Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8489, del 19-02-2019 (2019/1188)

RESOLUCIÓ de 4 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 140/17-AIA Elx.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8489

Data del DOGV
:   19-02-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/1188


Data del document
:   04-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Elx
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 4 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 140/17-AIA Elx. [2019/1188]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent de l'informe d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 140/17-AIA Elx.  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 140/5442-WEP  
Títol: millora de la seguretat vial de la CV-865, Elx - Santa Pola  
  
Fase 1: tram PK 2+400 a 8+680  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Obres Públiques d'Alacant. Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat  
Localització: Elx (Alacant)  
  
En data 15 de novembre de 2017, el Servei Territorial d'Obres Públiques d'Alacant remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud d'inici d'avaluació d'impacte ambiental simplificada del projecte «Millora de la seguretat viària de la CV-865, Elx - Santa Pola. Fase 1: tram PK 2+400 a 8+680», al terme municipal d'Elx (Alacant).  
  
Aquesta sol·licitud s'acompanya d'un document ambiental denominat «Document ambiental. Fase 1», el contingut del qual s'adequa a l'article 45 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
Objecte  
La CV-865, des de la circumval·lació d'Elx EL-20 fins a la carretera CV-851, és una carretera amb un ample pavimentat de 13,50 m, distribuïts en dos carrils, vorals amb franges obliqües i carrils bici a banda i banda. Disposa de 15 glorietes partides intermèdies al llarg del traçat. Actualment es caracteritza per una elevada IMD (15.709 vehicles/dia el 2016) que s'accentua especialment en temporada estival i per problemes de seguretat viària (a causa de les velocitats elevades que s'assoleixen, la consolidació urbanística dels marges, accessos directes i glorietes partides). Els ciclistes comparteixen plataforma amb els vehicles, sense cap element físic de separació. Hi ha també problemes per la falta d'itineraris per als vianants i per la falta de permeabilitat transversal.  
  
L'actuació que es projecta inclou l'ampliació de la plataforma actual (disposa de dos carrils per sentit amb mitjana separadora), la creació d'espais per al trànsit per als vianants i ciclista, com també la reordenació de les interseccions i els accessos.  
És objecte de l'actual projecte la fase 1 entre els PK 2+400 a 8+680, i es deixa per a una fase posterior el tram entre la circumval·lació d'Elx EL-20 i el PK 2+400.  
  
Antecedents i marc normatiu  
El dia 15 de maig de 2017 va entrar en el Registre General de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, per part de la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge de la Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, escrit del Servei Territorial d'Obres Públiques d'Alacant, que per error havia arribat a aquella Subdirecció. Es va incoar l'expedient 071/8852-KHR.  
La sol·licitud del Servei Territorial era una consulta sobre la necessitat o no de sotmetre el projecte de «Millora de la seguretat viària de la CV-865 Elx - Santa Pola. Tram EL-20 a CV-851. Elx (Alacant)», al tràmit d'avaluació o estimació d'impacte ambiental. Juntament amb l'escrit es va presentar una breu descripció de l'actuació i les afeccions ambientals, de data abril de 2017.  
Inicialment es pretenia actuar sobre uns 8,2 km de la CV-865, des d'aproximadament el PK 0+500 al 8+680. Com ja s'ha indicat en l'objecte, aquest tram presenta una elevada IMD i problemes de seguretat viària. L'actuació que es projecta inclou l'ampliació de la plataforma actual (hi disposa dos carrils per sentit amb mitjana separadora), la creació d'espais per al trànsit per als vianants i ciclista, com també la reordenació de les interseccions i accessos.  
L'avaluació d'impacte ambiental de projectes queda regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març de 1989, d'impacte ambiental, de la Generalitat Valenciana, els reglaments que la desenvolupen (Decret 162/1990 i Decret 32/2006, que modifica l'anterior) i la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara endavant LEA).  
La legislació ambiental tipifica en els annexos els projectes que han de ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental. El projecte que és objecte d'aquesta consulta no està inclòs en l'annex I de la LEA, grup 6. Projectes d'infraestructures, aquests annexos, atés que es tracta d'un eixample per a obtenir 4 carrils amb una longitud inferior a 10 km.  
  
D'altra banda, la LEA estableix en l'article 7.2 apartat c, que qualsevol modificació de les característiques de projectes que figuren en els annexos I o II, ja autoritzats, executats o en procés d'execució, que puga tindre efectes adversos significatius sobre el medi ambient, és a dir, quan supose:  
1. Un increment significatiu de les emissions a l'atmosfera.  
2. Un increment significatiu dels abocaments a llits públics o al litoral.  
3. Increment significatiu de la generació de residus.  
4. Un increment significatiu en la utilització de recursos naturals.  
  
