Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5659, del 13-12-2007 (2007/14856)

RESOLUCIÓ de 4 de desembre de 2007 de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis d'Orxeta, Orihuela, Artana, Les Coves de Vinromà i Beniarjó.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5659

Data del DOGV
:   13-12-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/14627


Data del document
:   04-12-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Artana
    * Orihuela
    * Beniarjó
    * Orxeta
    * Coves de Vinromà, les
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 4 de desembre de 2007 de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis d'Orxeta, Orihuela, Artana, Les Coves de Vinromà i Beniarjó. [2007/14676]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 099/06-AIA Orxeta, 108/06-AIA Orihuela, 111/06-AIA Artana, 251/06-AIA Les Coves de Vinromà, i 274/06-AIA Beniarjó, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 4 de desembre de 2007. - La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 099/6292-GUQ  
Títol: Homologació modificativa i pla parcial del sector núm. 3 el Collao   
Promotor: Ajuntament d'Orxeta  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Orxeta i conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal d'Orxeta  
Descripció del projecte:  
1. Objecte de projecte  
El projecte d'homologació modificativa i pla parcial del sector núm. 3 el Collao proposa la reclassificació de 57.194 m² de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable, d'ús residencial, amb ordenació detallada, al terme municipal d'Orxeta.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Mitjançant la modificació de planejament proposada es persegueix urbanitzar una àrea destinada actualment a residencial turístic de primer o segon habitatge, ja que manca en alguns casos dels serveis urbans necessaris i, en aquells serveis de què disposa, de la qualitat adequada. L'àrea està a la vora de la carretera de la Vila Joiosa a Relleu, separada del nucli municipal d'Orxeta.   
El sòl urbanitzable resultant constituirà un únic sector, una única àrea de repartiment i una única unitat d'execució.  
La superfície de la unitat d'execució és de 57.194 m², entre els quals s'inclouen 3.435 m² de zona verda. Cal destacar que els límits del sector són, al nord, oest i sud de sòl no urbanitzable i a l'est la carretera de la Vila Joiosa a Relleu.   
L'ús dominant serà el residencial, sent complementari el comercial i compatible l'artesanal i comercial secundari. Els usos prohibits són l'industrial, l'agrícola, el ramader, les discoteques, els tallers i magatzems. En les parcel·les destinades a ús d'habitatges, a més estarà prohibit l'ús residencial col·lectiu i el d'oficines.   
L'edificació serà residencial de tipus unifamiliar aïllada o en filera, admetent-se l'ús comercial, hoteler, garatge i dotacional. El disseny de la zona residencial es conforma atenent al manteniment de les edificacions ja existents. S'ha establit una sola connexió amb la carretera de la Vila Joiosa a Relleu i una xarxa viària interna amb accés a totes les parcel·les, situant la zona verda al centre del sector, propiciant una fita.   
3. Alternatives  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, on la decisió de reclassificar sòl es justifica per l'existència de residències en la zona i la necessitat de dotar dels nivells de serveis urbans adequats.   
Tramitació administrativa:  
1. Admissió a tràmit  
En data 20 de juliol de 2004 té entrada en el Registre General de la conselleria de Territori i Habitatge una còpia remesa pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant de: la documentació tècnica, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient urbanístic tramitat en l'Ajuntament d'Orxeta, relatius a l'homologació modificativa i pla parcial del sector núm. 3 el Collao.   
Amb data 23 de desembre de 2004, se li requereix, segons el que disposa l'article 21 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, certificat sobre el resultat de la informació pública i còpia de les al·legacions presentades. Transcorreguts vuit mesos des del requeriment, sense haver rebut la documentació necessària, advertit el fet, es tanca i s'arxiven les actuacions.   
Posteriorment, en data 23 de març de 2006, té entrada en el Registre general de la conselleria de Territori i Habitatge, una nova còpia de la documentació juntament amb el tràmit d'informació pública i les al·legacions presentades, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el diari Información i en el DOGV núm. 5163, de 27 de desembre de 2005.  
Durant el període d'informació pública es van presentar dues al·legacions, cap d'elles de caràcter ambiental, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament d'Orxeta.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En el projecte d'homologació modificativa i pla parcial del sector núm. 3 el Collao s'adjunten els informes següents:  
- Informe del secretari de l'Ajuntament d'Orxeta indicant que el tractament de residus sòlids urbans és gestionat per l'empresa Fomento de Construcciones i Contratas, SA i la depuració d'aigües residuals es realitza en l'estació depuradora d'aigües residuals de la Vila Joiosa.   
- Informe d'Aquagest Levante, SA, concessionària del servei d'aigua potable i clavegueram, detallant les condicions que les dues xarxes han de complir.   
- Estudi sobre l'afecció al patrimoni arqueològic i autorització de les obres al sector núm. 3 del Collao.   
- Informe sobre la capacitat de l'estació depuradora de la Vila Joiosa per a tractar les aigües residuals generades, segons cabal previst de 100 m³/d, de data 24 de setembre de 2004.   
Amb data 31 de maig de 2006, es requereix a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, i es remet, així mateix, l'esmentat requeriment a l'Ajuntament d'Orxeta, perquè complete l'expedient amb la documentació següent:  
- Descripció detallada del sistema de reg, aconsellant que no estiga connectat al subministrament municipal.  
- Població actual i prevista en el sector.  
- Anàlisi de la contaminació acústica induïda pel trànsit que circula per la CV-770.  
- Descripció detallada del sistema d'aigües pluvials, que és separativa.   
- Cost de l'establiment de les mesures correctores.  
- Complement del programa de vigilància ambiental, indicant el calendari d'aplicació.   
Així mateix se sol·licita el lliurament dels informes següents:   
- Informe de l'estudi de paisatge.   
- Autorització de modificació o reposició de pas de camins ramaders.  
- Autorització per a talar o desarrelar espècies endèmiques o amenaçades.  
- Informe sobre disposició de recursos hídrics necessaris per als usos previstos.  
- Certificat de capacitat de tractament dels residus sòlids urbans per l'empresa gestora del servei.  
- Nou certificat de l'entitat gestora de l'estació depuradora d'aigües residuals de la Vila Joiosa, ja que el presentat és de setembre de 2004 i s'han promogut des d'aquesta data noves actuacions urbanístiques al litoral que podrien haver afectat la capacitat d'aquesta.  
Informes sectorials:  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals:  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport, Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi. Es constata que no s'han produït incendis forestals en l'àrea.   
L'estudi d'impacte ambiental afirma que el camí ramader assagador reial del barranc de Queruet creua el sector. L'esmentat camí es va considerar en el projecte de classificació aprovat per Ordre ministerial el 31 d'octubre de 1960 (BOE 12/11/1960). L'amplària legal de l'assagador reial del barranc de Queruet és de 75,22 m, i recorre el terme al llarg de 10 km. Penetra en el terme de Relleu i segueix unit al barranc de Queruet. Es deixa el barranc a l'altura de l'assagador de l'Ombria i agafa la Solana fins al camí de Cortes, que el creua, passant entre boca de Cortes i a continuació passa entre els paratges d'Antequera i Penyetes d'Avellà, les Masies d'Antequera i Antequeseter. Creua el Pont Vell, segueix entre el riu i la carretera. Continua per la finca el Collao fins a la casa Ferrandés, on es deixa el riu Amadòrio i continua paral·lel a la carretera d'Alcoi. No obstant això, l'estudi presenta dos traçats possibles: traçat oficial (segons informació disponible de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport) i Traçat probable (interpretació del Catàleg de camins ramaders). D'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, aquests són béns de domini públic, que no han de computar com a superfície del sector. En el cas que es modificara el seu traçat, serà necessària l'autorització de la modificació o reposició de pas.   
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport té catalogat al Collao un jaciment paleontològic. El Servei de Patrimoni Arqueològic, Etnològic i Històric va autoritzar el projecte de sondejos mecànics i excavació arqueològica el 25 de maig de 2004. Segons els treballs arqueològics realitzats, les restes arqueològiques exhumades corresponen a un assentament rural islàmic dels segles XII i XIII. No hi ha evidències d'elements defensius que delimiten el poblat. L'estat de conservació de les estructures és prou deficient; a penes queden restes constructives. La ceràmica recollida és molt abundant, variada i representativa del període. Vists els en resultats, el 29 d'octubre de 2004, la Direcció Territorial de Cultura i Educació va autoritzar les obres d'edificació de nova planta al sector.   
Consideracions ambientals:  
1. El sòl afectat pel projecte posseeix una capacitat agrària molt baixa. Es tracta d'una zona de calcàries margoses molt blanques. Es troben molt tectonitzades. Es troba un xicotet reducte de materials detrítics, fonamentalment de graves, arenes i llims argilosos, en forma de franja paral·lela a la carretera.   
2. El relleu de la zona d'estudi és molt muntanyós. En l'estudi d'impacte ambiental s'ha observat risc d'erosió actual i potencial molt alt i risc sísmic.   
3. L'àmbit de la zona presenta una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana, sent la zona compatible amb l'ús que es pretén implantar. La zona ordenada no es veu afectada per cap llit natural. L'estudi d'impacte ambiental afirma que l'aqüífer anticlinals d'Orxeta, es troba en equilibri, amb reserves quantioses però difícilment avaluables.   
4. La zona està despoblada d'arbres, coberta amb matoll heliòfic. De l'estudi en detall i les visites realitzades, s'observa, malgrat l'escàs valor i el fet que pràcticament existeixen, cal destacar la presència de Sideritis leucantha subsp leucantha, Teucrim capitatum, Teucrim carolipaui, Teucrim homotrichum, Teucrim pseudochamaepitys i Thymus vulgaris. Atés que aquestes espècies estan incloses en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, ha de sol·licitar-se l'autorització per a desarrelar o talar.   
5. La fauna que caracteritza la parcel·la d'estudi està constituïda per mamífers (rates i ratolins), fauna reptiliana (dragó comú i rosat) i aus. No s'hi han detectat espècies faunístiques sensibles, encara que mereix menció especial l'àguila de panxa blanca, la qual nidifica a les zones muntanyoses pròximes i l'àrea de campeig de la qual podria arribar a la zona.   
6. Es realitza una descripció climàtica de la zona, i hi destaquen les temperatures suaus assolides durant tot l'any, un règim publiomètric marcat per la irregular distribució de les pluges i la torrencialitat d'aquestes, amb una marcada estació seca.  
7. Pel que fa al paisatge, es tracta d'un paisatge molt pronunciat, amb grans pendents, enclavat entre les muntanyes de la Serra d'Aitana, Castellets, el Puig Campana i la Serra d'Orxeta, el riu Amadòrio i el pantà del mateix nom. L'actuació s'emmarca en una zona de topografia abrupta amb una conca visual marcada pels habitatges aïllats, per la qual cosa no es preveuen afeccions significatives sobre el paisatge a causa de la urbanització de la zona.  
8. El municipi d'Orxeta es troba situat a l'est d'Alacant, la dimensió d'aquest és de 24,10 km², amb una població de 675 habitants segons cens de 2004. Els terrenys de l'actuació tenen en l'actualitat un ús residencial, estant classificat com a sòl no urbanitzable. La implantació d'habitatges per a segona residència en sòl no urbanitzable és ambientalment insostenible.   
9. Respecte al proveïment d'aigua potable al sector, l'estudi d'impacte ambiental afirma que les infraestructures consistiran en un ramal principal que connecte el nucli urbà d'Orxeta amb el dipòsit del Collao, en paral·lel a la CV-770. Al juny de 2006, l'empresa Aquagest Levante, SA certifica que la disponibilitat total mitjana de cabals actuals és superior a la demanda actual, per a tot el nucli urbà i les urbanitzacions existents.   
