Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6208, del 17-02-2010 (2010/1709)

RESOLUCIÓ de 29 de gener de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Crevillent, Onda i Villena.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6208

Data del DOGV
:   17-02-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/1709


Data del document
:   29-01-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Crevillent
    * Villena
    * Onda
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 29 de gener de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Crevillent, Onda i Villena. [2010/1709]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 091/07-AIA Crevillent, 100/07-AIA Onda, i 196/05-AIA Villena.  
València, 29 de gener de 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 91/07-AIA  
Objecte del projecte: Declaració d'interés comunitari per a campament de turisme  
Promotor: Bernadagolf, SL  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Polígon 32, parcel·les 16 i 20 del terme municipal de Crevillent (Alacant)  
1. Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte:  
L'objecte del projecte és disposar de sòl per a la construcció d'un campament de turisme, en una superfície de 382.336 m², en una zona qualificada com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola en el PGOU de Crevillent, i tramitar amb aquest fi una declaració d'interés comunitari, de conformitat amb el que disposa l'article 20 de la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable.  
Els límits de l'actuació són els següents:  
- Nord: assarb del Conveni  
- Sud: assarb Orones.  
- Est: séquia.  
- Oest: sòl no urbanitzable i camins.  
Es projecta una superfície construïda de 11.470 m² destinada a zona d'oci i esportiva (1.470 m), zona de serveis (8.000 m²) i zona de magatzematge (2.000 m²).   
Es preveu l'execució de 1.500 parcel·les, que estimada una ocupació de 2,2 persones per cada una, comporta una ocupació de 3.350 persones.  
Les infraestructures previstes per al funcionament del projecte són:  
- El subministrament d'aigua es realitzarà mitjançant connexió amb la xarxa a partir de la xarxa general de proveïment de la partida de San Felipe Neri, i aportar amb aquest fi informe de l'entitat proveïdora (Aquagest Levante, SA) de data 10 de juliol de 2006, en el qual indica que per a poder satisfer la dotació sol·licitada de 500 m³/dia d'aigua potable cal executar l'ampliació de la xarxa que hi ha, en dos aspectes:  
- Ampliació del diàmetre de l'actual connexió de la xarxa municipal a les conduccions de la mancomunitat de Los Canales del Taibilla.  
- Substitució de l'actual xarxa d'aigua potable municipal des de l'entroncament indicat en el punt anterior fins la derivació de la xarxa que proveirà el càmping.  
- El subministrament elèctric es realitzarà mitjançant la connexió a partir d'un entroncament amb la línia de mitjana tensió que es localitza a poca distància al nord de la finca.  
- Les aigües residuals seran canalitzades mitjançant un col·lector a la depuradora de la Mancomunitat del Marge Esquerre del Riu Segura, pròxima al nucli de San Felipe Neri. Amb aquesta finalitat aporta l'informe de Sanejament d'Aigües de data 25 de maig de 2006 en el qual indica que l'EDAR de Dolores-Catral dóna servei a diversos municipis i està dissenyada per a tractar 2.400 m³/dia. En l'actualitat el cabal influent és de 1.829 m³/dia. Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 300 m³/dia. Concloent que en el cas en què l'urbanitzador responsable d'executar l'actuació decidisca no resoldre el sanejament i la depuració de les aigües residuals que genere i haja de sol·licitar en un futur la connexió a un sistema públic, l'Entitat de Sanejament d'Aigües informa la viabilitat del tractament en l'EDAR de Dolores-Catral de les aigües residuals generades pel sector Càmping Marjal Natura, a Crevillent, sempre que es complisquen els condicionants relatives al fet que l'urbanitzador execute les obres necessàries per a la connexió d'aquest a les infraestructures públiques de sanejament i que les efectue al seu compte i risc; que complisca els límits d'abocament establit en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües.  
Disposarà de xarxa separativa de pluvials que es connectarà amb la xarxa d'assarbs i séquies de reg.  
- El càmping disposarà d'una xarxa de reg i drenament que creuarà de nord a sud la seua àrea. La xarxa de drenament, al seu torn, connectarà amb el col·lector de drenatge la Colora, que es localitza immediatament al sud de la parcel·la.  
- La retirada de residus sòlids serà efectuada pel servei municipal de recollida de residus o empresa gestora autoritzada en les condicions que establisca la normativa municipal.  
- L'accés al sector es realitzarà a través d'un pont situat sobre l'autovia a Cartagena C-3321, i a través de camins veïnals.  
2. Alternatives  
En l'estudi no es valoren altres alternatives d'ubicació, únicament dins de la triada, les possibles alternatives d'ordenació per a minimitzar el possible impacte sobre el medi ambient.   