5. Una afecció a espais protegits de la Xarxa Natura 2000.  
6. Una afecció significativa al patrimoni cultural.  
Han de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
Atés que l'actuació afecta més de 500 m de sòl forestal segons el PATFOR, es va concloure l'expedient 071/3547-NJH, indicant que aquest condicionament de carretera podia tindre efectes adversos significatius sobre el medi ambient i, en conseqüència, quedava sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
No obstant això, en aquest moment es presenta el projecte desglossat en dues fases: fase 1: des del PK 2+400 al 8+680 i fase 2: des del PK 0+500 al 2+400.  
L'òrgan substantiu, amb posterioritat a la decisió de l'òrgan ambiental, ha decidit fraccionar el projecte en dues fases, ja que en la segona fase hi ha risc d'inundació i comporta un estudi en profunditat d'aquesta qüestió. D'aquesta manera, l'execució començarà pel tram més pròxim a Santa Pola. Malgrat la decisió de presentar en dues fases el projecte, l'òrgan ambiental considera que es tracta d'un únic projecte que íntegrament ha de ser sotmés a avaluació ambiental.  
  
  
Tramitació  
L'òrgan ambiental ha identificat les administracions públiques afectades següents:  
- Ajuntament d'Elx  
- Servei de Patrimoni Cultural  
- Servei Territorial de Medi Ambient  
- Parc Natural de les Salines de Santa Pola  
Es transcriu a continuació el contingut de caràcter ambiental dels informes rebuts i es dona trasllat d'una còpia d'aquests.  
Informe de l'Ajuntament d'Elx (rebut el 23.02.2018).  
Informe de l'enginyer municipal de noves infraestructures.  
«[?] en la fase 1 no es preveu cap actuació per a pal·liar la inundabilitat de la fase 2, per la qual cosa les mesures correctores en aquesta segona fase, no haurien d'afectar les actuacions de la fase anterior, i han de definir-se aquestes abans de l'execució d'obres en la fase 1. És, doncs, urgent, la realització de l'estudi d'impacte ambiental de la fase 2.  
  
Respecte del drenatge longitudinal, es preveu la recollida en cunetes o conductes enterrats, en trams amb tancaments, però no s'indica on drenaran aquests elements.  
[?] L'actuació, segons l'estudi acústic realitzat, planteja una velocitat específica en tot el tram de 70 km/h, igual que l'actualment existent. No obstant això, en el «Document de traçat del projecte de construcció de la via Parc Elx - Santa Pola, PK 3,5 a 5 Elx (52-A-2357)», redactat el 2013 per la mateixa Conselleria, a causa dels accessos directes i després d'una anàlisi de seguretat viària, la velocitat específica es fixava en 50 km/h. Òbviament aquesta velocitat no seria realista, ja que se circularia a velocitats majors amb el consegüent risc.  
  
No hi ha cap esment respecte a l'enllumenat de la carretera, o almenys de les glorietes, necessari per seguretat viària.  
[?] Pel que fa a la fase d'execució de les obres, el document tramitat pretén l'aprofitament dels camins existents per al viari d'obra. El projecte constructiu que es redacte ha de preveure'n el condicionament, una vegada finalitzades les obres».  
Informe del tècnic municipal del departament de medi ambient  
«L'ampliació de la plataforma destinada al trànsit de vehicles suposa, en tots els casos, un augment de l'efecte barrera ambiental, especialment per a la fauna, que s'ha de tindre en compte de forma convenient. En el cas que ens ocupa, aquest efecte pot ser especialment sensible en el tram final de l'actuació prevista, en les proximitats de la CV-851, on l'actuació limita amb el PN de les Salines de Santa Pola, zona humida catalogada, LIC, ZEPA i lloc Ramsar que en el futur hauria de connectar-se, mitjançant un corredor ecològic, amb les zones d'interés ambiental dels aiguamolls de Balsares-Clot de Galvany, Fondet de la Senieta i Aigua Amarga, per a quedar englobat dins de la infraestructura verda de la Comunitat Valenciana.  
Pel que s'ha exposat anteriorment, es considera necessari que es condicionen les mesures necessàries, en forma de passos de fauna segurs i senyalització vertical apropiada (limitació de la velocitat, pas de fauna silvestre), per a pal·liar o eliminar l'efecte barrera reforçat (més ample de plataforma, velocitat mitjana real dels vehicles superior a l'actual) que suposa l'ampliació de la plataforma de la CV-865, especialment en les proximitats d'espais d'especial interés ambiental com l'esmentat.»  
Informe de l'arquitecta municipal.  
«Pel que fa als aspectes de planejament, les obres es desenvolupen sensiblement dins dels 20 m qualificats de viari pel Pla general, excepte les sis rotondes previstes i les connexions que s'executaran fora d'aquesta franja reservada per a viari.  
Quant a les rotondes, tres són de nova creació i unes altres tres es duran a terme sobre rotondes partides existents, les quals es reformen per complet i s'amplien. La solució pretén minimitzar les afeccions a tancaments ornamentals.  
Aquest projecte ha de ser tingut en compte en la revisió del Pla general [...]».  
Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni (realitzat el 27.02.2018).  
«[?] Des de la consideració del patrimoni arquitectònic i arqueològic, els serveis tècnics d'aquesta Direcció General informen que, referent a l'espai objecte del projecte es considera, el tècnic que ha aportat la memòria indica que són necessàries per a la salvaguarda i la preservació del patrimoni cultural detectat mesures cautelars com són la realització d'uns sondejos arqueològics previs i el seguiment dels moviments de terres.  
Per la qual cosa, vist el precepte indicat, i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'emet informe favorable sobre els efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, del Projecte de millora de la seguretat viària CV-865, Elx - Santa Pola, tram EL-20 a CV-851, amb subjecció a la condició que el projecte incorpore i assumisca expressament les mesures cautelars abans referides, la realització d'uns sondejos arqueològics previs i el seguiment dels moviments de terres».  
  
