Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2380, del 04-11-1994 (1994/832915)

RESOLUCIÓ de 20 d'octubre de 1994, de la Secretaria General de la Conselleria d'Administració Pública, per la qual es disposa la publicació del conveni-marc de col.laboració entre la Generalitat Valenciana i l'Ajuntament de València, per al desplegament i l'execució del planejament urbanístic del conjunt històric de la ciutat.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2380

Data del DOGV
:   04-11-1994

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1994/832915


Data del document
:   20-10-1994

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIó de 20 d'octubre de 1994, de la Secretaria General de la Conselleria d'Administració Pública, per la qual es disposa la publicació del conveni marc de col·laboració entre la Generalitat Valenciana i l'Ajuntament de València, per al desplegament i l'execució del planejament urbanístic del conjunt històric de la ciutat. [94/7573]  
Subscrit, després de la tramitació reglamentària, entre la Generalitat Valenciana i l'Ajuntament de València, el dia 22 de juny de 1994, un conveni marc de col·laboració per al desplegament i l'execució del planejament urbanístic del conjunt històric de la ciutat, i en compliment del que estableix l'article 3.4 del Decret 20/1993, de 8 de febrer, del Govern Valencià, cal publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el conveni esmentat, que ha quedat inscrit en el Registre de Convenis amb el número 0356/94, i que figura com a annex d'aquesta resolució.  
València, 20 d'octubre de 1994.- El secretari general de la Conselleria d'Administració Pública.  
Conveni marc de col·laboració entre la Generalitat Valenciana i l'Ajuntament de València per al desplegament i l'execució del planejament urbanístic del conjunt històric de la ciutat  
València, 22 de juny de 1994.  
Reunides  
D'una part, la Sra. Pilar Pedraza Martínez, consellera de Cultura, en nom i representació de la Generalitat Valenciana, facultada per a aquest acte en virtut de l'acord del Govern Valencià de 24 de maig de 1994.  
I d'altra part, la Sra. Rita Barberá Nolla, alcaldessa-presidenta de l'Ajuntament de València, en virtut de l'acord adoptat pel ple de la corporació el 24 de maig de 1994 i assistida pel secretari general de la corporació, Sr. Vicent Miquel i Diego.  
Les dues parts actuen en representació i amb les facultats que els respectius càrrecs els atorguen.  
Manifesten  
Que, després de la declaració del conjunt històric de València com a Bé d'Interès Cultural, pel Decret de 3 de maig de 1993, de la Generalitat Valenciana, la situació en què es troben els àmbits afectats per la declaració, pel que fa al desplegament i l'execució del planejament urbanístic, necessita una intervenció conjunta de l'Ajuntament de València i la Generalitat Valenciana, a través de la Conselleria de Cultura que permeta resoldre de la manera més harmònica la concurrència de competències que es deriven de la declaració.  
En efecte, tant abans amb la incoació com ara, després de la declaració del conjunt històric de València com a Bé d'Interès Cultural, les dues administracions, Ajuntament de València i Generalitat Valenciana, són competents respecte a la tutela del patrimoni, d'acord amb la legislació urbanística i patrimonial, competències que s'han d'articular i subjectar segons l'article 20 de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del Patrimoni Històric Espanyol, al planejament patrimonialment aprovat.  
En conseqüència, la falta d'articulació de competències dins d'un mateix àmbit d'actuació pot provocar incertesa sobre les raonables expectatives i iniciatives dels particulars, i pot constituir també una dificultat en la intervenció pública, com la que s'ha compromès en el cas de la revitalització de la Ciutat Vella, dins un marc d'objectius prioritaris de caràcter social, urbanístic i arquitectònic que va aconseguir uns acords concrets expressats en el conveni firmat entre l'Ajuntament i la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana el 16 de juny de 1992.  