10. Respecte a la depuració de les aigües residuals, l'estudi i l'annex complementari d'aquest, afirma que es realitzarà una xarxa separativa, de manera que les aigües residuals generades es tractaran en l'estació depuradora d'aigües residuals de la Vila Joiosa i les aigües pluvials es tractaran en una depuradora pròpia situada al sector. Les aigües reciclades s'empraran per al reg de les zones verdes. En data 6 de juliol de 2006, l'entitat de Sanejament d'Aigües informa la viabilitat del tractament en l'EDAR de la Vila Joiosa de les aigües residuals generades al Collao sempre que es realitzen durant la urbanització les obres necessàries per a la connexió, els abocaments generats complisquen els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de Sanejament d'Aigües, es dispose d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram abans del punt de connexió i amb anterioritat a l'execució de la connexió s'ingresse la quantitat establida en l'oportú conveni entre l'entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament d'Orxeta.  
11. Pel que fa al tractament i gestió dels residus sòlids, aquests seran recollits i transportats per l'empresa Fomento de Construcciones i Contratas, SA fins a la planta transformadora de Benidorm.   
12. La xarxa de reg se subministrarà des de la llacuna artificial, en la qual es depositaran les aigües pluvials tractades en la depuradora pròpia del sector. Només fins al moment de la implantació de la depuradora en funcionament se subministrarà l'aigua mitjançant subministrament extern a base de cisternes. S'estan realitzant gestions amb l'Agrupació de Regants d'Orxeta perquè subministren el cabal de reg en el cas que fóra necessari. Les espècies que es planten es caracteritzaran per tenir capacitat de mantenir-se i créixer sense necessitat de reg, per la qual cosa progressivament aquest es podrà eliminar.   
13. Les principals mesures correctores es recolzen en el control dels impactes sobre el medi físic, aplicant-se rigorosament totes i cada una de les mesures correctores proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
14. Pel que fa al camí ramader, d'entre els dos traçats proposats el Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant estima que és el que es denomina en la llegenda com a probable. Els usos del camí ramader seran els legals exclusivament, en els articles 16 i 17 de la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. El sòl per on discorre el camí ramader, que no pot computar com a superfície del sector, està classificat com a residencial en aïllada o filera. Haurà de conservar-se el traçat del camí i garantir-se els usos legalment atribuïts. En el cas que se'n modifique el traçat, es considerarà allò que estableixen els articles 11 i 12 de l'esmentada llei.   
15. Hi ha les restes arqueològiques exhumades que corresponen a un assentament rural islàmic dels segles XII i XIII en estat prou deficient. Es disposa de l'autorització pertinent per a l'execució del projecte.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació modificativa i pla parcial del sector núm. 3 el Collao, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. Informe de l'estudi de paisatge establit per la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, realitzat per l'Àrea d'Urbanisme de la conselleria de Territori i Habitatge.  
2. S'hauran d'establir les mesures preventives i correctores adequades a fi de prohibir l'existència d'habitatges en zones disperses, en sòl no urbanitzable, ja que aquest tipus de creixement genera gran impacte sobre el territori i els recursos. De la mateixa manera, la corporació municipal instarà a aquells habitatges actualment situats en sòl no urbanitzable a realitzar els tràmits i obres corresponents per a adequar-se al nivell i dotació de serveis urbans legalment establits.   
3. Pel que fa al risc sísmic, s'hauran d'adoptar les mesures relacionades amb l'edificació establides en la normativa aplicable sismoresistent.   
4. S'hi hauran d'incloure mesures correctores que minimitzen l'erosió, com aterrassaments, adopció de talussos artificials, revegetació de vessants o ús d'algun geotèxtil. S'haurà d'adoptar especial atenció en les labors de desbrossament i tala i durant els moviments de terra. Les esmentades mesures correctores de l'erosió seran pressupostades en el programa de vigilància ambiental, establint-se indicadors que permeten mesurar l'erosió.   
5. Autorització per a talar o desarrelar espècies endèmiques o amenaçades d'acord amb l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació. L'esmentat informe serà emés pel Servei Territorial de Medi Ambiental d'Alacant.   
6. S'haurà de conservar el camí ramader i en el cas que se'n modifique el traçat, serà necessària l'autorització de la modificació o reposició de pas.   
7. Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que són tractats actualment a la Comunitat Valenciana, per a adequar el projecte presentat al Pla integral de residus.  
8. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs. En cas d'emmagatzemament temporal de materials pulverulents, s'hauran d'indicar les mesures que s'han d'adoptar per a evitar la formació de núvols de pols deguda a l'acció del vent.  
9. De la mateixa manera, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, s'indica que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
10. Les terres que s'utilitzen per al terraplenament del sector hauran de procedir de préstecs autoritzats. Si fóra necessari l'obertura de nous préstecs, hauran de ser tramitats adequadament i obtinguda l'autorització pertinent, com també la corresponent declaració d'impacte ambiental.   
11. L'Ajuntament haurà d'exigir a l'empresa adjudicatària que lliure, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la seua gestió.  
12. Totes les mesures preventives i correctores proposades i les derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, tant en allò referent a la modificació en si, com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de setembre de 2006.-La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 108/06 AIA  
Títol: Homologació i pla parcial sector ampliació Villacosta al terme municipal d'Orihuela (Alacant).  
Promotor: Ajuntament d'Orihuela  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
Localització: Terme municipal d'Orihuela, Alacant  
- Límit nord: canal del transvasament  
- Límit sud: carretera Campoamor-San Miguel de Salinas.  
- Límit est: vial xarxa primària i urbanització Castillo de Don Juan  
- Límit oest: carretera Campoamor-San Miguel de Salinas  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és a través d'una homologació modificativa i pla parcial el canvi de classificació d'un sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable, sent l'ús del sòl fonamentalment residencial.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
Els terrenys afectats per aquest projecte es troben situats al terme municipal d'Orihuela a la zona costanera. Els límits són:  
- Límit nord: canal del Transvasament.  
- Límit sud: carretera Campoamor-San Miguel de Salinas.  
- Límit est: vial xarxa primària i urbanització Castillo de Don Juan  
- Límit oest: carretera Campoamor-San Miguel de Salinas.  
Planejament vigent i proposat  
L'actual Pla general municipal d'ordenació urbana del terme municipal d'Orihuela va ser aprovat definitivament el 25 de juliol de 1990 per la Comissió Territorial d'Urbanisme.  
En el pla general vigent, l'àmbit afectat per aquesta actuació es classifica com a sòl no urbanitzable comú (clau 15).  
Ordenació prevista i usos  
La superfície del sector projectat és 116.862 m², tenint present 14.333 m² de PRV, situats fora del sector, però adscrits a aquest.  
L'ordenació plantejada es basa en una única unitat d'execució composta per sòl lucratiu i sòl no lucratiu:  
Sòl lucratiu:  
- Residencial (li és d'aplicació l'article 110 de les normes urbanístiques del PGOU que tracta sobre el volum per als sectors residencials de la zona costanera)  
- Mixt (amb aprofitament residencial i comercial)  
- Comercial  
- Serveis  
Sòl no lucratiu:  
- Jardí públic  
- Equipament públic  
- Xarxa viària i aparcaments  
- Zones verdes  
- Serveis  
Tramitació administrativa  
En data 24 de març de 2006 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons acord plenari de data 29 de setembre de 2005, s'acorda aprovar provisionalment el programa per al desenvolupament de l'actuació integrada del sector ampliació Villacosta.  
1. Informació pública  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic La Verdad d'Alacant de data 17 de juliol de 2003, i en DOGV, de 12 d'agost de 2003.   
Durant el període d'informació al públic de l'alternativa presentada es van presentar dues al·legacions.  
2. Resum de les al·legacions  
Les al·legacions presentades no es consideren de caràcter ambiental.   
Informes sectorials  
Visitada la zona d'estudi i veient les característiques forestals del terreny, des d'aquesta Direcció General, en data 15 de juny de 2006, es va realitzar consulta al Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant sobre la idoneïtat de l'actuació.  
El 27 de juliol de 2006 es rep contestació del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant, en què conclou que s'ha de mantenir la classificació actual del terreny, a fi d'evitar una major fragmentació del territori i els consegüents problemes per a la conservació dels valors naturals que en el seu moment van propiciar la inclusió de la serra d'Escalona i Devesa de Campoamor en la llista d'importància comunitària.  
Afeccions legals i consideracions ambientals  
El sector es troba format per terrenys que a la vora sud i oest es troben a la mateixa cota que la carretera limítrofa (Campoamor - San Miguel de Salinas) i corresponen a les zones més altes d'aquest, l'esmentat terreny té pendent descendent cap al nord i est on hi ha un dipòsit d'aigua. Limítrofa al depòsit esmentat hi ha una zona elevada que constitueix un xicotet turó.  
Els terrenys, situats en un context marcadament semiàrid, es troben formats en les zones més altes del sector i fins a meitat de vessant aproximadament, per pins naturals de pi blanc (Pinus halepensis) acompanyats per coscollar amb llentiscle, timonedes i matoll típic mediterrani. Les esmentades zones es troben catalogades com a sòl forestal, en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, i constitueixen més del 50% de la superfície que es pretén reclassificar.  
Les zones més baixes es troben constituïdes per bancals de secà en estat d'abandó. En l'esmentada zona el terreny presenta una depressió que recorre el sector en sentit, oest-est, coincidint amb l'eix d'un barranc que recull els escorriments de l'esmentada zona i de les urbanitzacions pròximes.   
Al sud i oest del sector i limítrof amb la zona d'estudi, es troba el LIC Serra d'Escalona i Devesa de Campoamor, que alberga terrenys protegits composts per vegetació d'elevat interés, com també constitueix un hàbitat natural de gran importància per a la preservació de la fauna existent que es troba bastant amenaçada ja per la pressió urbanística. Els esmentats terrenys pertanyents al LIC esmentat, es troben protegits i posseeixen característiques semblants als afectats per l'actuació plantejada.  
L'informe emés, pel Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant, respecte als valors ambientals de l'esmentada zona, exposa el següent:  
- El sector objecte de l'actuació es troba limítrof al LIC denominat Serra d'Escalona i Devesa de Campoamor. Amb motiu d'aquesta proximitat, la Directiva 92/43/CEE i el Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'estableixen les mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat mitjançant la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i silvestres, estableixen que qualsevol pla o projecte que, sense tenir relació directa amb la gestió del lloc o sense ser necessari per a aquesta, puga afectar de manera apreciable els LIC, se sotmetrà a una adequada avaluació de les seues repercussions en el lloc [...] tenint en compte els objectius de conservació de l'esmentat lloc.  
- Els esmentats objectius de conservació no poden limitar-se exclusivament a la protecció d'un conjunt més o menys complet d'àrees aïllades físicament, ja que la simple conservació de superfícies naturals aïllades no és suficient per a garantir la viabilitat de les poblacions que l'habiten. Com més reduïdes siguen aquestes superfícies i més distanciades es troben, menys probable serà l'intercanvi entre elles.  
- Per això, l'ordenació territorial ha de preveure que els espais naturals no poden ser concebuts com illes relictuals, desconnectades del territori que les envolta, i ha de protegir també aquells hàbitats naturals o seminaturals que, actuant a manera d'extensions d'aquests espais protegits, contribueixen a la preservació de les zones o espècies de més vàlua.  
- L'execució del projecte plantejat, comportaria la disminució en el nivell de permeabilitat en el conjunt del territori, traduint-se en una menor connectivitat biològica entre la serra d'Escalona i la Devesa de Campoamor i altres espais naturals pròxims, i un notable increment a la ja elevada pressió antròpica que actualment suporta aquest espai protegit.  