Informe del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant (rebut el 10.04.2018).  
«Forests públiques. No hi ha afecció a forests públiques gestionades per aquesta Conselleria.  
Terrenys forestals. Consultada la cartografia associada al Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR). S'observen tres zones catalogades com a terreny forestal [?]. S'observa que la zona A són terrenys ocupats per un herbassar i la zona B són terrenys ocupats per plantació de cítrics, i no tenen, per tant, consideració de terrenys forestals. La zona C es correspon amb un saladar d'alta densitat que sí que pot catalogar-se com a forestal. L'afecció sobre aquest s'estendria en una longitud de cinc-cents metres aprox.  
Camins ramaders. El projecte de millora de la CV-865 afecta el camí ramader denominat assagador de Sant Vicent o de Boluda, amb una amplària legal de 5 metres segons el Projecte de classificació de camins ramaders d'Elx. L'afecció es concreta mitjançant encreuament d'aquest amb la CV-865 en una rotonda ja existent.  
La Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de camins ramaders de la Comunitat Valenciana, en l'article 23 «Encreuament dels camins ramaders per realització d'obres públiques sobre terrenys de camins ramaders» estableix que el promotor ha d'habilitar, a la seua costa, passos a nivell, quan no tinguen cap mena de perill, o de diferent nivell, adequats que asseguren els usos dels camins ramaders, en condicions de rapidesa, comoditat i seguretat, mitjançant l'establiment de sistemes que permeten l'ús diferenciat d'aquestes.»  
Informe del Parc Natural de les Salines de Santa Pola (rebut el 22.05.2018).  
«S'emet informe sobre aquest projecte en l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals del sistema de zones humides del sud d'Alacant, regulat pel Decret 31/2010, de 12 de febrer, del Consell, d'ara endavant PORN.  
Revisat l'expedient, s'observa que no afecta cap espai natural protegit i tampoc està afectat per la normativa PORN de les zones humides del sud d'Alacant».  
  
Anàlisi del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre'l o no a avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
L'anàlisi es realitza tenint en compte els criteris de l'annex III de la LEA.  
Característiques del projecte  
El document ambiental presenta una anàlisi d'alternatives, que planteja:  
- Alternativa 0 o no actuació.  
- Alternativa 1 o conversió en carretera multicarril segons normativa: consisteix en el desdoblament de la carretera actual ampliant la plataforma existent, amb dos carrils per sentit, carrils de 3,5 m, vorals interiors d'1 m, vorals exteriors d'1,50 m, separats per mitjana. A més, s'executen vies de servei paral·leles per a control d'accessos, que connectaran amb el tronc en glorietes tancades a nivell que substitueixen les actuals glorietes partides.  
- Alternativa 2 o desdoblament de la carretera actual amb creació d'itineraris no motoritzats: consisteix en el desdoblament de la carretera actual ampliant la plataforma existent, amb dos carrils per sentit, carrils de 3 m, vorals de 0,25 m, separats per mitjana. Així mateix, disposa de carril bici en el costat nord de 3,5 m i vorera en el costat sud de 2,5 m. En aquesta alternativa es mantenen els accessos directes en el tronc, ja que la majoria són camins locals amb escàs trànsit o propietats particulars. Es projecten glorietes tancades a nivell. Aquesta és l'alternativa seleccionada amb la qual es pretén:  
- Eliminar els punts problemàtics de les rotondes partides, establint punts de control de velocitat (glorietes tancades).  
- Crear dos carrils per sentit, la qual cosa augmenta la capacitat de la via, i a més permetrà l'avançament en el trajecte Elx - Santa Pola en condicions de seguretat.  
- Reduir l'ample dels carrils, amb la qual cosa es produirà una reducció de velocitat de circulació.  
- Eliminar els girs a esquerres en els accessos situats al llarg de la carretera.  
- Crear itineraris segurs per als ciclistes i els vianants al llarg de tota l'actuació.  
- Millorar la permeabilitat transversal de la carretera per al trànsit per als vianants.  
- Millorar l'accessibilitat al transport públic, ja que es crearan parades d'autobús al llarg del tram d'actuació, amb creus per als vianants en la proximitat de les glorietes.  
  
Ubicació dels projectes  
A banda i banda de la carretera hi ha nombrosos habitatges. El sòl a banda i banda de la carretera està actualitzat com a sol no urbanitzable comú, a excepció d'un tram entre la glorieta 14 i el PK 7+700, que en el marge esquerre està classificat com a sol urbà d'ús residencial.  
Els últims 500 m de la calçada limiten amb sòl forestal, en concret un saladar d'alta densitat.  
El terme municipal d'Elx posseeix un gran patrimoni arbori monumental, com el Palmerar d'Elx, declarat Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO, i alguns altres exemplars de caràcter monumental aïllat. La Llei 4/2006, de 19 de maig, de la Generalitat, de patrimoni arbori monumental de la Comunitat Valenciana estableix la creació d'un catàleg d'arbres monumentals i singulars l'actualització del qual a 10 d'octubre de 2016 identifica 6 exemplars al terme municipal d'Elx. Cap d'aquests es troba al voltant de la via objecte d'actuació. Així mateix, tampoc es troben en l'entorn de l'actuació palmeres que igualen o superen els paràmetres establits per a la consideració d'un arbre com a monumental.  
  
Apareix documentat en el Pla general d'Elx un jaciment arqueològic, en el PK 5, marge dret, denominat Horteta. Està definit com un jaciment prehistòric neolític, en el qual es van recollir una aixa i útils de pedra polida. Consta un estudi arqueològic dins del projecte de construcció «Via Parc Elx - Santa Pola. PK 3,5 A 5.0 a Elx (Alacant)». En la prospecció arqueològica realitzada en aquest projecte no es va documentar cap element patrimonial, encara que s'hi van proposar les mesures següents:  
- Seguiment arqueològic durant el moviment de terres, pel fet que gran part de la superfície no es va poder prospectar per trobar-se barrada.  
- Realització de sondejos arqueològics mecànics previstos a l'inici del moviment de terres, com a mesura preventiva atés que el jaciment esmentat podia ser afectat per l'execució d'una glorieta i aquest tram que s'havia de prospectar es trobava clos i d'altra banda amb vegetació baixa abundant, la qual cosa va dificultar el treball de camp.  
El camí ramader assagador de Sant Vicent o de Boluda travessa la carretera CV-865 en el tram d'actuació, a l'altura de glorieta denominada G4, al PK 2+450.  
No hi ha en la fase 1 risc d'inundació.  
No es creuen llits en el tram de carretera afectat pel condicionament.  
  
En les proximitats de l'actuació es troben les Salines de Santa Pola.  
  
  
Característiques del potencial impacte  
Per a evitar afeccions sobre parcel·les que no hagen de ser afectades, s'han cartografiat diferents àrees per a la possible ubicació de les instal·lacions auxiliars, i totes es troben fora de sòl forestal. Així mateix, s'ha de realitzar el jalonament dels elements següents: zona de protecció arqueològica Horteta (al costat de la glorieta 9), pi de grans dimensions que s'ha de preservar (al costat de la glorieta 5) i parcel·les de sòl forestal. El jalonament s'ha de fer abans de l'inici de les obres, preferentment durant l'etapa de replanteig d'aquestes, i és obligació del contractista mantindre'l en bon estat durant el temps de durada de les obres.  
  
Amb la finalitat que les operacions de construcció de la infraestructura no provoquen situacions incòmodes per als veïns com a conseqüència de l'arrossegament de partícules pel vent, s'han de fer regs mitjançant solució aquosa de la plataforma que controle la formació de pols. Així mateix, els camions de transport han de disposar de tendals ajustats que eviten la pèrdua dels materials transportats i l'acció del vent sobre aquests. A fi de minimitzar les emissions atmosfèriques produïdes per la maquinària d'obra, aquesta ha de sotmetre's a les corresponents revisions periòdiques i actuacions de manteniment.  
  
