Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9213, del 11-11-2021 (2021/11541)

RESOLUCIÓ de 28 d'octubre de 2021, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa expedient per a declarar bé d'interés cultural amb la categoria de lloc històric, Elca, la casa del poeta Francisco Brines, en el terme municipal d'Oliva, i se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9213

Data del DOGV
:   11-11-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/11927


Data del document
:   28-10-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

RESOLUCIÓ de 28 d'octubre de 2021, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa expedient per a declarar bé d'interés cultural amb la categoria de lloc històric, Elca, la casa del poeta Francisco Brines, en el terme municipal d'Oliva, i se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública. [2021/11984]  
L'immoble, zones enjardinades i camps de tarongers que conformen la casa «Elca» situada en el terme municipal d'Oliva (València), constitueix un espai rellevant que va utilitzar el poeta Francisco Brines, un patrimoni de vital importància pel valor del seu conjunt, tant pel llegat bibliogràfic i pictòric que va deixar, com pel significat de la seua representació com a paisatge escrit.  
Vist l'informe emés pels serveis tècnics d'aquesta Direcció General de Cultura i Patrimoni d'aquesta conselleria i altres antecedents que consten en l'expedient, favorables a la declaració com a bé d'interés cultural, amb categoria de lloc històric a favor d'Elca, la casa del poeta Francisco Brines.  
Atés el que disposen els articles 27 i 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, aquesta Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, en el que és matèria de la seua competència, ha resolt:  
  
  
Primer  
Incoar expedient per a declarar bé d'interés cultural amb la categoria de lloc històric, Elca, la casa del poeta Francisco Brines, en el terme municipal d'Oliva (València), i ha encomanat la seua tramitació a la Direcció General de Cultura i Patrimoni d'aquesta conselleria.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es disposa en l'art. 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, s'han de determinar els valors del bé que justifiquen la declaració, delimitar i descriure aquest i les seues parts integrants per a la seua més perfecta identificació i fixar les normes de protecció del bé, d'acord amb els annexos que s'adjunten a la present resolució.  
  
Tercer  
En compliment del preceptuat en l'art. 27.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià cal notificar aquesta resolució a les persones interessades i a l'Ajuntament d'Oliva, i fer-los saber que, de conformitat amb el que estableixen els articles 35 i 36, en relació amb el 27.4 de la Llei, la realització de qualsevol intervenció en el lloc històric haurà de ser autoritzada preceptivament per la Direcció General de Cultura i Patrimoni amb caràcter previ a la seua realització i a l'atorgament de llicència municipal, si escau, quan aquesta resulte preceptiva, així com qualsevol canvi d'ús en l'immoble al qual es refereix la present incoació.  
  
Quart  
La present incoació, d'acord amb el que s'estableix en l'art. 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, determina la suspensió de l'atorgament de llicències municipals de parcel·lació, urbanització, construcció, demolició, activitat i altres actes d'edificació i ús del sòl que afecten l'immoble i àmbit que conforma el lloc històric, així com d'aquestes actuacions quan siguen dutes a terme directament per les entitats locals. Queden, igualment suspesos els efectes de les ja atorgades, suspensió els efectes de la qual, de conformitat amb la limitació temporal continguda en l'incís segon de l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, es resoldran després de la declaració.  
No obstant això, la Direcció General de Cultura i Patrimoni podrà autoritzar les actuacions esmentades quan considere que, en aplicació de les normes de protecció establides en la present resolució, manifestament no perjudiquen els valors del bé que motiven la incoació, així com les obres que per causa de força major o interès general hagueren de realitzar-se inajornablement, segons el que disposa el paràgraf primer de l'esmentat article.  
  
Cinqué  
Conforme al que es preveu en l'article 83 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i en l'article 27.6 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública, a fi que quantes persones tinguen interès puguen examinar l'expedient durant el termini d'un mes a partir de la publicació de la present resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. L'expedient estarà a la disposició de les persones interessades en la Direcció General de Cultura i Patrimoni, av. de la Constitució, núm. 284 de València.  
  
Sisé  
Que en compliment del que es disposa en l'art. 27.3 de la Llei es notifique la present resolució al Registre General de Béns d'Interès Cultural dependent de l'Administració general de l'Estat per a la seua anotació preventiva.  
  
Seté  
Que aquesta resolució amb els seus annexos es publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.  
  
