Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6026, del 02-06-2009 (2009/6209)

RESOLUCIÓ d'1 d'octubre de 2008, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a l'empresa Papelera Silla, SA, l'autorització ambiental integrada per a una instal·lació industrial (existent) destinada a la fabricació de paper i cartó, al terme municipal de Buñol.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6026

Data del DOGV
:   02-06-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2009/6209


Data del document
:   01-10-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Buñol
    * empresa privada
    * indústria de pasta i paper

RESOLUCIÓ d'1 d'octubre de 2008, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a l'empresa Papelera Silla, SA, l'autorització ambiental integrada per a una instal·lació industrial (existent) destinada a la fabricació de paper i cartó, al terme municipal de Buñol. [2009/6209]  
Vistos els documents que consten en l'expedient 356/06 IPPC, instruït a instància de l'empresa Papelera Silla, SA, a fi d'obtenir l'autorització ambiental integrada per a les instal·lacions industrials (existents) destinades a la fabricació de paper i cartó, s'emet aquesta resolució de conformitat amb els següents  
Antecedents de fet  
Primer. Amb data 4 de maig de 2007 José Luis Albert Polo, en nom de la mercantil Papelera Silla, SA, amb CIF A-46034336 i domicili social a la partida del Planell, s/n, del terme municipal de Buñol (València), va presentar a la Conselleria de Territori i Habitatge una sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a les instal·lacions industrials (existents) destinades a la fabricació de paper i cartó, que es detallen en l'annex I.  
A la sol·licitud s'adjunta un informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de Buñol.  
Segon. Amb data 24 d'agost de 2007 es va admetre a tràmit la sol·licitud, i es va remetre l'expedient a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que havien d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada, a fi que informaren sobre la suficiència de la documentació que acompanyava la sol·licitud.  
Tercer. Consten en l'expedient els informes del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i de l'Ajuntament de Buñol.  
Quart. Com a conseqüència del contingut d'aquests informes, amb data 2 d'octubre de 2007 la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge va requerir a l'empresa nova documentació, que va ser presentada amb data 23 de novembre de 2007 i 22 de febrer de 2008.  
Cinqué. Amb data 28 de novembre de 2007 es va sotmetre a informació pública l'expedient de referència, durant un període de 30 dies hàbils, d'acord amb el que estableix l'article 16 de la Llei 16/2002, i es va publicar un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV núm. 5649).  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions al projecte, ni en aquesta Conselleria ni en l'Ajuntament de Buñol, i així consta en l'expedient certificat de la informació pública.  
Sisé. Una vegada transcorregut el termini d'informació pública, es va sol·licitar un nou informe a totes les administracions públiques i òrgans de la Generalitat que han d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada sobre l'adequació del projecte a tots aquells aspectes que siguen de la seua competència.  
Seté. S'han incorporat a l'expedient els informes emesos pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i el Servei de Residus Urbans.  
Huité. Com a conseqüència del contingut d'aquests informes, amb data 15 d'abril de 2008 la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge va requerir nova documentació a l'empresa, que es va presentar amb data 13 de maig de 2008.  
Nové. Amb data 6 de maig de 2008 es va rebre l'informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües.  
Deu. Amb data 2 de juliol de 2008 l'Ajuntament de Buñol va emetre un informe favorable.  
Onze. Amb data 28 de juliol de 2008 es va fer el tràmit d'audiència a l'interessat.  
Dotze. Amb data 27 d'agost de 2008 es va rebre l'informe favorable condicionat de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Tretze. Amb data 30 de setembre de 2008 la Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada va celebrar una sessió ordinària i va aprovar la proposta de resolució de l'expedient 356/06 IPPC de sol·licitud d'autorització ambiental integrada, promogut per Papelera Silla, SA.  
Fonaments de dret  
Primer. D'acord amb l'article 6 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, per la qual es desplega en l'àmbit de la Comunitat Valenciana la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, les activitats que apareixen en l'annex 1 d'aquesta llei estan subjectes a autorització ambiental integrada.  