Com a mesura protectora contra l'erosió, els materials de construcció han de quedar aïllats del sòl i de les possibles pluges, per evitar que siguen dissolts i incorporats a l'aigua i al sòl. Així mateix, s'han de construir sobreeixidors o captadors per a dirigir l'aigua d'escolament, en cas de pluges fortes, fora de la zona d'obres.  
Pel fet que la rasant projectada s'ha d'ajustar a la carretera actual, i tenint en compte l'orografia de l'entorn de l'actuació, no es produiran grans moviments de terra en l'actuació projectada.  
Si hi calen materials de farciment i llastos externs, s'han d'utilitzar preferentment materials naturals excavats (entenent com a tals els definits en l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre) o les RIA sempre que complisquen els paràmetres tècnics. Si hi manquen, han de provindre de pedreres o préstecs existents i legalment autoritzats, per la qual cosa durant el seguiment ambiental de l'obra s'han de fer les comprovacions oportunes amb el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant.  
  
En els terrenys on s'haja de realitzar algun tipus d'actuació s'ha de retirar la terra vegetal i, després de l'apilament intermedi previ, quan calga, s'ha de reutilitzar en les tasques de revegetació amb la finalitat d'aprofitar la fertilitat d'aquest sòl originat en la zona mateixa.  
Atés que està previst que algunes de les glorietes actuals queden en desús (en concret, G5, G6, G7, G8, G9, G10, G11 i G13), es considera necessari que es realitze una restauració d'aquestes zones, en les quals s'han de seguir les indicacions establides en l'epígraf 7.8.5.5. Restauració dels terrenys afectats per les obres. En alguns casos pot optar-se per la creació d'àrees recreatives o de descans per als ciclistes i vianants.  
  
Durant la fase de construcció s'ha de disposar d'un sistema que garantisca l'adequada gestió els residus i deixalles, tant líquids com sòlids, generats com a conseqüència de l'execució de les obres, amb la finalitat d'evitar la contaminació dels sòls i de les aigües superficials o subterrànies.  
En les instal·lacions d'obra (casetes d'obra, zones d'oficina, vestuaris, instal·lacions auxiliars, etc.) es generen aigües residuals de caràcter domèstic que requereixen ser tractades adequadament abans de l'abocament final (a un llit o al terreny). En aquests enclavaments s'ha de disposar de sistemes adequats per al tractament de les aigües residuals generades, que consistiran en depòsits estancs fins a la retirada per un gestor a una estació depuradora.  
Respecte del drenatge longitudinal, la documentació remesa no detalla on es realitzarà el drenatge. Aquest aspecte ha de ser contingut en el projecte constructiu. Si durant la fase de seguiment ambiental durant l'explotació, l'òrgan substantiu aprecia que es genera algun impacte ambiental en el punt de drenatge, ha d'establir les mesures correctores i protectores pertinents.  
S'indica que les obres de drenatge en els PK 8+400 i 8+600, han d'estar adaptades per a l'ús mixt com a passos de fauna. En el PK 8+400 s'hi han previst 7 tubs de 600 mm de diàmetre, i en el PK 8+600, 20 tubs de 800 mm de diàmetre. No obstant això, segons el document »Prescripcions tècniques per al disseny de passos de fauna i tancaments perimetrals», segona edició, el drenatge adaptat per a animals terrestres (fitxa 9) requereix una dimensió mínima de 2 x 2 m. Atés que la proposta presentada no compleix aquestes dimensions mínimes, ha de revisar-se la solució plantejada en el projecte bàsic per a executar les recomanacions de la publicació esmentada.  
Així mateix, en els 500 metres que la carretera limita amb sòl forestal en el marge dret s'ha de reforçar la senyalització d'advertiment destinada a alertar els usuaris de la via de l'alta probabilitat d'encreuament de fauna per la calçada, perquè reduïsquen la velocitat de circulació.  
  
El camí ramader assagador de Sant Vicent o Boluda es reposa mitjançant la construcció d'una glorieta nova (que coincideix amb una glorieta actual partida) i un carril bici i per als vianants, mesures que fan possible l'ús recreatiu d'aquest tram de camí ramader.  
En relació amb l'impacte acústic, durant la fase d'execució, les obres s'han de realitzar en període diürn (8-22 h) i els vehicles i les maquinàries han de tenir el manteniment necessari. Per a la fase d'explotació, s'aporta un annex que compara els valors actuals (estimació i mesurament) amb els valors futurs. L'estimació dels nivells de pressió sonor equivalent aporta uns resultats de 70 dB(A) de dia i 63 dB(A) de nit, clarament superiors als fixats per al cas d'ús residencial (segons la Llei 7/2002, de la Generalitat Valenciana), que estableix els llindars en 55 dB(A) de dia i 45 dB(A) de nit. Encara que la llei deixa un marge de 10 dB(A) per a l'obligació d'establir mesures oportunes per a disminuir el nivell sonor exterior, també s'hi estableixen els marges permesos. S'han dut a terme diversos mesuraments de soroll en la carretera actual mitjançant un sonòmetre, i en tots els casos s'han obtingut valors superiors als 55 dB(A) i en un punt de mesurament, denominat 3, s'ha obtingut 66,3 dB(A), que també supera el marge de 10 dB(A). El punt 3 es troba aproximadament en el PK 7+500. S'aprecia, així mateix, que els resultats teòrics obtinguts amb la metodologia exposada resulten superiors als valors reals. Respecte de la situació futura, s'obtenen uns resultats de 67 dB(A) de dia i 61 dB(A) de nit. Aquests valors superen els llindars establits per la legislació autonòmica i superen els valors per damunt dels quals és necessari l'establiment de mesures (això és, 65 dB (A) de dia i 55 dB(A) de nit). No obstant això, s'indica que s'han adoptat mesures correctores, que no han sigut tingudes en compte en la formulació teòrica aplicada. En concret, es tracta del paviment fonoabsorbent (reducció de 2-3 dB[A]) i la presència/reposició de tancaments (reducció de 2-3 dB[A]).  
  
Atés que el model teòric llança valors superiors als establits en l'annex II de la Llei 7/2002, i fins i tot superiors al marge de 10 dB(A) que permet la llei per a l'establiment de mesures correctores, es considera necessari que l'òrgan substantiu realitze a l'any de posada en servei de la infraestructura un mesurament dels nivells acústics reals en els mateixos punts en els quals s'han realitzat els mesuraments en data 12 de setembre de 2017. En el cas que els valors obtinguts superen en 10 dB(A) els valors establits en l'annex II, s'hi hauran d'establir les mesures correctores adequades i comprovar-ne el funcionament per part de l'òrgan substantiu.  
  
Com a mesura protectora del patrimoni cultural es proposa la realització de seguiment arqueològic durant les obres de moviment de terres en l'entorn més pròxim a la zona del jaciment:  
- Realització de sondejos arqueològics mecànics previs a l'inici del moviment de terres.  
- Seguiment arqueològic durant el moviment de terres.  
En la documentació aportada no s'indica que s'haja de realitzar l'enllumenat de la carretera o de les glorietes. En cas que el projecte constructiu sí que complete la inclusió d'aquesta unitat d'obra, s'han de tindre en consideració en el disseny d'aquesta criteris d'eficiència energètica i de disminució de la contaminació lumínica.  
Per a verificar el compliment de les consideracions efectuades en aquest projecte s'estableix el seguiment ambiental a través d'un programa de vigilància i seguiment ambiental (PVA). Es divideix en dues fases, clarament diferenciades:  
Primera fase: coincideix amb la fase de construcció de les obres o actuacions, i s'estén des de la data de l'acta de replanteig fins a la de recepció. La durada serà, per tant, la de les obres.  
Segona fase: s'inicia a partir de la data de l'acta de recepció i s'estén durant el període de garantia que coincideix amb l'inici de l'explotació de les actuacions.  
S'estableix un sistema d'informes que permetrà realitzar el seguiment ambiental de l'obra, i que inclou: un informe paral·lel a l'acta de replanteig, informes ordinaris amb periodicitat mensual o trimestral, informes extraordinaris quan hi haja alguna afecció ambiental no prevista, informe final de la fase de construcció i informe final del programa de vigilància i seguiment a la finalització del període de garantia.  
  
Els informes han d'incloure els aspectes que han sigut objecte de control o seguiment segons l'exigit en el programa de vigilància i seguiment ambiental. En els informes s'ha d'incloure, per a cada apartat previst, un breu resum de les operacions desenvolupades sobre aquest tema i, si escau, els models de fitxes exigits emplenats. Els informes han d'incloure unes conclusions sobre el desenvolupament de les obres i el compliment de les mesures proposades en el programa de vigilància ambiental.  
Correspon a l'òrgan substantiu el seguiment del compliment de l'informe d'impacte ambiental. El programa de vigilància ambiental i la llista de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu. Així mateix, l'òrgan ambiental pot recaptar informació i realitzar les comprovacions que considere necessàries per a verificar el compliment del condicionat d'aquest informe d'impacte ambiental.  
  
  
Conclusió  
Vistes les característiques del projecte i la ubicació, la magnitud dels impactes previsibles i les mesures preventives i correctores plantejades, s'estima que el projecte no generarà efectes significatius sobre el medi ambient sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que a continuació s'especifiquen:  
1. Si calen materials de farciment i llastos externs, s'han d'utilitzar preferentment materials naturals excavats (entenent com a tals els definits en l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre) o les RIA, sempre que complisquen els paràmetres tècnics. Si hi manquen, han de provindre de pedreres o préstecs existents i legalment autoritzats, per a la qual durant el seguiment ambiental de l'obra s'han de realitzar les comprovacions oportunes amb el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant.  
  
2. Atés que està previst que algunes de les glorietes actuals queden en desús (en concret G5, G6, G7, G8, G9, G10, G11 i G13), es considera necessari que es realitze una restauració d'aquestes zones, en les quals s'han de seguir les indicacions establides en l'epígraf 7.3.8.7, Restauració dels terrenys afectats per les obres. En alguns casos, pot optar-se per la creació d'àrees recreatives o de descans per als ciclistes i vianants.  
3. Respecte del drenatge longitudinal, la documentació remesa no detalla on s'ha de fer el drenatge. Aquest aspecte ha de ser contingut en el projecte constructiu. Si durant la fase de seguiment ambiental durant l'explotació, l'òrgan substantiu aprecia que es genera algun impacte ambiental en el punt de drenatge, ha d'establir-hi les mesures correctores i protectores pertinents.  
4. S'indica que les obres de drenatge en els PK 8+400 i 8+600, han d'estar adaptades per a l'ús mixt com a passos de fauna. En el PK 8+400 s'han previst 7 tubs de 600 mm de diàmetre, i en el PK 8+600, 20 tubs de 800 mm de diàmetre. No obstant això, segons el document «Prescripcions tècniques per al disseny de passos de fauna i tancaments perimetrals», segona edició, el drenatge adaptat per a animals terrestres (fitxa 9) requereix una dimensió mínima de 2 x 2 m. Atés que la proposta presentada no compleix aquestes dimensions mínimes, ha de revisar-se la solució plantejada en el projecte bàsic per a complir les recomanacions de la publicació esmentada.  
5. Així mateix, en els 500 metres que la carretera limita amb sòl forestal en el marge dret, s'ha de reforçar la senyalització d'advertiment destinat a alertar els usuaris de la via de l'alta probabilitat d'encreuament de fauna per la calçada, perquè reduïsquen la velocitat de circulació.  
6. Atés que el model teòric llança valors superiors als establits en l'annex II de la Llei 7/2002, i fins i tot superiors al marge de 10 dB(A) que permet la llei per a l'establiment de mesures correctores, es considera necessari que l'òrgan substantiu realitze a l'any de posada en servei de la infraestructura un mesurament dels nivells acústics reals en els mateixos punts en els quals s'han realitzat els mesuraments en data 12 de setembre de 2017. En el cas que els valors obtinguts superen en 10 dB(A) els valors establits en l'annex II, s'hi han d'establir les mesures correctores adequades i comprovar-ne el funcionament per part de l'òrgan substantiu.  
  
7. En la documentació aportada no s'indica que s'haja de realitzar l'enllumenat de la carretera o de les glorietes. En cas que el projecte constructiu sí que complete la inclusió d'aquesta unitat d'obra, s'han de tindre en consideració en el disseny criteris d'eficiència energètica i de disminució de la contaminació lumínica.  
8. Correspon a l'òrgan substantiu el seguiment del compliment de l'informe d'impacte ambiental. El programa de vigilància ambiental i la llista de comprovació s'han de fer públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu. Així mateix, l'òrgan ambiental pot recaptar informació i realitzar les comprovacions que considere necessàries per a verificar el compliment de les condicions d'aquest informe d'impacte ambiental.  
  
Per tant, no cal tramitar un procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, sense perjudici del compliment de la normativa i la legislació ambiental i sectorial aplicable.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva l'avaluació d'impacte ambiental simplificada, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 7.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 2a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicable.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental de plans i programes i de projectes.  
  
Informe d'impacte ambiental  
Primer  
El projecte de «Millora de la seguretat viària de la CV-865, Elx - Santa Pola. Fase 1: tram PK 2+400 a 8+680» no té efectes significatius sobre el medi ambient, d'acord amb el que estableix l'article 46 i 47 i els criteris establits en l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, sempre que es realitze segons el que estableix el document ambiental remés i les condicions que a continuació s'especifiquen:  
1. Si calen materials de farciment i llastos externs, s'han d'utilitzar preferentment materials naturals excavats (entenent com a tals els definits en l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre) o les RIA sempre que complisquen els paràmetres tècnics. Si hi manquen, han de provindre de pedreres o préstecs existents i legalment autoritzats, per la qual cosa durant el seguiment ambiental de l'obra s'han de realitzar les comprovacions oportunes amb el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant.  
2. Atés que està previst que algunes de les glorietes actuals queden en desús (en concret G5, G6, G7, G8, G9, G10, G11 i G13), es considera necessari que es realitze una restauració d'aquestes zones, en les quals s'han de seguir les indicacions establides en l'epígraf 5.3.7.6. Restauració dels terrenys afectats per les obres. En alguns casos, pot optar-se per la creació d'àrees recreatives o de descans per als ciclistes i vianants.  
3. Respecte del drenatge longitudinal, la documentació remesa no detalla on es realitzarà el drenatge. Aquest aspecte ha de ser contingut en el projecte constructiu. Si durant la fase de seguiment ambiental durant l'explotació, l'òrgan substantiu aprecia que es genera algun impacte ambiental en el punt de drenatge, ha d'establir les mesures correctores i protectores pertinents.  
4. S'indica que les obres de drenatge en els PK 8+400 i 8+600 han d'estar adaptades per a l'ús mixt com a passos de fauna. En el PK 8+400 s'han previst 7 tubs de 600 mm de diàmetre, i en el PK 8+600, 20 tubs de 800 mm de diàmetre. No obstant això, segons el document «Prescripcions tècniques per al disseny de passos de fauna i tancaments perimetrals», segona edició, el drenatge adaptat per a animals terrestres (fitxa 9) requereix una dimensió mínima de 2 x 2 m. Atés que la proposta presentada no compleix aquestes dimensions mínimes, ha de revisar-se la solució plantejada en el projecte bàsic per a complir les recomanacions de l'esmentada publicació.  
5. Així mateix, en els 500 metres que la carretera limita amb sòl forestal en el marge dret, s'ha de reforçar la senyalització d'advertiment destinat a alertar els usuaris de la via de l'alta probabilitat d'encreuament de fauna per la calçada, perquè reduïsquen la velocitat de circulació.  
6. Atés que el model teòric llança valors superiors als establits en l'annex II de la Llei 7/2002, i fins i tot superiors al marge de 10 dB(A) que permet la llei per a l'establiment de mesures correctores, es considera necessari que l'òrgan substantiu realitze, a l'any de posada en servei de la infraestructura, un mesurament dels nivells acústics reals en els mateixos punts en els quals s'han realitzat els mesuraments en data 12 de setembre de 2017. En cas que els valors obtinguts superen en 10 dB(A) els valors establits en l'annex II s'hi han d'establir les mesures correctores adequades i comprovar-ne el funcionament per part de l'òrgan substantiu.  
  
7. En la documentació aportada no s'indica que s'haja de realitzar l'enllumenat de la carretera o de les glorietes. En cas que el projecte constructiu sí que complete la inclusió d'aquesta unitat d'obra, s'han de tindre en consideració en el disseny criteris d'eficiència energètica i de disminució de la contaminació lumínica.  
8. Correspon a l'òrgan substantiu el seguiment del compliment de l'informe d'impacte ambiental. El programa de vigilància ambiental i la llista de comprovació s'han de fer públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu. Així mateix, l'òrgan ambiental pot recaptar informació i realitzar les comprovacions que considere necessàries per a verificar el compliment de les condicions d'aquest informe d'impacte ambiental.  
  
  
Segon  
D'acord amb el que disposa l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, aquest informe d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, amb el benentés que això no eximeix el promotor de l'obtenció de les autoritzacions que resulten legalment exigibles, com tampoc del compliment de tots els preceptes legals que resulten aplicables.  
  
  
Tercer  
D'acord amb el que disposa l'article 47.4 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, aquest informe d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha autoritzat el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació.  
  
Quart  
D'acord amb el que disposa l'article 47.6 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, aquest informe d'impacte ambiental no pot ser objecte de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via administrativa o judicial davant de l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
Cinqué  
D'acord amb l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, l'òrgan substantiu, en el termini de quinze dies des que adopte la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, ha de remetre al diari oficial corresponent, per a la publicació, un extracte del contingut d'aquesta decisió. Així mateix, ha de publicar en la seu electrònica la decisió sobre l'autorització o denegació del projecte i una referència al diari oficial corresponent en el qual es publique l'informe d'impacte ambiental.  
  
València, 25 de maig de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 4 de febrer de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.