Que, en aquest àmbit urbà de la ciutat Vella, la situació es fa més complexa perquè l'ajuntament, en exercici de la seua competència urbanística i en desplegament de les previsions del pla general, promogué i aprovà definitivament entre 1990 i 1993 els plans especials de protecció i reforma interior dels cinc barris que l'integren (Carme, Velluters, Universitat-Sant Francesc, Mercat i la Seu-Xerea), mentre que la Direcció General de Patrimoni Artístic, en exercici de les competències que li atribueix la Llei 16/1985, de 25 de juny, del Patrimoni Històric Espanyol, ha de dictaminar si estén aquesta aprovació als efectes patrimonials.  
Que en la resta d'àmbits objecte de declaració, a falta en l'actualitat d'un planejament especial, cal promoure els necessaris acords encaminats a facilitar la concertació urbanístico-patrimonial que, a través d'aquesta figura, preveu la llei.  
Per tot això, i amb l'esperit de col·laboració que ha de presidir la relació entre les administracions, de cara a un objectiu comú com és la defensa, la protecció i la rehabilitació del patrimoni històric de la ciutat, l'Ajuntament de València i la Generalitat Valenciana consideren necessari dur a terme una sèrie d'actuacions que clarifiquen el desplegament i l'execució del planejament i que proporcionen un marc de seguretat tècnico-jurídica més estructurat, que, encarnat en una sola administració a efectes públics, es puga reconèixer més fàcilment i que tinga unitat de criteri, cosa que afavorirà la plena implicació de la iniciativa privada i pública en els processos d'intervenció positiva sobre el patrimoni.  
En aquest sentit, mitjançant reunions bilaterals de caràcter tècnic, s'han puntualitzat els objectius i s'han estudiat les fórmules més adequades per a assolir-los. Resultat dels treballs i de la voluntat política de les parts signants són les propostes d'acord expressades en el text d'aquest conveni i les precisions previstes en l'annex. De manera resumida poden enquadrar-se en quatre blocs temàtics.  
En primer lloc, atendre l'aprovació, amb caràcter general, total o parcial, dels sectors expressament delimitats dels cinc plans de protecció i reforma interior de l'àmbit de la Ciutat Vella, i això comportarà l'acceptació, d'acord amb les clàusules d'aquest conveni, de la normativa general dels esmentats plans.  
En segon lloc, respondre a l'establiment d'un marc adequat de concertació per a la redacció i aprovació del planejament urbanístic especial encara pendent, com en el cas de l'eixample de l'àrea central i el del Cabanyal.  
En tercer lloc, aconseguir una resposta similar per a la redacció i l'aprovació del planejament urbanístic actualment diferit, de diversos àmbits o entorns de béns d'interès cultural.  
Per acabar, i en quart lloc, les actuacions han d'assegurar la coordinació institucional necessària per a harmonitzar, per mitjà de normatives específiques, diferents qüestions sectorials amb incidència patrimonial.  
En conseqüència, les dues parts acorden les següents   
Clàusules  
A) Consideracions generals  
Primera. Establir les bases de col·laboració institucional per al desplegament i l'execució del planejament del conjunt històric de la ciutat de València, de forma que es puga fer efectiva la seua aprovació patrimonial, perquè l'Ajuntament de València puga assumir, al més aviat possible, les competències de tutela que determina la Llei 16/1985, de 25 de juny, del Patrimoni Històric Espanyol.  
Segona. Els acords a què es refereix aquest conveni s'entenen dins l'àmbit de la declaració del conjunt històric de València i de les àrees que afecta, és a dir, Ciutat Vella i el seu primer eixample i l'eixample del Cabanyal, d'acord amb el Decret 57/93, de 3 de maig, del Govern Valencià.   
Aquest àmbit d'afectació inclou també els Béns d'Interès Cultural que no pertanyen al conjunt històric de la ciutat de València i els entorns de monuments sotmesos a l'esmentada Llei de Patrimoni.  