València, 28 d'octubre de 2021.- El conseller d'Educació, Cultura i Esport: Vicent Marzà i Ibáñez.  
  
  
ANNEX I  
Dades sobre el bé objecte de la declaració. Determinació dels seus valors  
  
1. Denominació principal:  
Elca, la casa del poeta Francisco Brines  
  
2. Localització:  
Comunitat Valenciana  
Província: València  
Municipi: Oliva  
  
3. Descripció i dades històriques:  
3.1. Cronologia  
Elca, la casa del poeta Francisco Brines, reuneix les condicions exigides per a ser declarada bé d'interès cultural amb la categoria de lloc històric, ja que es tracta d'un lloc vinculat de manera indissoluble a l'obra del poeta Francisco Brines, que a través de la seua obra va mitificar el lloc com un dels paisatges escrits més importants de la poesia castellana del segle XX.  
La família del poeta comprà la finca a principis dels anys quaranta. L'any 1937 la casa havia sigut confiscada als anteriors propietaris per a instal·lar una colònia de xiquets -Flor de Mayo-. Històricament aquesta edificació és coneguda com la «Casa Avargues» (en el fons de la Biblioteca Nacional de Madrid se'n conserva documentació).  
A Elca es va assentar una vil·la romana envoltada d'oliveres. Algunes fonts esmenten que a Elca va haver-hi una almúnia propietat del cadi de Dénia. L'edificació va ser construïda per la família Avargues en el segle XVII, a la fi del XIX va ser propietat dels Trenor, i adquirida posteriorment per la família Brines.  
3.2. Descripció del lloc històric  
Elca està situada en el terme municipal d'Oliva, a uns 3,5 km de distància del nucli urbà, en la partida denominada «Font de l'Om», al SO del nucli urbà d'Oliva, envoltada de parcel·les agràries dedicades en la seua major part al cultiu de tarongers.  
La finca està situada en sòl no urbà segons el Pla general d'ordenació urbana d'Oliva.  
Pràcticament la totalitat de la superfície de parcel·la es dedica a labors agràries, en concret, al cultiu de tarongers. Segons el cadastre, la parcel·la té una superfície gràfica de 72.740 m². Al centre d'aquesta, i situada en una zona més elevada, es troba l'edificació principal, envoltada de jardins i construccions annexes com ara una bassa circular i una zona de jardins amb una pèrgola.  
L'edificació principal està formada per l'addició de diversos cossos situats al voltant d'un pati. Entre aquests, destaca el que probablement és el més antic, situat a l'est del conjunt arquitectònic i en el qual es troba l'entrada principal. Està constituït per tres plantes, amb dues crugies i coberta de dos vessants de teula. La façana principal, de línies senzilles, està ordenada simètricament mitjançant tres buits de proporcions verticals en cadascuna de les plantes baixa i primera, els d'aquesta última amb balcó. En la planta tercera, que és on se situa la biblioteca principal del poeta, existeixen uns buits quadrats, de menors dimensions que els de la resta de la façana, però situats en els mateixos eixos verticals. En la planta baixa existeixen a més unes pilastres de caràcter ornamental. En el lateral nord de l'habitatge, destaquen uns arcs en la planta baixa i una balconada coberta en la planta primera a la qual es té accés des del dormitori de l'autor.  
Cadascun dels altres cossos, tots de menor altura que l'anterior, es cobreixen amb cobertes inclinades de teula. Els forjats de la majoria d'edificacions estan construïts amb bigues de fusta i revoltons. És de destacar l'existència d'una capella a l'interior d'una de les edificacions. Totes les edificacions es troben en bon estat.  
Les fusteries, mobiliari, la col·lecció bibliogràfica i la col·lecció pictòrica existent a l'interior de les edificacions formen part intrínseca del bé d'interès cultural i ajuden a entendre l'obra i vida del poeta.  
  
3.3. Parts integrants  
Elca, la casa del poeta Francisco Brines, en el terme municipal d'Oliva (València) comprèn la casa principal, amb mobiliari, col·lecció bibliogràfica i col·lecció pictòrica, capella, edificacions annexes, jardins i parcel·la on estan inserides les edificacions.  
  
