informe indica que, ja que es tracta d’un àmbit de clima àrid, s’haurà de crear i mantindre almenys un punt d’aigua de dimensions reduïdes per a afavorir la biodiversitat.

No es preveu cap afecció de la planta solar fotovoltaica ni de la línia d’evacuació sobre arbres monumentals ni forests gestionades per la Conselleria. No obstant això, tal com establix l’informe de la DGMN, abans de començar els treballs d’execució s’ha d’acreditar que no hi ha cap olivera amb un perímetre de tronc igual o superior a 3,5 m i, en cas que n’hi haja, s’ha de respectar l’exemplar i establir un perímetre de 15 m de diàmetre al voltant, d’acord amb el Decret 154/2018, de 21 de setembre, del Consell.

En l’entorn de l’actuació de la planta no hi ha espècies de flora protegida ni microreserves de flora. Quant a la fauna protegida, en la quadrícula a on es projecta la instal·lació fotovoltaica, segons el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana (quadricules UTM 1 x 1), es troba inventariada la presència de Coracias garrulus (gaig blau), que es troba en el Llistat d’espècies silvestres en règim de protecció especial (LESPRE). L’àmbit del projecte és una zona de protecció alta de l’avifauna per línies elèctriques. No es preveuen afeccions a l’avifauna per línies, ja que la línia d’evacuació se soterrarà.

El promotor ha presentat un inventari de la fauna en el qual consta el mostreig de camp que s’ha fet en l’àmbit aplicable amb la finalitat d’inventariar espècies d’aus i mamífers mitjançant transsectes lineals fets a peu, en vehicle i en punts d’observació.

Addicionalment, es proposen en l’estudi d’impacte ambiental mesures compensatòries, com la disposició de caixes niu per a aus i quiròpters, el marcatge d’exemplars de rapinyaires amb GPS (àguila calçada, àguila serpera i arpella); restauració del terreny forestal i dels hàbitats d’interés comunitari afectats durant la construcció de la línia soterrada, i repoblació de la mateixa superfície afectada per la pèrdua de la vegetació natural.

L’ESIA pretén establir mesures per a fomentar les poblacions de conill en l’entorn de la planta. En este sentit, la instal·lació està situada en un municipi afectat per la sobrepoblació de conills, el qual s’inclou en la Resolució de 28 de març de 2024, del director general del Medi Natural i Animal, per la qual s’actualitza l’annex de l’Orde d’11 de juny de 2009, de les directrius extraordinàries per a l’aprofitament, la gestió i el control del conill de muntanya, relatiu a la llista de termes municipals afectats per la sobrepoblació de conills. Per això, la mesura proposada no es considera adequada. A més, s’han d’adoptar les mesures de control que disposa l’orde esmentada, especialment pel que fa al que indica l’article 14.

La planta fotovoltaica i la seua línia d’evacuació afecten els vedats de caça V-10289 Villar del Arzobispo, V-10285 El Pedregoso i V-10031 La Lobera. En conseqüència, es recomana informar els seus titulars del canvi d’activitat que suposarà la instal·lació de la planta solar fotovoltaica i de les implicacions que puga tindre a l’efecte de l’article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana.

El tancat perimetral s’ha d’ajustar al que disposa el Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s’establixen les condicions dels tancaments en el medi natural i dels tancaments cinegètics.

Addicionalment, com a mesures correctores de caràcter general, l’informe de la DGMNA establix que s’hauran de minimitzar els moviments de terres i el compactat del sòl, així com mantindre l’abancalament de les parcel·les, sense retirar la terra fèrtil del sòl, especialment els construïts amb maçoneria en sec. Així mateix, s’haurà de mantindre una capa de cultiu herbaci que evite la perduda de sòl.

d) Aigua

Segons l’estudi d’impacte ambiental, durant la fase de construcció es disposarà de lavabos químics contractats a empresa autoritzada. L’aigua necessària durant la fase de construcció i funcionament serà subministrada per un camió cisterna i emmagatzemada en un depòsit o aljub, tant per al subministrament d’aigua de lavabos com per a ús industrial. Quant al consum humà, es proporcionaran, per una empresa autoritzada, bidons d’aigua embotellada.

e) Sòls i residus

Els terrenys de la planta es troben abancalats mitjançant maçoneria en sec, alguns bancals tenen risc de despreniment i deterioració, amb el risc de pèrdua de sòl que implica.