Tercera. Aquest conveni té el caràcter d'acord marc entre els organismes que hi intervenen i, conseqüentment, s'haurà de desplegar posteriorment mitjançant futurs convenis singulars sobre qüestions específiques, que s'indiquen en l'annex adjunt a aquest conveni marc.  
La formalització dels convenis específics es durà a terme durant el primer any d'aquest conveni marc, on s'establiran els seus terminis respectius, no successius, de forma que el desplegament i la viabilització d'uns i d'altres puguen seguir tràmits independents o paral·lels.  
B) àmbit de Ciutat Vella  
Quarta. L'Ajuntament de València trametrà a la Generalitat Valenciana -Conselleria de Cultura-, de forma immediata després de la firma d'aquest conveni marc, els cinc plans especials de protecció i reforma interior que urbanísticament conformen l'àrea de la Ciutat Vella de València, per a la seua aprovació patrimonial, segons informe i efectes previstos per l'article 20 de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del Patrimoni Històric Espanyol.  
Cinquena. La Generalitat Valenciana, a través de la Conselleria de Cultura, en allò que és matèria de la seua competència, es compromet a atorgar l'aprovació patrimonial a la globalitat dels plans, llevat dels àmbits de discrepància urbanístico-patrimonial, la validació dels quals es posposarà fins que se superen les diferències que constitueixen aquest desacord. Tot això, d'acord amb el que explicita l'annex adjunt.  
Sisena. Atorgada l'aprovació dels cinc plans especials que ordenen l'àrea de Ciutat Vella, i d'acord amb el que estableix la legislació urbanística i patrimonial, l'Ajuntament de València assumirà les competències ordinàries a què fa referència aquest planejament, llevat dels àmbits i entorns de BIC exclosos i expressament reflectits en l'informe favorable a què es refereix la clàusula quarta d'aquest conveni.  
Setena. En els àmbits i entorns de BIC, exclosos amb caràcter indefinit fins que se'n faça la progressiva validació, s'aplicarà el règim transitori previst en la Llei del Patrimoni Històric Espanyol, en l'article 20.3, i caldrà la preceptiva autorització de la Direcció General de Patrimoni Artístic per a qualsevol actuació d'índole arquitectònica o urbanística.  
Vuitena. Les dues administracions es comprometen a la readaptació de forma concertada dels continguts essencials dels esmentats plans especials. Amb aquest objectiu, s'abordarà la revisió, o matisació si s'escau, mitjançant convenis singulars o de desplegament -temporalment programats- amb l'oportuna viabilització urbanística, quan calga, dels aspectes enumerats en l'annex tècnic d'aquest conveni marc.  
La formalització d'aquests convenis específics es durà a terme durant el primer any de vigència d'aquest conveni marc.  
Novena. Per a l'exercici harmònic de les competències patrimonials que corresponen a cada administració, l'Ajuntament de València i la Conselleria de Cultura es comprometen a establir l'adequada participació concertada, al si de la Comissió Municipal de Patrimoni, per al seguiment, i informe conjunt si cal, de les propostes i/o llicències sobre edificis preexistents, solars i espais públics que afecten la morfologia urbana o l'interès reconegut pel planejament i la seua catalogació.  
Deu. D'acord amb el que regula expressament la legislació patrimonial, els àmbits dels entorns de BIC incoats o declarats són objecte de la tutela irrenunciable de la Direcció General de Patrimoni Artístic.  
Per a l'exercici d'aquesta tutela, de manera transitòria i fins a la revisió a què fa referència la clàusula onze, les dues administracions reconeixen la vigència de les delimitacions actualment en tràmit, o si no hi ha, les que recull amb caràcter provisional el catàleg del Pla General d'Ordenació Urbana i els seus annexos.  
Onze. Les dues administracions, Ajuntament de València i Generalitat, es comprometen a la redelimitació concertada dels entorns de BIC de l'àrea afectada, mitjançant la subscripció tècnica d'un document de base a partir del qual es continue o revise si cal el procés legal en la matèria.  