3. Tramitació administrativa  
Informació pública. Remissió de l'expedient:  
El 7 d'abril de 2006 els Serveis Territorials d'Alacant de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial remet la memòria informativa acompanyada de la memòria justificativa, normativa urbanística i avantprojecte d'urbanització, com també un primer tràmit d'informació publica. Amb aquesta documentació es va obrir un expedient de consulta prèvia (92/06-CON), ja que no s'acompanyava la documentació completa, entre altres aspectes no tenia el document de l'estudi d'impacte ambiental. En data 31 de maig de 2006 es va remetre informe des de l'àrea d'avaluació ambiental en què es comunicaven les deficiències trobades.  
En data 19 d'abril de 2007, els esmentats Serveis Territorials remeten la documentació requerida i s'inicia el procediment d'avaluació en aquest expedient.  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés a informació pública mitjançant un primer anunci de la Conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 5098, de data 22 de setembre de 2005, i no s'hi han formulat al·legacions segons consta en el certificat remés en data 7 d'abril de 2006.  
Així mateix es va sotmetre a un nou tràmit d'informació pública mitjançant anunci en el DOCV núm. 5432, de data 19 de gener de 2007, i no s'hi han presentat al·legacions segons consta en el certificat remés el 19 d'abril de 2007.  
4. Afeccions legals  
D'acord amb la informació continguda en l'estudi d'impacte ambiental, l'actuació se situa en zona qualificada com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola en el Pla general d'ordenació urbana de Crevillent. No obstant això, en els documents urbanístics s'indica que és sòl no urbanitzable comú. En tot cas, l'actuació haurà d'ajustar-se al que estableix la normativa urbanística que hi siga d'aplicació.  
L'actuació es troba pròxima al perímetre de protecció del Parc Natural del Fondo, si bé es troba fora de la delimitació establida en el pla d'ordenació de recursos naturals d'aquest.  
5. Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat, i mesures correctores proposades  
Els principals riscos que presenta la zona d'ubicació del projecte són, per un costat, un risc sísmic elevat i per un altre un risc d'inundació qualificat en l'estudi com de mitjà-alt, malgrat que el PATRICOVA no el qualifica amb risc d'inundació, això és causat pel fet que es tracta d'una àrea deprimida de difícil desguàs, en un entorn de séquies i assarbs de reg que en un determinat moment poden desbordar-se per dificultat de desguàs.  
Per a minimitzar el risc d'inundació proposa la conservació i bon manteniment de la xarxa de séquies i assarbs, i adequació de la nova xarxa de drenatge que estiga connectada a sistemes o col·lectors de drenatge oficials. Prohibició de soterranis i semisoterranis. Redacció prèvia a l'entrada en funcionament de les instal·lacions d'un pla d'emergències que reculla els protocols d'actuació davant d'aquest tipus de situacions.  
Pel que fa a la vegetació, en l'estudi es descriuen elements arboris que poden ser d'interés i en proposa la conservació preferentment en el mateix lloc on es troben, mitjançant la inclusió d'aquests a les zones verdes d'ús públic o, si no és possible mantenir-les en el mateix lloc, trasplantament a les zones verdes del sector.  
Respecte a les afeccions a la fauna, especialment a l'avifauna, atesa la proximitat d'aquesta a la zona humida del Parc Natural del Fondo, l'estudi proposa com a mesura preventiva per a evitar la interrupció de la reproducció de les aus, la planificació de les labors de tala i desbrossament de la vegetació fora dels mesos compresos entre febrer i agost.  
Pot afectar el paisatge ja que es troba pròxim a vies de comunicació, en una zona plana, amb una conca visual àmplia. Per a minimitzar l'impacte paisatgístic proposa evitar models arquitectònics forans, tancament de parcel·les de pedra natural cara vista combinada amb elements vegetals (tanques), evitar la presència d'elements exòtics o estranys. En els enjardinaments s'han d'utilitzar espècies de la flora autòctona local incloses en l'annex III.  
Durant el període d'explotació poden generar-se impactes derivats de les activitats dels usuaris del càmping, com són els impactes sonors i lumínics, i són especialment importants per la ubicació pròxima al Parc Natural del Fondo, per la qual cosa s'han d'adoptar les mesures necessàries per a evitar-hi afeccions. En l'estudi es proposen mesures per a evitar la contaminació lumínica mitjançant el disseny de lluminàries, amb apagament parcial a determinades hores de la nit.  
Indica, així mateix, que no es planificarà la presència de línies elèctriques aèries i que les actualment presents en l'àrea d'actuació passaran a ser subterrànies o desviades de la seua situació actual.  
Un altre impacte previsible en la fase de funcionament és l'ocasionat per la generació d'un volum elevat d'aigües residuals que, en principi, està previst es connecten als col·lectors de l'EDAR de Dolores-Catral, sempre que aquesta puga assumir els volums generats per l'activitat, la qual cosa sembla viable segons l'informe emés per Sanejament d'Aigües, en cas contrari el promotor del projecte ha de disposar d'un sistema de depuració propi.  
Respecte a les possibles afeccions als elements integrants del patrimoni historicoartístic, en data 3 de maig de 2007, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus emet un informe on indica que en la prospecció arqueològica realitzada no s'han trobat jaciments arqueològics, la incidència sobre el patrimoni paleontològic serà nul·la. Pel que fa al patrimoni etnològic, indica que els serveis tècnics han posat de manifest que en els resultats de la prospecció es fa referència a què s'ha constatat l'existència d'abancalaments agrícoles, canalitzacions de reg i bassa i un habitatge rural, elements sense interés etnològic.  
En aquest informe s'estableix, tanmateix, que ha de preveure's que l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el transcurs de les obres determinarà l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la Conselleria de Cultura perquè es determinen les mesures oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei de patrimoni cultural valencià.  
2. Programa de vigilància i seguiment  
En l'estudi s'estableix que el seguiment del compliment del pla de mesures correctores recollida l'efectuarà l'entitat promotora del projecte, la qual presentarà un informe anual davant de l'Ajuntament de Crevillent i la Conselleria de Territori i Habitatge.  
No obstant això, aquest programa de vigilància ha d'ampliar-se per al seguiment de les mesures correctores addicionals que s'estableixen a través del condicionat d'aquesta declaració.  
6. Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 20 i disposició addicional 5ª de la Llei 4/1992, del sòl no urbanitzable.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
4. L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, en especial les derivades de la normativa urbanística, el projecte per a campament de turisme, situat al polígon 32, parcel·les 16 i 20, al terme municipal de Crevillent (Alacant), promogut per Bernadagolf, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1) El subministrament d'aigua potable s'ha d'efectuar d'acord amb la quantitat i qualitat establides en les legislacions sectorials d'aigües de consum públic i la reglamentació de campaments de turisme, com també els dispositius d'acumulació que en aquestes s'establisca.  
2) S'ha d'efectuar una adequada gestió dels recursos hídrics, i promoure l'estalvi del consum d'aigua. Així mateix, s'han d'aplicar criteris de sostenibilitat en la utilització de l'aigua per a reg, de manera que s'adopten sistemes de reg gota a gota i preferentment amb aigua residual depurada que complisca les garanties sanitàries que calga.  
3) Pel que fa a la gestió de les aigües generades per l'activitat, han de complir les condicions de connexió i abocament a la xarxa de clavegueram que establisca l'entitat gestora de l'estació depuradora i en qualsevol cas els límits establits en l'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram elaborada per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. En el cas que el sistema de sanejament no puga assumir els volums generats per l'activitat, l'entitat promotora del projecte ha de proporcionar un sistema de depuració propi.  
4) A causa de la proximitat del Parc Natural del Fondo, s'han d'adoptar mesures per a evitar impactes sonors tant en la fase de construcció (horaris de treball, especialment de maquinària pesant), com també en la fase de funcionament per actuacions derivades de les activitats turístiques, i respectar els nivells de soroll establits en les normatives sectorials, i especialment en horaris nocturns. Així mateix, s'han d'aplicar mesures de minimització d'impactes lumínics, d'acord amb les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental.  
5) Els residus generats en l'activitat han de ser gestionats segons les característiques d'aquests i d'acord amb el que estableix la legislació sectorial específica. Els materials sobrants del moviment de terres s'han de traslladar a abocadors autoritzats. S'ha de facilitar la recollida selectiva de residus de tipus urbà, disposar contenidors normalitzats amb aquest fi i coordinar la gestió amb la recollida municipal.  
6) S'ha de disposar un sistema de recollida de pluvials que garantisca l'absència d'efectes d'inundació tant als terrenys de l'actuació com a les parcel·les limítrofes, camins, etc. Per a prevenir el risc d'inundació s'ha de redactar prèviament a l'entrada en funcionament de les instal·lacions un pla d'emergències que reculla els protocols d'actuació davant d'aquest tipus de situacions.  
7) S'han d'adoptar les mesures preventives i correctores relatives a la flora, la fauna i el paisatge proposades en l'estudi d'impacte ambiental, preservar els exemplars arboris singulars descrits en aquest, i minimitzar l'impacte sobre la nidificació de l'avifauna.  
8) El programa de vigilància ambiental ha d'incloure la gestió realitzada amb els distints tipus de residus generats en l'execució i funcionament de les obres projectades, com també les mesures adoptades per a prevenir el risc sísmic i el risc d'inundació. Remetre un informe a aquesta Direcció General amb periodicitat anual amb el resultat de l'esmentat programa, i incloure-hi documentació fotogràfica de les mesures de revegetació i minimització de l'impacte visual.  
9) Prèviament a l'execució del projecte, s'ha de disposar de l'informe preceptiu i vinculant de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus. I en tot cas, ha de preveure's que l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el transcurs de les obres determinarà l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament la Conselleria de Cultura perquè es determinen les mesures oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei de patrimoni cultural valencià.  
10) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen derivats de l'aplicació de la normativa reguladora dels campaments de turisme, com també les disposicions contingudes en les ordenances municipals i la resta de normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 100/1328-LTG  
Títol: Fàbrica de paviment i revestiments ceràmics  
Promotor: Cristal Cerámicas, SA  
Localització: Camí de Miralcamp, parcel·les G i I de la unitat d'execució sud-8 d'Onda (Castelló)  
Autoritat substantiva:Direcció General de Qualitat Ambiental  
1. Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Cristal Cerámicas, SA és una empresa del sector ceràmic que es proposa instal·lar una nova planta de fabricació de paviment i revestiment ceràmic al municipi d'Onda, camí de Miralcamp, parcel·les G i I de la unitat d'execució sud-8. En particular, a la planta es produirà gres porcellànic esmaltat i monoporosa de pasta roja. La indústria està tramitant l'autorització ambiental integrada de la planta en projecte.   
Segons l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament, la indústria és compatible, ja que se situa en una zona amb ús global o dominant l'industrial i s'indica que es prohibeix l'emmagatzemament a la intempèrie d'argiles, terres i qualsevol tipus de matèria primera, els quals han de cobrir-se amb tancaments superiors i laterals. La parcel·la té una superfície de 30.614 m² i les edificacions ocupen una superfície de 13.310,23 m².  
Hi ha subministrament d'energia elèctrica i gas natural. El proveïment d'aigua es realitza des de la xarxa de proveïment, encara que s'està tramitant l'autorització d'aprofitament d'un pou propi amb un cabal de 6.600 m³/any. A aquest efecte, es disposarà de dues xarxes interiors de proveïment d'aigua, per a serveis (potable) i per a procés (de pou). L'accés a la parcel·la es realitza des de la CV-20, a través dels vials interiors del polígon.  
2. Característiques més rellevants de l'activitat  
De manera esquemàtica, el procés de fabricació consisteix en la recepció i emmagatzemament en sitges de les argiles atomitzades; dosificació, humectació i premsatge d'argiles per a formar la peça en cru; esmaltada, pintura i càrrega en boxs; assecatge; cocció en forns monoestrat; selecció i magatzematge.  
La capacitat de producció de la planta és de 200 t/dia de gres porcellànic esmaltat i de 154 t/dia de monoporosa de pasta roja, encara que la producció estimada a la posada en marxa d'aquesta és de 187,5 t/dia i 140 t/dia respectivament.  
Les matèries primeres emprades en el procés productiu són principalment aigua (s'estima un consum de 6.125 m³/any) i argiles atomitzades. Com a matèries primeres secundàries s'empren esmalts i colors ceràmics. Les fonts d'energia emprades són electricitat i gas natural.   
3. Consideracions ambientals  
La planta se situa en un entorn industrial, en el qual destaca el sector ceràmic. La zona disposa d'infraestructures urbanes: xarxes de clavegueram (sanitària i de pluvials), elèctriques, subministrament de gas, vials, etc.   
Durant la fase de condicionament de la parcel·la i de construcció de les naus, els impactes es consideren com a compatibles, per l'alta antropització de la zona. En el cas de tancament, s'han de desmantellar les instal·lacions i gestionar els residus generats convenientment.  
Amb caràcter general, la fabricació de productes ceràmics porta associats elevats consums d'aigua i energia i genera emissions a l'atmosfera, soroll, abocaments i residus. No obstant això, el sector gaudeix d'un alt desenvolupament tecnològic que li permet reduir-ne la incidència ambiental. En aquest sentit, la metodologia de producció està altament desenvolupada i estandarditzada, en proporcionar tots els fabricants maquinària semblant i emprar les millors tecnologies disponibles, per la qual cosa no s'han avaluat alternatives.  
Els focus canalitzats d'emissió de contaminants a l'atmosfera són les zones d'emmagatzemament i trasbals de matèries primeres (emissió de partícules), les assecadores i forns de cocció (emissió de gasos de combustió) i la zona d'esmaltada (emissió de partícules). Per a reduir la concentració de contaminants emesa, les zones d'emmagatzemament i trasbals de matèries primeres, la zona d'esmaltada i la zona de premsatge disposen de sistemes d'aspiració i filtre de mànegues. Les argiles s'emmagatzemen en sitges i recipients (la normativa municipal prohibeix l'emmagatzemament de terres a l'aire lliure). Els productes químics (esmalts i serigrafies) s'emmagatzemen a cobert, sobre solera de formigó impermeable. Pel que fa a les emissions de les assecadores i els forns, atés que s'estima que estan per sota dels límits establits, no es considera necessari adoptar sistemes correctors i són emeses directament a l'atmosfera a través de xemeneia. Els focus seran sotmesos a mesuraments de control periòdiques.  
S'identifiquen com a potencials focus de soroll els camions, la secció d'emmagatzemament de matèries primeres i d'expedició de producte acabat, els ventiladors, la zona de premsatge, les assecadores i la zona d'esmaltada i la resta de zones de producció. Els condensadors del sistema d'aire condicionat s'han dotat de carcassa aïllant. S'estima que els tancaments i l'atenuació per distància als receptors més pròxims permeten complir els nivells sonors màxims establits. No obstant això, la maquinària se situarà sobre suports flexibles o bancades, s'equilibrarà aquesta i es mantindran determinades distàncies als tancaments per a evitar la transmissió de vibracions. Així mateix, es limitarà la velocitat de circulació dels camions per l'interior de les instal·lacions. Es realitzarà la primera auditoria acústica a la posada en marxa de la instal·lació i es repetirà periòdicament.  
La planta se situa en una zona amb vulnerabilitat i accessibilitat alta d'aqüífers. A l'efecte d'evitar la contaminació del sòl i el corresponent risc de contaminació d'aqüífers, les naus disposen de solera de formigó impermeable i la terra exterior disposa de paviment asfàltic.  
Les aigües residuals associades a la planta són de tipus sanitari, de procés i pluvials. Les aigües sanitàries s'abocaran al clavegueram municipal, una vegada que es dispose de la preceptiva autorització, aplicant els límits establits per l'ordenança municipal als distints paràmetres. Les aigües pluvials s'aboquen a la xarxa separativa del polígon. Les aigües residuals industrials, generades en les labors de neteja i al laboratori, es dirigeixen mitjançant canaletes fins una bassa de decantació de 250 m³ de capacitat. La bassa la buiden gestors autoritzats i disposa d'un avisador acústic d'ompliment per a evitar vessaments.  
Respecte als residus generats, els assimilables a urbans són gestionats a través dels serveis municipals. Els residus inerts, com també la pols dels filtres i peces no cuites són emmagatzemats en una tremuja de rebutjos i lliurats a un gestor autoritzat. Les peces trencades cuites s'emmagatzemen en contenidors i aquests són retirats per un gestor autoritzat. Es disposa també de bidons, contenidors i gàbies per al conjunt de residus no perillosos generats. Els residus d'envasos es gestionaran a través d'un sistema de dipòsit, devolució i retorn. Per a l'emmagatzemament temporal dels residus perillosos, es disposa d'una zona coberta de 30 m², a la vora del taller, amb solera impermeable. Addicionalment, aquest magatzem disposa d'un dipòsit inferior amb volum igual al 20% de la capacitat d'emmagatzemament de residus líquids i de materials absorbents per a vessaments.  
L'estètica de la indústria serà adequada a l'entorn industrial en què se situa, per la qual cosa no s'estima cap afecció al paisatge predominant de la zona.  
Com a programa de vigilància ambiental, es proposen una sèrie de mesures que es poden resumir en:  
- Vigilar el compliment del projecte.  
- Determinar l'eficàcia de les mesures de protecció i correcció, i en cas de deficiències, esmenar-les.  
- Mesuraments periòdics per l'organisme de control, tant de les emissions a l'atmosfera com del soroll generat.  
- Realitzar un seguiment dels residus generats.  
- Vigilància de les instal·lacions.  
- Redacció de plans d'emergències.  
- Anàlisi de l'aigua de pou.  
4. Tramitació administrativa  
Amb data 10 de maig de 2007 es va rebre escrit de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental, on se sol·licitava l'avaluació ambiental del projecte, a instàncies de Cristal Cerámicas, SA. A aquest efecte, es comunicava la finalització del tràmit d'informació pública de l'expedient, sense que s'hi hagen rebut al·legacions. Així mateix, s'ha adjuntat documentació addicional a l'expedient consistent en informes demanats d'altres òrgans.  
Amb anterioritat, en data 6 de novembre de 2006 i a l'efecte de consultar sobre la suficiència i idoneïtat de la documentació (expedient 258-2006/CON), l'Àrea de Qualitat Ambiental havia remés:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annexos.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
5. Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...) de l'annex I. La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Altres afeccions considerades són:  
- La fabricació de taulellets i taulells de ceràmica està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener.   
- La fabricació de productes d'argila per a la construcció està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, del Decret 833/1975.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció i gestió de residus i residus d'envasos.  
- Queda sotmesa així mateix a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
6. Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'apartat l) del Grup 4 de l'annex I de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental (fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, en particular, teules i rajoles).  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada llei.   
L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de planta de fabricació de paviment i revestiment ceràmic, promogut per Cristal Cerámicas, SA, situada al camí Miralcamp, parcel·les G i I de la unitat d'execució sud-8 d'Onda (Castelló), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Addicionalment, s'han de complir les condicions següents:   
1. Amb caràcter previ a l'aprofitament del pou previst, ha de disposar-se de la preceptiva concessió d'aprofitament atorgada per la confederació hidrogràfica competent.   
2. D'acord amb l'article 4 del FHG 0236/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
3. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent el qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 26 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 196/3809-IWL   
Títol: homologació i Pla parcial de millora del sector Casa del Padre  
Promotor: Ajuntament de Villena  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Villena i CTU   
Localització: al nord-oest del nucli de població al costat de la carretera CV-809 de Villena a Caudete, al paratge conegu com a Casa del Padre  
1. Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte de l'homologació (opció C) i Pla parcial de millora del sector Casa del Padre, a Villena, sotmés a avaluació ambiental, és la modificació de l'ordenació estructural mitjançant la reclassificació de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable d'ús industrial, i es defineix l'ordenació detallada del sector.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'instrument de planejament vigent al municipi de Villena és el Pla general, que disposa de l'aprovació definitiva de data 7 de març de 1991, però modificat puntualment (MP núm.11) en l'àmbit d'estudi a fi de qualificar aquests terrenys, que inicialment eren de protecció, a sòl no urbanitzable comú.  
El sector de sòl urbanitzable se situa a uns mil metres del sòl urbà de Villena i comprén una superfície de 333.250 m², a l'espai delimitat al nord per un camí i SNU comú; al sud, un altre camí i SNU comú; a l'est, la carretera Villena-Caudete, i a l'oest, la forest Cabezo Redondo i l'assegador Reial d'Almansa al Collado de Salinas.   
L'ordenació detallada del sector disposa una zona verda de la xarxa secundària amb una superfície de 33.325 m², que manté una massa de pineda existent, i un equipament de tipus administratiu en una parcel·la de 42.758 m² a la vora occidental en contacte amb terrenys forestals de la forest Los Cabecicos. La resta de les parcel·les es destinen a ús industrial amb tipologia aïllada.   
Pel que fa a la connexió del sector, s'ha executar una rotonda d'accés des de la CV-809. A més, en el document de planejament parcial s'afirma que entre les infraestructures que hi ha a la zona de major cota del sector hi ha un dipòsit d'aigua potable des del qual s'organitzarà la xarxa de proveïment, mentre que el sanejament es preveu que se solucione a través de la xarxa d'aigües residuals i una depuradora a la part posterior de la forest; no obstant això, el detall de la connexió a aquests serveis no figura en la fitxa de planejament i gestió del sector.  
3. Alternatives  
En l'estudi d'alternatives s'ha fet referència a les tres alternatives tècniques d'ordenació del sector, entre les quals no figura l'alternativa 0. La solució adoptada, opció C, es justifica a través de l'anàlisi de la viabilitat d'aquestes des del punt de vista ambiental.  
2. Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
Amb data 18 d'abril de 2006 la Direcció Territorial d'Alacant remet una còpia de l'expedient administratiu municipal que inclou el certificat del tràmit d'exposició pública i la documentació relativa a l'homologació i Pla parcial sector Casa del Padre, de Villena. Amb anterioritat, el Servei Territorial de Medi Ambient remet una còpia de l'estudi d'impacte ambiental de l'esmentat planejament parcial, i s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental inicial es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons els anuncis publicats en el diari Información d'Alacant, de data 23 de juliol de 2001, i en el DOGV núm. 4060, de 8 d'agost de 2001, i novament, un segon estudi d'impacte ambiental, en el DOGV núm. 5030, de 17 de juny de 2005.   
Durant la informació pública es presenten un total de cinc al·legacions, de les quals s'ha remés una còpia, totes en el primer període i cap al·legació en el segon, segons consta en el certificat emés pel secretari general de l'Ajuntament de Villena, de data 29 de setembre de 2005, relatiu a l'acord d'aprovació provisional de l'estudi d'impacte ambiental per Ple municipal.  
El programa per al desenvolupament de l'actuació integrada del sector industrial Casa del Padre disposa d'aprovació provisional, de data 27 de gener de 2005, del Ple municipal, segons el certificat emés per la Secretaria General de l'Ajuntament.  
3. Resum de les al·legacions  
Alguna de les al·legacions presentades tenen contingut ambiental, ja que manifesten la proximitat de l'emplaçament del polígon industrial a una zona amb restes arqueològiques. L'al·legació del grup municipal els Verds exposa allò que considera deficiències en l'estudi d'impacte ambiental, pel que fa a la vegetació, flora i fauna; sol·licita la redistribució de les zones verdes, i proposa la zona que s'ha d'ocupar amb indústries i la necessitat de disposar de l'informe preceptiu a l'efecte patrimonial i el relatiu a l'afecció a un camí ramader.   
3. Informes sectorials  
a) Patrimoni cultural valencià:  
- Informe de l'arquitecte municipal (04.03.2005), que assenyala que en l'àmbit del sector no hi ha béns immobles d'interés cultural.  
- Informe del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Medi Ambient (07.04.2006), de caràcter favorable a l'efecte patrimonial, regulat en l'article 11 de la Llei 4/98, relatiu a l'estudi d'impacte ambiental que s'adjunta degudament visat.  
b) Recursos hídrics per a un nou desenvolupament urbanístic industrial al terme municipal de Villena:  
- Informe de la UTE VIARSA (02.03.2005), que informa sobre els consums d'aigua potable al municipi en els anys 2002, 2003 i 2004. En un segon informe (02/03/05) es refereix al Pla director d'aigua potable de Villena, en el qual s'especifica la xarxa arterial municipal. I a continuació diu que «pel que fa a l'existència de recursos hídrics per a proveir l'actuació, en l'actualitat no és suficient amb recursos propis; en aquests moments s'està executant un nou pou subterrani amb què, en cas d'extraure el cabal esperat, sí que es disposarà de recursos hídrics suficients a partir de finals de 2005».  
c) Capacitat d'assimilació i tractament de l'aigües residuals:  
- Informe del departament d'Obres i Urbanisme (28.03.2003), de l'Ajuntament de Villena, que respecte a la sol·licitud d'entroncament a la xarxa de clavegueram públic, informa que «atesa la distància i la impossibilitat de connectar amb el sistema de clavegueram al polígon industrial El Rubial, l'actuació més favorable seria instal·lar un sistema de bombament i elevar directament l'aigua a la depuradora municipal».   
- Informe del departament de Medi Ambient i Ordenació del Territori (03.03.2005), de l'Ajuntament de Villena, relatiu a la procedència, destinació final i volum de les aigües residuals al terme municipal.  
d) Capacitat de gestió dels residus:  
- Informe del Departament de Medi Ambient i Ordenació del Territori (04.03.2005), de l'Ajuntament de Villena, sobre la procedència, destinació final i volum dels residus al terme municipal.  
e) Contaminació atmosfèrica i qualitat de l'aire:  
- Informe del Departament de Medi Ambient i Ordenació del Territori (04.03.2005), de l'Ajuntament de Villena. Anàlisi de la contaminació atmosfèrica i acústica al terme municipal.  
- Informe de l'Àrea de Qualitat Ambiental (25.05.2005), sobre les dades disponibles relatives a la qualitat de l'aire a Villena  
4. Afeccions legals  
1. Patrimoni cultural valencià. Al voltant de l'actuació se situen els jaciments arqueològics de Cabezo Redondo, Cabezo de les Cuevas (coves del Alto I i II, de las Lechuzas i de las Delicias), Cabezo del Molinico/Casa del Padre i Casa de Lara, tots fora de l'àmbit del sector localitzats principalment a les elevacions al sud-oest del sector.   
2. Camins ramaders. L'assegador Reial d'Almansa al Collado de Salinas discorre pròxim i exterior al sector, a l'oest, sense afecció sobre aquest.   
3. Infraestructures lineals. La carretera comarcal CV-809 Villena-Caudete delimita el sector per la banda est d'aquest. En perpendicular a aquesta via de comunicació i seguint el traçat del camí que conforma el límit nord del sector, discorre una línia de transport d'energia elèctrica de mitjana tensió.   
5. Consideracions ambientals  
Amb data 5 d'octubre de 2004, el director general de Gestió del Medi Natural formula declaració d'impacte ambiental, de caràcter favorable, de la modificació puntual núm. 11 del PGOU de Villena l'àmbit del qual és el mateix que el de la reclassificació proposada. L'esmentada modificació del planejament va tenir com a objecte la requalificació d'una porció de sòl no urbanitzable de protecció agrològica a sòl no urbanitzable comú.  
L'avaluació ambiental de l'esmentada modificació considera el valor ambiental dels terrenys per a la seua conservació, i s'accedeix a la desprotecció i qualificació d'aquest com a SNU comú. Actualment aquests terrenys lleugerament abancalats es troben abandonats i sense cap ús o aprofitament.  
Aquesta nova modificació que afecta sòl no urbanitzable mitjançant la seua reclassificació, avalua ara els impactes sobre el medi per implantació d'usos, transformació i consum del sòl, consum de recursos hídrics i generació d'aigües residuals i residus, principalment.  
El nou sector de sòl urbanitzable i d'ús industrial que es pretén incorporar al planejament general municipal és compatible amb el model territorial i urbà vigent, ja que està situat pròxim al nucli urbà i al costat d'una via de comunicació, per la qual cosa es considera ambientalment viable, sempre que es justifique la suficiència de recursos i la capacitat de tractament i assimilació dels contaminants.  
Pel que fa al consum d'aigua potable, l'Ajuntament, com a titular del Servei Públic de Proveïment, certifica la disponibilitat d'un cabal de 10 m³/ha i dia, previst per a abastir 172.801 m² de parcel·les industrials i 69.800 m² de zones verdes. No s'especifica la procedència del recurs encara que, segons sembla, l'Ajuntament disposa de recursos propis i aliens (comunitats de regants) amb producció d'aigua potable per a l'ús d'aquests en cas d'augment de la demanda.  
Pel que fa a l'emissió de contaminants, per a les aigües residuals es preveu, en l'estudi d'impacte ambiental, la connexió de la xarxa de sanejament amb l'EDAR situada al paratge Los Cabezos (plànol núm. 15). L'Ajuntament, a través de la Secretaria General, certifica (03/05/07) que "la depuradora municipal amb les obres d'ampliació realitzades té capacitat suficient per al tractament de les aigües residuals que es pretenen abocar". La xarxa s'estudia com a separativa ja que per a les aigües pluvials se'n proposa l'abocament a l'embassament de reg de Cabezos. I la gestió dels residus es du a terme conforme al pla zonal de la zona XIII, a la qual pertany el municipi.  
L'estudi d'impacte ambiental considera el paisatge com un factor ambiental més i defineix la qualitat ambiental de la zona d'estudi com a moderada o baixa, i els principals impactes identificats per a les distintes fases del projecte es valoren de la manera següent: fase de planejament, no significatius o compatibles; fase d'execució, com a compatibles i moderats, sent severs els relatius a l'ocupació i transformació del sòl; i en la fase d'explotació, com a moderats i compatibles, principalment. I en aquest sentit, es realitza una proposta de mesures correctores i un pla de vigilància ambiental (PVA) adequada a l'avaluació ambiental del projecte.  
L'àmbit de l'actuació, per les seues dimensions i funció dins del model territorial de Villena, com també els efectes previsibles d'aquest sobre el medi ambient, pot considerar-se com una zona de reduït àmbit territorial, per la qual cosa resulta possible l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental.  
6. Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació i Pla parcial de millora del sector Casa del Padre, al terme municipal de Villena, promogut per l'Ajuntament de Villena, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
S'ha d'esmenar la fitxa de planejament i gestió del sector i s'ha d'incorporar al projecte d'urbanització, entre les condicions de connexió i integració, els aspectes següents:   
- La xarxa de sanejament s'ha de definir com a separativa.  
- Per a la xarxa d'aigües pluvials, en el cas de no optar per la reutilització d'aquesta en els processos industrials o per al reg de la zona verda, s'ha d'identificar en els plànols d'ordenació el traçat de la xarxa i el punt d'abocament.  
- La xarxa d'aigües residuals ha de connectar-se de manera efectiva a l'EDAR on es porte a terme el tractament d'aquestes. S'ha d'identificar el traçat exterior al sector del col·lector de sanejament i, si és procedent, les infraestructures necessàries per al bombament i elevació de les aigües residuals directament a la depuradora municipal.  
- S'ha d'identificar la procedència i el punt de connexió per al proveïment d'aigua potable al sector.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar-se cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.