Segons l’informe del Servici de Gestió de Riscos en el Territori i el Servici de Planificació Territorial, tota la planta se situa en sòls d’elevada capacitat agrològica (tipus B) i s’haurà de minimitzar, per tant, la superfície, d’acord amb l’article 10.1.e del Decret llei 14/2020.

Amb la finalitat de mantindre les condicions d’infiltració en la zona i de conformitat amb l’informe mencionat, el promotor modifica el projecte establint mesures correctores per a mantindre les condicions d’infiltració. D’esta manera, la disposició de les plaques solars acompanyarà les corbes de nivell, les zones de pas es realitzaran en sentit transversal al pendent perquè disminuïsca l’escorrentia i augmente la infiltració; es plantaran i conservaran zones de vegetació en els estrats herbacis, arbustius i arboris que servisquen de tamís de la pluja i generen condicions favorables per a la infiltració disminuint les escorrenties; es realitzaran labors del sòl que mantinguen la seua textura esponjosa perquè es facilite la infiltració o, si és el cas, desenrotllar tasques agrícoles com a activitats complementàries. El tancament perimetral de la parcel·la haurà de ser permeable al flux.

Així mateix, i per a evitar una afecció significativa sobre la hidromorfologia i el sòl, pel que fa a la gestió de residus, l’ESIA preveu que, atesa la naturalesa de l’activitat, a penes es produiran residus. En el cas que es produïsquen durant les labors d’execució i manteniment, s’emmagatzemaran en l’obra, segons es generen, i d’acord amb la seua naturalesa, i es depositaran en el lloc destinat a este fi. També es preveu la instal·lació de contenidors d’obra per a gestionar correctament els residus no perillosos, i també per als residus perillosos, que s’emmagatzemaran en envasos identificats convenientment. Tots els residus els gestionarà posteriorment un gestor autoritzat.

f) Règim hidràulic

Segons l’informe del Servici de Gestió Territorial i d’acord amb la cartografia del PATRICOVA, la parcel·la 261 del polígon 9 està parcialment afectada per perillositat geomorfològica. D’acord amb l’article 18 de la normativa del PATRICOVA, en sòl no urbanitzable afectat per perillositat d’inundació de caràcter geomorfològic es prohibix la implantació de plantes fotovoltaiques. No obstant això, d’acord amb l’apartat 4 de l’article esmentat, es pot eximir d’esta prohibició, sempre que s’aporte un estudi d’inundabilitat que justifique l’escassa incidència del risc d’inundació. L’òrgan competent en gestió territorial analitza la superfície que comprén la conca vessant de la rambla Castellarda, i determina la necessitat de presentar este estudi d’inundabilitat, a on es delimiten les zones inundables, per a poder justificar la implantació de la planta. El promotor, en la seua addenda i modificació del projecte, ha retirat les estructures de les zones afectades per esta perillositat geomorfològica d’acord amb l’article 11 de la normativa PATRICOVA.

La zona presenta vulnerabilitat baixa d’aqüífers i es troba en una àrea de permeabilitat del sòl alta. El subsol a on es localitza la instal·lació se situa en una àrea estratègica de nivell 1 per a la recàrrega d’aqüífers. En l’informe del Servici de Gestió Territorial s’indica que esta àrea estratègica és una part reduïda respecte a l’extensió total i es localitza en una vora, per la qual cosa la possible afecció es preveu poc rellevant. No obstant això, insta a adoptar mesures correctores que incidisquen sobre la infiltració de l’aigua en el subsol. El promotor en l’addenda, després d’este informe, indica que els panells fotovoltaics aniran clavats al terreny sense fonamentació, que l’ordenació de les instal·lacions dins dels recintes d’ocupació procurarà mantindre les condicions d’escorrentia de la part superficial afectada i no s’incrementarà el risc d’inundació de les parcel·les adjacents. Les files de panells estaran espaiades respectant la morfologia del terreny, deixant inalterats els bancals i talussos. Es mantindrà la vegetació natural entre els panells i davall dels panells, a fi de mantindre el flux laminar i la taxa d’infiltració prèvia a la instal·lació d’estos panells.

g) Contaminació atmosfèrica

Segons l’ESIA, es preveu afecció sobre l’atmosfera durant la fase de construcció per l’emissió de gasos, pols, sorolls i vibracions degut principalment al trànsit de la maquinària intervinent i al moviment de terres. A fi de minimitzar este impacte, en l’ESIA es detallen mesures preventives i correctores com ara el control de la maquinària i les bones pràctiques per a manejar-la; inspeccions per al manteniment de la maquinària i un control del soroll que garantisca el compliment dels nivells sonors permesos legalment; el reg de vials, i l’aplicació de mesures de protecció en les zones d’emmagatzematge de materials pulverulents.