Per tot allò que exposa anteriorment, el sector ha de mantenir la seua classificació com a sòl no urbanitzable, a fi d'evitar una major fragmentació del territori i el consegüents problemes per a la conservació dels valors naturals que en el seu moment van propiciar la inclusió de la serra d'Escalona i Devesa de Campoamor en la llista de LIC, com també per al manteniment del sòl forestal afectat que té una representació escassa en la zona estudiada.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer. S'estima no acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació i pla parcial sector ampliació Villacosta al terme municipal d'Orihuela (Alacant), per entendre que la proposta afecta terrenys subjectes a un règim específic de protecció d'acord amb el que disposa la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana, i que per tant, haurien de mantenir la seua condició de sòl no urbanitzable, estenent-la si és el cas, i mitjançant la tramitació corresponent, a la seua categoria d'especial protecció, en aplicació de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable.  
Segon. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 111/8144-IRV.  
Promotor: Ajuntament d'Artana  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Artana i Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló   
Objecte projecte: Homologació i pla parcial reclassificatori de sòl urbanitzable residencial Fuentes de Artana  
Localització: A la partida Brucaret, polígon 14 al terme municipal d'Artana (Castelló)  
Descripció del projecte  
Segons la documentació presentada:  
L'objecte del projecte és crear un nou sòl urbanitzable d'ús residencial al terme municipal d'Artana, a la partida Brucaret, polígon 14, reclassificant un sòl no urbanitzable sense protecció situat al sud-est del nucli urbà en les proximitats del poliesportiu municipal i a l'est del sector residencial Zorear.  
Es planteja aquest sector residencial nou a fi de donar demanda a aquest ús residencial tenint en compte que, d'acord amb la documentació, al terme municipal hi ha únicament un altre sector denominat Zorear d'ús residencial amb tipologia d'habitatges unifamiliars aïllats i es troba pràcticament consolidat en la seua totalitat.  
La ubicació del nou sector és al sud-est del nucli urbà i ocupa en part una zona amb granges i magatzems que ocasionen molèsties a la població.  
L'ús serà residencial amb implantació d'habitatges unifamiliars amb dues tipologies, en filera i aïllats. De la zona més baixa a la més alta se situen: zona d'equipaments (pública i d'usos terciaris), zona residencial en filera amb franges de zona verda entre elles i zona d'habitatges unifamiliars aïllats. Al voltant d'aquesta última zona verda se situa una nova zona verda de matalàs amb el parc natural i per a preservar part del grup de sureres que se situen al sud-est. Les edificacions tindran una alçària màxima de dues alçàries més golfest.  
Superfície total: 282.038,43 m² dels quals: residencial: 125.303,43 m², terciari: 21.837 m², instal·lacions (SID): 733,02 m², equipament (SEQ): 7.076,51 m², zona verda (SJL): 28.834,02 m², parc públic (PJL): 37.483,27 m² i vials (RV+AV): 60.711,18 m².  
EL nombre d'habitatges serà de 485, amb una edificabilitat bruta del sector de 0,35 m²/m² i parcel·la mínima de 600 m² per al residencial aïllat, 200 m² per al residencial aïllat 2 i 125 m² per al residencial en filera. L'aigua per a proveir el sector procediria de l'actual pou de subministrament a la població, respecte a les aigües residuals es crearia una xarxa per a connectar amb l'EDAR existent que hauria d'ampliar-se.  
Tramitació administrativa  
Amb data entrada de 3 d'abril de 2006 es va remetre pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló de la documentació remesa per l'Ajuntament: documents tècnics: homologació, pla parcial, memòria del programa, avantprojecte d'urbanització, estudi d'impacte ambiental i estudi acústic; certificat d'informació pública amb còpia d'al·legacions i informes evacuats en contestació a aquestes.  
Amb data 22 de maig de 2006 es va sol·licitar informe l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori d'aquesta conselleria en afectar el projecte l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals del Parc Natural de la Serra d'Espadà.  
Amb data 8 d'agost de 2006 l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori va remetre informe del Servei de Parcs Naturals, el qual va emetre informe desfavorable del projecte.  
La informació pública s'ha dut a terme d'acord amb el certificat del secretari de l'Ajuntament (DOGV núm. 4931, de 25 de gener de 2005) i s'hi han presentat 4 al·legacions: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU indicant una sèrie de qüestions que haurien de tenir-se en compte per a la urbanització, i tres al·legacions de la Sra. Dolores Catret Silvestre, Sr. Paulino Jiménez Rodríguez i Sr. Vicente Llidó Traver sobre diferents qüestions que no tenen caràcter ambiental i que són estimades algunes per l'Ajuntament.  
Consideracions ambientals  
En la documentació presentada hi ha una sèrie de deficiències com per exemple: no s'ha tingut en compte que el projecte es troba dins de l'àmbit del PORN del Parc Nnatural de la Serra d'Espadà ni que afecta part del LIC (lloc d'interés comunitari) i ZEPA (zona d'especial protecció d'aus) del mateix nom, falta informe favorable de la conselleria de Cultura en relació a la possible afecció al patrimoni cultural, etc.  
Gran part dels terrenys del projecte estan considerats com terrenys forestals segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (PGOF) i en l'àmbit del projecte es presenten, d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, des de zones ermes a zones amb pineda-sureda.  
L'informe del Servei de Parcs Naturals d'aquesta conselleria informa que el projecte es troba en l'àmbit territorial del Pla d'ordenació de recursos naturals (PORN) de la Serra d'Espadà, aprovat mitjançant un Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià i que segons la zonificació del PORN el projecte se situa dins de la zona d'amortització d'impactes (ZAI) i dins d'aquesta última categoria en la categoria d'Àrees Naturals (AN). Indica igualment que el Pla general d'ordenació forestal (PGOF) de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant un Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat, inclou la pràctica totalitat de la superfície ocupada per les parcel·les sobre les quals es pretén realitzar l'actuació com a terreny forestal arbratge natural que es defineix en el PGOF com a agrupació d'arbres en espessor amb una fracció cabuda coberta superior al 5% i ús netament forestal. La delimitació del PGOF indiquen s'adapta fefaentment a la realitat del terreny.  
En el referit informe s'indica a més que la zona destaca per albergar una sèrie d'hàbitats naturals per raó de la Directiva hàbitats (Directiva 92/43/CEE, de 14 d'abril relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i la fauna silvestres).  
L'informe citat conclou: que el PORN de la Serra d'Espadà, en l'article 48, estableix que el sòl no urbanitzable inclòs en àrees naturals tindrà la qualificació a efecte urbanístic com a sòl no urbanitzable de protecció especial. Així mateix l'article 48 estableix que no es podrà classificar nou sòl urbanitzable en l'àmbit del PORN mentre que hi haja al municipi urbanitzacions que no es troben consolidades en, almenys, un 90%. Així mateix concorren en la zona valors notables derivats de la presència d'hàbitats d'interés comunitari. I per tot això, el Servei de Parcs Naturals, emet informe desfavorable del projecte.  
En conseqüència no es considera acceptable ambientalment el projecte presentat.   
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes,:  
Resolc  
Primer  
Estimar no acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'homologació i pla parcial reclassificatori de sòl urbanitzable residencial Fuentes de Artana a la partida Brucaret, polígon 14, al terme municipal d'Artana (Castelló), promogut per l'Ajuntament d'Artana.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de a Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 251/8314-MBW  
Títol: Homologació i pla parcial del parc industrial de les Coves de Vinromà.   
Promotor: Ajuntament de les Coves de Vinromà   
Autoritat substantiva: Ajuntament de les Coves de Vinromà i CTV  
Localització: Terme municipal de les Coves de Vinromà (Castelló)  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
Aquesta homologació acompanya un pla parcial amb l'objecte d'urbanitzar el sector denominat parc industrial ambiental les Coves, de 857.225 m² amb una xarxa primària adscrita al sector però externa a aquest de 127.358 m², i que es tramita conjuntament.  
El pla parcial del sector parc industrial comprén dues zones, una denominada A destinada a parc industrial ambiental pròpiament dita i una altra denominada B, destinada a un centre de tractament i eliminació de residus.  
Cal tenir en compte que, el sector té com a xarxa primària adscrita a aquest, però externa al sòl urbanitzable del sector parc industrial ambiental, uns terrenys situats al sud del barranc de Pedrallarga i a l'oest de la carretera CV-10 que es proposa destinar a zona verda de la xarxa primària Parc de Ribera, un nou vial de connexió entre la carretera autonòmica CV-10 i la d'accés a la part B del sector, com també una zona de viari de la xarxa primària destinada a accessos des de la carretera autonòmica a la part A del sector.  
Les vigents normes subsidiàries de planejament municipal de les Coves de Vinromà, qualifiquen els terrenys objecte d'aquesta homologació, com a sòl no urbanitzable comú, sòl no urbanitzable protegit: llit fluvial (riu de Sant Miquel) i sòl no urbanitzable protecció forestal.  
Cal destacar que, l'objectiu de l'estudi d'impacte ambiental se centra en la capacitat d'acollida del territori del terme municipal de les Coves de Vinromà a la ubicació més idònia per a l'establiment del sector A (àrea industrial), del sector B (Centre de tractament i eliminació de residus) i el vial de connexió entre la carretera autonòmica CV-10 i la carretera Cs-V-8055 de Torreblanca a les Coves de Vinromà, la qual uneix ambdós sectors.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
La part A (àrea industrial) del sector té una superfície de 631.464 m², afronta al nord amb el barranc de la Pedrallarga i al sud amb el barranc de Penya-roja i sòl no urbanitzable, a l'est amb la carretera autonòmica CV-10 i a l'oest amb sòl no urbanitzable.  
La part B (Centre de tractament i eliminació de residus) del sector té una superfície de 225.761 m², afronta en tot el seu perímetre amb sòl no urbanitzable i se situa a la vora de la Cs-V-8055, aproximadament a 7 km al sud-oest del municipi en l'anomenada partida de Baix.  
El nou traçat projectat d'unió entre el sector A i el sector B transcorre a uns 500 m al sud del nucli urbà de les Coves de Vinromà, en direcció oest-est, i queda limitat a l'est per la carretera Cs-V-8055 de Torreblanca a les Coves de Vinromà i a l'oest per la carretera autonòmica CV-10.  
- Planejament proposat  
L'ordenació atén, segons afirma la documentació tècnica presentada, al millor aprofitament dels condicionants geogràfics i topogràfics. Les dues parts es troben físicament separades perquè en el cas de la zona A fan falta bones comunicacions i en el cas de la zona B es requereix un sòl amb condicions geològiques adequades per a ser utilitzat com a depòsit de residus.   
D'altra banda, les molèsties de soroll, contaminació, increment del trànsit i riscs per a la salut dels habitants del municipi, i la necessitat connectar els dos sectors del pla parcial per a la correcta gestió dels residus que es generaran, obliga a considerar una alternativa de traçat que permeta unir les dues vies de comunicació principals de tal forma que siga externa al nucli urbà i a una distància tal que no tinga afeccions negatives.  
3. Alternatives  
Tant per al sector A com per al sector B, l'estudi d'impacte ambiental analitza tres alternatives per al seu emplaçament depenent de les afeccions ambientals presents al terme municipal de les Coves de Vinromà.   
Per al sector A (polígon industrial), les tres alternatives valorades s'han intentat localitzar en zones, a priori, ambientalment viables, per no afectar cap factor ambiental significatiu de manera transcendental i que compliren, a més, criteris de bona accessibilitat, per estar situades a la vora de vials principals ja existents en l'actualitat. S'ha triat l'alternativa A-3 perquè compleix tots els criteris ambientals, d'accessibilitat i de llunyania a nuclis.  
