Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8511, del 22-03-2019 (2019/2144)

RESOLUCIÓ de 20 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 82/15-AIA la Torre d'en Doménec.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8511

Data del DOGV
:   22-03-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/2144


Data del document
:   20-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Torre d'en Doménec, la
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 82/15-AIA la Torre d'en Doménec. [2019/2144]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 82/15-AIA la Torre d'en Doménec.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 82/9915-DAJ.  
Títol: ampliació d'explotació avícola amb capacitat total per a 75.000 pollastres d'engreix.  
Promotor: Hermanos Bort Pastor, CB.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Torre d'en Doménec (Castelló).  
Localització: polígon 1, parcel·la 615, del terme municipal de la Torre d'en Doménec (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte d'aquest projecte és la sol·licitud de llicència ambiental, d'acord amb la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, per a l'ampliació d'una explotació avícola que hi ha a la parcel·la 615, del polígon 1, de la partida els Quadrons, del terme municipal de la Torre d'en Doménec.  
L'explotació existent, que consta de dues naus avícoles amb capacitat per a 48.000 pollastres d'engreix, té declaració d'impacte ambiental favorable amb condicionants, corresponent a l'expedient 293/04-AIA, de data 20 d'abril de 2005. A la mateixa parcel·la, es pretén realitzar una ampliació de la capacitat de l'explotació de 27.000 pollastres d'engreix addicionals, mitjançant la construcció d'una tercera nau, amb unes dimensions de 15,2 x 100 metres, al costat de les dues que ja estan en ús.  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada.  
Emplaçament.  
L'activitat se situarà a la parcel·la 615, del polígon 1, del terme municipal de la Torre d'en Doménec.  
La distància del lloc on es pretén construir l'explotació respecte a altres explotacions de la mateixa espècie és superior a 500 m, tal com indica la normativa de distàncies establides en el Reial decret 1084/2005, de 16 de setembre, d'ordenació de l'avicultura de carn. S'aporta l'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, d'acord amb la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de data 24 d'octubre de 2014.  
  
La distancia respecte a la zona habitada més pròxima a l'explotació (nucli urbà de la Torre d'en Doménec) és d'uns 970 m, complint d'aquesta manera la normativa de distàncies establides en el Pla General d'Ordenació Urbana d'aquest municipi, en l'apartat dedicat a l'ordenació d'instal·lacions ramaderes, exceptuant les granges porcines.  
  
La parcel·la on se situa l'explotació té una superfície de 10.782 m² i està qualificada com a sòl no urbanitzable comú. Amb data 19 de gener de 2015, s'emet un certificat municipal de compatibilitat urbanística favorable condicionat al compliment dels requisits indicats en els informes sectorials vinculants inclosos en l'expedient.  
  
Accessos  
A la parcel·la es pot accedir des de la carretera CV-10, a través d'un camí rural. Aquest vial està pavimentat amb quitrà en la totalitat del seu recorregut, fins a l'accés a l'explotació. Té una amplària aproximada de 4 metres. La distància respecte a la carretera CV-10 és de 350 metres, aproximadament.  
Descripció de l'activitat i procés productiu  
L'activitat consisteix en l'engreix de pollastres (pollastres d'engreix). Els pollastres d'engreix arribaran a la granja amb un dia d'edat i seran retirats aproximadament als 45 o 50 dies, amb un pes entre 2 i 2,5 kg. Una vegada que es retiren els animals, es procedirà a la neteja i desinfecció de les naus; aquest procés té una durada entre 10 i 15 dies.  
El sistema productiu que seguirà l'explotació és el de la integració, és a dir, una empresa productora facilitarà els pollets per a l'engreix i al final del cicle, la mateixa empresa integradora serà la que els retire per al posterior trasllat a l'escorxador.  
El règim del procés productiu serà intensiu i seguirà el sistema «tot dins, tot fora», és a dir, les aus entraran totes en l'explotació amb la mateixa edat i eixiran totes al mateix temps, amb el que s'aconsegueix tindre un lot homogeni que en facilitarà molt el maneig.  
  
Les tasques diàries que ha de realitzar el granger es redueixen al control i vigilància dels equips (menjadores, abeuradors, calefacció), regulació, ventilació i condicions ambientals, salut i creixement dels animals i la retirada i posterior trasllat dels animals morts als punts destinats a això.  
Mesures sanitàries  
Amb la periodicitat necessària, es realitzaran programes de desratització, a fi d'evitar la presència de rosegadors com a potencials vectors de malalties infectocontagioses.  
L'entrada de persones a les naus es realitzarà per pediluvis i amb roba adequada.  
L'explotació disposa d'una tanca perimetral que coincideix exactament amb la delimitació de la parcel·la en la qual se situa l'explotació. Aquesta tanca perimetral té una porta d'accés, de tipus corredissa, per a permetre l'entrada dels vehicles de càrrega i descàrrega d'animals i pinso. Aquest accés és únic, de manera que es pot realitzar un control exhaustiu de les entrades en el perímetre de l'explotació.  
  
El gual sanitari, situat en l'única entrada a la parcel·la on se situa l'explotació, està realitzat mitjançant formigó en massa, i està format per un recipient que aconsegueix 30 cm de profunditat, amb pendent suau per a facilitar l'entrada i eixida dels vehicles. Aquest gual ocupa tota l'amplària de la porta d'accés, per tant, obliga a passar-hi tot vehicle que haja d'accedir a l'explotació. Les dimensions indicades possibiliten que es desinfecten els pneumàtics en tot el seu perímetre i alçària.  
  
La nova nau a construir tindrà, igual que les naus existents, les finestres destinades a ventilació, amb malla gabial de característiques adequades per a una explotació avícola.  
Cadascuna de les naus se separarà en dos espais mitjançant un parament vertical desmuntable o mòbil, amb la finalitat de poder aïllar els pollastres malalts.  
Protocol de neteja i desinfecció  
Una vegada retirats els animals ja engreixats, s'iniciarà un buit sanitari d'uns 15 dies, finalitzat el qual comença de nou el cicle. El protocol de neteja desinfecció a realitzar durant el buit sanitari serà el següent:  
  
En primer lloc, es retira el jaç (format per encenall, excrements d'animals, restes de plomes i restes de pinso). Seguidament, s'agrana exhaustivament el sòl de la nau i s'inicia una neteja en sec (agranada, neteja d'entrades i eixides d'aire, etc [?]). A continuació, es desmunten totes les instal·lacions mòbils (abeuradors, menjadores, suports, etc. [?]). Aquestes peces es trauen fora de la nau per a realitzar una neteja i desinfecció exhaustiva. Les instal·lacions de pinso es netegen de pinso i pols amb mitjans mecànics. Finalment, es realitzarà la neteja humida (reblaniment amb detergent i aigua temperada a baixa pressió, neteja a alta pressió amb broc de doll pla, assecatge i aplicació de desinfectant).  
  