Durant la fase de funcionament no es preveu un impacte significatiu sobre l’atmosfera. En relació amb l’enllumenat en la instal·lació, s’ha d’evitar l’excés per sobredimensionament o mala orientació, la interferència amb la vegetació i l’excés de protagonisme de les lluminàries. Les instal·lacions d’il·luminació exterior s’han de dissenyar de manera que es previnga la contaminació lumínica i les lluminàries es disposaran de manera que no s’il·lumine fora del perímetre dels recintes.

h) Patrimoni cultural

Consta informe emés per la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 8 d’abril de 2024, per a la planta solar fotovoltaica Godelleta 18 i infraestructures d’evacuació. Este informe és favorable condicionat, des del punt de vista arquitectònic i arqueològic. No obstant això, en este s’informa en referència a la memòria patrimonial presentada el maig de 2022, pel promotor, en relació amb dos béns de rellevància local a Villar del Arzobispo, un refugi antiaeri de la guerra civil i un aeròdrom del mateix període situats a 450 m. En un primer informe va ser informada desfavorablement esta memòria, ja que, segons la TRLOTUP, les centrals fotovoltaiques han de distar almenys 500 metres de recursos paisatgístics de primer orde, com ho són els béns de rellevància local. El novembre de 2023 el promotor va presentar al·legacions explicant que el projecte només afecta menys de 500 m dels béns de rellevància local indicats amb la línia de mitjana tensió de 30 kV que està soterrada, i, per tant, no es preveu impacte visual en el paisatge. Segons el condicionat de l’informe de data 8 d’abril de 2024, s’haurà de realitzar un control intensiu per part d’un tècnic especialista en patrimoni en la fase d’obra civil de la línia d’evacuació en les zones pròximes als BRL. I un control i seguiment extensiu per part dels tècnics especialistes en patrimoni històric que impliquen remoció de terres. Així mateix, indica que des del punt de vista etnològic va ser emés informe favorable amb anterioritat. En cas que s’identifiquen jaciments arqueològics, s’han d’aplicar les disposicions de l’article 63 de la Llei 4/1998, d’11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i la troballa s’ha de notificar immediatament a l’òrgan competent en matèria cultural.

Quant a les vies pecuàries, confrontant amb la parcel·la 261 del polígon 9 que alberga el recinte a l’oest de la rambla Castellarda es localitza la via pecuària Canyada Reial d’Aragó, d’amplària legal de 75 m, que forma part de la parcel·la en estudi. Segons els plànols aportats pel promotor, esta amplària serà respectada quant a la instal·lació de panells. Així mateix, el traçat de la línia d’evacuació es creua amb l’assagador de la Senda del Camp o del Mestre, de 5 m d’amplària legal. Com que es tracta d’una línia d’evacuació subterrània, no es preveu afecció. No obstant això, el promotor sol·licitarà el permís d’ocupació per al desenrotllament de les obres.

i) Paisatge

L’informe emés pel Servici de Paisatge i el Servici de Planificació Territorial (en matèria d’infraestructura verda), de data 10 d’abril de 2024, es va pronunciar en sentit desfavorable per als recintes situats a l’est, segons el projecte inicial. Estos recintes se situaven en el terme municipal de Llíria, sobre sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, pels seus alts valors paisatgístics, segons el PGOU de Llíria. Estos recintes, per tant, incomplixen els apartats 8.3.b i 8.3.e del Decret llei 14/2020, i fan inviable la implantació de la planta fotovoltaica en esta localització.