3.3.1. Col·lecció bibliogràfica  
Es tracta de la biblioteca del poeta Francisco Brines Bañó. Un poeta de reconegut prestigi, enquadrat en l'anomenada «Generació dels anys 50» i acadèmic de la Reial Acadèmia Espanyola (RAE), que al llarg de la seua vida ha anat col·leccionant llibres, comprats en subhastes i en llibreries, no sols d'Espanya sinó també de molts països americans. Fruit d'aquesta passió pels llibres ha sigut la formació d'una magnífica biblioteca, i el nombre de volums que conté s'estima que és superior a 15.000 exemplars.  
Respecte a la temàtica, estem davant una biblioteca especialitzada en poesia contemporània, tant en llengua castellana com catalana. Compta amb una completíssima col·lecció de llibres, en primeres edicions, de tots els poetes de la seua generació, molts d'ells amb dedicatòria autògrafa.  
Entre els seus fons trobem, també, un bon nombre de llibres antics dels segles XVI al XVIII, exemplars de gran valor bibliogràfic de poetes clàssics com: Santa Teresa de Jesús, Lope de Vega, Sant Joan de la Creu, Francisco de Quevedo, etc. A més d'altres obres en prosa, com les edicions del seu paisà, l'erudit Gregori Maians (Oliva, 1699 € València, 1781).  
Està formada per una completíssima col·lecció de llibres de poesia espanyola del segle XX en la qual estan representats tots els poetes, tant els més importants com els menys coneguts:  
- Del Modernisme cal destacar: Antonio i Manuel Machado, Juan Ramón Jiménez, Ramón del Valle Inclán, Emilio Carrere, Enrique Díez Canedo, Eduardo Marquina, Francisco Villaespesa, Salvador Rueda, etc.  
- De la Generació del 27 hi ha una excel·lent representació dels seus principals poetes: Luis Cernuda, Federico García Lorca, Pedro Salinas, Vicente Aleixandre, Emilio Prados, Rafael Alberti, Jorge Guillén, Manuel Altolaguirre, Dámaso Alonso, etc.; amb multitud de primeres edicions i moltes d'aquestes amb dedicatòria autògrafa. També són presents autors i autores menys importants com: Juan José Domenchina, Maurici Bacarisse, Juan Gil-Albert, Joaquín Romero Murube, Tomás Seral y Casas, Agustín de Foxá, César González Ruano, Luis Rosales, Luis Felipe Vivanco, Concha Méndez, Josefina de la Torre, Juan Lacomba, etc.  
Compta, a més, amb una completa col·lecció de llibres de prosa del segle XX: novel·la, conte, assaig, crítica literària i teatre, on hi ha una important representació de tot el segle i de tots els autors, des dels grans creadors de la Generació del 98: Valle Inclán, Pio Baroja, Azorín, Unamuno i Maeztu fins als autors més joves del present segle, passant per tots els intermedis com: Gabriel Miró, Ramón J. Sender, Antonio Espina, Benjamín Jarnés, etc.  
La literatura contemporània dels països hispanoamericans està també representada, especialment la poesia. Pel que sembla, gràcies als seus viatges a Amèrica, a la seua amistat amb poetes de totes les latituds i a les seues diligents compres a llibreries de vell i nou del tothom, trobem primeres edicions de poetes i poetesses tan importants com: Rubén Darío, Leopoldo Lugones, Jorge Luis Borges, Pablo Neruda, Eugenio Florit, Delmira Agustini, Julio Herrera i Reissig, Xavier de Villaurrutia, Salvador Novo, César Vallejo, José Emilio Pacheco, Pablo Antonio Cuadra, Gastón Baquero, Jorge Carrera Andrade i centenars de poetes més.  
Quant a les publicacions periòdiques, compta amb una important col·lecció de revistes literàries i de poesia, en les quals trobem una àmplia representació de les millors revistes del segle XX: Revista de Occidente (1923), Cruz y Raya (1933-1936), Hora de España (1937-1939), Litoral, Ínsula, Cuadernos Hispanoamericanos, Garcilaso, Cántico, etc.  
Cal assenyalar altres dos grans conjunts de singular interés per a l'estudi i estima de la poesia contemporània: les traduccions al castellà, en edicions espanyoles i americanes, d'una immensa quantitat d'autors universals, sovint molt difícils de localitzar en el mercat per la seua raresa, i els llibres de crítica literària sobre poesia i literatura en general, tant espanyola com hispanoamericana.  
Per tot l'anteriorment exposat, podem afirmar que la biblioteca de Francisco Brines és sens dubte una de les grans biblioteques espanyoles especialitzada en poesia contemporània i, a causa de la seua singularitat excepcional, constitueix un conjunt irrepetible d'immensa importància cultural.  
3.3.2. Col·lecció pictòrica. Selecció d'obres de Francisco Brines  
Retrat masculí. Emilio Sala Francés, 1901. Oli sobre tela.  
Sant Tomàs de Villanueva. Desconegut, finals del s. XVI. Oli sobre taula.  
Dos bodegons de fruites. Desconeguts, s. XIX (escola anglesa). Oli sobre tela.  
Bodegó de pomes i codonys. Pedro Bueno Villarejo, mitjan s. XX. Oli sobre tela.  
Retrat d'un cavaller de l'ordre de Carles III. Joseph de Vicente, 1799. Oli sobre tela.  
Sant Francesc d'Assís. Desconegut, ca. s. XVII. Oli sobre tela.  
Paisatge bucòlic. Desconegut, ca. s. XIX Oli sobre tela.  
L'Anunciació. Desconegut, data desconeguda. Oli sobre tela.  
Sant Josep i el Xiquet. J. García, s. XIX. Oli sobre tela,  
Retrat de gos. Desconegut, s. XVI-XVII. Oli sobre taula.  
Dama. Julio Vila y Prades, finals de s. XIX - principis s. XX. Oli sobre tela.  
Sense títol. José Tapiró y Baró, 2a meitat del s. XIX. Oli sobre taula.  
Retrat d'infant. Atribuït a Sofonisba Anguissola, ca. s. XVI. Oli sobre tela.  
Paisatge venecià A. Desconegut, finals del s. XIX. Oli sobre taula.  
  