Característiques de les edificacions  
El nou mòdul s'emplaçarà longitudinalment, en direcció nord-est - sud-oest, entre els mòduls existents.  
Dimensions de les naus existents:  
- Mòdul 1, situat a l'oest de la parcel·la: 110 x 12 m (1.320 m²).  
- Mòdul 2, situat a l'est de la parcel·la: 108 x 14 m (1.512 m²).  
Dimensions i característiques constructives de la nova nau:  
- Mòdul 3, situat entre els dos mòduls ja construïts: 100 x 15,2 m (1.520 m²).  
L'alçària en cornisa de la nau serà de 2,60 m, mentre que es disposarà d'una alçària màxima en carener de 4,50 m.  
Adjunt a la nau ramadera es construirà el local tècnic exterior, amb unes dimensions de 4,06 m x 4,72 m i una superfície de 19,16 m². Per tant, la superfície total construïda dels nous edificis serà de 1.539,16 m².  
  
La nau disposarà de tres portes d'accés, una gran (4 x 2,5 m) en la façana principal i d'altres dues (0,90 x 2 m) situades en una de les façanes laterals.  
L'estructura serà a base de pòrtics metàl·lics. Les parets es conformaran mitjançant plaques de xapa lacada, amb aïllament de poliuretà amb una grossària de 50 mm. Les finestres, destinades a ventilació, seran de tipus basculant amb malla antiocells, i es col·locaran a banda i banda de la nau. Existiran un total de 17 finestres a cada costat. Les dimensions de les finestres seran d'1 m x 0,40 m. La coberta es conformarà mitjançant plaques de xapa grecada fixades a les corretges i tindrà un pendent del 20 %.  
Per al subministrament continu d'aliment, al costat de la nova nau, s'instal·laran dues sitges de fibra de vidre i suports metàl·lics de 14.000 kg de capacitat, totalment estancs.  
El local tècnic adjunt presentarà les mateixes característiques constructives que la resta de la nau.  
La superfície interior consistirà en un espai totalment diàfan en el qual es muntaran les instal·lacions necessàries per a l'alimentació, ventilació i climatització de la nau.  
La solera de la nau haurà de ser totalment estanca i impermeable. Amb caràcter previ a l'inici de l'activitat s'haurà de certificar davant l'òrgan substantiu la impermeabilitat i estanquitat de la solera de la nau mitjançant document signat per tècnic competent.  
El local tècnic adjunt albergarà els quadres de control destinats a modificar els paràmetres de ventilació, climatització, alimentació i il·luminació d'aquest mòdul de l'explotació. A més, servirà com a magatzem de tots aquells elements que no puguen estar a l'interior de la nau avícola.  
Maquinària  
- 4 menjadores amb funcionament mitjançant motor trifàsic de 2 CV.  
- 10 ventiladors per a circulació d'aire a l'interior de les naus d'1,5 CV.  
S'instal·larà, a més, un sistema de calefacció mitjançant radiadors de gas, que és el que ja s'utilitza en les dues naus existents. Per a calfar la nova nau s'instal·laran tres radiadors amb una potència per radiador de 68.800 kcal/h, i la potència total de la instal·lació de radiadors és de 206.400 kcal/h.  
Combustibles  
L'explotació disposa d'una instal·lació d'emmagatzematge de GLP per al subministrament de gas propà comercial que alimenta els radiadors de calefacció situats a l'interior de les naus. S'adjunta la concessió de llicència municipal d'activitat qualificada per a una instal·lació d'emmagatzematge i receptora de GLP en depòsit fix aeri de 10.000 litres.  
Instal·lacions.  
- Aigua: el proveïment d'aigua potable es realitza a través de la xarxa municipal de la Torre d'en Doménec.  
- Instal·lació de lampisteria: la instal·lació de lampisteria partirà de l'escomesa principal d'adob i es distribuirà als punts de consum, mitjançant canonada de material plàstic. Per a la zona d'explotació inicial (mòduls 1 i 2) hi ha uns depòsits d'emmagatzematge i proveïment en cas de tall del subministrament. Per a la nova construcció del mòdul 3 (ampliació de l'explotació) s'instal·larà un nou depòsit de 30.000 litres de capacitat per a assegurar el subministrament d'aigua potable en l'ampliació de l'explotació en cas de talls o interrupcions en la xarxa general.  
- Ventilació: la ventilació de la granja serà de tipus forçada o dinàmica, de manera que la circulació de l'aire es portarà a terme a través d'extractors o ventiladors helicoïdals de baixa pressió. Es preveu la instal·lació en una de les parts de 10 ventiladors amb un cabal de 49.000 m³/h, la qual cosa suposarà un cabal total màxim de ventilació de 490.000 m³/h. Cadascun dels ventiladors tindrà un motor trifàsic d'1,5 CV.  
- Climatització: el sistema de climatització que es pretén implantar treballa per depressió. Tots els elements del sistema de climatització-ventilació estan relacionats entre ells a través d'un controlador climàtic.  
- Refrigeració: s'instal·laran 68,4 m² de panells Pad Cooling, de paper de cel·lulosa de 15 cm de grossària. Aquests panells tindran unes mesures de 20 m + 18 m de llarg per 2 m d'alçària cadascun i se situaran enfront de les finestres d'entrada d'aire. La instal·lació constarà de dues bombes d'aigua per a la recirculació i dos depòsits de 1.000 litres.  
  