Este informe, per tant, només analitza els recintes situats a l’oest, corresponents al terme municipal de Villar del Arzobispo i Casinos, estos municipis no tenen estudis de paisatge aprovats. El promotor, en data 25 d’abril de 2024, accepta l’exclusió d’estos recintes acceptant les modificacions i aportant les modificacions del projecte, l’estudi d’integració paisatgística i el pla de desmantellament.

Este primer informe de paisatge indica, a més, que el recinte localitzat més a l’oest (parcel·la 261 del polígon 9 de Villar del Arzobispo) es disposa en un corredor territorial, que reduïx en menys del 10 % l’amplària que té i complix per tant el criteri de l’article 10.1.a del Decret llei 14/2020.

En relació amb l’actuació amb altres projectes, indica que es té constància que s’està tramitant la planta fotovoltaica Godelleta 7 situada a 460 m dels recintes que s’estan informant, i que s’haurà de tindre, per tant, en compte l’efecte acumulatiu sobre el paisatge del conjunt de les intervencions proposades.

L’EIP modificat (mitjançant annex) integra els condicionants establits en el primer informe del Servici de Paisatge, i les MIP són més efectives per a la integració paisatgística, segons establix el segon informe emés pel Servici d’Infraestructura i Paisatge de 9 de maig 2024: les construccions associades, com ara els edificis prefabricats que acolliran els inversors i centres de transformació, s’harmonitzaran amb l’entorn immediat, utilitzant colors com l’ocre, els marrons clars o terrosos similars als dels materials dels sòls circumdants; els camins de nova construcció (vials interiors) s’acabaran amb llast de característiques visuals similars dels camins existents i es plantaran 56 exemplars de l’arbratge agrícola existent en les parcel·les de l’entorn, utilitzant el mateix marc de plantació que en eixes parcel·les, en la zona de la parcel·la entre el límit amb la CV-396 i el tancat del recinte oest de l’agrupació oest.

Finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es desmantellarà i restaurarà el terreny, i es retirarà qualsevol estructura, fonamentació o qualsevol altre element permanent, també el formigó que recobrix els tubs de les línies d’evacuació. Les actuacions es duran a terme segons el pla de desmantellament presentat i el condicionat que s’exposa en els informes emesos.

Quant a la línia d’evacuació, l’informe del Servici de Paisatge i del Servici de Planificació Territorial conclou que el traçat soterrat que es proposa no influirà en el paisatge.

j) Efectes sinèrgics

Tal com s’indica en l’estudi de sinergies presentat pel promotor, en l’entorn de la planta Godelleta 18 consta la tramitació de 18 projectes més, denominats Godelleta 1 a 17 i 19, i un projecte en funcionament PSFV Losa del Obispo i Portichuelo, situats en els TM municipals de Villar del Arzobispo, Casinos, Llíria i Andilla, que ocupen una superfície estimada de 785 ha.

Destaca l’acumulació de projectes en el TM de Villar, que arriben a 10 dels esmentats. Segons estimacions de l’Ajuntament de Villar, el total d’SNUC del municipi ascendix a 3.677 ha. L’acumulació de projectes comporta una ocupació parcel·lària de fins a 460 ha d’SNUC, al voltant del 12,5 % del total d’SNUC del municipi. L’Ajuntament proposa que es qualifique d’alt valor agrològic. L’afecció final quedarà reduïda com a resultat de l’adaptació dels projectes a les condicions finals d’autorització.

Des del punt de vista social i territorial, en la documentació aportada no s’analitza si els projectes proposats i la seua ubicació responen a un major benefici social i mediambiental per a la comarca en la qual es preveuen implantar. No s’analitza prou l’impacte per als sectors econòmics que es voran afectats per l’acumulació de plantes proposada, ni es preveuen els efectes sobre el benestar i els costums que l’alteració del paisatge provocarà en els habitants de les poblacions afectades.

La concentració de plantes i línies elèctriques provocarà una pèrdua de sòl agrícola de caràcter permanent durant la fase d’explotació que serà molt difícil de recuperar en el futur, atés que l’activitat es prolongarà almenys durant els 30 anys de vida útil que s’estima que tenen les plantes. En definitiva, suposa una transformació de gran importància en el sector econòmic, especialment, del terme municipal de Villar del Arzobispo, en què el 61 % de la superfície del municipi està dedicada al cultiu. Només es valoren com a oportunitats per a la generació d’ocupació a llarg termini les activitats enfocades al manteniment de les explotacions, sense quantificar en quina mesura estes noves activitats podran suplir o millorar el sector socioeconòmic de les poblacions a on s’implanten.