La instal·lació de referència està inclosa en l'epígraf 6.1.b de l'annex 1 de la Llei 16/2002.  
Segon. L'expedient s'ha tramitat d'acord amb el que preveuen els articles 14 i següents de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, desplegada pel Reial decret 509/2007, i el capítol III del títol I de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, desplegada pel Decret 127/2006, de 15 de setembre, del Consell.  
Tercer. A la Comunitat Valenciana l'òrgan competent per a atorgar l'autorització ambiental integrada és la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, d'acord amb l'article 3.h de la Llei 16/2002 i el Decret 7/2007, de 28 de juny, del president de la Generalitat Valenciana, pel qual es determinen les conselleries en què s'organitza l'administració de la Generalitat.  
D'altra banda, de conformitat amb l'article 26 del Decret 92/2007, de 6 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, correspon a la Direcció General per al Canvi Climàtic exercir les competències en matèria d'intervenció administrativa ambiental d'activitats.  
En vista d'aquests antecedents, a proposta del Servei de Control Integrat de la Contaminació, amb el vistiplau del cap de l'Àrea de Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que em confereix el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, resolc:  
Primer  
Concedir a Papelera Silla, SA, l'autorització ambiental integrada per a una instal·lació industrial (existent) destinada a la fabricació de paper i cartó, que s'ha de dur a terme a l'establiment situat a la partida del Planell, s/n, del terme municipal de Buñol (València), relativa al Projecte bàsic d'instal·lació per a la fabricació de paper, de data 2 de maig de 2007, subscrit per Santiago Pérez Vicedo, que queda inscrita en el Registre General d'Instal·lacions IPPC de la Comunitat Valenciana amb el número 324-08/AAI/CV, condicionada al compliment dels requisits següents:  
1. Emissions atmosfèriques  
1.1. Emissions canalitzades  
S'inclouen en aquesta autorització els focus següents, la nomenclatura dels quals serà d'ara endavant la utilitzada per al millor control i comunicació de les emissions:  
  
Aquests focus han d'estar convenientment identificats in situ, d'acord amb aquesta nomenclatura.  
Els valors límit d'emissió per als focus canalitzats i la periodicitat de controls per part d'una ECMCA són els següents:  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*  
  
Atesa la situació del mercat actual, la planta de cogeneració que té la indústria no està en funcionament. La posada en funcionament d'aquesta instal·lació requereix la comunicació prèvia del titular a aquesta Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Cal presentar un resum del règim de funcionament dels focus d'emissió no sistemàtics.  
1.2. Control de l'emissió de contaminants per focus canalitzats  
1.2.1. Condicions de presa de mostres i expressió de resultats  
a) Punts de presa de mostres: els focus canalitzats han de tenir la situació, la disposició, la dimensió i els accessos corresponents d'acord amb l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial. En particular, les característiques i la distribució dels focus emissors a l'atmosfera han de garantir una dispersió correcta dels contaminants emesos. Més concretament, la seua alçària no sols ha de complir el que estableix l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sinó que es recomana que siga tal que, en una distància equivalent a deu vegades l'alçària del punt d'emissió d'un focus, no hi haja altres estructures d'alçària superior a la del mateix focus menys dos metres, que produïsquen un apantallament que dificulte la dispersió i justifique tècnicament la influència de l'efecte down-wash (turbulència o rebuf).  
b) Preferiblement, la temperatura dels gasos en el punt de mostratge ha de ser inferior a 200 °C.  
c) Els mesuraments s'han de fer en condicions normals de funcionament de les instal·lacions, registrant els paràmetres que les determinen, i han de cobrir totes les tipologies o grups de productes diferents que es fabriquen en cada instal·lació.  
d) Les concentracions mesurades han d'estar referides sempre a condicions normals de pressió i temperatura (101,3 kPa i 273,16 K) per als gasos de combustió en base seca i un contingut d'oxigen del 15% de O2.  
e) La periodicitat mínima de control de les emissions per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental ha de ser biennal.  
1.3. Olors  
Encara que es tracta d'una indústria del sector paperer, pel seu procés productiu no s'han de generar les olors pròpies d'altres indústries del sector.  
No obstant això, quan l'òrgan competent ho considere necessari, podrà requerir al titular de la factoria la realització d'una avaluació de la molèstia per les olors generades, mitjançant el mesurament de les unitats d'olor, d'acord amb la norma UNE-EN 13594, i a les zones residencials d'afecció, el percentil 98 de les mitjanes horàries al llarg d'un any s'ha de limitar a cinc unitats d'olor.  
2. Soroll  
S'han d'adoptar les mesures necessàries per a complir el que estableixen la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es fixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
En particular, els límits sonors que estableix la Llei 7/2002 per a zones d'ús industrial són:  
  
Cada cinc anys, després de l'última, caldrà fer una auditoria acústica, a fi de comprovar que no se superen els nivells sonors en els punts on se situa el receptor més pròxim, és a dir, en el perímetre de la instal·lació, per a la qual cosa s'han de fer mesuraments del nivell de soroll en un nombre de punts representatius del perímetre, tant amb l'activitat en funcionament com parada (nivell de fons). Aquesta auditoria l'ha de fer una entitat col·laboradora en matèria de contaminació acústica, d'acord amb el Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i se'n crea i regula el registre.  
El titular ha de disposar del llibre de control, que ha d'estar constituït pels certificats dels resultats obtinguts de les auditories acústiques i pels informes complets d'aquestes.  
3. Abocaments  
En l'expedient ha de constar l'informe de l'EPSAR, titular del col·lector al qual la indústria evacua els abocaments d'aigües residuals.  
El titular de l'activitat està obligat a fer el manteniment adequat de les basses o depòsits d'acumulació de les aigües residuals, de manera que en quede assegurada la impermeabilitat i l'estanquitat al llarg del temps.  
La línia o línies d'aigua de l'activitat susceptibles de generar abocaments d'aigües residuals no han de disposar de cap sistema de desguàs capaç de generar un abocament continu o discontinu, ni directe o indirecte al domini públic hidràulic.  
Es recorda que, d'acord amb l'article 100 del text refós de la Llei d'aigües (Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol), «està prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es tinga l'autorització administrativa prèvia», i s'incoarà, si escau, un expedient sancionador per infracció tipificada en la lletra f) de l'article 116 de l'esmentada llei.  
Les instal·lacions s'han de mantenir netes, lliures de qualsevol tipus de residus, en particular de restes de greixos i olis, de manera que no es puga produir la contaminació de les aigües pluvials, les quals han de ser recollides i eliminades per sistemes que asseguren la inalterabilitat de les seues característiques qualitatives i la innocuïtat del seu abocament al domini públic hidràulic.  
D'acord amb el que disposen l'article 30 i la disposició final primera de la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, el marc competencial establit amb l'autorització ambiental integrada no altera les competències que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer té atribuïdes en relació amb el control, la inspecció i la vigilància del domini públic hidràulic, ni en particular la potestat sancionadora.  
3.1. Aigües residuals industrials  
Les aigües residuals industrials han de procedir bàsicament de la deshidratació de la pasta de cel·lulosa durant el procés de fabricació.  
Se sotmeten conjuntament a un tractament fisicoquímic en la planta de tractament d'aigües residuals (PTAR) de la indústria. Aquest tractament consisteix en un tractament fisicoquímic (flotació per dissolució/injecció d'aire en l'aigua residual, amb addició de coagulant i floculant), un de biològic aerobi mitjançant fangs activats i finalment homogeneïtzació dels fangs obtinguts, que es reintrodueixen en el procés productiu. Amb aquest tractament s'aconsegueix reintroduir en el procés productiu part de l'aigua tractada; la resta es tracta en el biològic, i les aigües així tractades s'aboquen a través d'un únic punt d'abocament a la xarxa de col·lectors generals de la Generalitat Valenciana, per al qual es disposa d'autorització d'abocament des del 27 de desembre de 1996.  
L'empresa ha d'executar un pla d'autocontrols analítics sobre l'abocament d'origen industrial, en el qual s'han de caracteritzar trimestralment els paràmetres següents:  
  
En tots els casos, les mostres han de ser integrades durant 24 hores, i s'han de prendre en l'arqueta de registre. Les anàlisis han de ser efectuades per un laboratori homologat, entenent per tal els corresponents a empreses col·laboradores dels organismes de conca en matèria de control d'abocaments, tal com estableix l'Ordre MAM 985/2006, de 23 de març, per la qual es desplega el règim jurídic de les entitats col·laboradores de l'administració hidràulica en matèria de control i vigilància de qualitat de les aigües i gestió dels abocaments al domini públic hidràulic.  
L'empresa ha d'instal·lar una arqueta de lliure accés des de l'exterior que permeta la presa de mostres de les aigües residuals generades en l'establiment sense risc de manipulació de la qualitat o quantitat abocada en el moment de la inspecció.  
3.2. Aigües sanitàries  
Les aigües residuals sanitàries, procedents dels lavabos i vestuaris, s'aboquen a la xarxa de col·lectors generals de la Generalitat Valenciana, per a la qual cosa es disposa d'autorització d'abocament des del 27 de desembre de 1996.  
3.3. Aigües pluvials  
Les aigües pluvials de cobertes, junt amb les d'escorrentia, segueixen el curs natural forçat pel pendent on s'ubica l'empresa cap al riu Bunyol.  
Per a evitar que els lixiviats procedents del magatzem a la intempèrie de paper de rebuig puguen arribar fins al riu Bunyol, s'ha de dur a terme aquest emmagatzematge a cobert, o alternativament s'ha de disposar d'un sistema que permeta el drenatge i l'emmagatzematge temporal de les aigües pluvials que cauen sobre les bales de paper de rebuig, per a la seua posterior utilització en el procés de fabricació, directament o després de tractar-les en la PTAR de la indústria. Abans de dos mesos després de la concessió de l'AAI, cal presentar un projecte en què es detalle la solució escollida, incloent-hi el termini d'execució, que no ha de sobrepassar els sis mesos a partir de la resolució.  
4. Protecció del sòl i de les aigües subterrànies  
Està prohibit l'abocament a qualsevol llit, sòl o subsòl que puga deteriorar la qualitat de les aigües, sense tenir l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
No es podran fer pous, rases, galeries o qualsevol altre dispositiu destinat a facilitar l'absorció de les aigües residuals pel terreny.  
El titular no ha emplenat correctament l'informe preliminar de situació del sòl que estableix el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants   
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \*  
del sòl i els criteris estàndards per a la declaració de sòls contaminats, per la qual cosa, per a donar per formalitzat aquest informe, caldrà que presente en el termini de tres mesos:  
L'empresa té un depòsit de combustible soterrat, que actualment està en desús. A causa del llarg període de temps que ha estat operatiu, pot constituir un focus contaminant que afecte els terrenys adjacents a l'entorn del tanc, per la qual cosa ha d'indicar l'antiguitat, els detalls constructius, la capacitat, els anys de funcionament, el contingut, les proves d'estanquitat realitzades i qualsevol altre detall tècnic de rellevància, i adjuntar-ne la documentació acreditativa. A més, en el cas que siga desmantellat, el titular ha de preveure l'extracció de residus i la neteja del depòsit, així com la realització de les proves d'estanquitat d'aquest que preveu el Reial decret 1523/1999, i aportar-ne els resultats obtinguts.  
Cal indicar les característiques constructives i de profunditat del nivell freàtic de la captació d'aigües subterrànies, i ubicar-lo en el plànol de situació.  
El titular ha de presentar per separat un informe preliminar de situació del sòl per a l'activitat de cogeneració, ja que aquesta està inclosa en l'annex l del RD 9/2005 (CNAE 40,1: producció i distribució d'energia elèctrica) i els informes preliminars de situació són específics per activitat, i han de presentar-se per a cadascuna de les activitats donades d'alta.  
5. Residus  
5.1. Producció de residus  
L'activitat està subjecta als requisits que estableixen la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus; la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, i el Reial decret 833/1988, de 20 de juliol, sobre el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, modificat pel Reial decret 952/1997.  
S'autoritza la producció dels residus perillosos següents, sempre que la seua capacitat de generació anual siga de l'ordre de la magnitud que es detalla a continuació i la capacitat de producció del centre productiu detallada en l'annex I siga de l'ordre de 83 t/dia (30.295 t/any) de biclasse similkraft i paper Manila.  
Aquest centre productiu està inscrit en el Registre de Xicotets Productors de Residus Tòxics i Perillosos de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que estableix l'article 22 del Reial decret 833/1988, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, bàsica de residus tòxics i perillosos, i l'Ordre de 12 de març de 1998, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es crea i regula el registre esmentat.  
Així mateix, es projecta generar els residus no perillosos següents:  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \*  
  
Els residus s'han d'entregar a un gestor autoritzat per a aquesta activitat, tal com consta en el projecte.  
Els residus es podran emmagatzemar durant un període igual o inferior a sis mesos, en el cas que siguen perillosos, i en el cas de residus no perillosos es podran emmagatzemar durant un període d'un any, quan la destinació final siga l'eliminació, i de dos anys, quan la destinació final siga la valorització, i una vegada transcorregut aquest període hauran de ser entregats a un gestor autoritzat. Aquest emmagatzematge temporal de residus perillosos s'ha de fer segregat segons el tipus de residu, ha d'estar convenientment senyalitzat i s'ha de fer en un lloc cobert, amb sòl impermeable i sistemes de recollida de vessaments accidentals, com ara una arqueta cega no connectada a la xarxa de clavegueram i safates de recollida. Així mateix, la zona d'emmagatzematge ha d'estar inclosa en el sistema general de protecció contra incendis de la indústria.  
Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments, cal disposar de cubetes o recipients de recollida de possibles vessaments, que han de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la més gran d'ambdues quantitats). Les cubetes han de ser individuals per a aquells residus la mescla de les quals, en el cas que es produïsquen vessaments, represente un augment de la perillositat o en dificulte la gestió.  
Per a la recollida de possibles fugues o vessaments accidentals de líquids, tant de residus com de matèries primeres, cal disposar de material absorbent no inflamable en quantitat suficient per a aquesta finalitat. L'absorbent, una vegada contaminat, s'ha de gestionar com a residu perillós o no perillós, segons corresponga.  
L'envasament i l'etiquetatge dels residus s'ha de fer d'acord amb el que estableixen els articles 13 i 14 del Reial decret 833/1988, pel qual s'aprova el Reglament de residus tòxics i perillosos. Així mateix, cal disposar d'un registre on conste la quantitat, la naturalesa, la identificació, l'origen i la data de generació i l'entrega a un gestor autoritzat, així com el número de document de control i seguiment utilitzat, si escau, i el gestor a qui s'entrega el residu.  
Cada quatre anys s'ha d'elaborar un pla de prevenció i reducció de residus, que cal presentar a la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Així mateix, s'ha de formalitzar la declaració anual de productor de residus perillosos i no perillosos, que s'ha de remetre a la Direcció General per al Canvi Climàtic abans de l'1 de març de cada any, d'acord amb el model que estableix l'annex III del Reial decret 833/88.  