- Calefacció: el sistema de calefacció que es preveu emprar consisteix en la instal·lació de diverses unitats convectores de gas. En l'exterior de la nau es preveu la instal·lació de tres convectors exteriors de 68,8 kcal/h. Aquests convectors empraran gas propà com a combustible. L'aire generat per aquestes unitats serà projectat per una turbina. Aquest aire projectat es distribueix adequadament gràcies a uns deflectors instal·lats en la boca d'eixida de l'aire.  
- Subministrament elèctric: l'energia en l'explotació procedirà d'un grup electrogen. Atés que el grup electrogen existent no té la suficient potència per a alimentar la totalitat de l'explotació, es reemplaçarà per un altre que puga subministrar la potència necessària per als tres mòduls.  
- Il·luminació: la il·luminació es realitzarà a través de punts de llum (pantalles amb tubs fluorescents) distribuïts per tot el local.  
- Instal·lacions sanitàries: no cal la construcció d'un lavabo ja que la granja presenta un alt grau d'automatització i el treballador estarà esporàdicament en l'explotació.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 7 de juliol de 2015 té entrada còpia de l'expedient municipal número 116/2014, remés per l'Ajuntament de la Torre d'en Doménec, relatiu a llicència ambiental per a explotació ramadera (ampliació), situada a la partida els Quadrons, polígon 1, parcel·la 615, del terme municipal de la Torre d'en Doménec, i promoguda per Hermanos Bort Pastor, CB, on se sol·licita el pronunciament en matèria d'impacte ambiental. S'hi adjunta la documentació tècnica següent: estudi d'impacte ambiental, projecte d'ampliació d'explotació ramadera i projecte de construcció de nau.  
El tràmit d'informació pública de l'expedient de llicència ambiental es va dur a terme mitjançant la inserció del corresponent anunci en el BOP núm. 55, de data 2 de maig de 2015 i la publicació d'un edicte en el tauler d'anuncis de l'ajuntament i en la pàgina web de l'ajuntament, i han sigut notificats individualment tots els veïns confrontants al lloc de l'emplaçament de l'activitat. Segons el certificat de secretaria, de data 4 de juliol de 2015, durant el termini concedit de 30 dies hàbils es va presentar dins del termini i en la forma escaient una al·legació. Aquesta al·legació, que al·ludeix a la repercussió negativa que l'activitat ocasionaria en la valoració de la seua finca confrontant, va ser rebutjada per Resolució de l'Alcaldia de data 4 de juliol de 2015, per entendre que no presentava, en principi, arguments jurídics ni tècnics admissibles per a denegar la concessió de llicència.  
El 28 d'agost de 2015 se sol·licita informe al Servei d'Ordenació Territorial, respecte de l'afecció de la parcel·la a risc d'inundació.  
  
El 28 d'agost de 2015 es realitza consulta a la Subdirecció General d'Infraestructures Públiques, per limitar la parcel·la objecte d'estudi amb el traçat de la Via Augusta.  
El 24 de novembre de 2015, l'ajuntament remet una esmena de deficiències del projecte d'activitat.  
El 2 de desembre de 2015 es reitera la sol·licitud d'informe al Servei d'Ordenació Territorial.  
El 5 de gener de 2016 es rep l'informe del PATRICOVA sobre risc d'inundació remés pel Servei d'Ordenació del Territori.  
El 10 de febrer de 2016, es remet, tant al promotor com a l'òrgan substantiu, l'informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental.  
El 30 de març de 2016, l'ajuntament remet la documentació presentada pel promotor següent: estudi d'inundabilitat i informe d'esmenes tècniques d'impacte ambiental.  
El 19 d'abril de 2016, es remet al Servei d'Ordenació del Territori l'estudi d'inundabilitat de la parcel·la objecte d'estudi perquè determine la compatibilitat de l'actuació i, si escau, les mesures correctores a aplicar.  
El 2 de maig de 2016, el Servei d'Ordenació del Territori sol·licita tres exemplars en paper de l'estudi d'inundabilitat, signats per tècnic competent, segons s'estableix en els articles 11, 12 i 13 de la normativa del PATRICOVA.  
El 19 de maig de 2016, el promotor presenta tres còpies en format paper i digital de l'estudi d'inundabilitat.  
El 23 de maig de 2016, es remeten al Servei d'Ordenació del Territori els tres exemplars en paper de l'estudi d'inundabilitat signats per tècnic competent.  
El 26 d'octubre de 2016, el Servei d'Ordenació del Territori remet informe desfavorable sobre l'estudi d'inundabilitat de data de redacció març de 2016.  
El 25 de maig de 2017 es remet al promotor i a l'òrgan substantiu l'informe desfavorable sobre l'estudi d'inundabilitat, i se li concedeix un termini de tres mesos perquè presente un nou estudi d'inundabilitat que esmene les deficiències de l'aportat.  
El 2 de juny de 2017, el Servei d'Ordenació del Territori remet un segon informe desfavorable sobre el nou estudi d'inundabilitat, de data de redacció desembre de 2016, presentat directament pel promotor davant del servei esmentat.  
El 13 de juny de 2017 es remet al promotor i a l'òrgan substantiu l'informe desfavorable sobre el 2n estudi d'inundabilitat presentat pel promotor, i se li concedeix un termini de tres mesos perquè presente un nou estudi d'inundabilitat que esmene les deficiències de l'aportat.  
  
El 28 de juliol de 2017, l'Ajuntament de la Torre d'en Doménec remet còpia en CD i en paper del nou estudi d'inundabilitat, de data de redacció juliol de 2017.  
El 4 d'agost de 2017, es remet al Servei d'Ordenació del Territori una sol·licitud d'informe sobre l'estudi d'inundabilitat aportat pel promotor, de data de redacció juliol de 2017.  
El 27 de setembre de 2017, el Servei d'Ordenació del Territori sol·licita dos exemplars en format paper de l'estudi d'inundabilitat signats per tècnic competent.  
El 6 d'octubre de 2017, es remet al Servei d'Ordenació del Territori una còpia en paper de l'estudi d'inundabilitat de data de redacció juliol de 2017, i es reitera la sol·licitud de l'informe corresponent.  
  
El 14 d'agost de 2018, el Servei d'Ordenació del Territori remet la resolució d'aprovació de l'estudi d'inundabilitat.  
El 8 d'octubre de 2018 es realitza un requeriment de documentació a l'òrgan substantiu i al promotor.  
El 13 de novembre de 2018, l'Ajuntament de la Torre d'en Doménec remet un annex a l'estudi d'impacte ambiental presentat pel promotor.  
  
Informes considerats  
Es resumeix a continuació el contingut dels informes inclosos en l'expedient municipal, com també el dels rebuts fins ara en resposta a les consultes realitzades pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental:  
  
- Informe de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, en relació amb la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de data 24 d'octubre de 2014.  
  
La direcció territorial informa favorablement l'ampliació sol·licitada, i condiciona aquesta al compliment d'una sèrie de requisits per a garantir unes condicions sanitàries mínimes i que s'especifiquen en l'informe.  
- Informe de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, de data 16 de desembre de 2014.  
El cap del Servei Territorial d'Urbanisme informa favorablement l'actuació sol·licitada, i aquesta s'ha d'adequar a les condicions de l'informe vinculant de ramaderia, quantificar a l'efecte d'ocupació totes les construccions i harmonitzar amb l'ambient rural tenint tots els seus paraments exteriors i cobertes acabades.  
- Informe d'avaluació d'efectes sobre la Xarxa Natura 2000, biodiversitat i espais naturals protegits, del Servei Territorial de Castelló de Medi Ambient, de data 12 de desembre de 2014.  
Aquest informe conclou que el projecte no tindrà efectes apreciables a distància sobre la Xarxa Natura 2000, no es considera probable que l'actuació tinga incidència apreciable sobre espècies o hàbitats amenaçats, i està fora de l'àmbit territorial constituït pels espais naturals protegits declarats mitjançant la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa es considera compatible amb la normativa mediambiental constituïda pels apartats reflectits en l'informe i, en aquest sentit, pot continuar la seua tramitació de conformitat amb el que s'estableix en la seua legislació reguladora, sense necessitat de realitzar una avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
- Informe del tècnic municipal inclòs en el certificat de compatibilitat urbanística, de data 19 de gener de 2015.  
S'informa favorablement la compatibilitat territorial del projecte, sempre que es complisquen els requisits establits en els informes sectorials vinculants inclosos en l'expedient (informe de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, de data 16 de desembre de 2014, informe de la Unitat d'Espais Naturals Protegits, de data 12 de desembre de 2014, i informe de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, de data 24.10.2014).  
- Informe del tècnic municipal de data 30 d'abril de 2015.  
Entre altres assumptes s'informa que part de la parcel·la en la qual se situa l'activitat projectada està dins de la zona de policia de 100 metres del barranc dels Estornés, per la qual cosa el peticionari haurà de sol·licitar informe favorable de l'actuació a l'organisme de conca, sense el qual no es podrà concedir la llicència ambiental sol·licitada per a la instal·lació de l'ampliació d'activitat avícola.  
- Notificació de Resolució del comissari d'aigües de data 4 de setembre de 2015.  
Aquesta resolució autoritza Hermanos Bort Pastor, CB, per a la construcció d'una nau (dimensions 15 x 100 m) per a explotació avícola en zona de policia de llit públic (barranc dels Estornés), parcel·la 615, del polígon 1, del terme municipal de la Torre d'en Doménec. Aquesta autorització inclou la tanca de la parcel·la, sempre que es realitze a més de 5 metres del marge del llit.  
- Informe del Servei d'Ordenació del Territori, de data 5 de gener de 2016.  
En l'informe es conclou el següent: «Per tot el que s'ha exposat, la DIC, ampliació de granja avícola a la parcel·la 615, del polígon 1, del terme municipal de la Torre d'en Doménec (Castelló), està afectada per risc d'inundació, per la qual cosa es requereix, a l'efecte de continuar la tramitació administrativa en matèria de risc d'inundacions, l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat que concrete el risc d'inundació i la seua afecció sobre l'actuació informada, de conformitat amb les determinacions normatives del PATRICOVA.»  
- Informe del Servei d'Ordenació del Territori, de data 26 d'octubre de 2016.  
S'emet informe desfavorable de l'estudi d'inundabilitat de data de redacció de març de 2016 per no complir el que s'estableix en la normativa del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció de riscos d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
  
- Informe del Servei d'Ordenació del Territori, de data 2 de juny de 2017.  
S'emet informe desfavorable de l'estudi d'inundabilitat de data de redacció de desembre de 2016 per no complir el que s'estableix en la normativa del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció de riscos d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
  
- Resolució del director general d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de data 1 d'agost de 2018.  
Mitjançant aquesta resolució s'aprova l'estudi d'inundabilitat de data de redacció de juliol de 2017. Aquest estudi conclou que no seran necessàries mesures correctores específiques. No obstant això, en la resolució precitada s'indica que l'ajuntament, com a Administració responsable dels projectes d'urbanització, condicionarà l'aprovació de la llicència urbanística al correcte disseny de les obres de drenatge. Així mateix, l'ajuntament haurà de comprovar les correctes dimensions i execució d'aquestes infraestructures de drenatge per a no afectar tercers aliens a l'àmbit de l'actuació, i haurà de rescabalar dels danys que es produïsquen per aquest motiu, sense perjudici de les autoritzacions pertinents que hauran d'obtindre de l'organisme de conca.  
En el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic i/o zona de policia o la possible incidència en el règim de corrents, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (text refós de la Llei d'aigües i disposicions addicionals); igualment s'haurà d'obtindre autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, com també si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
  
  
Afeccions legals  
L'explotació avícola objecte d'aquesta ampliació està situada a la parcel·la 615, del polígon 1, del terme municipal de la Torre d'en Doménec. Segons el certificat de compatibilitat urbanística, de data 19 de gener de 2015, de l'Ajuntament de la Torre d'en Doménec, el sòl on s'emplaça l'activitat es classifica i qualifica com a sòl no urbanitzable, ús agrícola-ramader, per la qual cosa s'informa favorablement respecte de la seua compatibilitat territorial sempre que es complisquen els requisits establits en els informes sectorials vinculants inclosos en l'expedient.  
La parcel·la en la qual se situa l'explotació està afectada per risc d'inundació segons el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció de riscos d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Mitjançant Resolució del director general d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de data 1 d'agost de 2018, es va aprovar l'estudi d'inundabilitat de data de redacció juliol de 2017, presentat pel promotor.  
La distància respecte a la zona habitada més pròxima a l'explotació (nucli urbà de la Torre d'en Doménec) és d'uns 970 m, complint d'aquesta manera la normativa de distàncies establides en Pla General d'Ordenació Urbana d'aquest municipi, en l'apartat dedicat a l'ordenació d'instal·lacions ramaderes, exceptuant les granges porcines. La distància del lloc on es pretén construir l'explotació respecte a altres explotacions de la mateixa espècie és superior a 500 m, tal com indica la normativa de distàncies establides en el Reial decret 1084/2005, de 16 de setembre, d'ordenació de l'avicultura de carn. S'aporta l'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, d'acord amb la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de data 24 d'octubre de 2014.  
  
El municipi de la Torre d'en Doménec està designat com a zona vulnerable associat a les masses d'aigua superficials afectades per la contaminació per nitrats d'origen agrari a la Comunitat Valenciana, segons el Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell, pel qual es designa municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
La zona on està situada l'explotació avícola està situada pròxima però fora d'una zona reflectida en el visor cartogràfic de la Generalitat com a terreny forestal. No obstant això, atesa la proximitat a sòl forestal, durant els treballs de construcció (especialment en el desbrossament i neteja del terreny), s'haurà de complir el que s'estableix en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
La localització del projecte no afecta espais de la Xarxa Natura 2000, ni cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Segons el BDB, consta la possible presència de l'espècie Aquila fasciata en l'entorn pròxim de l'activitat (quadrícula d'1 km de costat). Segons l'informe del tècnic d'espais naturals protegits del Servei Territorial de Castelló de Medi Ambient, de data 12 de desembre de 2014, el projecte d'ampliació de la granja es considera compatible amb la normativa mediambiental i no serà necessari realitzar una avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
L'explotació se situa al punt més pròxim, a 41 metres de la vora d'un barranc xicotet, denominat dels Estornés, pròxim al punt d'afluència al barranc de Traver. En el moment de construir les dues naus ja existents es van sol·licitar els corresponents permisos amb autorització administrativa favorable per a la instal·lació d'una explotació avícola en zona de policia d'un llit del domini públic hidràulic. Per a realitzar l'ampliació de l'explotació s'ha sol·licitat permís de nou, en estar aquesta modificació a l'interior de la zona de policia. Entre la documentació presentada pel promotor està la notificació de la Resolució del comissari d'aigües, de data 4 de setembre de 2015, en la qual s'autoritza Hermanos Bort Pastor, CB, per a la construcció de la nova nau i de la tanca de la parcel·la.  
  
Consideracions ambientals  
1. L'explotació existent disposa de declaració d'impacte ambiental favorable amb condicionants, corresponent a l'expedient 293/04-AIA, de data 20 d'abril de 2005. Respecte al grau de compliment dels condicionants establits en aquesta DIA, l'arquitecte municipal de la Torre d'en Doménec emet informe sobre aquest tema amb data 26 d'octubre de 2018. En aquest informe fa constar que la construcció del femer descrit en el projecte sobre la base del qual es va formular la precitada declaració d'impacte ambiental, es va realitzar a base de sòl i parets de formigó, amb les dimensions especificades en aquest, però sense executar-se el sostre d'uralita especificat. En l'annex a l'estudi d'impacte ambiental s'indica que mai s'ha utilitzat aquest femer, ja que l'empresa gestora retira la gallinassa directament des de l'interior de cada nau avícola, sense apilaments intermedis. Referent a això, cal indicar que, des del punt de vista mediambiental, es considera necessària l'existència d'un femer amb capacitat suficient per a emmagatzemar el fem produït durant un cicle productiu com a mesura preventiva contra la contaminació del sòl i de les aigües, ja que, en cas de retard en la recollida per part del gestor, ha d'haver-hi una superfície impermeable per a realitzar l'apilament del fem, i evitar en tot cas que aquest s'apile directament sobre el sòl. No obstant això, si l'òrgan substantiu comprova mitjançant justificació documentada que la recollida del fem s'ha realitzat sempre durant els períodes de buit sanitari, es podrà eximir el promotor de l'ampliació del femer, sempre que es condicione convenientment el que hi ha. En tot cas, el femer haurà de posseir solera impermeable i estanca, sistema de recollida de lixiviats i parets i coberta que impedisquen l'arrossegament del fem per la pluja.  
  
2. Principals impactes que l'activitat pot produir sobre el medi ambient:  
- Contaminació acústica  
Durant la fase de construcció, la contaminació acústica estarà originada principalment pel trànsit de la maquinària. El nucli urbà més pròxim està a 1 quilòmetre, per tant el soroll serà imperceptible en el nucli urbà del municipi de la Torre d'en Doménec. Per a reduir els sorolls i les vibracions generats per la maquinària utilitzada durant la fase de construcció de la nau s'haurà de realitzar un manteniment adequat d'aquesta per a assegurar el compliment dels requisits legals d'emissions de sorolls. També es comprovarà el correcte estat mecànic de tots els vehicles mitjançant les preceptives revisions tècniques.  
  
Durant el funcionament de l'activitat els sorolls i vibracions seran els produïts pels animals i per la maquinària utilitzada per al subministrament del pinso, sistema de ventilació, sistema de neteja a pressió i sistema de calefacció. La situació de la granja en una zona allunyada d'habitatges i construccions, unit a l'aïllament acústic de les naus, reduiran significativament les molèsties degudes als sorolls i vibracions produïts per l'activitat.  
- Contaminació atmosfèrica  
Durant la fase de construcció de la granja, la contaminació atmosfèrica es produirà principalment per la presència de pols i gasos de combustió. Els camins d'accés per a la maquinària d'obra són vies asfaltades, per la qual cosa la generació de pols procedent del trànsit de vehicles serà mínima. S'estima que la major generació de pols s'originarà durant les primeres etapes del procés constructiu, és a dir, durant la preparació del terreny (desbrossament i anivellament). No obstant això, són treballs que està previst que es realitzen en 3 dies, per tant, s'estima que l'impacte causat en aquesta fase de construcció serà temporal i reversible. Per a reduir aquests impactes, s'haurà de comprovar el correcte estat mecànic de tots els vehicles mitjançant les preceptives revisions tècniques, i es realitzarà el manteniment adequat de la maquinària utilitzada. Per a disminuir l'alliberament de partícules en suspensió durant la fase de construcció s'hauran d'aplicar regs en dosi suficients.  
En la fase de funcionament, no s'estima cap mena d'impacte a causa de la generació de pols ja que el pinso s'emmagatzemarà en sitges i existirà un sistema d'alimentació automàtic tancat (que evita la manipulació diària del pinso). En aquesta fase, d'altres emissions a considerar seran les d'amoníac i òxid nitrós originades pel procés de descomposició del fem durant l'allotjament de les aus en l'explotació. Per a minimitzar l'impacte d'aquestes emissions, s'implantaran una sèrie de mesures correctores integrals, que afecten tant el disseny del nou mòdul a construir com procediments de maneig per al conjunt de l'explotació.  
  
D'altra banda, en atenció a la capacitat de l'explotació, l'activitat estaria classificada com a grup C d'acord amb el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera establit pel Reial decret 100/2011. En conseqüència, l'ampliació de l'explotació estarà sotmesa a la notificació prevista en l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera. En el cas de la Comunitat Valenciana aquesta notificació es realitzarà a la Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
- Contaminació de sòl i aigües  
Durant la fase de construcció, a causa de la presència de vehicles i maquinària, és la presència d'hidrocarburs, olis, etc. procedents del manteniment i ús diari d'aquests el que pot ocasionar la contaminació del sòl i dels aqüífers. Vist el caràcter temporal d'aquesta actuació, no es realitzarà cap mena d'activitat de manteniment de maquinària a la parcel·la. Així mateix, s'evitarà també el proveïment de carburant, tant de vehicles com de maquinària, a la parcel·la i el seu entorn. Per tot això s'estima que l'impacte serà nul.  
En la fase de funcionament el risc de contaminació del sòl per filtració de fem és un risc controlat, ja que a l'interior de la nau es construirà una solera de formigó que evitarà la possible filtració de lixiviats.  
  
Una vegada buidades les naus, el fem serà retirat per una empresa autoritzada, per a la posterior valorització, i així evitar la manipulació i emmagatzematge d'aquest a l'explotació.  
- Impacte sobre la vegetació  
Durant la fase de construcció es procedirà a l'arrencada de les oliveres situades a la zona d'ubicació de la nova construcció. El desenvolupament normal de l'activitat no afectarà la vegetació existent als voltants. No obstant això, durant la fase de construcció, la vegetació de les parcel·les confrontants podria veure's afectada per la pols generada per la maquinària, per la qual cosa hauran de realitzar-se regs en dosis suficients per a reduir aquest impacte.  
- Impacte sobre el paisatge  
La construcció de la nau comportarà una modificació visual del paisatge. La ubicació de la nova construcció d'ampliació comporta una modificació mínima de l'àrea física, ocupada actualment per oliveres. A més, el paisatge natural ja està transformat per les naus existents, per tant, es produirà una modificació del paisatge natural en grau mínim i molt localitzat. El grau de freqüència de visites a la zona no és molt alt, ja que no existeix als voltants llocs d'especial interés turístic. La zona sí que està travessada per vials de consideració, ja que a 180 metres de distància està la carretera CV-10. No obstant això, la conca visual no es veurà especialment afectada ja que es tracta d'una actuació molt localitzada i situada en una zona de mitjana muntanya, en la qual el cultiu d'espècies llenyoses emmascara la presència de les naus.  
  
Per tot el que s'ha exposat, s'estima que l'impacte sobre el paisatge que es produirà serà localitzat, moderat i plenament integrat en l'entorn.  
  
- Generació d'olors  
L'impacte produït per la generació d'olors és una conseqüència de l'activitat que, encara que no es pot anul·lar, sí que es pot minimitzar fent compatible l'activitat amb l'entorn en què se situa. La distància existent al nucli de població més pròxim fa que l'impacte produït sobre la població siga mínim. Així mateix, en no manipular ni emmagatzemar el fem produït, l'impacte també disminueix.  
  
- Impacte socioeconòmic  
Si considerem que els recursos propis de la localitat de la Torre d'en Doménec són la ramaderia i l'agricultura, i que existeix falta d'indústria consolidada que absorbisca la mà d'obra de la localitat, es valora molt positivament la construcció d'aquesta ampliació d'explotació de bestiar avícola, si bé ja s'ha citat que les tasques diàries les realitzarà la promotora. De totes maneres, existeixen moments puntuals en el maneig de l'explotació en els quals es fa necessari recórrer a la contractació de mà d'obra, especialment durant el buit sanitari i la desinfecció i durant la càrrega dels animals en els camions amb destinació a l'escorxador, una vegada finalitzat l'engreix d'aquests.  
  
D'altra banda, afavoreix la continuïtat i la consolidació del teixit agroindustrial de la comarca, i contribueix a una cohesió social i territorial.  
- Impacte sobre el patrimoni  
La Direcció General de Cultura i Patrimoni, amb data 22 de juny de 2016, informa favorablement el projecte als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Impactes produïts pel cessament de l'activitat  
Considerant les característiques constructives de la nau, aquesta serà fàcilment desmuntable. Tots els materials emprats en la seua construcció estaran lliures d'amiant, per la qual cosa en cas de ser desmuntada o demolida no es requeriran mesures correctores especials.  
Tots els materials obtinguts en el seu desmuntatge seran conduïts a abocador autoritzat o reutilitzats en operacions constructives i no s'abandonaran en cap concepte.  
Es conclou, per tant, que el cessament de l'activitat no produirà cap impacte rellevant.  
- Gestió del fem  
La gallinassa o jaç està composta per les dejeccions de les aus de corral, juntament amb el material usat en els llits, plomes i restes de pinso i aigua vessats. Com a llit, s'utilitzarà una mescla d'encenall i serradures amb una grossària aproximada de 10 cm, depositat prèviament sobre la solera de formigó.  
S'estima una producció de fem anual en l'explotació ja ampliada d'aproximadament 900 tones, la qual cosa ocuparia un volum d'uns 1.800 m³. El fem produït, serà retirat al final de cada cicle productiu per gestor autoritzat.  
S'aporta còpia del contracte subscrit amb empresa autoritzada per a la retirada del fem, de data 16 d'octubre de 2018. Aquesta empresa gestora està inscrita en el registre d'establiments SANDACH. També s'aporta còpia del contracte de retirada de l'empresa proposada inicialment per a la retirada del fem, de data 17 de novembre de 2018, on s'indica que serà aquesta empresa l'encarregada del transport fins a l'empresa gestora. No obstant això, encara que aquesta última empresa està donada d'alta com a gestor de residus no perillosos de la Comunitat Valenciana, no ho està en el registre d'establiments SANDACH, per la qual cosa no està autoritzada per al transport de fem. Per aquest motiu, tant la retirada com la gestió del fem haurà de ser realitzada per l'empresa proposada que sí que està inscrita en el registre SANDACH.  
  
- Gestió de cadàvers  
L'explotació disposa d'un compromís d'inscripció en l'associació d'usuaris de casetes de cadàvers de ramat no boví per a l'ampliació sol·licitada.  
El granger retirarà de la seua explotació, en cas que n'hi haja, els animals morts en l'engreix. Aquests cadàvers, els traslladarà a una caseta destinada a aquest efecte, la més pròxima possible a l'explotació. L'empresa contractada serà l'encarregada, amb la periodicitat necessària, de retirar els animals morts de la caseta i el posterior trasllat a la planta de tractament.  
- Gestió de residus sanitaris i especials ramaders  
Els residus d'aquest tipus produïts en l'explotació són:  
18 02 02: residus la recollida i eliminació dels quals és objecte de requisits especials per a previndre infeccions.  
18 02 03: residus la recollida i eliminació dels quals no és objecte de requisits especials per a previndre infeccions.  
18 02 08: medicaments diferents dels especificats en el codi 18 02 07.  
Per a la gestió de tots aquests residus, la granja disposa d'un contracte de retirada subscrit amb una empresa autoritzada per a això. S'instal·larà en l'explotació un contenidor en el qual el granger depositarà aquest tipus de residus i la retirada dels quals serà, aproximadament, semestral.  
El volum generat d'aquest tipus de residu s'estima en uns 30 kg anuals per a cadascun dels tres mòduls existents.  
- Gestió d'aigües residuals  
No hi ha serveis higiènics en l'explotació, pel fet que no hi ha presència permanent del personal a càrrec d'aquesta, ja que la granja té un alt nivell d'automatització. A causa d'aquesta presència eventual dels treballadors, no s'estima necessària l'existència de serveis higiènics, i, per tant, de sistemes d'emmagatzematge de les aigües residuals generades, com també de sistemes de gestió d'aquestes.  
  
La gestió de les aigües residuals procedents de la neteja de les instal·lacions (5-6 neteges a l'any), es realitzarà mitjançant recollida d'aquestes en una canaleta de tres metres de llarg i secció de 20 x 25 cm proveïda de reixeta xafable, instal·lada en cadascuna de les dues portes d'accés a les naus situades en les façanes, que buiden les aigües a un depòsit de plàstic de 700 litres. Segons s'indica en l'annex a l'estudi d'impacte ambiental, l'aigua recollida en aquest depòsit s'utilitzarà per a reg de diversos arbres existents en la finca que alberga l'explotació. Aquesta pràctica es considera inadmissible des del punt de vista mediambiental ja que es tractaria d'un abocament d'aigües contaminades no autoritzat, tenint en compte, a més, que els terrenys estan inclosos en zona vulnerable, segons el Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell. Per tant, les aigües residuals recollides en el depòsit hauran de ser retirades per gestor autoritzat.  
- Gestió d'aigües pluvials  
A fi de canalitzar les aigües pluvials, per a evitar que aquestes puguen entrar en contacte amb materials contaminats, fonamentalment restes de fem, el disseny de l'explotació ha de garantir una correcta gestió d'aquesta aigua, a saber:  
- S'han d'instal·lar canaletes en els extrems de les teulades de les naus a fi de recollir les aigües pluvials i conduir-les fins als desguassos naturals en els límits de la parcel·la.  
- S'ha de dotar el sòl de la parcel·la d'un xicotet pendent cap als límits de la parcel·la, perquè d'una forma natural (evitant grans escolaments), l'aigua de pluja desguasse sense que existisca el risc que poguera entrar a l'interior de les naus.  
- Al voltant de cadascuna de les naus s'ha de construir una vorera a base de formigó d'una amplària d'1 m que permetrà un major aïllament entre les naus i el sòl de la parcel·la, i evitar així que possibles escolaments d'aigua de pluja pogueren entrar a l'interior de les naus.  
- L'emmagatzematge del fem s'ha de realitzar a l'interior de les naus (llit o jaç), amb la qual cosa l'aigua de pluja no pot entrar en contacte amb el fem ja que aquest està cobert per la teulada de la mateixa construcció.  
- S'ha de dotar les finestres d'un sistema de tancament automàtic, que evite que l'aigua de pluja entre a l'interior de les naus, i arribe a entrar en contacte amb el fem.  
- Qualsevol element en mal estat susceptible d'estar contaminat per fem (menjadores, abeuradors, tancaments interiors, etc), que calga substituir, ha de romandre a l'interior de la nau, fins a la seua retirada definitiva a gestor autoritzat, i evitar, en tot cas, l'apilament en l'exterior de la nau.  
- Consum del recurs aigua  
El proveïment d'aigua potable es realitza a través de la xarxa municipal de la Torre d'en Doménec. La previsió anual de consum d'aigua s'estima entorn dels 4.309,92 m³. S'aporta certificat de l'Ajuntament de la Torre d'en Doménec sobre disponibilitat de proveïment d'aigua potable per a l'ampliació de l'explotació, en el qual se certifica que hi ha recursos a bastament per a atendre la demanda generada per l'ampliació de l'activitat ramadera. Es pressuposa que l'ajuntament té títol habilitant de l'organisme de conca tant per a proveïment com per a ús ramader.  
  
- Gestió de residus de construcció  
D'acord amb el Reial decret 105/2008, pel qual es regula la gestió dels residus de construcció i demolició, s'ha de redactar un pla de gestió de residus de construcció i demolició.  
La segregació, tractament i gestió de residus es realitzarà mitjançant el tractament corresponent per part d'empreses homologades mitjançant contenidors o sacs industrials que han de complir les especificacions de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
S'atendran els criteris municipals establits (ordenances, condicions de llicència d'obres [?]), especialment si obliguen a la separació en origen de determinades matèries objecte de reciclatge o deposició.  
  
3. Mesures correctores proposades:  
Bones pràctiques ambientals  
- S'ha de portar un registre dels consums d'aigua, energia i pinso.  
- S'han d'establir procediments de manteniment, neteja i desinfecció.  
- S'ha de prestar una especial atenció a la gestió dels residus (cadàvers d'animals, residus medicamentosos, etc. [?]).  
Aplicació de tècniques nutricionals  
- La formulació dels pinsos ha de tindre en compte l'estat fisiològic dels animals. S'estima que s'empraran, almenys, tres tipus de pinsos. La utilització d'aquesta tècnica permetrà una reducció de nitrogen en el fem d'un 10 % i una reducció en les emissions de NH3 entre un 10 % i un 15 %.  
- Reducció, en la mesura que siga possible, del contingut de proteïna bruta del pinso, i suplementar si cal amb aminoàcids sintètics perquè el rendiment no disminuïsca. Això permet una reducció de les emissions de NH3 entre un 30 % i un 40 %.  
- Utilització de fonts de fòsfor més digestibles i de fitases. Això pot suposar una reducció de fòsfor entre un 25 % i un 30 %.  
Millores en el disseny i maneig de les instal·lacions.  
El nou mòdul, corresponent a l'ampliació de l'explotació, s'ha de construir utilitzant materials que conferisquen un gran aïllament tèrmic i acústic.  
La solera de les naus ha de ser a base de formigó impermeabilitzat, de manera que s'eviten possibles filtracions dels lixiviats de la gallinassa.  
La construcció de naus estanques aconsegueix que es minimitzen les emissions tant de soroll com d'olors a l'exterior.  
Els sistemes de climatització i ventilació forçada permetran reduir l'estrés dels animals.  
Per a regular i optimitzar els sistemes de l'explotació es disposarà d'una central de regulació per mòdul, la qual cosa incidirà directament en un major estalvi energètic.  
Tècniques d'estalvi d'aigua  
La instal·lació d'abeuradors tipus tetina amb recuperador d'aigua incideix en un estalvi en el consum d'aigua i evita que es formen tolls en el llit.  
Altres tècniques que suposaran un estalvi d'aigua són:  
- Realitzar revisions periòdiques de la instal·lació de l'aigua per a poder detectar possibles avaries que originen fugues. El consum d'aigua es pot arribar a triplicar per aquesta causa.  
- Netejar les instal·lacions dels animals i els equipaments amb sistemes d'aigua a pressió. Aquesta pràctica pot reduir entre un 25 % i un 40 % el consum d'aigua.  
- Portar un registre en el qual es controlarà el volum d'aigua consumit.  
4. Programa de vigilància ambiental:  
Es proposa el programa de vigilància ambiental següent:  
- Especialment durant els mesos de calor, realitzar un control per a verificar el correcte funcionament del sistema de refrigeració i ventilació.  
- Periòdicament, en finalitzar cada cicle, realitzar una inspecció de les conduccions de subministrament de gas, i del correcte funcionament dels convectors.  
- Portar un llibre d'explotació, en el qual es registre el desenvolupament i l'avançament de l'activitat. Periòdicament, entre altres coses, relacionar les entrades i eixides d'animals, vacunació i medicació dels animals, controls realitzats i aplicació de mesures correctores implantades si celen, i, en definitiva, qualsevol incidència de caràcter mediambiental que poguera produir-se.  
- Durant el desenvolupament de les obres, en cas d'aparició de restes arqueològiques, etnològiques o paleontològiques, notificar immediatament a la Direcció General de Patrimoni, la qual suspendrà l'actuació, delimitarà el perímetre d'afecció i adoptarà les mesures oportunes.  
  
El programa proposat s'haurà de preveure amb els següents punts:  
- Adoptar i vigilar de forma periòdica les mesures higienicosanitàries per a la prevenció i control de la legionel·losi, segons el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi i l'altra normativa sectorial d'aplicació.  
- La granja ha de tindre un llibre de registre en el qual anotar totes les retirades de fem realitzades per gestor autoritzat, amb indicació del volum de fem retirat i la data en què es realitze la seua retirada. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
- Emetre un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
- Presentar anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'annex I, grup 1.a, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, un dels casos fàctics en els quals és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicable.  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'ampliació d'explotació avícola amb capacitat total per a 75.000 pollastres d'engreix, situada al polígon 1, parcel·la 615, del terme municipal de la Torre d'en Doménec (Castelló), promogut per Hermanos Bort Pastor, CB, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, de la resta de la documentació tècnica aportada, i es complemente amb l'adopció dels condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
1. Vista la proximitat de l'explotació a terreny forestal, s'ha de respectar el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
2. L'ajuntament, com a Administració responsable dels projectes d'urbanització, ha de condicionar l'aprovació de la llicència urbanística al correcte disseny de les obres de drenatge contingudes en l'estudi d'inundabilitat. Així mateix, l'ajuntament haurà de comprovar el correcte dimensionament i execució d'aquestes infraestructures de drenatge per a no afectar tercers aliens a l'àmbit de l'actuació, i haurà de rescabalar els danys que es produïsquen per aquest motiu, sense perjudici de les autoritzacions pertinents que hauran d'obtindre de l'organisme de conca.  
En el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic i/o zona de policia o la possible incidència en el règim de corrents, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (text refós de la Llei d'aigües i disposicions addicionals); igualment s'haurà d'obtindre autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, com també si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
  
3. Els materials d'excavació, que es generen com a excedents de l'execució estricta de l'obra, s'han de gestionar d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents a aquelles en les quals es van generar o, en defecte d'això, han de ser lliurats a gestor autoritzat.  
4. Les soleres de la nau i del femer hauran de ser totalment estanques i impermeables. Amb caràcter previ a l'inici de l'activitat, s'haurà de certificar davant l'òrgan substantiu la impermeabilitat i estanquitat d'aquestes mitjançant document signat per tècnic competent.  
  
5. Com a mesures destinades a reduir els sorolls i les vibracions generats per la maquinària utilitzada durant la fase de construcció de la nau, s'ha de fer un manteniment adequat d'aquesta per a assegurar el compliment dels requisits legals d'emissions de sorolls. També s'ha de comprovar el correcte estat mecànic de tots els vehicles mitjançant les preceptives revisions tècniques.  
6. Durant la fase de construcció, s'han de realitzar regs en dosis suficients per a evitar que la pols generada puga afectar la vegetació i cultius de les parcel·les pròximes.  
7. Respecte a la gestió del fem  
7.1. Tant la retirada com la gestió del fem produït en l'explotació haurà de ser realitzada per empresa gestora autoritzada inscrita en el registre SANDACH.  
7.2. El titular de l'explotació haurà de portar un llibre de registre actualitzat a la disposició de l'autoritat ambiental, format per tots els documents de lliurament-recollida de fem.  
7.3. S'haurà d'ampliar el femer existent fins a aconseguir la capacitat suficient per a emmagatzemar el fem produït durant un cicle productiu com a mesura preventiva contra la contaminació del sòl i de les aigües, i evitar, en tot cas, que aquest s'apile directament sobre el sòl. Només en el cas que es justifique documentalment davant l'òrgan substantiu que la recollida del fem s'ha realitzat sempre durant els períodes de buit sanitari, es podrà eximir el promotor de l'ampliació del femer, sempre que es condicione convenientment l'existent. En qualsevol cas, el femer haurà de posseir solera impermeable i estanca, sistema de recollida de lixiviats i parets i coberta que impedisquen l'arrossegament del fem per la pluja.  
  
8. L'ampliació de l'explotació ha de ser notificada a la Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, en atenció a la classificació de l'activitat com a grup C segons el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, establit pel Reial decret 100/2011.  
9. Las aigües residuals procedents de la neteja de les instal·lacions recollides en el depòsit destinat per a això han de ser retirades per gestor autoritzat, i queda totalment prohibit el reg amb aquestes aigües.  
10. El programa de vigilància ambiental es completarà amb els següents punts:  
10.1. S'han d'adoptar i vigilar de manera periòdica les mesures higienicosanitàries per a la prevenció i control de la legionel·losi, segons el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi, i l'altra normativa sectorial d'aplicació.  
10.2. La granja ha de tindre un llibre de registre en el qual s'anotaran totes les retirades de fem realitzades per gestor autoritzat, amb indicació del volum de fem retirat i la data en què se'n realitze la retirada. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
10.3. S'ha d'emetre un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
10.4. S'ha de presentar anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
11. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013.  
  
València, 3 de desembre de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 20 de febrer de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.