La proximitat entre els projectes (separats per uns centenars de metres o, fins i tot, situats en parcel·les confrontants) genera un efecte acumulatiu global i s’aprecia com una única planta fotovoltaica, la qual cosa farà que el paisatge agrícola predominant en la zona quede desvirtuat per la transformació, i no s’articulen en els projectes esmentats mesures correctores o compensatòries que garantisquen minimitzar l’afecció generada. Tal com s’indica en l’estudi de sinergies que el promotor ha presentat, l’acumulació d’infraestructures associades a les plantes i les mateixes plantes seran visibles des del 50 % del territori situat en l’entorn.

Igualment, es produïx una important afecció sobre el territori, la qual cosa ocasiona una fragmentació i, alhora, una alteració permanent dels hàbitats de la fauna que hi ha. Cal destacar en este aspecte que les centrals fotovoltaiques, una vegada aplicades les mesures correctores i de seguiment adequades, poden arribar a convertir-se en espais d’oportunitat perquè s’arrelen moltes espècies de fauna que hi troben protecció i aliment. Entre les mesures correctores que s’han d’implantar es troba la creació de nous corredors de vegetació dins de les plantes i en els límits, de manera que es puga crear un mosaic que afavorisca la circulació de la fauna.

La transformació de les parcel·les agrícoles produirà una millora en la hidrologia de la zona, ja que es deixarà de sotmetre el terreny a treballs associats a l’agricultura, la qual predomina en estes zones, i disminuirà el risc de contaminació d’aqüífers per l’ús de fitosanitaris.

Com a efecte fonamental sobre el medi ambient, es valora el compromís global amb la transició energètica, l’estalvi de CO2 i la lluita contra el canvi climàtic per la producció d’energia a partir d’una font renovable.

En l’anàlisi de sinergies presentada es conclou que les afeccions al paisatge, a l’àmbit socioeconòmic i als hàbitats i la seua fauna seran altes, i es requerixen mesures preventives, correctores o compensatòries.

k) Riscos i vulnerabilitat

L’ESIA analitza els riscos i la vulnerabilitat del projecte davant del risc d’accidents, i no es detecten efectes significatius que requerisquen mesures correctores, amb independència de les mesures de control que s’han d’implementar davant del risc d’incendis i les mesures correctores que s’establixen per al control de l’erosió. En els encreuaments amb altres servicis i infraestructures s’haurà de disposar dels permisos i les autoritzacions pertinents.

l) Pla de vigilància

El pla de vigilància ambiental proposa la implantació d’un pla de seguiment, en el qual es comprove que les obres es realitzen d’acord amb el projecte, de manera que s’assegure el compliment de la normativa ambiental, així com les mesures preventives, correctores i els requisits que establix l’ESIA i la DIA. Este seguiment serà de caràcter setmanal durant la fase d’execució, segons l’ESIA.

Durant la fase d’explotació i desmantellament, el seguiment es plasmarà en el control de les instal·lacions, la fauna i la vegetació de la zona d’implantació i els llocs a on es restauren àrees, per la qual cosa el pla es prolongarà durant almenys 5 anys per a garantir l’èxit de les mesures adoptades.

Addicionalment, la informació que s’arreplega en el programa es plasmarà en informes anuals i periòdics (informes d’estat, de control de residus, etc.) i extraordinaris puntuals en cas que es produïsquen successos excepcionals tant en la fase d’implantació com en la de funcionament.

4. Consideracions jurídiques

El projecte constituïx un supòsit d’avaluació d’impacte ambiental simplificada, d’acord amb l’article 7.1.d de la Llei 21/2013, de 9 de desembre. En tot cas, el principi de no fraccionament, així com les previsions de l’epígraf 2.g de l’annex I del Decret 162/1990, de 15 d’octubre, i de l’epígraf 4.i de l’annex II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l’article 7 de la llei esmentada, determinen igualment que s’aplica el règim d’avaluació d’impacte ambiental ordinària.

De conformitat amb l’article 10 del Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries i les seues atribucions, s’assignen a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori les competències en matèria de medi ambient, caça, recursos hídrics, benestar animal, urbanisme i vertebració del territori, obres públiques, i transports, ports i aeroports.