La subscripció d'aquest document tècnic s'ha d'efectuar en el termini màxim de sis mesos a partir de l'entrada en vigor d'aquest conveni.  
C) àmbit de l'eixample de l'àrea central  
Dotze. La Conselleria de Cultura procedirà de forma immediata, després de la firma d'aquest conveni marc, a la validació patrimonial del règim urbanístic que estableix el PGOU de València, avui vigent per a l'àmbit afectat, que permetrà a l'Ajuntament de València assumir les competències ordinàries a què fa referència aquest planejament, amb l'excepció dels àmbits definits entorn de BIC que s'atindran a les competències, definició i redelimitació concertada que indiquen les clàusules deu i onze, també aplicables en aquesta zona.  
Aquesta validació patrimonial i l'assumpció municipal de competències s'entenen transitòries fins que es redacte i s'aprove el planejament especial, ja encarregat en virtut del conveni singular subscrit per l'ajuntament amb la Universitat Politècnica (Acord plenari de 19 de novembre de 1993).  
Tretze. Seran igualment efectius els termes a què fa referència la clàusula novena en la seua aplicació dins aquest àmbit.  
Catorze. L'Ajuntament de València es compromet, al seu torn, a fer partícip la Conselleria de Cultura en l'articulació del procés de desplegament i redacció dels plans especials en aquest àmbit, per tal de garantir un nivell de regulació urbanística d'acord amb els valors del conjunt declarat i facilitar-ne l'aprovació patrimonial.  
D) àmbit de l'eixample del Cabanyal  
Quinze. La Conselleria de Cultura procedirà de forma immediata, després de la firma d'aquest conveni marc, a la validació patrimonial del règim urbanístic avui vigent -establert amb caràcter transitori pel PGOU de València- sobre l'àmbit afectat, que permetrà a l'Ajuntament de València assumir les competències ordinàries a què fa referència aquest planejament, amb l'excepció dels àmbits definits entorn de BIC, que s'atindran a les competències, definició i redelimitació concertada que indiquen les clàusules deu i onze, també aplicables en aquesta zona.  
Aquesta validació patrimonial i l'assumpció municipal de competències s'entenen transitòries fins que es redacte i s'aprove el planejament especial previst pel pla general.  
Setze. També seran efectius els termes a què es refereix la clàusula novena en aquest àmbit, si bé estenent les competències de la Comissió Municipal de Patrimoni a aquelles actuacions amb uns paràmetres d'escala, nivell d'ocupació parcel·laria i morfologia exterior que es troben en règim transitori en el Pla General d'Ordenació Urbana, i que estaran subjectes a interpretació motivada en cada cas.  
Disset. L'Ajuntament de València es compromet, al seu torn, a establir conjuntament amb la Conselleria de Cultura les previsions i els terminis de l'esmentat planejament especial, previst pel Pla General d'Ordenació Urbana, que incloga l'àmbit declarat articulant de comú acord el seu procés de redacció i tramitació a fi de garantir-ne l'aprovació definitiva, tant urbanística com patrimonial.  
E) Consideracions finals  
Divuit. La Generalitat Valenciana, a través de la conselleria de Cultura, i l'Ajuntament de València crearan una comissió mixta, formada per tres membres de cada institució, per al seguiment d'aquest conveni marc i l'establiment de les bases del contingut essencial dels posteriors convenis específics a què es refereixen les clàusules tercera i vuitena.  
Dinou. Aquest conveni entrarà en vigor des del dia de la firma pels corresponents òrgans de decisió de l'Ajuntament de València i de la Generalitat Valenciana, a través de la Conselleria de Cultura, i la seua durada serà indefinida.  
I com a prova de conformitat, les dues parts subscriuen aquest conveni marc en el lloc i la data indicats a l'encapçalament, quedant un exemplar en poder de cada part.  
La consellera de Cultura: Pilar Pedraza Martínez. - L'alcaldessa-presidenta de l'Ajuntament de València: Rita Barberá Nolla.  
ANNEX  
Ajust dels continguts bàsics del conveni marc  
i dels continguts mínims dels convenis  
 singulars exposats  
Primer. Continguts bàsics del conveni marc  
A) Aclariments generals.  
- La validació patrimonial s'entén lligada al nivell determinatiu dels mateixos documents de planejament. Això significa que quan els documents del planejament preveuen instruments de desplegament (estudis de detall), de revisió (modificacions puntuals) o de complementació (normes o ordenances, etc.), s'ha d'entendre que aquests seran objecte de validació particularitzada quan es formalitzen.  
- De la mateixa manera, quan el planejament preveu instruments d'àmplia interpretació (Comissió Municipal de Patrimoni), s'entén que una conseqüència validadora és la participació en aquests dels tècnics de la Direcció General de Patrimoni Artístic, tant a nivell informatiu com a nivell consultiu.  
- Igualment s'ha d'entendre que les intervencions de transcendència patrimonial (reurbanitzacions extensives, decantació d'ús dels espais públics, etc.), fins i tot les regulades pel planejament en un nivell primari, però sense concreció definitiva i amb exigència prèvia d'instrument d'execució, cas de PRU, APU i ADU, continuaran vinculades al règim de concurrència competencial (Ajuntament de València-Conselleria de Cultura) cas a cas.  
- Respecte dels criteris de flexibilitat que permeten els plans, a través dels instruments que preveuen, s'entén que l'objectiu de la validació és fer prevaler i facilitar la rehabilitació i, per tant, la recuperació del patrimoni arquitectònic heretat.  
En aquest sentit, cal entendre que aquesta recuperació, degudament justificada i amb les solucions alternatives que siguen raonablement exigibles, prevaldrà sobre inadequats condicionaments normatius de tipus general, sobre usos contradictòriament restrictius o incompatibles respecte a les tipomorfologies, circumstàncies d'habitabilitat, criteris d'economicitat, i fins i tot sobre afeccions d'alineació -reculades irrellevants- que tenint uns objectius de millora respecte a la vialitat, la urbanització o el paisatge urbà no estiguen a l'altura de l'elevat cost patrimonial i social que comporta negar la possibilitat de manteniment i rehabilitació.  
B) àmbit de Ciutat Vella:  
1) Validació immediata dels PEPRI en els àmbits en que no hi ha discrepància urbanístico-patrimonial, posposant la validació dels subàmbits o singularitats en els quals existeix aquesta discrepància fins a l'aprovació de les figures urbanístiques amb què s'establesca la seua solució.  
A aquests efectes, convé explicitar que en les reunions bilaterals s'han estudiat i desglossat les possibles discrepàncies en matèria patrimonial dels plans, a fi d'agrupar-les segons hi haja hagut o no coincidència de criteri tècnic, i segons tinguen o no vies de concertació dins dels marges determinatius del planejament urbanísticament aprovat. Aquests treballs s'han desenvolupat d'acord amb els criteris que a continuació s'assenyalen:  
a) En els casos de coincidència tècnica i cabuda en el marc urbanístic, cal proposar la validació amb recomanacions, és a dir, amb explicitació del criteri d'interpretació amb què s'ha d'aplicar el pla quan s'aborden les solucions.  
b) En aquells altres on, constatada la discrepància urbanístico-patrimonial, hi podria haver una coincidència tècnica que requeresca modificar el pla o marc urbanístic tal i com està redactat ara com ara, cal proposar la no validació fins que, al moment oportú i mitjançant l'instrument urbanístic de caràcter puntual necessari, es readeqüe aquest marc i possibilite la solució que concite aquesta coincidència.  
2) Readaptació concertada, en un termini de dotze mesos, dels continguts essencials dels actuals PEPRI al conjunt de l'àmbit de Ciutat Vella, i per a això caldria abordar la revisió o matisació d'aquests, per mitjà de la instrumentació urbanística més adequada respecte als següents punts:  
- La unitat de gestió, que incloga des de la disciplina urbanística fins a les iniciatives d'intervenció pública. Cada administració ha de tendir a disposar d'una unitat de gestió.  
- El finançament i el pla d'etapes. El finançament i el pla d'etapes van lligats amb cada unitat. Les unitats que no tinguen finançament podrien liberalitzar-se. A més les atribucions financeres imputables a la Generalitat s'han d'acordar i informar per endavant.  
- La vialitat, accessibilitat motoritzada i per a vianants i els aparcaments. Cal una visió de conjunt per a abordar la vialitat, la seua jerarquització i ús. Hi ha un estudi previ de l'oficina RIVA, del qual tenen coneixement les dues administracions, i que pot servir com a punt de partida per a una futura proposta.  
- El reequipament comunitari: residents i usuaris. També és necessària una visió de conjunt per a abordar el tema dels equipaments.  
- El reequilibri entre rehabilitació i renovació. El reequilibri entre rehabilitació i renovació està directament relacionat amb el tema de ruïnes i amb el d'incentivació jerarquitzada -a través de la normativa, de les exempcions, ajudes- dels diferents nivells d'intervenció.  
- Els usos i activitats i intensitat d'aquestes respecte als àmbits, les arquitectures i la parcel·lació. Respecte a usos i activitats, es convé que les propostes de possible regulació són de caràcter tècnic. A l'efecte, el Pla de la Seu-Xerea podria utilitzar-se com a model.  
- La millora tècnica dels catàlegs i del coneixement del patrimoni edificat. L'ajuntament, respecte a la millora dels catàlegs, ha encarregat a la Universitat un estudi o revisió del catàleg de tot el sòl urbà excepte Ciutat Vella i Eixample. Seria convenient que s'ampliés al sòl urbanitzable.  
Sobre les àrees declarades, es considera necessària la millora tècnica del catàleg, que incloga alçaments gràfics i de cobertes, estat de conservació i fins i tot el nivell d'intervenció permès sobre el patrimoni edificat.  
- La tipomorfologia de les noves arquitectures, inclosos els criteris i la instrumentació. S'hauran de concretar els criteris de l'anàlisi tipomorfològica de les noves arquitectures.  
3) Redelimitació concertada, en un termini de sis mesos, dels entorns de BIC de l'àrea mitjançant la subscripció tècnica d'un document de base a partir del qual es continue o es revise, segons el cas, el procés legal en la matèria. Aquests sis mesos de termini s'entenen que són per a l'elaboració d'un document tècnic entre les dues administracions implicades. Es recorda que la majoria dels monuments són dins el conjunt històric.  
C) àmbit de l'eixample de l'àrea central.  
1) Validació transitòria del Pla General d'Ordenació Urbana en aquest àmbit, excepte en els entorns de BIC, mentre es redacta i s'aprova el planejament especial, sobre el qual ja hi ha acord de col·laboració.  
2) Participació concertada en el seguiment d'intervenció sobre edificis catalogats i morfologia externa de reforma i edificacions de nova planta i modificacions de l'espai i l'escena urbana dins de la Comissió de Patrimoni, on s'hauran de valorar els criteris patrimonials per a futures decisions.  
3) Previsió i terminis del pla especial.  
4) Articulació del procés de redacció i aprovació del pla especial, els continguts del qual han de ser equiparables al que s'ha desplegat en Ciutat Vella.  
D) àmbit de l'eixample del Cabanyal.  
1) Validació transitòria del Pla General d'Ordenació Urbana mentre es redacta i s'aprova un planejament especial amb un àmbit que ha de comprendre l'àrea declarada del Cabanyal.  