Per al sector B (Centre de tractament i eliminació de residus), de les diverses alternatives es va valorar la capacitat d'acollida del territori a la instal·lació, mitjançant la recerca d'ubicacions viables a partir dels criteris tècnics mínims de disseny, constructius i d'explotació, criteris de gestió i criteris ambientals. A més, han de tenir-se en compte les restriccions i limitacions d'ubicació per a aquest tipus d'instal·lacions d'acord al Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, al pla zonal de residus de la zona I i al RD 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant dipòsit en abocador. A partir de la localització de les esmentades àrees o zones aptes grafiades en el pla zonal de residus de la zona I i d'estudis geològics, geotècnics i hidrogeològics, s'ha seleccionat com a àrea o zona la denominada zona Coves de Vinromà, en l'Àrea del Mas de Masip.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 30 de juny de 2006 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, va remetre documentació relativa a l'homologació i pla parcial parc industrial de les Coves de Vinromà, composta per expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi, homologació i pla parcial, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
Gestión de Infraestructuras del Mediterráneo, SA, va exposar al públic l'estudi d'impacte ambiental, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Heraldo de Castelló, de data 24 de juny de 2005 i en el DOGV núm. 5036, de 27 de juny de 2005.  
Durant el període d'informació pública es van presentar 73 al·legacions, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament de les Coves de Vinromà, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació pública realitzat i un resum de les al·legacions presentades.  
3. Resum de les al·legacions  
L'informe juridicourbanístic de resposta de les al·legacions, realitzat per Programas de Gestión i Ordenación Urbana, SL com a assessor de l'Ajuntament de les Coves de Vinromà en matèria d'urbanisme, contesta a les al·legacions de caràcter ambiental. A continuació, es presenta un resum de les al·legacions més importants:  
- S'ha de tenir present l'existència d'infraestructures elèctriques existents propietat d'Iberdrola per a la previsió de modificació en traçat.  
- Sol·liciten que en l'alternativa tècnica del PAI no incloga en el seu àmbit d'actuació els 225.761 m² que constitueix la part B del sector sítia a la partida de Baix de les Coves de Vinromà, partida Cantallops pròxima al límit est del terme municipal i destinada a abocador de residus, ja que indiquen que haurien d'utilitzar-se altres tècniques de gestió més respectuoses amb el medi ambient, com ara la reutilització o la valoració mitjançant reciclat.  
- Al·leguen que les connexions terrestres entre l'abocador de residus perillosos, el parc industrial ambiental i els possibles usuaris es realitzaran per una via d'àmbit rural i agrícola amb dimensions reduïdes (amplària de 6 m i només està autoritzat per al trànsit de vehicles de tonatge inferior a 10.000 kg amb una velocitat limitada a 50 km/hora).  
- No està justificada l'agressiva actuació urbanística que es pretén dur a terme en la partida de Cantallops de la partida de Baix, de les Coves de Vinromà en pretendre declarar sòl urbanitzable industrial 225.761 m² per a destinar-lo a abocador de residus perillosos de caràcter industrial i gestió privada per les conseqüències negatives que s'ocasionaran en la zona. Així mateix basen la seua consideració en el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant dipòsit en abocador.  
- Exposen la seua queixa i la seua no-voluntarietat al pla pels residus i la repercussió d'aquest en el medi ambient. Així mateix, consideren que hi ha mala gestió per l'empresa urbanitzadora i que l'únic perdedor és el propietari que cedeix el terreny i ha de pagar la corresponent taxa.  
- Que segons l'estudi d'impacte ambiental el projecte no resulta adequat per a entorns pròxims a nuclis urbans o d'ús predominants residencials, cosa que impossibilitaria el desenvolupament urbanístic previst en el concert previ.   
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 1 d'agost de 2006, s'emet requeriment de documentació a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:  
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques en l'entorn de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. Tot això, per als 3 sectors: sector A polígon industrial, sector B Centre de tractament i eliminació de residus i vial de connexió entre la CV-10 i el camí de Torreblanca.  
- Haurà de presentar certificat favorable de l'empresa encarregada de la recollida de residus sòlids urbans per a assumir l'increment generat per l'actuació plantejada en el sector A polígon industrial, com també informació sobre la destinació d'aquests RSU.  
- D'acord amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de recursos hídrics, motivat per l'actuació, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats. Tot això, per als sectors A polígon industrial i B Centre de tractament i eliminació de residus.  
- Projecte de la nova EDAR que es pretén instal·lar per a depurar i assimilar les aigües residuals generades pel sector A polígon industrial, incloent les característiques tècniques d'aquesta.  
- D'acord amb el punt 4.4 de l'annex A.5 de l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental, descripció de les activitats que s'han de desenvolupar en el sector A polígon industrial i la seua classificació d'acord amb les categories o graus d'intensitat relacionats en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, en compliment del que estableix l'article 1r de la Llei 3/1989, de 2 de maig, sobre activitats qualificades.  
- D'acord amb l'article 245 del Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminars, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, l'autorització de l'organisme de conca competent per a l'abocament de les aigües pluvials al llit públic barranc de Penyallarga al nord i barranc de Penya-roja al sud, i l'abocament de les aigües generades per la nova EDAR projectada al llit públic barranc de Penyallarga.  
- Justificació que el tram existent de la CS-V-8055 que va des del vial de connexió entre la CV-10 i el camí de Torreblanca fins al sector B Centre de tractament i eliminació de residus, posseeix les característiques tècniques adequades per a suportar el trànsit de vehicles pesants que generarà l'actuació.  
- Informe favorable de la Unitat de Camins Ramaders del Servei de Medi Ambient de la Secció Territorial de Castelló o organisme superior competent, respecte al camí ramader assagador de la carretera Vella o camí dels Romans (antiga Via Augusta) sobre la seua compatibilitat amb el desenvolupament urbanístic plantejat en el sector A polígon industrial i vial de connexió entre la CV-10 i el camí de Torreblanca.  
- D'acord amb la Llei 29/1985, de 2 d'agost d'aigües i el Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminars, I, IV, V, VI i VII, l'autorització de l'organisme de conca competent per a la realització de les obres del vial de connexió entre CV-10 i el camí de Torreblanca al llit de la Rambla de Vilanova (riu de Sant Miquel) i per a l'aprofitament del llit d'aquesta.  
- D'acord amb la Llei 6/1991, 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, informe exprés i justificatiu d'adaptació a les normes establides en l'esmentada llei i als plans corresponents que es deriven d'aquesta per al vial de connexió entre la CV-10 i el camí de Torreblanca.  
- Autorització de l'organisme de conca competent per a la creació del pou projectat per al subministrament i proveïment d'aigua al sector B Centre de tractament i eliminació de residus.  
- Informe de l'organisme de conca competent sobre el possible efecte nociu per al medi que puga ocasionar el sector B, Centre de tractament i eliminació de residus, al domini públic hidràulic tant superficial com subterrani existent en la zona.  
En contestació a aquest requeriment de documentació, la mercantil Gestión de Infraestructuras Medioambientales del Mediterráneo, SA, com a agent urbanitzador, presenta la documentació següent:  
En data 3 d'agost de 2006 es rep:  
- Instància del 26 de juliol de 2006, on s'adjuntava els annexos de l'estudi d'impacte ambiental relatius al patrimoni cultural valencià i el seu vistiplau a aquest.  
- Certificat de FOBESA favorable per a la recollida de RSU generats per l'actuació.  
- Informe de Facsa-Ajuntament de les Coves de Vinromà sobre la disponibilitat de recursos hídrics.  
- Annex projecte de l'EDAR de l'actuació urbanística.  
- Informe de l'Oficina del Pla de Carreteres.  
- Instància presentada en la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el 30 de maig de 2006 on s'adjuntava l'informe sobre l'afecció al règim de corrents del parc.  
En data 10 d'agost de 2006 es rep:  
- Instància del 8 d'agost de 2006, on es realitza la sol·licitud d'autorització ambiental integrada.  
- Estudi d'impacte ambiental, document de síntesi relativa al projecte d'una instal·lació de tractament i eliminació de residus perillosos mitjançant depòsit en abocador a les Coves de Vinromà (Castelló).  
En data 8 de setembre de 2006 es rep:  
- Instància del 30 de maig de 2006 (núm. reg. entrada 13.365) en la Confederació Hidrogràfica del Xúquer presentant l'Informe sobre l'afecció al règim de corrents del parc industrial ambiental les Coves, perquè s'annexe a l'expedient anteriorment referenciat a l'efecte oportú.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els informes següents sol·licitats durant la tramitació del pla parcial:  
1. Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental, de 10 d'agost de 2006, que remet informe sobre l'adequació el RD 1481/2001, del futur centre de tractament i eliminació de residus englobat en el pla parcial parc industrial de les Coves de Vinromà, en el qual s'informa del següent:  
En la documentació rebuda de l'Àrea d'Avaluació Ambiental per a valorar l'adequació de l'esmentat centre de tractament al RD 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant dipòsit en abocador, les referències al subsòl on s'han de situar les instal·lacions són de caràcter molt general, la qual cosa no permet emetre cap tipus de conclusions. Amb aquest fi, el promotor haurà de realitzar en l'emplaçament estudis geològics i hidrogeològics de detall, a fi de poder determinar l'aptitud del terreny per a albergar aquest tipus d'infraestructures.  
2. Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental, d'11 de setembre de 2006, que remet informe sobre l'adequació el RD 1481/2001, del futur centre de tractament i eliminació de residus englobat en el pla parcial parc industrial de les Coves de Vinromà, en el qual s'informa el següent:   
En relació amb la consulta de l'Àrea d'Avaluació Ambiental, i a la vista de la documentació rebuda en l'Àrea de Residus, procedent del Servei de Control Integrat de la Contaminació, per a valorar l'adequació de l'esmentat centre de tractament i eliminació de residus perillosos al RD 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant dipòsit en abocador s'informa el següent:  
Les investigacions del subsòl s'han dut a terme en dues fases, i s'hi han executat 6 sondejos d'investigació de 12,2 m a 21 m de profunditat amb un total de 100,2 m perforats. Així mateix, s'han realitzat 6 assajos de permeabilitat pel mètode Lefranc i una altres sis pel mètode Lugeon i s'hi han obtingut valors compresos entre 10-8 - 10-9 m/sòl en el primer cas i 10-6 - 10-7 m/sòl en el segon.  
A causa de la construcció com a abocador de residus perillosos, la naturalesa litològica de la formació receptora com també les seues característiques hidrogeològiques han de complir uns condicionants tals que asseguren una absència d'afecció, la qual cosa ha de demostrar-se amb una investigació precisa i de conjunt.  
En aquest sentit, s'estima que el nombre de sondejos executats i la profunditat d'aquests no és suficient ni en nombre ni en profunditats assolides per a investigar una zona que s'ha d'afectar tan extensa composta per materials heterogenis en la seua naturalesa i disposició.  
A més per part d'aquesta Àrea de Residus es fa necessari dur a terme una visita de camp a l'esmentat emplaçament per a efectuar un dictamen concret, i si és el cas decidir l'ampliació de la investigació que haurà de disposar de la conformitat de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això no obsta perquè es continue la tramitació de l'expedient d'avaluació ambiental, sense perjudici d'una posterior valoració final de les característiques geològiques i hidrogeològiques de l'emplaçament seleccionat.  
Cal destacar que, la validesa d'un emplaçament per a albergar un abocador de residus segons el RD 1481/2001, implica, a més de les característiques geològiques i hidrogeològiques de l'emplaçament, les característiques de disseny i funcionals del vas d'abocament (entre altres, el revestiment artificial impermeable) que es defineixen en el corresponent projecte constructiu, per la qual cosa no pot emetre's un judici de valor definitiu sobre la proposta d'abocador fins haver estudiat amb profunditat tant l'estudi geològic com el projecte concret d'aquest.  
3. Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, de 8 de setembre de 2006, el qual remet informe en relació amb el Projecte d'homologació i Pla parcial parc industrial de les Coves de Vinromà (Castelló), en el qual s'informa el següent:  
Vista la documentació aportada pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, s'informa el següent:  
El sector A compatibilitza la zona de risc i la integra en l'actuació proposada adscrivint-la a la xarxa primària de dotacions públiques com a parc de ribera i manté la classificació del sòl com no urbanitzable, de conformitat amb l'article 22.1 de la normativa.  
Pel que fa a la construcció d'un pont de bigues pretensades a la rambla de Vilanova (riu de Sant Miquel), l'article 26.3 de la normativa del PATRICOVA, estableix el període de retorn que ha d'aplicar-se per al càlcul de les infraestructures estratègiques d'alta vulnerabilitat, en funció de la IMD dels vehicles que circulen per la via, període que no ve expressament definit en la memòria del projecte encara que per al seu dimensionament s'ha tingut en compte el document Obres de pas de carreteres. Col·lecció de ponts de bigues pretensades IC, del Ministeri de Foment, el qual preveu aquesta circumstància.  
   
En tot cas, caldrà ajustar-se al que decidisca l'organisme de conca, tenint en compte que la determinació del màxim cabal d'avinguda corresponent al període de retorn condicionarà el disseny del pont projectat.   
4. Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, d'1 de setembre de 2006, que remet Informe referent a l'estudi acústic dels nivells acústics previsibles com a conseqüència del trànsit viari que circularà pel nou tram previst, del qual es conclou el següent:  
Es considera que la distància existent entre el nucli urbà i l'actuació és suficient perquè els nivells de soroll que arriben al nucli urbà siguen admissibles.  
Aquesta afirmació s'argumenta mitjançant l'estudi que s'ha efectuat dels nivells acústics previsibles com a conseqüència del trànsit viari que circularà pel nou tram previst. Amb aquest fi s'ha utilitzat el programa desenvolupat pel Servei de Contaminació Atmosfèrica del Centre d'Estudis de Tècniques Aplicades per al càlcul del nivell sonor generat pel trànsit rodat en vies ràpides.  
A la vista dels resultats es conclou que el nivell sonor continu equivalent de referència es troba dins dels límits admissibles per la legislació, i no afecta negativament els usos residencials i industrials previstos en el planejament general.  
5. Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià  
Sector A i nou vial de connexió:  
- Informe sobre la prospecció arqueològica i etnològica, de 8 de juny de 2006, el qual conclou el següent:  
"Realitzada la prospecció arqueològica relacionada amb el projecte dalt referenciat, i aportada la corresponent documentació relativa als seus resultats, pels nostres serveis tècnics s'ha posat de manifest que no s'han documentat jaciments arqueològics en l'àrea d'estudi. No obstant això, la proximitat de la Via Augusta aconsella que s'adopten mesures que garantisquen la no-afecció a aquest bé patrimonial. En concret, es considera necessari que es preveja la realització d'un seguiment arqueològic de les obres, actuació que haurà de preveure's en el corresponent estudi d'impacte ambiental i l'execució del qual requerirà l'autorització d'aquesta Direcció General prevista en l'article 60 de la Llei del patrimoni cultural valencià.  
D'altra banda, es posa en el seu coneixement que des del punt de vista del patrimoni paleontològic haurà d'instar-se la pertinent consulta als nostres serveis tècnics.  
Sense perjudici de l'anterior, en l'estudi d'impacte ambiental haurà de preveure's que l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres determinaria l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a aquesta conselleria a aquest efecte que es determinen les mesures oportunes, de conformitat amb allò que preveu la Llei del patrimoni cultural valencià.  
Pel que fa al patrimoni etnològic, pels nostres serveis tècnics s'ha posat de manifest que en els resultats de la prospecció es fa referència diversos elements d'aquesta naturalesa que s'han documentat correctament. Es considera que haurà de tenir-se en compte la possible reposició dels marges de pedra en sec i que hauran de conservar-se la caseta de pedra en sec i les dues sénies, propostes que s'integraran en l'estudi d'impacte ambiental. Les dues piles que s'han trobat hauran de traslladar-se per al dipòsit d'aquestes al Museu de la Valltorta, a Tírig...".  
- Consulta d'afeccions paleontològiques, de 26 de juny de 2006, el qual conclou el següent:  
"... sobre la consulta d'afeccions d'índole paleontològica del projecte referenciat, li comunique, de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, que no s'han detectat afeccions d'aquesta naturalesa i no cal abordar cap tipus d'actuació prèvia per a la salvaguarda d'aquest concret patrimoni, sense perjudici de justificar el compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic present en l'àrea d'actuació."  
Sector B. Centre de tractament i eliminació de residus:  
- Informe sobre la prospecció arqueològica i etnològica, de 8 de juny de 2006, el qual conclou el següent:  
"Realitzada la prospecció arqueològica relacionada amb el projecte dalt referenciat, i aportada la corresponent documentació relativa als seus resultats, pels nostres serveis tècnics s'ha posat de manifest que no s'han documentat jaciments arqueològics en l'àrea d'estudi.   
D'altra banda, es posa en el seu coneixement que des del punt de vista del patrimoni paleontològic haurà de fer-se la pertinent consulta als nostres serveis tècnics.  
Sense perjudici de l'anterior, en l'estudi d'impacte ambiental haurà de preveure's que l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres determinaria l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a aquesta conselleria a l'efecte que es determinen les mesures oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei del patrimoni cultural valencià.  
Pel que fa al patrimoni etnològic, els nostres serveis tècnics han posat de manifest que en els resultats de la prospecció es fa referència a diversos elements d'aquesta naturalesa que s'han documentat correctament. Es considera que haurà de tenir-se en compte la possible reposició dels marges de pedra en sec."  
- Consulta d'afeccions paleontològiques, de 16 de juny de 2006, el qual conclou el següent:  
"... sobre la consulta d'afeccions d'índole paleontològica del projecte referenciat, us informe, de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, que no s'han detectat afeccions d'aquesta naturalesa i no cal abordar cap tipus d'actuació prèvia per a la salvaguarda d'aquest concret patrimoni, sense perjudici de justificar el compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic present en l'àrea d'actuació."  
6. Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló. Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, d'11 de setembre de 2006, que remet informe sobre camins ramaders del parc industrial del terme municipal de les Coves de Vinromà, el qual informa el següent:  
"... Consultat el projecte de classificació dels camins ramaders del terme municipal de les Coves de Vinromà, aprovat per OM-15/10/1976, publicada en el BOE de 17/11/1976 i en el BOP d'11/11/1976, consta, entre altres camins ramaders, la VP núm. 3, assagador de la Carretera Vella o Camí dels Romans (antiga Via Augusta), amb una amplària legal de 20,89 m i una amplària necessària o reduïda de 8 m. No hi ha constància de la seua delimitació administrativa, no obstant això, es descriu el recorregut d'aquest en l'esmentada classificació, coincident longitudinalment amb la carretera C-238, actual CV-10. Així mateix, a través de l'esmentat camí ramader, transcorre la senda de vianants i cicloturística, degudament senyalitzada promoguda el 1996 per la Generalitat denominada Via Augusta, que travessa tota la Comunitat Valenciana de nord a sud.  
El perímetre de la part B del parc industrial, no afecta cap camí ramader qualificat.  
El perímetre de la part A del parc industrial, estrictament no afecta el camí ramader, en ser aquell limítrof. No obstant això, resulta afectat per les infraestructures externes adscrites al sector objecte d'homologació, constituït per les glorietes previstes sobre la CV-10, PRV-1 (d'accés a la part A) i PRV-2 (connexió d'accés a la part B), sense haver-se projectat la restitució del camí ramader ni en l'homologació ni en el pla parcial.  
Per això, d'acord amb els articles 12 i 13 de la Llei 3/1995, de camins ramaders vigent, s'hauran d'adequar les infraestructures esmentades de manera que quede garantida la restitució del camí ramader fora de la calçada habilitant un carril, que permeta en ambdós sentits de circulació, el trànsit de bestiar, cavalleries, vianants, bicicletes, i si és el cas vehicles i maquinària agrícola, amb continuïtat fora de les actuacions urbanístiques objecte d'homologació. Haurà de concretar-se en plànols de detall."  
7. Informe de la mercantil Fomento Benicásim, SA (FOBESA), que actualment realitza la recollida dels RSU de les masies de les Coves de Vinromà, sobre la disponibilitat del servei de recollida de RSU, de 2 d'agost de 2006. En el qual informa que l'esmentada empresa té suficient capacitat tècnica per a realitzar el servei, sempre que ho estime oportú l'Ajuntament i es cobrisca el cost econòmic del servei, per a realitzar la recollida de RSU generats en el sector A polígon industrial, del terme municipal de les Coves de Vinromà.  
8. Informe de la mercantil Sociedad de Fomento Agrícola Castellonense, SA sobre la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en el sector parc industrial ambiental de les Coves de Vinromà, de 2 de gener de 2006. Informant que:  
Es fa constar que el Servei Municipal d'Aigua Potable disposa en l'actualitat d'una capacitat total de subministrament d'aigua potable de 3.300 m³/dia, procedent del sondeig de proveïment existent (Pou Cambrils).  
La previsió de creixement urbanístic que comprén l'execució d'aquesta actuació, segons dades aportades pels promotors, pel que fa a necessitats de subministrament d'aigua potable, i en una primera aproximació, és de 800 m³/dia.  
Per tant, a priori, atenent els paràmetres indicats, resultaria:  
Total de recursos disponibles d'aigua potable 3.300 m³/dia  
Cabal d'aigua diari màxim previst   
per la nova actuació 800 m³/dia  
Consum màxim actual 2.200 m³/dia  
Balanç de cabals + 300 m³/dia  
Per tant, des del punt de vista de capacitat tècnica de les instal·lacions, ateses les circumstàncies concurrents en la situació actual, podem estimar que es disposarà de suficients recursos hídrics d'aigua potable per al proveïment del creixement urbanístic previst en el sector parc industrial ambiental les Coves, sempre que es realitzen les obres i infraestructures necessàries amb aquest fi o s'amplien les existents, i s'exigirà, si és el cas, a càrrec del promotor, l'execució d'aquestes, en la proporció corresponent, en els expedients urbanístics en tràmit en els termes previstos per la legislació urbanística vigent.  
9. Informe de l'Oficina del Pla de Carreteres de la Secció de Planejament Viari de la conselleria d'Infraestructures i Transports de la Generalitat Valenciana, de 28 d'octubre de 2005. Informa del següent:  
"Des del punt de vista de planejament viari s'emet un informe en sentit favorable condicionat que les dues rotondes que el sector executa sobre l'actual CV-10 tinguen sobre l'esmentada carretera illots deflectors d'almenys 170 m de longitud amb 115 m de longitud amb vorada (excepte l'illot deflector més pròxim al nucli urbà, que basten 90 m totals i 30 m amb vorada, respectivament), això per a possibilitar una suficient percepció de l'existència de les rotondes.  
Aquest informe no entra a estudiar el camí de les Coves a Torreblanca."  
Afeccions legals  
Respecte a l'estudi d'impacte ambiental de gener de 2005,  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, CTV i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
2. PGOF  
Sector A. Polígon industrial: En aquesta àrea del projecte s'ha detectat una zona d'aquest que està classificada pel Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (PGOFCV) com a sòl forestal. Es tracta d'una parcel·la situada a l'oest del sector que computa com a zona verda de la xarxa secundària part A (SJL).  
Sector B. Centre de tractament i eliminació de residus: En aquesta àrea del projecte s'ha detectat una zona d'aquest que està classificada pel Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (PGOFCV) com a sòl forestal. Es tracta de diverses parcel·les repartides pel sector, algunes d'elles computen com a zona verda de la xarxa secundària part B (SJL) i la resta que computa com a sòl edificable denominat ZD (zona dipòsit).  
Cal destacar que en les proximitats de la zona d'actuació prevista com a abocador van patir un incendi de caràcter forestal l'any 1993.   
Nou vial de connexió: En aquesta àrea del projecte hi ha una xicoteta part a l'est de l'actuació que es classifica en el PGOFCV (article 34.g) com a sòl forestal protegit en trobar-se dins de l'àrea d'influència de 500 metres d'uns quants jaciments arqueològics.  
3. PATRICOVA  
Sector A. polígon industrial: Després de consultar la cartografia temàtica d'ordenació del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), s'ha detectat una zona amb risc d'inundabilitat de nivell 3 al nord del sector, corresponent a una estreta franja al voltant del barranc de la Pedrallarga. En aquesta àrea s'ha ubicat un parc de ribera zona verda de la xarxa primària externa al sector i adscrita al mateix en sòl no urbanitzable (PQL), mantenint la classificació del sòl com no urbanitzable, de conformitat amb l'article 22.1 de la normativa  
Nou vial de connexió: el traçat transcorre sobre una zona afectada per risc d'inundació de nivell 3 segons la cartografia temàtica d'ordenació del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).   
4. Camins ramaders  
El perímetre de la part B del parc industrial, no afecta cap camí ramader qualificat.  
El perímetre de la part A del parc industrial, estrictament no afecta el camí ramader, en ser aquell limítrof. No obstant això, resulta afectat per les infraestructures externes adscrites al sector objecte d'homologació, constituït per les glorietes previstes sobre la CV-10, PRV-1 (d'accés a la part A) i PRV-2 (connexió d'accés a la part B).   
Per això, haurà d'adequar-se d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
5. Rambles i llits  
Hi ha llits o barrancs entesos com a tals que poden veure's afectats de manera directa o indirecta per l'actuació proposada, de manera que, hauran d'entendre's subjectes al que disposa el Reial decret Legislatiu 1/01, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües i el Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic que desenvolupa els títols preliminars, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/85, de 2 d'agost, d'aigües.  
Sector A. Polígon industrial: El projecte incorpora la construcció d'una xarxa de sanejament, una EDAR i una xarxa d'evacuació d'aigües pluvials que provocaran un abocament al barranc de Penyallarga pel nord i el barranc de Penya-roja pel sud.   
Nou vial de connexió: Es pretén la construcció d'un pont de bigues pretensades a la Rambla de Vilanova (riu Sant Miquel) sobre sòl no urbanitzable protegit llit fluvial.  
6. Jaciments arqueològics  
Una vegada consultat el Catàleg de béns immobles de la Comunitat Valenciana de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, s'han trobat fins a 81 referències patrimonials entre jaciments arqueològics, béns d'interés cultural i elements d'interés etnològic.   
No s'han detectat afeccions a aquests béns per part del projecte del sector A polígon industrial i del sector B Centre de tractament i eliminació de residus perillosos. Pel que fa al nou vial de connexió, s'adverteix la presència pròxima dels patrimonis: Turó de la Moreria, Cova de la Mare de Déu de la Moreria, Cova de la Moreria I i Molí de l'Om (jaciment etnològic). Respecte d'això, el Pla general d'ordenació forestal (PGOF) de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat, estableix en l'article 34.g com a zones de protecció els terrenys forestals en què existisquen béns d'interés cultural i elements de patrimoni cultural i arqueològic i la seua àrea d'influència, que com a mínim serà de 500 metres des dels seus límits, trobant-se els patrimonis esmentats en els 70 últims metres del traçat del nou viari dins de l'àrea d'influència de 500 m.  
No obstant això, no es presenta l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, el qual confirme la no-afecció o si no n'hi ha que aporte les mesures que considere oportunes d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
7. Infraestructures de transport  
En el límit est del sector A discorre el vial carretera autonòmica CV-10. Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
8. Infraestructures de transport energètic  
En el límit est del sector A, paral·lel a la carretera autonòmica CV-10 discorre un gasoducte les distàncies de protecció i servituds del qual hauran de ser respectades pel projecte tal com disposa la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del sector d'hidrocarburs.  
9. Residus  
Per a l'anàlisi de les restriccions i limitacions per a la idoneïtat d'ubicació del sector B Centre de tractament i eliminació de residus perillosos, es determinarà d'acord amb el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, al Pla zonal de residus de la zona I, aprovat per Ordre de 4 d'octubre de 2001, del conseller de Medi Ambient, i al RD 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant dipòsit en abocador.  
Cal destacar que la ubicació proposada per a la localització del sector B es troba dins d'una zona del pla zonal de residus de la zona I considerada com a favorable per a la ubicació d'un centre de tractament i eliminació de residus. No obstant això, la validesa d'un emplaçament per a albergar un abocador de residus segons el RD 1481/2001, implica, a més de les característiques geològiques i hidrogeològiques de l'emplaçament, les característiques de disseny i funcionals del vas d'abocament (entre altres, el revestiment artificial impermeable) que es defineixen en el corresponent projecte constructiu.  
Consideracions ambientals  
1. En l'àrea es detecten dos sistemes ben diferenciats: d'una banda, el sector B es troba situat en un pujol al sud del terme de les Coves de Vinromà caracteritzat per sediments terciaris catians i miocens. Aquests sediments són fluviolacustres i es troben a les fàcies proximals com a conglomerats de blocs i còdols, i a les fàcies distals i lacustres com a margues, llims i margocalcàries, amb intercalacions esporàdiques de nivells arenosos o conglomeràtics corresponents a les grans avingudes torrencials que afectaven totes la conca. D'altra banda, el sector A i el nou vial de connexió es troba en un sistema associat a barrancs i rambles, caracteritzats per la mescla de materials procedents d'al·luvió i erosions de vessant. En aquesta zona podem trobar cudols, graves i llims en la zona del polígon industrial i en el llit del barranc, hi ha predomini de graves de cudols calcaris, arenes i argiles.  
El sector B presenta una vulnerabilitat d'aqüífers mitjana-baixa la qual cosa li confereix un risc de contaminació de les aigües subterrànies reduït. D'altra banda, el sector A presenta una vulnerabilitat d'aqüífers mitjana compatible amb desenvolupaments urbanístics intensius i extensius.  
La zona del nou vial de connexió presenta un alt risc de contaminació d'aqüífers, sent la inadequada utilització de la maquinària pels canvis d'oli, la recarrega de combustible, el vessament de residus líquids contaminants en general i l'abocament inapropiat d'asfalts, i residus generats per obra, les principals causes que poden incrementar la contaminació de l'aqüífer com a conseqüència de l'actuació.  
2. L'ús, en l'actualitat, dels tres àmbits d'actuació considerats, és agrícola amb moderada component antròpica, formats principalment per fruiters i oliverar. La capacitat agrícola del sòl és moderada classe C.  
En l'àmbit del sector A l'erosió actual és molt baixa i la potencial baixa. No obstant això, en el sector B i en el nou vial de connexió l'erosió actual és moderada sent l'erosió potencial molt alta.   
3. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental presentat, en ambdós sectors, no s'ha trobat cap espècie inclosa en els annexos I i II de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades. Com tampoc es recull cap espècie del Catàleg nacional d'espècies amenaçades (RD 439/1990, de 30 de març, BOE núm. 82, del 5 d'abril de 1992) actualitzat per les ordres de 29 agost de 1996, 9 de juliol de 1998, 9 de juny de 1999, 10 de març de 2000, 28 de maig de 2001, MAM/2734/2002 de 21 d'octubre i MAM/1653/2003 de 10 de juny, publicades totes elles en el Butlletí Oficial de l'Estat (BOE).  
L'àmbit d'actuació del sector A està constituït, majorment, per vegetació antròpica (cultius de secà) i per una vegetació natural (zones no cultivades, marges de camps, camins,...) en la qual predominen clarament les associacions resultants d'una etapa regressiva, a la qual s'ha arribat mitjançant diverses accions antròpiques, com ara la tala, cultiu, pasturatge, incendis, etc.   
Cal destacar l'absència de margalló (Chamaerops humilis), espècie recollida en l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades.  
En el cas de la vegetació present en el sector B, cal fer referència a què presenta les característiques típiques d'espècies ruderal-arvense i agrícoles, pròpies de zones de cultiu o de zones que si bé no formen part de cultius en actiu, antany han patit aquest tipus de transformació. De manera que, en l'emplaçament de l'abocador la vegetació queda caracteritzada per la cohabitació entre aquest tipus d'espècies nitròfiles i subnitròfiles, i espècies típiques d'erms amb processos de regeneració natural, a partir del material forestal limítrof.  
4. L'estudi d'impacte ambiental a l'inici del capítol dedicat a la fauna estableix que l'anàlisi realitzada es refereix a una àrea major que la concreta de l'estudi, atesa la mobilitat dels elements d'aquesta. Per tant, el catàleg presentat recull aquelles espècies que d'alguna manera o una altra es relacionen amb l'àrea d'estudi. Aquesta llista és una simple recopilació de noms en què s'assenyala la probabilitat de la seua presència en la zona o no. Pel que resulta molt bàsica i dóna poca informació sobre la fauna existent al sector, ja que no assenyala en quins punts es pot trobar predominança de cada espècie ni com fan ús de l'àrea d'estudi, assenyalant si és l'àrea de campeig, de nidificació o quins són els punts més freqüents de pas. Per tant, la informació respecte d'això resulta insuficient, la qual cosa porta a una difícil valoració de la zona.  
D'altra banda, en la llista presentat en l'estudi d'impacte ambiental s'han trobat algunes de les espècies amb algun tipus de protecció d'acord amb el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la protecció d'aquestes, com són el cas de l'arpella cendrosa, alosa, gaig, cruixidell, eriçó comú, fagina, rata cellarda, rata d'aigua, teixó, granota comuna, gripau comú, serp verda, fardatxo, escurçó ibèric, existència de diverses espècies de rates penades entre elles una catalogada en perill d'extinció com ara la rata penada de ferradura mitjana,... L'estudi d'impacte ambiental no especifica l'afecció del projecte a aquestes espècies que apareixen en la llista.  
5. El subministrament d'aigua de consum humà es realitzarà per part de l'empresa que actualment subministra el municipi de les Coves de Vinromà (FACSA).   
L'estudi d'impacte ambiental fa constar que les necessitats hídriques del sector seran, de manera estimada, 912.500 m³/any, xifra enormement elevada i conseqüència no només del consum d'aigua per a usos industrials, sinó també per al reg de zones verdes i neteja de carrers. No obstant això, es pretén reutilitzar les aigües depurades perquè el consum final d'aigua neta disminuïsca.  
Per al proveïment del sector A, l'aigua es portarà des del Pou de Cambrils fins a un pou de bombament que es construirà a l'entrada del poble. D'allí partirà una canonada d'impulsió fins a un dipòsit de regulació de 5.000 m³ (necessitats industrials i reg de zones verdes i vials) que se situarà en un dels punts més alts del sector A.  
L'estudi d'impacte ambiental no té un quadre adequat en el qual es descriga per a cada ús quin volum d'aigua necessita, ni quins valors de referència s'han considerat per a cada un dels usos, malgrat això l'informe de FACSA estableix que es disposarà de suficients recursos hídrics d'aigua potable per al proveïment del creixement urbanístic previst en el sector parc industrial ambiental les Coves.  
Per al sector B, el proveïment d'aigua es durà a terme mitjançant la realització d'un pou, que en el cas de la connexió a l'abocador s'estima en 1.000 l/dia. No obstant això, l'estudi d'impacte ambiental té en compte la incorporació de boques de reg i hidrants d'incendi, i preveu la necessitat de fer front a algun incident, amb la qual cosa, preveu com a cabal màxim que s'ha d'extraure del pou, el suficient per a utilitzar 2 dels 4 hidrants simultàniament durant 5 hores, i per tant, el cabal punta que s'ha d'extraure del pou serà de 360 m³/dia.  
L'extracció d'aquest cabal, està previst emmagatzemar-lo en un xicotet dipòsit, en la parcel·la classificada com a SID (sòl industrial dotacional).  
Per tant, la demanda d'aigua no queda adequadament garantida per al sector B, per la qual cosa, s'haurà de sol·licitar l'informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que garantisca el subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de recursos hídrics, motivat per la realització del sector B. De la mateixa manera, haurà d'obtenir-se l'autorització d'aquest mateix organisme per a la realització del pou.  
Per a l'evacuació de les aigües residuals del sector A es durà a terme mitjançant tres subxarxes que conflueixen en la nova EDAR que es pretén construir que s'instal·larà en una parcel·la de 9.000 m² al nord-oest del sector on s'aconsegueixen les cotes més baixes de la urbanització. Es té previst que hi haja almenys una arqueta per illa en què s'instal·le un dispositiu per a controlar els paràmetres d'abocament. No s'especifica quin tipus de dispositiu controlador d'abocament s'ha d'instal·lar ni se citen quins seran els paràmetres d'abocament que es revisaran.   
En la documentació presentada en l'expedient, s'adjunta el Projecte de la nova EDAR del parc industrial mediambiental les Coves, del qual es poden extraure les característiques més rellevants d'aquesta. Segons el projecte de l'EDAR, el cabal efluent del PAI de les Coves de Vinromà serà de 1000 m3/dia, majorat en 200 m3/dia respecte a l'abastiment previst al sector, i es tracta d'un volum perfectament assumible per la instal'lació i que comporta un estalvi econòmic en la seua construcció.  
El sistema de depuració escollit consisteix en un sistema biològic seqüencial de flux discontinu (SBR), en el qual s'utilitzaran dos reactors de volum útil igual a 810 m3 cadascun, de planta rectangular compartint la paret mitjana entre ambdós. En cadascun dels reactors SBR hi haurà un sistema d'evacuació per decantador. La duració de l'etapa d'evacuació de l'efluent depurat o descàrrega és d'una hora n cicle normal d'operació. Es preveu instal'lar una unitat de descàrrega per a cada tanc, per a una capacitat de 167 m3/h.  
A l'eixida d'aigua tractada se situa una arqueta central per als dos reactors, de manera que es puga conéixer la qualitat de l'aigua tractada. Aquesta arqueta se situa centrada sota la mitjana d'ambdós reactors en l'extrem on es col'locaran els decantadors. Una vegada depurades aquestes aigües s'evacuaran al barranc més pròxim que és el barranc de Pedrallarga.  
En el cas de la xarxa d'aigües pluvials, segons l'estudi d'impacte ambiental, es disposarà pel centre de les calçades. L'abocament es fa a tres punts distints, a causa dels forts desnivells de l'àrea urbanitzada: dos dels col·lectors aboquen al barranc de Pedrallarga al nord de la urbanització i el tercer aboca al barranc de Penya-roja, al sud del sector.  
No s'adjunta, en la documentació presentada pel promotor, la pertinent autorització de l'organisme de conca competent per a l'abocament de les aigües pluvials i les generades per la nova EDAR al llit públic dels barrancs de Pedrallarga, al nord, i Penya-roja, al sud.  
La documentació no presenta un estudi adequat sobre la possibilitat que l'abocament de les aigües d'escorriment i de la nova EDAR al barranc de Pedrallarga puga produir un increment en el risc d'inundació existents aigües avall, en la zona classificada pel PATRICOVA amb risc d'inundació nivell 3, freqüència alta (25 anys).  
El sanejament de les aigües residuals del sector B es redueix a dues connexions connectades a un element de depuració conformat per pou clarificador i filtre biològic.  
El drenatge del vial perimetral es du a terme mitjançant cuneta revestida de formigó en tot el traçat d'aquesta. El pendent longitudinal assegura el desguàs a un llit natural situat al nord-oest del sector. Per al vial d'accés s'utilitzarà una obra que condueix les aigües a un llit natural. Cal destacar que, no s'adjunta, en la documentació presentada pel promotor, la pertinent autorització de l'organisme de conca competent per a l'abocament de les aigües pluvials al llit públic.  
Les zones verdes o espais enjardinats del sector A es defineixen majoritàriament al llarg del perímetre o límit d'actuació, amb l'objecte de crear una pantalla verda que puga suavitzar l'impacte visual i acústic. També s'inclouen espais verds interiors a manera de bulevards. Segons l'estudi d'impacte ambiental, l'aigua del sistema de reg del sector A haurà de provenir de la xarxa d'aigua potable, justificant aquesta mesura per la utilització d'espècies autòctones les quals tenen requeriments hídrics que se satisfacen amb les precipitacions de la zona, destinant l'aigua de la xarxa als regs de socors.  
Per a la zona verda de la xarxa primària o parc de ribera es projecta un enjardinament de suport a l'existent a través d'espècies autòctones, i en la qual es projecta una senda que discórrega per aquest espai verd i que facilite el seu recorregut en sentit longitudinal.  
Per al sector B, els espais enjardinats es resolen mitjançant pinedes.  
Les zones d'actuació presenten escassa representació de sòl forestal. Cal destacar per a la zona del sector A, que no es presenta cap de les condicions establides en l'article 34 de les ordenances forestals incloses en la normativa del Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat Valenciana, que determinen que aquest sòl es classifique com a sòl forestal de protecció.  
D'altra banda, respecte al sector B, cal destacar que hi ha terrenys forestals amb valor d'erosió actual mitjana i potencial alt o molt alt, segons l'estudi de detall i la cartografia del PGOF, per la qual cosa, d'acord amb l'article 35 de les esmentades ordenances forestals, hauran de ser classificats com a sòls forestals de protecció mitjana. Segons l'estudi d'impacte ambiental, es realitzaran tasques de restauració per a revegetar amb espècies autòctones i es retornarà l'ús forestal al sòl.  
Els residus sòlids urbans generats en el sector A s'hauran de dipositar en contenidors i els recolliran els serveis municipals, els quals els traslladaran a una planta de tractament, sent l'encarregat l'empresa Fomento Benicásim, SA (FOBESA), la qual cosa es constata mitjançant l'informe de l'esmentada empresa que presenta el promotor.  
No obstant això, no es presenta cap plànol en què es recullen els punts reservats per a la disposició dels esmentats contenidors, ni se n'estableix la quantitat en funció dels usos i de la població.  
El sector A és travessat de nord a sud i de forma paral·lela a la carretera autonòmica CV-10 per un gasoducte. El pas d'aquesta línia, com afirma l'estudi d'impacte ambiental, s'integrarà en l'ordenació proposada segons la legislació sectorial corresponent. Cal destacar que, en cap punt de la documentació presentada es donen les dades de servitud ni les solucions adoptades per al compliment de la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del sector d'hidrocarburs, i de la resta de legislació que la desenvolupa.   
L'ocupació del sòl passa a ser d'un terreny agrícola a una superfície urbanitzada, la qual cosa implica la pavimentació i asfaltat de la majoria del sòl, la qual cosa comportarà una pèrdua de la permeabilitat del terreny i per tant una disminució de la humitat del sòl, la qual cosa serà perjudicial tant per a les zones forestals que s'inclouen en el sector com per a les adjacents al sector. Així mateix això comportarà, com ja s'ha dit abans, que el barranc reba major aigua d'escorriment en l'època de pluja.  
6. D'acord amb l'Informe de l'Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental, d'11 de setembre de 2006, la validesa d'un emplaçament per a albergar un abocador de residus segons el RD 1481/2001, implica, a més de les característiques geològiques i hidrogeològiques de l'emplaçament, les característiques de disseny i funcionals del vas d'abocament (entre altres, el revestiment artificial impermeable) que es defineixen en el corresponent projecte constructiu, per la qual cosa no pot emetre's un judici de valor definitiu sobre la proposta d'abocador fins a haver estudiat amb profunditat tant l'estudi geològic com el projecte concret d'aquest.  
Cal destacar que les referències que es fan en l'estudi d'impacte ambiental respecte al subsòl on es pretén situar les instal·lacions són de caràcter molt general, la qual cosa no permet emetre cap tipus de conclusions. Amb aquest fi, el promotor haurà de realitzar en l'emplaçament els estudis a fi de poder determinar l'aptitud del terreny per a albergar aquest tipus d'infraestructures.  
En l'informe de l'Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental, d'11 de setembre de 2006, s'estima que el nombre de sondejos executats i la profunditat d'aquests no és suficient ni en nombre ni en profunditats aconseguides per a investigar una zona que s'ha d'afectar tan extensa composta per materials heterogenis en la seua naturalesa i disposició.  
Atés que la naturalesa litològica de la formació receptora com també les característiques hidrogeològiques d'aquesta han de complir uns condicionants tals que asseguren una absència d'afecció al medi, en aquest tràmit d'avaluació ambiental, no es tenen elements de judici suficients per a valorar positivament l'homologació dels terrenys destinats al centre de tractament i eliminació de residus, la qual cosa ha de demostrar-se amb una investigació més precisa i de conjunt del projecte constructiu.  
7. Com a riscs naturals rellevants, l'estudi d'impacte ambiental tan sols preveu com a rellevant la presència d'una zona amb risc d'inundabilitat de nivell 3 al nord del sector A, corresponent amb una franja estreta al voltant del barranc de Pedrallarga. El sector A compatibilitza la zona de risc i la integra en l'actuació proposada adscrivint-la a la xarxa primària de dotacions públiques com a parc de ribera i mantenint la classificació del sòl com a no urbanitzable, de conformitat amb l'article 22.1 de la normativa.  
Respecte del risc d'inundació nivell 3 en el PATRICOVA que existeix sobre el traçat del nou vial de connexió, l'estudi d'impacte ambiental considera que el risc d'inundació no es veurà alterat si es realitza un disseny que permeta adaptar-se a les cotes del terreny evitant sobreelevacions. També, s'estableix que, de manera excepcional, en el marge dret de la Rambla de Vilanova, on es preveu una elevació de la rasa de la carretera, sí es veurà alterada l'àrea inundable. No obstant això, l'estudi d'impacte ambiental considera aquesta àrea de molt xicoteta envergadura i no considera transportable el risc d'inundació a altres àrees pròximes.  
Pel que fa a la construcció d'un pont de bigues pretensades en la rambla de Vilanova (riu Sant Miquel) caldrà ajustar-se a allò que decidisca l'organisme de conca, tenint en compte que la determinació del màxim cabal d'avinguda corresponent al període de retorn condicionarà el disseny del pont projectat, tot això segons l'informe del Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial que aquest Servei va sol·licitar respecte d'això.  
8. El clima de la zona correspon a un clima mediterrani continental temperat fresc - temperat càlid. Les temperatures disminueixen respecte a la costa per la major altitud, però s'incrementa l'oscil·lació tèrmica, tant la diària com l'anual.  
Es disposa d'una temperatura mitjana dels mesos més càlids al voltant dels 23ºC i una temperatura mitjana dels mesos més freds al voltant dels 8,5ºC sent la temperatura mitjana anual de 15,5 ºC.  
Les intensitats mitjanes dels vents són dèbils en general, no solen sobrepassar els 10 - 12 km/hora. Les majors velocitats solen registrar-se durant l'hivern, pels vents de component NO, el mestral, que es caracteritza en la zona per ser un vent fred i amb ratxes que arriben a sobrepassar en algunes ocasions els 100 km/hora.  