L’article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d’aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència en l’avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, inclosos els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.

Per tot el que s’ha exposat, a proposta del Servici d’Avaluació d’Impacte Ambiental, i amb el vistiplau del subdirector general d’Avaluació Ambiental i Paisatge, amb l’ús de les atribucions que tinc,

RESOLC

*Primer*

Formular esta declaració d’impacte ambiental als únics efectes ambientals del projecte de planta solar fotovoltaica Godelleta 18 de potència 6,078 MW i línia d’evacuació soterrada de 30 kV, promogut per Renovalia Sedella SLU en els termes municipals de Villar del Arzobispo i Casinos (València), sobre la base de l’àmbit del projecte firmat en data 7 de maig de 2024 (versió 17.1), en la qual s’establixen les condicions ambientals, incloses les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l’avaluació ambiental practicada i s’exposen a continuació, en les quals s’ha de desenrotllar el projecte per a l’adequada protecció del medi ambient i els recursos naturals, sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables.

Atesos els antecedents i els fonaments de dret exposats, es resolen les condicions del projecte i les mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s’establixen en els termes següents:

i) Condicions generals

(1) El promotor ha de complir totes les mesures preventives i correctores previstes en l’ESIA, el projecte tècnic i la resta de documentació que hi ha en l’expedient, així com les acceptades després de la informació pública i contingudes en els informes sectorials aportats a l’expedient, sempre que no contradiguen el que s’establix en esta resolució. Estes mesures i condicions s’hauran d’incorporar al projecte d’execució en la memòria, els plànols i el pressupost, per a l’execució real i efectiva, i les verificarà, en fases posteriors de la tramitació, l’òrgan substantiu, prèviament a l’autorització de l’explotació.

(2) La disposició de panells haurà de deixar lliure de mòduls les zones de terreny forestal existents en les parcel·les. Així mateix, s’hauran de respectar els exemplars de Juniperus phoenicia (sabina) i s’haurà de crear i mantindre almenys un punt d’aigua de dimensions reduïdes per a afavorir la biodiversitat.

(3) No s’instal·laran elements constitutius de la planta fotovoltaica en la part afectada per perillositat geomorfològica d’inundació de la parcel·la 261 del polígon 9, d’acord amb el PATRICOVA.

(4) Es recorda el compliment de tota la legislació rellevant que siga aplicable i que afecte els elements del medi arreplegats en esta resolució.

(5) En els termes que preveu l’article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, esta declaració d’impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s’haguera començat l’execució del projecte en el termini de quatre anys. A este efecte, el promotor notificarà a l’òrgan ambiental el començament de les obres.

ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius

(6) Les mesures compensatòries s’han de mantindre durant tota la vida útil de la instal·lació.

(7) Atesa la proximitat a terreny forestal, s’ha de complir l’annex IX, plec general de normes de seguretat en prevenció d’incendis forestals que s’han d’observar en l’execució d’obres, treballs i aprofitaments que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s’aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.

(8) El traçat de la línia d’evacuació s’ajustarà a l’àmbit dels camins existents, i s’evitarà l’afecció a terreny forestal.

(9) S’ha d’acomplir el condicionat de l’informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni. En particular, s’haurà de realitzar un control intensiu per part d’un tècnic especialista en patrimoni en la fase d’obra civil de la línia d’evacuació en les zones pròximes als BRL, i un control i seguiment extensiu per part dels tècnics especialistes en patrimoni històric que impliquen remoció de terres. Si es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques durant l’execució de les obres, el promotor haurà de paralitzar les obres i posar el fet en coneixement de l’òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d’11 de juny, del patrimoni cultural valencià.

(10) S’ha de disposar de zones impermeabilitzades i d’un sistema d’arreplega de possibles fugues d’olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l’execució de l’obra. Els residus generats s’han de gestionar segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat, s’han d’establir les zones d’arreplega de residus i no s’han d’apilar en zones amb pendents elevats i amb perillositat d’inundació.

(11) S’hauran de mantindre els bancals i ribassos existents, especialment els construïts amb maçoneria en sec. Així mateix, s’han de minimitzar els moviments de terres i el compactat del sòl, i evitar retirar la terra fèrtil del sòl.