Paisatge venecià B. Desconegut, finals del s. XIX. Oli sobre taula.  
  
Marina. Ricardo Verdugo, finals del s. XIX - principis del s. XX. Oli sobre taula.  
Retrat de dama. José Ribelles, finals del s. XVIII. Oli sobre taula.  
  
Paisatge bucòlic. Desconegut, ca. s. XIX. Oli sobre tela, espill.  
Ángel García Gutiérrez, ca. s. XIX. Oli sobre tela.  
Adoració dels Mags. Desconegut, s. XVII. Oli sobre tela.  
Assumpció de Maria als cels. Desconegut, s. XVI-XVII. Oli sobre tela.  
Bodegó de flors i marisc fresc. Sebastián Gessa y Arias, s. XIX. Oli sobre tela.  
Bodegó amb meló d'Alger, raïm i bresquilles. Julio Cebrián y Mezquita, s. XIX. Oli sobre tela.  
El Millars, Montanejos. Francesc Gimeno Barón, 1953. Oli sobre tela.  
Cimeres, Montanejos. Francesc Gimeno Barón, 1953. Oli sobre tela.  
  
Retrat infant. Autor desconegut. Oli sobre tela.  
Tipus bascos en el moll. Ricardo Baroja Nessi, principis s. XX. Oli sobre tela.  
Paisatge exterior. Emilio Sala, finals s. XIX. Oli sobre tela.  
Retrat de cort anglesa. Autor desconegut, s. XVIII. Oli sobre tela.  
  