2) Participació concertada en el seguiment d'intervenció sobre edificis catalogats i morfologia externa de reforma i edificacions de nova planta, espai i escena urbana.  
3) Previsió i terminis de planejament, que incloga l'àmbit de l'àrea declarada.  
4) Articulació del procés de redacció i aprovació del planejament especial els continguts del qual han de ser equiparables, a nivell de regulació urbanística-patrimonial, al que s'ha desplegat en Ciutat Vella.  
E) àmbits dels entorns de BIC, no inclosos en el conjunt declarat.  
1) Desplegament concertat del planejament en cada un dels entorns de BIC.  
2) S'hauran d'individualitzar segons les circumstàncies de cada BIC (Convent de la Trinitat, Drassanes, St. Miquel dels Reis, Palauet i Jardins d'Aiora, St. Pius V...).  
Segon. Contingut essencial de la concertació patrimonial d'aspectes sectorials mitjançant convenis de desplegament o convenis singulars, temporalment programats.  
a) Ruïnes.  
S'hauran d'harmonitzar els criteris urbanístics i patrimonials.  
S'han de tenir en consideració els aspectes jurídics i concloure els estudis amb una ordenança de ruïnes que regule el procediment incloent fórmules de finançament i decrets d'ajudes que suporten l'ordenança.  
No es tracta de regular competències, sinó d'establir procediments adequats. Especialment en el cas de la ruïna imminent, es tracta d'arbitrar fórmules de finançaments i decrets d'ajudes.  
Per la seua importància, aquest tema ha de ser objecte de dictamen per part de l'Ajuntament i informe de la Direcció General de Patrimoni.  
b) Registre Municipal de Solars i Incentivació de l'Edificació.  
Aquest tema està vinculat a les ruïnes i s'ha d'arribar a acords que regulen tant la instrumentació com el finançament.  
c) Arqueologia urbana.  
L'Ajuntament de València i la Conselleria de Cultura haurien de ser les parts interessades en la redacció del conveni sectorial sobre aquelles qüestions que afecten l'arqueologia urbana, amb les consultes pertinents als organismes que es consideren oportuns.  
d) Medi ambient urbà i publicitat exterior.  
S'hauran de dotar de contingut les qüestions fonamentals que afecten el medi ambient urbà, des de les envolupants arquitectòniques i l'ajardinament -també les actuacions respecte jardins històrics i espais lliures relacionats amb les arquitectures- fins a la urbanització, passant pel mobiliari, contenidors ecològics, etc. Les parts firmants del conveni singular haurien de ser l'Ajuntament de València i la Conselleria de Cultura.  
e) Instal·lacions i elements sobre les envolupants arquitectòniques.  
Hi ha documents redactats per part de la COPUT i l'ajuntament amb diferents companyies (Iberdrola, Cegasa...) pendents d'aprovació.  
En el futur conveni haurien d'estar representades les Conselleries d'Indústria, Obres Públiques i Cultura, a més de l'Ajuntament de València, o bé l'empresa municipal que avui dia ja coordina actuacions en la matèria.  
f) Intervencions en el basament comercial d'edificis.  
S'ha de desplegar el que preveu el pla general, establir normes i preveure incentius que incloguen el finançament. S'haurà de tenir en compte la intervenció de la Cambra de Comerç, a més de la Conselleria de Cultura, la d'Indústria i l'Ajuntament de València.  
g) Rehabilitació i protecció contra incendis.  
S'ha de dur a terme un estudi detallat en aquesta matèria, amb la presència de la Conselleria d'Obres Públiques i l'Ajuntament de València.  
h) Instal·lacions i serveis sobre elements comuns en edificis existents i rehabilitació i introducció d'aparells elevadors.  
S'han de regular els problemes d'instal·lacions d'aparells elevadors i modernització d'instal·lacions. Hi hauran d'intervenir la Conselleria d'Indústria i l'Ajuntament de València.