(12) No es podran utilitzar herbicides, plaguicides, insecticides, rodenticides i altres productes químics que per les seues característiques provoquen alteracions en els sistemes vitals de la fauna. Tampoc s’utilitzarà en el procés de neteja dels mòduls fotovoltaics cap mena de sabó, dissolvent o substància que puga contaminar el sòl o l’aqüífer.

(13) Per a reduir l’erosió hídrica de la pluja i mantindre l’estrat en condicions adequades per a una bona infiltració, s’ha de respectar la topografia dels bancals existents, segellar la mínima superfície de terreny possible, mantindre la vegetació existent en les zones no ocupades pels mòduls i plantar vegetació anàloga a l’existent amb inclusió d’espècies arbustives i arbòries. S’aplicaran mesures correctores per a evitar l’erosió dels sòls nus.

(14) L’ús d’aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament per una empresa autoritzada o concessió de l’organisme de conca.

(15) Per a poder compensar les pèrdues en la qualitat/quantitat de l’hàbitat, s’hauran de mantindre els cultius existents en totes aquelles zones possibles de les parcel·les cadastrals que no s’utilitzen per a la disposició dels panells solars. En les zones de compensació delimitades pel promotor, es definiran actuacions de foment de la biodiversitat i d’interés social local, en coordinació amb l’òrgan competent en matèria de biodiversitat. Estes actuacions començaran abans de l’inici de l’explotació de la PSFV.

(16) Es respectarà la zona de flux preferent de la rambla Castellarda. Així mateix, totes les actuacions que es realitzen en zona de domini públic hidràulic (DPH), o zona de policia de qualsevol llit públic, hauran de comptar amb la preceptiva autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per l’ocupació de les seues zones de policia, de conformitat amb l’article 9.4 del Reglament del domini públic hidràulic. Els encreuaments amb les rambles i cursos d’aigües de domini públic es realitzaran de conformitat amb les prescripcions de l’organisme de conca.

(17) En relació amb l’afecció de vies pecuàries, durant la construcció de la planta i de la línia d’evacuació s’obtindrà l’autorització d’ocupació temporal o concessió demanial, per a l’ocupació del sòl, de conformitat amb la Llei 3/2014 d’11 de juliol de vies pecuàries.

(18) Amb independència de les mesures de control de l’escolament previstes en el projecte constructiu, si es detecten afeccions significatives a la seguretat de les infraestructures de comunicació pròximes o als elements de drenatge a conseqüència de modificacions en el règim d’escolaments provocats per la implantació de la central fotovoltaica, correspondrà al promotor executar les accions que siguen necessàries per a esmenar la situació.

(19) Durant l’execució de les obres per a reduir la possible afecció a les espècies d’avifauna presents en l’àmbit de la instal·lació, es recomana que els treballs d’execució de la instal·lació es duguen a terme fora del període de nidificació de les espècies d’aus presents en la zona i que les rases que romanguen obertes en finalitzar la jornada de treball disposen de sistema d’escapada (elements específics o talussos de terra) per a la fauna que poguera quedar atrapada.

(20) En relació amb el soroll durant l’execució del projecte, caldrà ajustar-se al que disposa el Reial decret 212/2002, de 22 de febrer, pel qual es regulen les emissions sonores en l’entorn a causa de determinades màquines d’ús a l’aire lliure.

(21) L’emissió de l’autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà el promotor a desmantellar-la en els termes definits en el pla aportat.

iii) Condicions al Pla de vigilància ambiental

(22) Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental s’han de prolongar durant la vida útil de la planta i s’han de documentar a l’efecte d’acreditar l’adopció i l’execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l’eficàcia d’estes. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.

*Segon*

D’acord amb el que preveu l’article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:

a. S’ha de publicar esta declaració d’impacte ambiental en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, així com en la seu electrònica.

b. Esta declaració d’impacte ambiental no serà objecte de recurs, sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l’acte pel qual s’autoritza el projecte.

*Tercer*

L’òrgan substantiu haurà de tindre en compte degudament, en el procediment d’autorització del projecte, l’avaluació d’impacte ambiental efectuada segons els criteris que establix l’article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, que fan referència tant al contingut de l’autorització com a la publicitat de la decisió.»

  

València, 19 de juliol de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental