Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9437, del 28-09-2022 (2022/8521)

Resolució de 7 de juny de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte d'aprofundiment del pou la Falla, de Fageca, polígon 2, parcel·la 93, paratge Murtes Cova Negra, del terme municipal de Fageca. Expedient: (2086434) 152/2021/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9437

Data del DOGV
:   28-09-2022

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2022/8521


Data del document
:   07-06-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Fageca
    * pla d'urbanisme

Resolució de 7 de juny de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte d'aprofundiment del pou la Falla, de Fageca, polígon 2, parcel·la 93, paratge Murtes Cova Negra, del terme municipal de Fageca. Expedient: (2086434) 152/2021/AIA. [2022/8521]  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 152-2021-AIA (2086434)  
Títol: Aprofundiment del pou la Falla de Fageca.  
Promotor: Diputació d'Alacant. Àrea de Cicle Hídric.  
Sol·licitant de la concessió: Ajuntament de Fageca (Alacant).  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant.  
Expedient en l'òrgan substantiu: ASOSUB/2021/10/03.  
Localització: TM de Fageca (Alacant). Polígon 2, parcel·la 93. Paratge Murtes Cova Negra.  
  
Descripció del projecte  
El municipi de Fageca té durant l'any una població conjunta estable d'aproximadament 107 habitants (JJA 8034), que s'incrementa a 600 habitants en època estival. Es proveeix d'un conjunt de brolladors de muntanya, que a l'estiu decreixen el seu cabal, especialment en temporades de sequera. En aquests casos pot complementar el seu proveïment amb el pou Perelló, de Benimassot, que a més d'aquest últim municipi, també proveeix el municipi de Famorca. Per tant, resulta necessari augmentar i garantir la capacitat de subministrament del municipi mitjançant l'execució d'una captació d'aigües subterrànies que aprofite els aqüífers existents en el terme municipal. Per a resoldre aquesta situació l'Àrea de Cicle Hídric de la Diputació d'Alacant, ha previst la possibilitat d'aprofundir i condicionar un antic sondeig, pròxim a Fageca, realitzat en 1984 per la Diputació d'Alacant, i que va resultar nul inicialment. Es tracta d'un sondeig de 473 m de profunditat, realitzat a percussió amb cable, que no es va entubar i es va abandonar per no haver arribat a tocar aigua.  
Després d'estudis posteriors se sap que en la zona on se situa el sondeig, la formació permeable principal de l'aqüífer no es troba saturada, ja que la cota de l'aigua pot trobar-se pròxima als 500 m de profunditat. No obstant això, sembla probable que per davall de la profunditat a la qual va arribar el sondeig es troben materials calcaris permeables del Cretaci Inferior que, encara que de menor entitat dels materials carbonatats del Cretaci Superior que componen majoritàriament l'aqüífer, podrien aportar el xicotet cabal que es necessita per a complementar el proveïment en sequeres prolongades.  
L'objecte de les obres és aprofundir el pou La Falla per a aconseguir cabals d'explotació que complementen el proveïment urbà en època de sequera i poder, així mateix, proveir provisionalment també el municipi de Famorca, que amb una població estable de 47 habitants arriba als 200 habitants de manera estacional.  
En la documentació es defineixen les obres necessàries per a això, mitjançant la perforació i condicionament d'un sondeig d'investigació, que augmente la profunditat del ja existent, i permeta conéixer les possibilitats d'obtindre aigua subterrània en quantitat i qualitat suficient per a garantir el proveïment urbà.  
Per a estimar la demanda d'aigua total i els cabals d'explotació previstos s'ha considerat el conjunt de dos escenaris de demanda: el del municipi de Fageca i el de Famorca. Al primer d'aquests, d'acord amb la seua població, se li ha assignat un consum anual de 9.232 m³/any amb un consum diari punta de 70 m³, que es cobririen amb un cabal de 2,4 l/s bombant 8 hores al dia. En el municipi de Famorca, s'ha considerat un volum necessari de 2.458 m³/any, amb un consum diari punta de 21 m³ que quedaria satisfet amb un cabal de 0,7 l/s durant 8 hores.  
  
La previsió és que el pou s'utilitze només en època estival d'anys secs, amb la qual cosa el volum anual d'explotació es pot calcular considerant tres mesos de població estacional i la demanda estacional dels dos municipis. Això dona un volum anual de 4680 m³/any, amb un cabal diari de 1,8 l/s bombant 8 hores (52 m³/dia).  
La captació es realitzarà sobre el subsistema aqüífer Serra de Segaria (50.1.05), aqüífer Almudaina-Alfaro-Mediodía-Segaria (57.5.30.94). Atesa la denominació actual aquest sondeig captarà l'extrem sud-occidental de l'aqüífer Migdia, localitzat en la massa d'aigua subterrània del mateix nom, amb codi 080.168.  
Les obres a realitzar consisteixen a aprofundir 170 m més el sondeig existent (de 470 m, fins als 640 m), mitjançant el sistema de rotopercussió directa. Per a això serà necessari mandrinar el sondeig fins als 400 m de profunditat i desbloquejar la zona que es troba obstruïda. A continuació, es repassarà la zona ja perforada fins al final i s'entubarà la totalitat del sondeig amb canonada d'acer de 320 mm de diàmetre i 6 mm de grossària, ranurada des dels 270 m. Seguidament es continuarà la perforació fins als 640 m previstos amb les característiques constructives següents: de 0 m a 267 m perforació de 700 mm de diàmetre, (pou existent), de 267 m a 470 m de 530 mm (pou existent), entubats tots dos trams amb canonada de 320 mm de diàmetre i 6 mm de grossària ranurada a partir de 270 m. De 470 m a 640 m (profunditat projectada) perforació de 311 mm, instal·lant canonada de 255 mm i 6 mm de grossària des dels 466 m fins a fi de sondeig, ranurada en la seua major part. Està previst cementar l'espai anular del sondeig en el seu primers 10m. Acabada la construcció del sondeig es procedirà al desenvolupament i aforament amb electrobomba submergida, capaç d'extraure fins a 4l/s a 600 m, sense que es descarte el desenvolupament mitjançant acidificació si fora convenient.  
Descrita de manera esquemàtica, la columna estratigràfica prevista estima que el sondeig comence travessant 80 m de calcarenites del Miocé Inferior continuant amb calcàries micrítiques i esparítiques del Cretàcic Superior fins als 200 m. Des d'ací fins a fi de sondeig els materials pertanyen al Cretàcic Inferior i Mitjà i estan constituïts per un tram essencialment dolomític amb algunes passades de margues dolomítiques fins als 396 m, que passen a margues amb intercalacions de calcàries bioclàstiques fins als 500 m, per a continuar fins a fi de sondeig amb una alternança de calcàries detrítiques, margocalcàries i margues. S'espera que l'aigua es trobe a 259 m de profunditat, encara que se sospita que es tracta d'un nivell anòmal, no representatiu, ja que el nivell regional de l'aqüífer Migdia en la ubicació del sondeig s'ha de localitzar entre 550-600 m de profunditat.  
El sondeig se situarà en una parcel·la classificada com a sòl no urbanitzable protegit (zona rural protegida municipal), dins de terreny forestal segons la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. Està situat dins de la ZEPA «Muntanyes de la Marina» (ES0000453) i allunyat d'altres espais naturals protegits, així com de qualsevol altra afecció a àrees protegides o vies pecuàries.  
  
Tramitació administrativa  
Mitjançant escrit signat en data 04.10.2021, la cap del Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant, (ref. exp. ASOSUB/2021/10/03) va donar trasllat del projecte de la citada obra, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada segons l'annex II, grup 3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
Després d'examinar la informació continguda en l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
Consultes a administracions i informes rebuts.  
En data 01.03.2022 se sol·licita a la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental l'emissió d'informe en relació amb la possible afecció del projecte a Xarxa Natura 2000 (ZEPA «Muntanyes de la Marina» (ES0000453) i es remet l'informe el 21.03.2022 (Ref: 10SVVS/2022/301/E). En l'informe rebut es considera que, «el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000. En conseqüència, i d'acord amb el que s'estableix en els articles 6 i 7 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, es considera que el projecte no s'ha de sotmetre a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000» i, en conseqüència, pot continuar la seua tramitació.  
  
Consideracions ambientals  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, així com de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, modificat per la Llei 9/2018, resulta el següent:  
Característiques del projecte  
a) Durant la fase d'execució la superfície afectada pels equips de perforació, canonades, maquinària, bassa de llots i accessoris serà d'uns 400 m², l'afecció dels quals desapareixerà només es desmunten i retiren aquests. Una vegada finalitzada l'obra de perforació, en cas de ser positiva, el sondeig no requerirà més condicionament que construir la caseta per a instal·lar el grup elevador i instal·lacions elèctriques.  
b) El termini màxim d'execució de les obres, serà de dos mesos incloent les obres de perforació i aforament, i el muntatge i desmuntatge dels equips. Pel que fa a les obres necessàries per a realitzar la perforació, consistiran a condicionar els accessos al pou, aplanar l'esplanada de perforació i excavar la bassa de llots. Es preveu que el volum del terreny extret durant la perforació serà de 12,91 m³, que una vegada esponge després de la seua extracció ascendirà a 20,65 m³. Aquests detritus seran depositats en una bassa de llots, excavada prèviament a la perforació i emplenada una vegada acabada aquesta, que tindrà una capacitat d'uns 40 m³, que s'estima suficient per al volum de detritus esmentat. Una vegada finalitzats els treballs es procedirà a la restauració de les condicions originals del terreny adequant i neteja tant la zona de perforació com els accessos i l'emplaçament de l'utillatge i material auxiliar. Les obres d'elevació de l'aigua se situarien en una nau que albergaria el quadre de control i maniobra, amb un clos metàl·lic del recinte per a protegir d'actes vandàlics i amb unes dimensions no superiors a uns 10 x 10 m. Per tant, es tracta d'una afecció de baixa entitat que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes i garantir amb això l'absència d'impactes residuals significatius.  
  
c) Els residus que es generaran durant les obres procedeixen principalment d'aprofundiment de 170 m d'un sondeig ja existent i de la neteja del tram ja perforat. Consisteixen en roca triturada que s'emmagatzemarà en una bassa excavada al costat del pou. Es tracta d'un residu inert, que quedarà depositat en la bassa de llots que, una vegada finalitzada la perforació es recondicionarà, estenent-se i anivellant-se. Els residus procedents de la perforació del sondeig poden classificar-se com 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i els de l'excavació de la bassa com 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica de tots dos és molt similar i, en tots dos casos són residus inerts. D'altra banda, es generaran xicotetes quantitats de residus perillosos per l'ús de bidons de combustible, lubrificants i recanvis, generats per la maquinària. 15 02 02 (Absorbents, materials de filtració) 15 01 10 (envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquestes).  
  
d) No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua), així com a la delimitació del perímetre de protecció -ja que es tracta d'un proveïment urbà- entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (grup 8 del seu annex II).  
  
Ubicació del projecte  
El pou es localitza en el terme municipal de Fageca, a uns 300 metres a l'est del nucli de població. L'accés al punt del sondeig es realitza partint del municipi de Famorca per la CV720, es desvia a la dreta 400 metres abans d'arribar al nucli urbà de Fageca, per un camí asfaltat, que en uns 100 metres porta a la parcel·la on s'emplaçarà el sondeig. Se situa en una esplanada aplanada i desmuntada de les calcàries de l'entorn, en un punt amb les coordenades següents UTM: (DÀTUM ETRS 89, HUSO30): X: 737.792 I: 4.290.848 Cota: 761 msnm.  
  
b) L'emplaçament es troba en una zona buidada, al peu dels relleus muntanyencs de la Serra d'Alfaro, i al costat del marge esquerre d'un llit (Barranquet de les Estacions). La serra està escassament poblada de vegetació i al seu peu es desenvolupen cultius d'olivar i fruiters de secà a l'oest i al sud del sondeig i pineda a l'est, vorejant la carretera CV720. La parcel·la i els seus voltants estan classificades com a Sòl no Urbanitzable Protegit. Ja que el sondeig se situarà dins de zona forestal, el promotor i el director de les obres hauran de preveure el compliment del que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
c) L'actuació no afecta cap espai natural protegit i, segons informes rebuts, la seua execució no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 (ZEPA «Muntanyes de la Marina») (ES0000453) pertanyent a la Xarxa Natura 2000, tampoc a hàbitats naturals d'especial rellevància ni a altres elements ambientals, ni històric culturals coneguts o catalogats. S'adoptaran, no obstant això, mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el normal desenvolupament de les obres i per si es produïra qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes. No obstant això, si és el cas, es donarà compliment al que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Característiques del potencial impacte  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió i sorolls) amb un efecte temporal de dos mesos i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, sent poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
b) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquesta mena d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació, i els seus additius (escumants), així com pels materials procedents de l'excavació de la bassa de llots i de l'esplanació que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrígen i naturalesa inerta, no constituiran un problema d'eliminació. La lixiviabilitat total, el contingut de contaminants en aquests i l'ecotoxicitat del lixiviat són insignificants i, en particular, no hauran de suposar risc per a la qualitat de les aigües superficials ni subterrànies. Sobre la base de l'esmentat en les consideracions prèvies no es considera afecció sobre la fauna, flora i biodiversitat.  
  
Per açò, en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El Projecte de perforació aprofundiment del pou la Falla de Fageca, destinat al proveïment urbà del municipi constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II grup 3.a) 3r de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar que l'execució del Projecte aprofundiment del pou la Falla de Fageca, destinat a cobrir la demanda d'aigua urbana del municipi de Fageca (Alacant) i, eventualment, del de Famorca, a realitzar al polígon 2, parcel·la 93, del primer terme municipal i promogut per l'Àrea de Cicle Hídric de la Diputació d'Alacant, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació obrant en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes del present informe, en particular:  
  
1r) El contractista haurà de construir una bassa de llots d'unes dimensions tals que puga albergar la totalitat dels detritus, llots i additius generats durant la perforació. En el cas de desenvolupar el pou amb àcid clorhídric, la zona de descàrrega de l'acidificació es realitzarà en una zona habilitada per a això on no puguen produir-se afeccions de qualsevol tipus sobre el terreny.  
2n) Atesa la localització del sondeig dins de zona forestal, el promotor i el director de les obres hauran de tindre en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals a observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
3r) Si en l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
4t) Els materials extrets de la perforació i els de l'excavació de la bassa de llots són de naturalesa molt similar, i tots dos inerts i innocus. Els detritus del sondeig tenen el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el material extret de la bassa el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Els materials d'excavació disposen de regulació i gestió específica segons l'Ordre APM/1007/2017, que regula les normes de valorització de materials excavats per al seu ús en obres i operacions de farcit diferents al lloc on es van generar. També podrien fer-ho pel Decret 200/2004, del Consell de la Generalitat, que regula l'ús de residus inerts en obres de restauració i farcit (art 3.1). No obstant això, als detritus del sondeig se li aplicaria el Decret 200/2004, ja que l'Ordre APM/1007/2007 només s'aplica a materials classificats amb el codi 17.05.2004. En qualsevol cas, el terreny haurà de ser restaurat i quedar amb la seua morfologia inicial.  
  
5é) Durant el temps que dure l'assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produïren, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, si és el cas, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats. En el cas que es duga a terme l'acidificació del sondeig, l'aigua extreta posteriorment pot ser salina o fins i tot una mica àcida. El seu abocament ha de ser efectuat amb les precaucions suficients per a no produir danys o molèsties ni afectar el medi ambient, i sempre amb la màxima cura de no contaminar punts d'aigua pròxims.  
6é) Haurà de preveure's que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent el determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
7é) En el cas que, per diferents motius es renunciara a l'ús del sondeig, (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, ensulsiades en el pou, etc.) s'haurà de procedir a la seua clausura i segellament, així com a la restauració del terreny a la seua situació original ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici que, si és el cas, procedisquen en via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
València, 7 de juny de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»