Immaculada. Autor desconegut, s. XVIII. Oli sobre tela.  
El somni d'Adonis. Escola francesa, s. XIX. Oli sobre tela.  
Paisatge costumista. Autor desconegut, finals s. XVIII. Oli sobre tela.  
Bodegó mortuori. Autor desconegut, s. XVIII. Oli sobre tela.  
Retrat. Autor desconegut, possible s. XVII. Oli sobre tela.  
Escena religiosa. Autor desconegut, possible s. XVIII. Oli sobre làmina de coure.  
Escena religiosa. Autor desconegut, possible s. XVIII. Oli sobre tela.  
Portrait of Lord Collingwood, possible Lemuel Francis Abbot, s. XVIII. Oli sobre tela.  
També són destacables, juntament amb els llibres i l'obra pictòrica, a la casa com a patrimoni del poeta i de gran importància sentimental per a ell, els reconeixements que ha anat rebent al llarg de la seua trajectòria literària, com les medalles i altres objectes familiars del poeta.  
3.4. La Fundació Francisco Brines  
La Fundació Francisco Brines de la Comunitat Valenciana és una fundació privada sense ànim de lucre que es gesta l'any 2018 per desig exprés i voluntat del seu fundador, Francisco Brines. És en la primavera d'aquest mateix any quan Brines sol·licita a diverses persones amigues el suport inicial per a portar a terme una idea que es remuntava a un temps arrere. A aquesta iniciativa, posada ja en marxa, se sumen voluntats polítiques que manifesten el seu interés en el projecte: el president de la Generalitat, o l'alcalde d'Oliva en aqueix moment. Amb aquests suports manifestos es decideix emprendre les gestions pertinents per a convertir la Fundació Francisco Brines en una realitat. I, amb això, es pretén preservar el llegat literari i artístic del fundador, a més d'aquest lloc paradisíac i inspirador que ha sigut sempre, des de la seua infància, el punt de retorn del poeta: Elca.  
Finalment, Francisco Brines pot convertir en realitat el desig de perpetuar el seu llegat poètic a Elca a la qual, en els últims vint-i-cinc anys, li ha prestat tota la dedicació necessària per a convertir-la en el seu espai de vida, envoltant-se de tots els seus llibres, així com de fragments de molta història de l'art adquirits al llarg de la seua existència; col·lecció que continuà ampliant amb el mateix entusiasme que al principi.  
  
Igual que en el lloc geogràfic d'Elca, amb un paisatge agrícola pròxim de la transformació del qual, de secà a regadiu, Brines ha sigut testimoni, també la casa de sempre ha anat recreant en el seu interior el gust eclèctic del Brines adult, per a convertir-se en el lloc novament desitjat. Així doncs, és la seua voluntat que tot el que ha acompanyat el poeta més íntim passe, algun dia, a ser compartit per tots aquells que senten interés o passió per la poesia.  
Elca serà la casa dels sentiments compartits i, des d'aquesta, com a fi principal de la Fundació, s'instituiran dos premis de poesia anuals: el Premi Francisco Brines, en llengua castellana, i el Premi l'Elca, en català. Certàmens que estaran impregnats per la gratitud del mestre guardonat, el reconeixement del qual se sent obligat a retornar perquè sorgisquen valorats altres poetes, igual que va ser considerat ell en aquell primer premi Adonais que li donaria a conéixer.  
El Patronat de la Fundació, triat pel mateix Francisco Brines, té la responsabilitat de salvaguardar el patrimoni cultural i físic que constitueix el llegat del poeta d'Oliva, així com de promoure totes aquelles manifestacions culturals relacionades amb la poesia i les arts plàstiques que siga capaç d'emprendre.  
  
4. Delimitació del BIC  
4.1. Delimitació del lloc històric declarat bé d'interés cultural.  
  
a) Justificació:  
El criteri general seguit per a la delimitació del BIC consisteix a establir una àrea envolupant basada en els següents aspectes:  
- Paisatgístics i de perspectiva visual, amb la inclusió de la parcel·la completa que inclou l'entorn immediat en l'àmbit contextual i visual de l'habitatge.  
- Històrics, amb la inclusió de la parcel·la i edificis que han sigut l'habitatge i entorn immediat en el qual Francisco Brines va viure i va desenvolupar la seua obra.  
b) Definició literal de la delimitació  
- Referència cadastral principal: 22166R481056107497CD  
- Origen: cantó nord-est de la parcel·la 12705K375998559417GN, punt A (coordenades X 748801,91, Y 4309138,34)  
- Sentit: horari  
- Línia delimitadora: la línia coincideix amb la delimitació de la parcel·la cadastral 99310F970799452593MB. Prenent com a origen el punt A, la línia contínua en sentit horari cap al sud, fins a arribar al punt (X 748633,07, Y 4308787,66). Continua pel límit sud de la parcel·la fins al punt (X748571,29, Y 4308793,67), i gira lleugerament cap a l'est fins al punt (X 748579,59, Y 4308796,54). Continua després cap al nord fins al punt (X 748559,06, Y 4308867,47) i després cap a l'oest fins al punt (X 748414,30, Y 4308945,47). La línia contínua cap al nord seguint el límit de la parcel·la abans esmentada, arribant al punt (X 748586,42, Y 4309142,22), per a després finalitzar de nou en el punt A inicial seguint el límit nord de la parcel·la.  
  
4.2. Béns de rellevància local en l'entorn delimitat  
La capella existent a l'interior d'una de les edificacions de l'habitatge es considera bé de rellevància local per aplicació de la disposició addicional cinquena de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. La capella està formada per un sol departament, decorada amb pilastres i capitells d'inspiració neoclàssica. Està coberta amb una volta rebaixada.  
  
5. Normativa de protecció del lloc històric i el seu entorn  
Article 1. Objecte  
La present resolució té per objecte declarar bé d'interès cultural, amb la categoria de lloc històric, Elca, la casa del poeta Francisco Brines, situada en el terme municipal d'Oliva (València).  
  
Article 2. Règim del lloc històric  
Elca, la casa del poeta Francisco Brines, és un bé d'interès cultural amb la categoria de lloc històric, i es regeix pel que es disposa en la secció segona del capítol III del títol II de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià per als béns immobles d'interès cultural.  
  
  
Article 3. Usos permesos  
Els usos permesos seran tots aquells que siguen compatibles amb la posada en valor i gaudi patrimonial dels béns i contribuïsquen a la consecució d'aquests fins. L'autorització particularitzada d'ús es regirà pel que es disposa l'article 18 de la Llei 4/1998 d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Article 4. Règim d'intervencions en el lloc històric  
En tant no s'aprove un pla especial de protecció o instrument urbanístic assimilable d'anàleg contingut, qualsevol actuació que pretenga realitzar-se en l'àmbit delimitat del lloc històric, requerirà la prèvia autorització de la conselleria competent en matèria de cultura. Aquesta autorització s'emetrà aplicant els criteris d'aquesta resolució i, si hi manca, els enumerats en els articles 38 i 39 de la Llei 4/1998 d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, tot això sense perjudici de les autoritzacions que per l'aplicació d'altres normatives sectorials resulten procedents, excepte les que s'acredite que manifestament manquen de transcendència patrimonial.  
  
Article 5. Criteris d'intervenció  
Els jardins i immobles de la casa Elca, hauran de ser conservats, preservant i restaurant els caràcters originaris d'aquests. A aquest efecte haurà de promoure's el reconeixement in situ de la finca, jardins i edificacions a aquest efecte de descriure els seus components, elements, parts integrants, pertinences i accessoris als quals de manera indubtable s'associa la memòria.  
Els usos permesos seran els tendents a la recuperació i posada en ús i valor del patrimoni històric que aquest immoble incorpora en grau significatiu.  
  
Article 6. Preservació de la silueta paisatgística i de la imatge arquitectònica  
Totes les actuacions que pogueren tindre incidència sobre la correcta percepció i la dignitat en l'estima de l'escena o paisatge del lloc històric, com seria el cas de l'afecció dels espais lliures per actuacions de reurbanització, enjardinament o arbratge, provisió de mobiliari urbà, assignació d'ús i ocupacions de les vies públiques, etc. o com podria ser la implantació de rètols, marquesines, tendals, instal·lacions vistes, antenes, etc. o qualssevol altres de similar característiques i conseqüències, hauran de sotmetre's a autorització de la conselleria competent en matèria de cultura, que resoldrà conformement a les determinacions de la llei i els criteris de percepció i dignitat abans al·ludits.  
  
Article 7. Elements impropis  
Queda proscrita la introducció d'anuncis o publicitat exterior (excepte cartells informatius dels noms i funcions dels edificis), en qualsevol de les seues accepcions, que irrompa en el paisatge i silueta, excepte les d'activitats culturals o esdeveniments festius que, de manera ocasional, reversible i per temps limitat sol·liciten i obtinguen autorització expressa de la conselleria competent en matèria de cultura.  
  
Article 8. Actuacions il·legals  
La contravenció del que es preveu en la present normativa determinarà la il·legalitat de l'actuació amb la consegüent restitució dels valors afectats, si escau, i la responsabilitat dels seus causants en els termes establits en l'article 37 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Article 9. Altres béns patrimonials  
No s'assenyalen ni es promouen en la present declaració béns de rellevància local, sense perjudici que haurà d'incorporar-se a l'ordenació estructural del planejament la declaració de bé d'interès cultural quan es resolga la seua aprovació.  
  
5.3. Determinació dels seus valors:  
- Valors immaterials: Elca constitueix el punt de partida del poeta, tant en l'àmbit personal com de la seua obra.  
- Valors materials: edificacions, mobiliari, obra pictòrica i biblioteca.