Les autoritzacions i la resta de requisits que estableix la legislació vigent en matèria d'envasos i residus d'envasos, i especialment el que estableix el Reial Decret 782/1998, no queden derogades per la Llei 16/2002, per la qual cosa la concessió de l'autorització ambiental integrada no eximeix del seu compliment.  
5.2. Gestió de residus  
S'autoritza Papelera Silla, SA per a realitzar l'operació de valorització R3 (reciclatge o recuperació de substàncies orgàniques que no s'utilitzen com a dissolvents) dels residus no perillosos següents, de procedència interna i externa, sempre que la seua capacitat de tractament anual siga de l'ordre de la magnitud que es detalla a continuació:  
  
Les quantitats exposades inclouen els residus no perillosos que, generats en Papelera Silla, SA, tenen la mateixa codificació. La relació entre la capacitat de gestió de residus no perillosos (35.750 t/any) i la capacitat de producció anual de biclasse similkraft i paper Manila (30.295 t/any) ha de ser aproximadament d'1,18.  
L'aplec de bales de paper de rebuig ha de fer-se en un recinte que evite la dispersió de restes de paper cap a l'exterior i el contacte de lixiviats amb el medi.  
Els residus arreplegats en la taula no han de tenir cap de les característiques de perillositat que figuren en l'annex 2, apartat A, de l'Ordre MAM/304/2002.  
Quant a l'activitat de gestió de residus no perillosos, l'empresa ha de tenir un registre documental en què figuren la quantitat, la naturalesa, l'origen, la destinació, la freqüència d'arreplega i el mitjà de transport dels residus.  
Així mateix, cal formalitzar la memòria anual com a gestor de residus no perillosos, que s'ha de remetre a la Direcció General per al Canvi Climàtic abans de l'1 de març de cada any. En aquesta memòria cal especificar l'origen i la quantitat dels residus gestionats, la producció anual de biclasse similkraft i paper Manila, les característiques de l'emmagatzematge previ a la gestió, la quantitat i la naturalesa dels residus resultants del procés, així com les incidències rellevants que s'hagen pogut produir al llarg de l'any objecte de la declaració.  
6. Mesures que cal adoptar en situacions diferents de les normals que puguen afectar el medi ambient  
Si, tot i amb això, es produeix algun incident en les instal·lacions que comporte un funcionament anòmal i en pot resultar l'incompliment dels límits imposats, s'haurà de comunicar immediatament aquesta situació a Protecció Civil, a l'Ajuntament i a la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Una vegada produïda la situació d'emergència, la mercantil haurà d'utilitzar tots els mitjans al seu abast per a reduir al màxim els efectes sobre el medi ambient.  
En el termini màxim de set dies després de l'incident, la mercantil ha de remetre a l'Ajuntament i a la Direcció General per al Canvi Climàtic un informe detallat en què, a més de les dades identificatives, han de figurar-hi les següents:  
Les causes de l'incident.  
L'hora en què es va produir i la duració.   
Les característiques de l'emissió o abocament.   
Les mesures correctores adoptades.  
L'hora i la forma en què es va comunicar el succés.  
En relació amb el possible dany ambiental ocasionat per l'activitat, caldrà aplicar la Llei 26/2007, de 23 d'octubre, de responsabilitat mediambiental, en l'àmbit d'aplicació de la qual s'inclouen les activitats subjectes a autorització ambiental integrada. Segons aquesta llei, l'activitat haurà de disposar d'una garantia financera que els permeta afrontar la responsabilitat ambiental inherent a l'activitat, en les modalitats previstes d'assegurança, aval o reserva tècnica, i amb les possibles exempcions derivades de la magnitud del dany potencial o de l'adhesió amb caràcter permanent i continuat, bé al sistema comunitari de gestió i auditoria mediambientals (EMAS), bé al sistema de gestió mediambiental UNE-EN ISO 14598: 1996.  
Així mateix, quan se'n determine el tancament definitiu, caldrà desmantellar i clausurar les instal·lacions, d'acord amb la normativa vigent, de manera que el terreny quede en les mateixes condicions que abans d'iniciar l'activitat i no es produïsca cap dany sobre el sòl i el seu entorn.  
7. Altres condicions  
Caldrà ajustar-se al que disposa el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi; el Decret 173/2000, de 5 de desembre, del Govern Valencià, pel qual s'estableixen les condicions que han de complir els equips de transferència de massa d'aigua en corrent d'aire amb producció d'aerosols, per a la prevenció de la legionel·losi, i l'Ordre conjunta de 22 de febrer de 2001, de les conselleries de Medi Ambient i Sanitat, per la qual s'aprova el protocol de neteja i desinfecció dels equips de transferència de massa d'aigua en corrent d'aire amb producció d'aerosols, per a la prevenció de la legionel·losi.  
S'ha de complir el que disposa la Llei 11/1997, d'envasos i residus d'envasos, i el Reial decret 782/1998, de 30 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament per al desplegament d'aquesta llei.  
La indústria i les seues instal·lacions s'han d'ajustar a les condicions indicades en el projecte tècnic i en els seus annexos en els aspectes que no fixa aquesta resolució.  
S'han de complir totes les disposicions aplicables per a garantir la protecció de la salut de les persones.  
En el control inicial s'ha de comprovar que s'han aplicat les mesures que preveu el projecte.  
8. Obligació de subministrament d'informació  
Abans de l'1 de març de cada any s'ha de notificar a la Direcció General per al Canvi Climàtic, d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002, les dades sobre les emissions de la instal·lació relatives a l'any anterior, específicament les que figuren en l'article 3 del Reial decret 508/2007, de 20 d'abril, pel qual es regula el subministrament d'informació sobre emissions del Reglament E-PRTR i de les autoritzacions ambientals integrades.  
Segon  
L'autorització ambiental integrada s'ha de renovar, en els aspectes ambientals, en el termini màxim de huit anys, llevat que abans d'aquest termini es produïsquen modificacions substancials que obliguen a tramitar una nova autorització o que s'incórrega en algun dels supòsits de modificació d'ofici que recull l'article 26 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol.  
La renovació s'ha de sol·licitar amb una antelació mínima de deu mesos abans del venciment del termini de vigència de l'autorització ambiental integrada.  
Tercer  
En el termini de sis mesos, el titular de la instal·lació ha de presentar a la Direcció General per al Canvi Climàtic un certificat visat del tècnic director de l'execució del projecte, en el qual s'acredite que les instal·lacions i l'activitat s'ajusten al projecte presentat i autoritzat, i a la resta de documentació tècnica presentada.  
Quart  
Aquesta autorització queda condicionada a la visita de comprovació i a l'obtenció de l'informe favorable corresponent al compliment dels requisits que estableix aquesta resolució. Aquesta visita serà efectuada en el termini de sis mesos per una entitat col·laboradora acreditada per al control integrat de la contaminació, segons el Decret 29/2007, de 9 de març, de modificació del Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i se'n crea i regula el registre, en el qual s'ha d'acreditar el compliment del contingut de l'autorització ambiental integrada.  
Cinqué  
El titular de les instal·lacions objecte d'aquesta resolució, a més de les obligacions que amb caràcter general estableix la Llei 16/2002, ha de:  
1. Complir les obligacions de control i subministrament d'informació que preveu la legislació sectorial aplicable i l'autorització ambiental integrada.  
2. Comunicar a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge qualsevol modificació, substancial o no, que es propose fer en la instal·lació, la transmissió de la titularitat o qualsevol incident o accident que puga afectar el medi ambient.  
3. Prestar l'assistència i la col·laboració necessàries a aquells que s'encarreguen de les actuacions de vigilància, inspecció i control.  
Sisé  
En tot el que no especifica aquesta resolució, caldrà ajustar-se a totes i cadascuna de les condicions que estipula la normativa vigent en matèria de residus, abocaments, contaminació atmosfèrica, acústica, impacte ambiental i accidents greus, així com qualsevol altra que puga dictar l'administració en l'exercici de l'activitat en matèria de protecció ambiental.  
Contra aquesta resolució, que no posa fi a la via administrativa, s'hi podrà presentar un recurs d'alçada davant la Secretaria Autonòmica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge en el termini d'un mes des de l'endemà de la recepció d'aquesta notificació, d'acord amb el que disposen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.  
València, 1 d'octubre de 2008.- El director general per al Canvi Climàtic: Jorge Lamparero Lázaro.  
Annex I  
Descripció del projecte  
Papelera Silla, SA és una instal·lació industrial (existent) destinada a la fabricació de paper a partir de paper i cartó reciclat, ubicada a la partida del Planell, s/n, del terme municipal de Buñol (València).  
Per a això, es projecta partir íntegrament de matèria primera recuperada catalogada com a residu no perillós (paper de rebuig), i pot procedir del residu generat en altres processos industrials de fabricació i manipulació de paper o cartó, o de plantes de classificació de residus o de l'arreplega selectiva de paper i cartó.  
La capacitat de producció és de 30.295 t/any de biclasse similkraft i paper Manila. O dit d'una altra manera: la capacitat de gestió de residu no perillós és de 35.750 t/any de paper i cartó recuperats.  
Bàsicament, el procés de fabricació es du a terme en dues etapes: preparació de la pasta i fabricació de paper, o d'una altra manera, desenllaçament de les fibres que formaven el paper i el cartó recuperats i el seu posterior enllaçament, aquesta vegada en forma de biclasse similkraft i paper Manila.  
Així, la primera etapa comença amb la recepció de les bales de paper de rebuig, per a processar-les posteriorment en desintegradora, per a generar una pasta a partir de les fibres de cel·lulosa que componien el paper i el cartó. Una vegada la pasta ha adquirit la consistència i l'homogeneïtat desitjades, es passa per una sèrie d'equips (ciclons, separadors, centrifugadores), fins a obtenir dos corrents: un corrent depurat i un altre residual. El corrent depurat, format per una suspensió de fibres de cel·lulosa, s'emmagatzema per a anar dosificant-lo en la màquina de paper. El corrent residual ha d'estar format per materials indesitjables que hagen format part del paper de rebuig, separats en forma de sediments i flotants.  
En la segona etapa es du a terme la simple deshidratació de la pasta de cel·lulosa. Per a això, i de manera contínua en la màquina de paper, inicialment es du a terme el laminatge i la deshidratació per mitjans mecànics, i posteriorment l'assecatge tèrmic previ al bobinatge i l'emmagatzematge.  
Les aigües residuals industrials han de procedir bàsicament de la deshidratació de la pasta de cel·lulosa durant el procés de fabricació.  
Se sotmeten conjuntament a un tractament fisicoquímic en la planta de tractament d'aigües residuals (PTAR) de la indústria. Aquest tractament consisteix en un tractament fisicoquímic (flotació per dissolució/injecció d'aire en l'aigua residual, amb addició de coagulant i floculant), un de biològic aerobi mitjançant fangs activats i finalment homogeneïtzació dels fangs obtinguts, que es reintrodueixen en el procés productiu. Mitjançant aquest tractament, s'aconsegueix reintroduir en el procés productiu una part de l'aigua tractada; la resta es tracta en el biològic, i les aigües així tractades s'aboquen a través d'un únic punt d'abocament a la xarxa de col·lectors generals de la Generalitat Valenciana, per a la qual cosa es disposa d'autorització d'abocament des del 27 de desembre de 1996.  
Els residus perillosos han d'emmagatzemar-se a cobert en contenidors adequats. L'aplec de bales de paper de rebuig ha de fer-se en un recinte que evite la dispersió de restes de paper cap a l'exterior i el contacte de lixiviats amb el medi.