D'altra banda, l'estudi d'impacte ambiental no presenta dades sobre la qualitat de l'aire. L'estudi d'impacte ambiental només fa referència als impactes sobre l'atmosfera que es produiran per les actuacions durant la fase de construcció i funcionament i transport dels residus, o bé per una contaminació química deguda als gasos dels motors de la maquinària.   
L'estudi d'impacte ambiental presenta un estudi acústic per al traçat del nou vial de connexió atesa la seua possible afecció per la proximitat al nucli urbà. Aquest estudi ha sigut analitzat pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric en un informe que conclou que el nivell sonor continu equivalent de referència es troba dins dels límits admissibles per la legislació, i no afecta negativament els usos residencials i industrials previstos en el planejament general.  
L'estudi d'impacte ambiental integra al punt 10. Annexos, un estudi del paisatge específic sobre les àrees d'actuació. Haurà d'obtenir l'informe del Servei de Suport Tècnic de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial sobre l'esmentat estudi.  
9. Després de revisar la documentació presentada respecte de l'impacte sobre el patrimoni cultural valencià, cal destacar que els informes realitzats per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, respecte de les prospeccions arqueològiques realitzades en les diverses àrees d'estudi, informen sobre la necessitat de la introducció en l'estudi d'impacte ambiental d'una sèrie de mesures correctores i proposades a fi de protegir les possibles afeccions que puguen aparéixer en la realització del projecte.  
Respecte al sector A i el nou vial de connexió, hauran de preveure la realització d'un seguiment arqueològic de les obres, actuació que haurà de preveure's en el corresponent estudi d'impacte ambiental i l'execució del qual requerirà l'autorització d'aquesta Direcció General prevista en l'article 60 de la Llei del patrimoni cultural valencià. D'altra banda, en l'estudi d'impacte ambiental haurà de preveure's que l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres determinaria l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a aquesta conselleria a aquest efecte que es determinen les mesures oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei del patrimoni cultural valencià. També, haurà de tenir-se en compte la possible reposició dels marges de pedra en sec i que hauran de conservar-se la caseta de pedra en sec i les dues sénies, propostes que s'integraran en l'estudi d'impacte ambiental. Les dues piles que s'han trobat hauran de traslladar-se per al depòsit d'aquestes al Museu de la Valltorta, a Tírig.  
No obstant això, s'haurà d'aportar l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, resultat de preveure en l'estudi d'impacte ambiental aquestes actuacions realitzades, els resultats i el programa de vigilància o mesures correctores respecte d'això.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'exclou d'aquesta declaració l'àmbit de la part B del sector: Centre de tractament i eliminació de residus, la qual serà objecte d'una resolució complementària d'aquesta Direcció General de Gestió del Medi Natural, una vegada obtingut l'informe concloent favorable de l'Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Segon  
Estimar acceptable només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la part A del sector i el nou vial de connexió de l'homologació i Pla parcial parc industrial les Coves de Vinromà, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits en el punt tercer d'aquesta declaració.  
Tercer  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Atés que hi ha informes provisionals favorables de dates 8 i 26 de juny de 2006, s'haurà d'aportar l'informe definitiu emés per la Direcció General de Patrimoni Valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. D'acord amb els articles 12 i 13 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, s'haurà d'adequar el camí ramader VP núm. 3, assagador de la carretera Vella o camí dels Romans (antiga Via Augusta) de manera que quede garantida la restitució del camí ramader fora de la calçada habilitant un carril, que permeta en ambdós sentits de circulació, el trànsit de bestiar, cavalleries, vianants, bicicletes, i si és el cas vehicles i maquinària agrícola, amb continuïtat fora de les actuacions urbanístiques objecte d'homologació.  
Hauran de presentar davant d'aquest servei aquestes actuacions de restitució, i concretar-se mitjançant plànols de detall.  
3. Haurà de conservar el caràcter forestal de la parcel·la situada en el límit oest del sector A, el qual computa com a zona verda de la xarxa secundària part A (SJL).  
4. L'Ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
5. Durant la fase d'execució del sector A i del nou vial de connexió, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat, s'exigiran a les empreses els certificats que acrediten l'entrega dels residus generats a empreses gestores autoritzades.  
6. Durant la fase d'execució del sector A i del nou vial de connexió, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
7. Hauran de preveure's en el sector A llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que vénen tractant-se habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al pla integral de residus.  
8. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament de terrenys del sector A i del nou vial de connexió es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, quedant prohibida la incineració in situ d'aquests o de qualsevol tipus de residu.  
9. La xarxa d'aigües pluvials del sector A haurà de travessar un separador de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.   
La xarxa de distribució d'aigua serà separativa (aigua potable, aigua residual depurada per a usos industrials i aigua residual depurada per al reg de zones verda o neteja de carrers).  
10. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg, serà necessària la reposició d'aquests. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, qui determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
S'haurà d'atendre a les limitacions dels usos del sòl i activitats en les zones contigües a la carretera autonòmica CV-10, com també a la servitud, afecció i línia de limitació a l'edificació, que s'estableixen en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana.  
12. D'acord amb l'article 245 del Reial decret 606/03, de 23 de maig, pel qual es modifica el Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminars, I, IV, V, VI i VIII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, haurà d'obtenir l'autorització de l'organisme de conca competent per a l'abocament de les aigües pluvials i de les aigües procedents de l'EDAR pròpia del sector A, al llit públic dels barrancs que limiten amb el sector A.  
13. Haurà d'obtenir l'autorització de l'organisme de conca competent per a la realització de les obres del traçat del nou vial de connexió que transcorre sobre el domini públic de la Rambla de Vilanova (riu Sant Miquel) i per a l'aprofitament del seu llit.  
De la mateixa manera, serà l'organisme de conca competent el que determine el màxim cabal d'avinguda corresponent al període de retorn que ha d'aplicar-se per al càlcul de les infraestructures que s'han de realitzar.  
14. L'Ajuntament de les Coves de Vinromà haurà de redactar una ordenança municipal d'abocaments a la xarxa de clavegueram que regule els paràmetres de funcionament del polígon industrial. L'esmentada normativa comprometrà als usos que ací s'implanten exigint-los mecanismes   
15. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
16. Haurà d'obtenir autorització de l'empresa propietària del gasoducte (Gas Natural) per a la realització d'obres que es desenvolupen a una distància menor a 5 metres de la conducció, havent de complir les condicions generals d'execució que l'esmentada empresa establisca respecte d'això.  
No es podrà iniciar cap tipus de treball en la zona d'afecció del gasoducte sense que tinga coneixement l'empresa propietària de la conducció (Gas Natural), que enviarà personal qualificat per a l'assenyalament, control i vigilància de les obres.  
18 Respecte al nou vial de connexió el tram viari que afecta l'àrea de 500 metres d'uns quants jaciments arqueològics hauran de complir estrictament el que estableixen els articles 60.2 i 60.3 de les ordenances del sòl forestal del PGOFCV.  
19 Haurà d'obtenir l'informe sobre l'estudi del paisatge que s'integra en l'estudi d'impacte ambiental.  
En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Quart  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Cinqué  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 274/06 AIA  
Títol: Modificació puntual núm. 1/2006 de les normes subsidiàries del terme municipal de Beniarjó.  
Promotor: Ajuntament de Beniarjó  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València   
Localització: Terme municipal de Beniarjó, València  
- Límit nord: autopista A-7.  
- Límit sud: carretera de la Font d'en Carròs.  
- Límit est: terme municipal de Rafelcofer.  
- Límit oest: carretera Gandia-Villalonga.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El projecte proposat comporta la modificació de la normativa específica del sòl no urbanitzable recollida en la norma 3.3.2. de les normes subsidiàries vigents fins ara al municipi, incloent l'ús d'activitats terciàries o de serveis en els termes que assenyala l'article 27 de la Llei del sòl no urbanitzable (Llei 10/2004), de la Generalitat Valenciana i l'establiment de les condicions particulars específiques per a l'esmentat ús.   
Aquesta modificació pretén, per tant, el canvi de qualificació d'un sòl no urbanitzable de protecció agrícola a sòl no urbanitzable comú, delimitant una zona on es permeta l'ús d'activitats terciàries o de servei.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
La zona objecte d'aquesta modificació es troba a l'est del municipi de Beniarjó, pertanyent a la comarca de la Safor, i afronta al NE amb Almoines, al NW amb el de Reial de Gandia, al E amb el de Rafelcofer, al W i SO amb Palma de Gandia, al S amb Beniflá, al SE amb la Font d'En Carròs. L'esmentada àrea coexisteix amb sòl urbà consolidat i es troba rodejada per l'autopista A7, la carretera de Gandia-Villalonga i la carretera de la Font d'En Carròs.  
La superfície afectada és de 279.986,35 m² i es troba formada per parcel·les de caràcter agrícola, dedicades principalment al cultiu de cítrics. En els esmentats terrenys es troba localitzat el cementeri, instal·lacions esportives i un col·legi.  
Planejament vigent i proposat  
El planejament vigent de Beniarjó, està constituït per normes subsidiàries, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València en sessió de 24 de novembre de 1987.  
En les esmentades normes subsidiàries, l'àmbit afectat per aquesta actuació es classifica com a sòl no urbanitzable, qualificat com de protecció agrícola.  
En les normes subsidiàries vigents, que es van redactar basant-se en la legislació de la Llei del sòl del 82, en el sòl no urbanitzable protegit agrícola es permetia la construcció d'instal·lacions d'utilitat pública o interés social pel procediment de l'article 43.3 de l'esmentada llei del sòl.  
Per a una major adequació de la normativa vigent a les determinacions de la Llei 10/2004, del sòl no urbanitzable, i davant de la demanda en la zona limítrofa a les dotacions públiques, esportives i escolars, d'usos terciaris-assistencials-sanitaris, es planteja la necessitat d'adequar sòl no urbanitzable a les necessitats i demandes de la població, i per tant, la qualificació d'una zona destinada a l'activitat agrícola a sòl no urbanitzable comú.   
Aquesta modificació no pretén establir una ordenació detallada, sinó modificar aspectes generals dels paràmetres d'edificació i ús terciari en una zona a qualificar com a sòl no urbanitzable.  
Tramitació administrativa  
En data 3 d'agost de 2006 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons acord plenari de data 13 de juliol de 2006, s'acorda aprovar provisionalment el projecte de modificació núm. 1/2006 de les normes subsidiàries de Beniarjó.  
1. Informació pública  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante de data 5 de juny de 2006, i en DOGV número 5276, de 8 de juny de 2006.   
Durant el període d'informació al públic de l'alternativa presentada no es va presentar cap al·legació, segons consta en certificat emés en Ple de l'Ajuntament en data 13 de juliol de 2006.  
Informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
Després de consulta a les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
Els camins ramaders existents al municipi no es troben afectats per l'actuació plantejada.  
Tenint en compte que l'expedient correspon a un canvi de qualificació de sòl no urbanitzable protegit agrícola a comú, en un principi no hi ha afeccions legals considerables. En tot cas, per a la implantació de qualsevol dels usos permesos en la normativa del sòl no urbanitzable comú, s'haurà de complir la legislació vigent al respecte.  
Consideracions ambientals  
El projecte no comporta, en un principi, la pèrdua de la totalitat dels terrenys amb vocació agrícola, ja que com exposa el promotor en la documentació presentada una vegada s'aprove la modificació es mantindrà l'ús agrícola en la major part dels terrenys afectats. Per tant la pèrdua de sòl amb capacitat per a l'activitat agrícola no es considera d'importància ja que el municipi disposa d'una gran superfície destinada i protegida per a aquest fi.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer. S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual núm. 1/2006 de les normes subsidiàries del terme municipal de Beniarjó (València), sempre que aquest s'efectue d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment.  
Segon. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez