Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5122, del 26-10-2005 (2005/11669)

RESOLUCIÓ de 13 d'octubre de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5122

Data del DOGV
:   26-10-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/11629


Data del document
:   13-10-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Carcaixent
    * Catí
    * Llíria
    * Romana, la
    * Alqueria de la Comtessa, l'
    * Alcora, l'
    * Requena
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 13 d'octubre de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/11043]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 089/34-OLR J'Alqueria de la Comtesa, 122/03-AIA Carcaixent, 092/03-AIA Lliria, 214/52-CAN V'Alcora, 097/04-AIA Requena, 210/04-AIA La Romana i 394/03-AIA Catí, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 13 d'octubre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 89/04-AIA
  
Títol: Obertura d'un desballestador de vehicles fora d'ús
  
Promotor: DESPIECE SAFOR S L L
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de l'Alqueria de la Comtessa
  
Localització: C/ Sotaya 20 i 22. 46005. L'Alqueria de la Comtessa. València
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un desballestador de vehicles fora d'ús-automòbils.
  
L'activitat consisteix en la compra de vehicles avariats o accidentats, per a desballestar-los i vendre les peces en bon estat. El material no vendible i metàl·lic se li facilitarà a les indústries siderometal·lúrgiques per a ser fos. Les parts dels vehicles potencialment contaminants com bateries, pneumàtics i olis lubricants, seran recollides per empreses especialitzades.
  
La indústria se situa en sòl urbà, i ocupa una superfície de 1.356,80 m², distribuïda de la manera següent:
  
Superfície planta baixa nau 1.316,30 m²
  
Entresolats oficina 37 m²
  
Pati exterior 40,5 m²
  
Tramitació administrativa
  
En data 16 de març de 2003, el Servei de Residus Industrials va remetre el projecte d'activitat, i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, juntament amb l'informe favorable sobre la implantació de l'activitat, per part de l'Ajuntament de l'Alqueria de la Comtessa.
  
L'estudi d'impacte ambiental, ha sigut sotmés a informació pública durant el termini d'un mes en el tauler d'anuncis d'aquest ajuntament, i no s'hi han presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
La indústria haurà d'obtenir el permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, d'acord al model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, elaborat per l'entitat de sanejament en col·laboració amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Durant el funcionament normal d'aquesta, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.
  
L'activitat estudiada es troba en els afores del nucli urbà en una zona envoltada d'horta i cultiu de cítrics, com en la majoria de la comarca de la Safor. Per tant, no hi ha espècies endèmiques que hagen de ser protegides, i és l'aigua subterrània element susceptible de ser afectat per possibles abocaments incontrolats, a causa de l'alta permeabilitat dels sòls i a la poca profunditat del nivell freàtic.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
L'impacte sobre la hidrologia subterrània és el més important dels tractats en l'estudi, ja que aquest es pot produir per un abocament incontrolat de residus perillosos, i per la infiltració de lixiviats d'aquests residus per l'arrossegament de l'aigua de pluja.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst entre altres les següents mesures correctores, les quals s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de l'actuació prevista.
  
- S'hauran d'emmagatzemar els vehicles a arran de sòl, de manera que no superen les dues alçàries i la incidència visual des de la carretera quede minimitzada. Al mateix temps, es col·locaran pantalles visuals vegetals, de fulla persistent, que obstaculitzen la visió del parc mòbil emmagatzemat.
  
- Per a evitar la possible contaminació de les aigües subterrànies o superficials, dels possibles vessaments que puguen originar-se, la zona on es depositen els vehicles recollits, disposarà d'un paviment impermeable i un sistema de recollida de vessaments (pendents cap a una arqueta estanca); un sistema de recollida d'aigües de pluja (dispositius de decantació); un tractament d'aigües, inclosa la de pluja (separador d'olis i greixos).
  
- La zona d'emmagatzemament de residus perillosos disposarà de contenidors independents i estancs per a emmagatzemar bateries i filtres d'oli usats. Així mateix disposarà de depòsits independents i estancs per a emmagatzemar els fluids dels vehicles fora d'ús, com ara: olis usats, combustibles, anticongelants, líquids refrigerants i líquids de frens.
  
Pel que fa al Programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- S'haurà de realitzar una inspecció visual periòdica de l'estat del paviment impermeabilitzant.
  
- S'haurà de revisar periòdicament l'estat dels recipients d'emmagatzemament de residus perillosos, i es comprovarà que no hi ha defectes estructurals ni fugues.
  
- Es realitzarà un manteniment periòdic adequat de les xarxes de drenatge i els sistemes de recollida i tractament d'aigües pluvials i vessaments (dispositius de decantació i separació de greixos).
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 6-c) de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només l'efecte ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'obertura d'un desballestament de vehicles fora d'ús, promogut per DESPIECE SAFOR S L L, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
  
1. Els residus gestionats, per la indústria durant el funcionament normal d'aquesta, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. Açò inclou l'obtenció de les autoritzacions administratives per a la gestió de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
2. Haurà de preveure's una zona en l'interior de la nau industrial destinada únicament a l'emmagatzemament en trànsit dels residus perillosos recollits per error i els produïts durant el funcionament normal i manteniment de les instal·lacions.
  
3. En les zones destinades a la recepció, classificació i agrupament, condicionament i emmagatzemament temporal dels diversos residus, es disposarà d'una solera impermeable.
  
4. Haurà d'implementar-se una xarxa de drenatge d'aigües pluvials, executant la solera de la parcel·la amb pendents que formen conques vessants cap a embornals, pous de registre i conduccions de PVC, per a l'evacuació de pluvials, amb cura que els pendents no conduïsquen les aigües d'escorriment cap a les zones d'emmagatzemament de residus.
  
5. Haurà d'instal·lar-se una arqueta separadora de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de la connexió final de la conducció d'aigües pluvials d'escorriment.
  
6. Dins del Programa de vigilància ambiental, s'haurà de constatar, mitjançant anàlisis periòdiques (almenys una vegada a l'any), que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament, açò és, l'Ajuntament de l'Alqueria de la Comtessa.
  
7. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament supose augment de la perillositat d'aquests o en dificulten la gestió. Les instal·lacions es dissenyaran i executaran d'acord amb la ITC-MIE APQ-001, d'emmagatzemament de líquids inflamables.
  
8. Periòdica vigilància de les instal·lacions en general per a, si és el cas, actuar contra la propagació de possibles plagues.
  
9. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Qualitat Ambiental, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.
  
11. Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 6 de setembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 122/03-AIA
  
Títol: Modificació puntual núm. 2 del Pla general de Carcaixent
  
Promotor: Ajuntament de Carcaixent
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Carcaixent
  
Localització: Parcel·la núm. 24 € Polígon 13901. Camí de la Font de la Parra Terme municipal de Carcaixent
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la construcció d'un aparcament públic de 1.869,84 m² de superfície per a 55 places, a la parcel·la núm. 24 € Polígon 13.293, zona classificada com a sòl no urbanitzable, sense protecció, que es pretén reclassificar a urbanitzable mitjançant la modificació del Pla general.
  
Amb aquesta actuació es pretenen resoldre les carències de places d'aparcament atesa l'estretor dels carrers confrontants, que provoca que els veïns estacionen en doble fila originant el col·lapse del camí de la Font de la Parra, que coincideix en el traçat d'aquest amb la carretera CV-5930.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública
  
En data 31 de març de 2003, l'Ajuntament de Carcaixent va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a la modificació puntual núm. 2 del Pla general de Carcaixent.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la modificació puntual núm. 2 del Pla general de Carcaixent, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 4311, de data 9 d'agost de 2002, i en el periòdic Levante de data 25 de juliol de 2002, i no s'hi han presentat al·legacions de caràcter ambiental.
  
Afeccions legals
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a:
  
Per raó de la Llei 3/95, de camins ramaders, el traçat afecta:
  
- Cabanera de les Forests de Granada.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
Ell àrea de sòl que ens ocupa correspon al pla d'inundació del Xúquer, de naturalesa al·luvial, on la major part del territori està dedicat al cultiu de cítrics i d'herbàcies de regadiu i arriba fins al marge del riu Xúquer, on es troben les úniques restes de la vegetació primitiva d'aquest ecosistema.
  
La parcel·la objecte de reclassificació es pot classificar dins del biòtop de cultius de cítrics el qual no posseeix un gran interés ecològic.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
La morfologia del terreny és un dels aspectes que més directament es veurà impactat, a causa dels moviments de terres necessaris per a la urbanització dels terrenys.
  
La hidrologia superficial, podria veure's afectada com a conseqüència de la retirada de la coberta vegetal, i la substitució d'aquesta per una superfície llisa, la qual cosa augmentaria l'escorriment superficial.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental
  
Com a mesures protectores i correctores que eviten o minimitzen els efectes negatius causats, cal destacar:
  
- Per a reduir l'emissió de pols a l'atmosfera es procedirà a l'envelat de camions.
  
- La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
- Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser correctament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
- Durant l'execució de les obres no es desenvoluparan treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita pròxima a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual núm. 2 del Pla general de Carcaixent, promogut per l'Ajuntament de Carcaixent, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
  
1. S'haurà d'elaborar un Programa de vigilància ambiental, el qual tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. Amb aquest fi es proposen els controls següents:
  
- Control de pols sobre la vegetació adjacent.
  
- Control de l'aparició de processos erosius.
  
- Control dels abocaments de residus d'obres, plantacions, etc.
  
- Control de nivells sonors en edifici habitat més pròxim.
  
- Control dels nivells de les emissions de gasos i partícules dels motors de combustió interna utilitzats en les obres.
  
- Control del compliment de les ordenances i normatives urbanístiques.
  
Finalment, el Programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals s'informarà del compliment del programa, com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser prevists en l'estudi d'impacte ambiental.
  
2. A causa de la proximitat de les troballes arqueològiques de San Antonio, si durant l'execució de les obres es produeix qualsevoll troballa, el fet s'informarà de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i adoptarà les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 6 de setembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 92/03-AIA
  
Promotor: ROMEFER S.
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Industria i Energia - Mines (València)
  
Objecte del projecte: Préstec d'àrids, Feche
  
Localització: Terme municipal de Llíria
  
Descripció del projecte
  
El promotor pretén l'explotació de materials detrítics com àrids naturals procedents del farciment de la rambla Castellana en les parcel·les 62, 63, 65, 72, 303 i 332 del polígon 112 del terme municipal de Llíria, amb una superfície total de 82.286 m².
  
Les esmentades parcel·les es troben agrupades generant un cos geomètric triangular junt amb el llit de la rambla Castellana en el marge esquerre d'aquesta i limitat per un camí, l'explotació es pretén portar a una profunditat màxima de 6 metres, com s'ha indicat en la documentació aportada pel promotor posteriorment que modifica al projecte original. D'aquesta manera la superfície d'extracció és de 66.973 m² resultant de guardar una distància de 15 metres amb el llit de la rambla Castellana i una franja perimetral de 5 metres amb la resta de límits, quedant un volum de 401.478 m³ per extraure, 34.892 dels quals seran conservats per a la coberta vegetal de la restauració proposada com a plantació de cítrics després de farciment mitjançant terres procedents d'excavacions.
  
L'accés es realitza per la carretera comarcal que uneix les poblacions de Pedralba i Llíria a l'altura del km 7,8 en prendre el camí que es dirigeix a la masia del Carril, que es troba a la vora del llit de la rambla Castellana.
  
La classificació del sòl és no urbanitzable protegit (vulnerable a la contaminació agrícola) tot i que l'Ajuntament no ha informat d'incompatibilitat de l'esmentada classificació, haurà de comprovar-se la normativa urbanística respecte d'això derivada del Pla general d'ordenació urbana en vigor.
  
Alternatives
  
En l'estudi d'impacte ambiental no té estudi d'alternatives, tan sols justifica que l'explotació es podrà utilitzar com a proveïment a empreses d'àrids, però l'esmentada justificació no té valor ambiental.
  
Tramitació administrativa
  
La documentació de l'estudi d'impacte ambiental, pla de restauració i projecte de l'extracció Feche, van ser remesos pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, secció de mines, de València, en data de 26 de març de 2003.
  
En data de 3 de juliol de 2003 es va rebre certificat que s'ha publicat en el BOP núm. 77 de data de 14 de març de 2003 l'exposició pública del projecte i estudi d'impacte ambiental de l'explotació Feche, promoguda per ROMEFER SL sense que s'hi hagen rebut al·legacions dins del termini establert.
  
En data de 8 de setembre de 2003 es va rebre escrit de l'Ajuntament de Llíria mitjançant el qual s'informa d'una sèrie d'anomalies i defectes en l'estudi d'impacte ambiental, la qual cosa va ser posada en coneixement del promotor, qui va remetre en data de 23 de novembre una nova documentació modificant el projecte original.
  
En data de 3 de juny de 2004 es va rebre informe vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, favorable, el qual és necessari per a poder iniciar el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.
  
Afeccions legals
  
Part de la superfície de l'activitat extractiva es troba en la zona de domini públic hidràulic, per la qual cosa haurà de disposar de la pertinent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual cosa sembla que es disposa per a part de les parcel·les sol·licitades segons ens ha informat l'Ajuntament, per la qual cosa s'haurà de disposar de totes les autoritzacions administratives que els corresponga.
  
Consideracions ambientals
  
Els materials objecte de l'explotació són els àrids naturals, els quals disposen d'un ampli interval d'aplicacions en l'obra civil actual i en la construcció en general, per la qual cosa l'aprofitament racional d'aquests i mesures de restauració apropiades en aquest tipus de jaciments fora dels actuals llits en zones de terrasses fluvials és viable, a priori, des del punt de vista ambiental.
  
Els materials d'explotació corresponen als jaciments quaternaris dels al·luvions de la rambla Castellana, formant paleollits conformats per rodals de birles i cudols immersos en una matriu llimosa. Aquests materials conformen una bona unitat aqüífera per porositat intergranular que suposa un gran aqüífer lliure de gran susceptibilitat a la contaminació.
  
Des del punt de vista hidrològic la rambla Castellana que limita l'explotació és un afluent del Túria, coneguda també com Castellarda, que té una conca relativament extensa que arriba fins la població de Sacañet (Castelló), i normalment no presenta un cabal superficial continu, atesa l'escassa pluviometria i el règim irregular de les precipitacions, i l'elevada permeabilitat dels materials com també la profunditat del nivell piezomètric de les esmentades unitats aqüíferes per les quals discorre.
  
La vegetació de les parcel·les a afectar i del seu entorn corresponen a cultius, principalment de cítrics i altres fruiters o hortalisses. Es tracta d'un entorn rural esguitat per nuclis dispersos de població, de règim estacional en la seua majoria, i amb un determinat grau de degradació per la presència d'activitats extractives abandonades sense les corresponents restauracions, o de cultius en semiabandó. La presència de la rambla a un costat, la d'una planta de tractament d'àrids en un altre i alguns habitatges aïllats a la vora dels camins d'accés, els quals no es troben pavimentats, conformen els entorns de les parcel·les susceptibles de l'explotació.
  
Per tant, els aspectes del soroll i la pols, generats tant pel trànsit com per l'activitat extractiva, com també pel farciment del buit generat, constitueixen els aspectes ambientals més importants cap a la població. D'altra banda, la impermeabilització del sòl amb el farciment mitjançant terres d'excavació provoca una millora des del punt de vista agronòmic, permet el flux general de l'aigua en la zona radicular i elimina la possibilitat de contaminació de l'aqüífer subjacent; no obstant això, els excedents de reg i els contaminants seran derivats cap al llit de la rambla i afectaran altres zones de l'aqüífer o les aigües superficials.
  
Per un altre costat aquest fet provoca que la capacitat d'emmagatzemament i esmorteïment de les terrasses fluvials de cabals extraordinaris en casos d'avinguda siguen minvats, i poden provocar que els cabals augmenten en el llit pel que s'haurà de considerar aquest aspecte al llarg de tota la conca ateses les grans modificacions que s'estan produint respecte al règim natural.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'esmentada actuació es troba inclosa en l'annex I apartat 3C1) del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. Segons l'article 17 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitage, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana mitjançant el qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural les competències per a l'avaluació ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que hi siguen preceptives, el projecte per a l'explotació en la secció A, Feche, localitzada en el terme municipal de Llíria el promotor del qual és ROMEFER SL, sempre que en aquest es porten cap les mesures correctores establides en l'apartat segon d'aquesta resolució.
  
Segon
  
S'haurà de dur a terme l'explotació d'acord amb els límits establerts en el document, Aclariments, rectificacions i millores a l'estudi del projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental i pla de restauració, de manera que els límits de 5 metres respecte al perímetre i de 15 m en el cas del límit de l'explotació amb la rambla Castellana haurà de reflectir-se en una cartografia amb la topografia actual junt amb la restauració final proposada, la qual serà remesa al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, perquè s'adjunte a la documentació definitiva, la qual serà remesa als organismes corresponents.
  
En cap cas es permetrà l'excavació fora dels límits establerts en el punt anterior, mantenint les distàncies proposades en les mesures correctores ni per sota dels 6 metres de profunditat respecte a la cota actual de 176 m.s.n.m.
  
Els camins i accessos seran senyalitzats i reparats per l'empresa promotora sempre que es produïsca un deteriorament d'aquests respecte a l'estat actual. De la mateixa manera, no es permetrà la circulació per dins del llit de la Rambla, sempre que no es presente autorització prèvia per part del la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
S'hauran de realitzar les mesures correctores per a evitar els efectes de la pols i el soroll produït per la mateixa activitat extractiva com pel transport i farciment del buit sobre els habitatges pròxims, així com s'especifica en el document de manera que aquests impactes puguen minimitzar-se, en aplicar un calendari i mesures concretes.
  
El transport es realitzarà sempre amb lones, i els regs es produiran periòdicament.
  
El farciment haurà de concretar-se amb quins materials es va a realitzar, i es definirà la naturalesa i origen d'aquest, com també d'un calendari d'execució per fases, de manera que es realitze de forma simultània a l'explotació, es produirà el tancat del perímetre de les parcel·les afectades per a evitar l'abocament il·legal de residus en la zona, i s'haurà de disposar de l'autorització de l'Àrea de qualitat ambiental per al farciment dels materials seleccionats, per la qual cosa es vigilarà el compliment d'aquest abocament i s'indicarà la prohibició d'abocaments de qualsevol tipus en la porta d'accés.
  
Es presentarà en aquesta Direcció General la restauració duta a terme en els buits mitjançant un informe i reportatge fotogràfic passats els tres primers mesos de la finalització prevista en el projecte, establida en 30 mesos.
  
Prèviament a l'autorització d'extracció, s'haurà d'aportar per part del promotor un annex on figuren tots els punts establits anteriorment, i després d'això es procedirà a la verificació i el compliment d'aquests, sense el vistiplau del qual no tindrà validesa aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 9 de setembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 214/04-AIA
  
Títol: Planta de cogeneració
  
Promotor: Atomizaciones Minerales, SA (ATOMISA)
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de l'Alcora
  
Localització: Partida Foies Ferraes, s/n, l'Alcora (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
Atomizaciones Minerales, SA (ATOMISA), és una indústria del sector ceràmic. Les seues instal·lacions de la partida Foies Ferraes, s/n, l'Alcora (Castelló), es dediquen específicament a la producció i venda d'argila atomitzada per a la posterior fabricació de paviments i revestiments ceràmics.
  
El projecte objecte d'avaluació d'impacte ambiental tracta la instal·lació, en l'interior de la planta industrial d'ATOMISA en el terme municipal de l'Alcora, d'una planta de cogeneració que, utilitzant com a combustible gas natural, cobrirà les necessitats tèrmiques i elèctriques de la fàbrica, exportant el romanent elèctric a la xarxa.
  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat
  
Les instal·lacions d'ATOMISA s'alcen sobre una parcel·la classificada com a sòl urbà i de qualificació industrial.
  
La planta de cogeneració, amb 4.995 kWe, consta bàsicament de l'equip del turboalternador (compressor, cambres de combustió i turbina d'expansió, reductor i generador elèctric), sistema de filtrament de l'aire per a la combustió i refrigeració, aerorefrigerant, bypass d'extracció de gasos a l'atmosfera, silenciador, quadres de control de la turbina i generador elèctric, conductes calorifugats de recuperació de calor fins a l'atomitzador i el sistema de regulació automàtica i control de la recuperació de calor.
  
Emprant com combustible gas natural, amb la planta de cogeneració projectada es cobriran, d'una banda, les necessitats elèctriques de la indústria, en abocar els excedents a la xarxa, i per un altre, s'emprarà l'energia tèrmica dels gasos de fuga per a cobrir part de les necessitats tèrmiques de quatre dels dos atomitzadors de què disposa la indústria. Concretament, els gasos de combustió del gas natural en la turbina de gas s'utilitzaran en l'assecamentt de la barbotina d'alimentació als atomitzadors, per a la fabricació d'argila atomitzada.
  
Actualment, les necessitats tèrmiques dels dos atomitzadors són subministrades per sengles cremadors instal·lats en cadascun d'ells. Amb la instal·lació de la planta de cogeneració serà necessària la modificació de les xarxes d'alta i baixa tensió.
  
Els gasos de fuga de turbina ?amb una temperatura mitjana calculada en 515 ºC- seran conduïts a través de conductes calorifugats i posteriorment alimentats als atomitzadors. La temperatura de treball dels atomitzadors varia i es fixa en 650 º C. Per a controlar les necessitats energètiques dels atomitzadors, es podrà actuar automàticament de dues formes: regulant per un costat el cabal màssic d'entrada de gasos als atomitzadors actuant sobre les vàlvules del bypass i d'entrada a l'atomitzador, i per un altre, els atomitzadors conservaran els seus cremadors, encara que funcionaran a càrrega parcial, en proporcionar l'energia tèrmica necessària per a mantenir la temperatura de control i de treball de l'atomitzador. A més, quan la turbina no puga donar servei als atomitzadors, els cremadors que aquests mantenen treballaran a càrrega nominal, amb la qual cosa es treballarà de forma anàloga a la usual abans de la instal·lació de la planta de cogeneració.
  
El bypass permet l'operació de la turbina sense introduir gasos calents en els atomitzadors, abocant-los directament a l'atmosfera. Açò ocorrerà únicament en els casos de posada en marxa de la instal·lació, canvi de producte d'atomitzador i avaries o neteges en algun atomitzador.
  
Tramitació administrativa
  
En data 31 de maig de 2004, l'Ajuntament de l'Alcora remet a aquest servei la documentació relativa al projecte de referència, consistent en l'estudi d'impacte ambiental i el Projecte d'execució instal·lació de cogeneració en Atomizaciones Minerales, SA, juntament amb l'expedient municipal d'activitat. En aquest expedient es troben els informes favorables del l'arquitecta municipal, de l'aparellador municipal, de sanitat, l'anunci en el BOP de Castelló, número 49 de 22 d'abril de 2004, i el certificat firmat pel secretari municipal en què es fa constar que transcorregut el període d'exposició pública, no s'hi van presentar al·legacions.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita l'autorització administrativa d'instal·lació elèctrica atorgada pel Servei d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Empresa Universitat i Ciència.
  
Durant el funcionament normal d'aquesta, la planta de cogeneració generarà emissions i residus perillosos, per aquest motiu, haurà de sol·licitar o actualitzar l'autorització administrativa com a productor de residus perillosos atorgada per l'Àrea de Qualitat Ambiental, d'aquesta Conselleria i omplir el llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que s'hagen d'obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
La planta de cogeneració objecte d'avaluació, generarà principalment emissions gasoses, soroll i, en menor grau, residus i efluents industrials. Atesa la tipologia de l'activitat i l'antropitzat del lloc en què es projecta dur a terme (l'interior d'una parcel·la d'ús industrial), els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament del Projecte seran els propis del medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua), ja que el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics) i perceptual es veuran ?en principi- molt lleugerament afectats. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al seu torn, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic, perceptual i social.
  
Amb la planta de cogeneració es cobriran, d'una banda, les necessitats elèctriques de la indústria, en abocar-se els excedents a la xarxa, i per un altre, s'emprarà l'energia tèrmica dels gasos de fuga per a l'assecat de la barbotina d'alimentació als atomitzadors, en el procés de fabricació d'argila atomitzada.
  
Com en aquest cas l'energia es produeix en el mateix centre de consum, es pot regular la generació en funció del consum eliminant a més les pèrdues derivades del transport de l'electricitat, per la qual cosa l'eficiència energètica d'aquest tipus de plantes de cogeneració és major enfront d'altres sistemes de generació elèctrica. Açò és clau per a reduir l'impacte ambiental de la generació d'electricitat, ja que a causa de l'elevada eficiència d'aquesta, a través de la cogeneració es consumeix menys combustible per a generar la mateixa producció que en altres sistemes. Un altre aspecte a destacar és que la descentralització d'aquest tipus d'instal·lacions, la qual cosa permet la generació d'electricitat prop dels punts de consum, diversificant i assegurant la generació i distribució elèctrica, al mateix temps que s'aconsegueix una major dispersió inicial dels contaminants atmosfèrics enfront de les grans centrals tèrmiques convencionals. També és ressenyable que la major eficiència d'esta manera de generar electricitat representa un menor impacte sobre un recurs com és el gas natural.
  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la indústria es troba situada en una zona sense risc d'inundació, de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i d'alta accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
L'estudi d'impacte ambiental es duu a terme partint de la premissa que la instal·lació objecte de projecte es classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75 de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, es considera que les accions que poden generar impactes ?els factors d'impacte- seran únicament la generació d'emissions gasoses, sorolls i vibracions, i són per tant els elements ambientals susceptibles de ser afectats els propis del medi atmosfèric, ja que s'assenyala que la instal·lació no produirà cap abocament sòlid o líquid.
  
Les emissions gasoses seran les procedents de la combustió del gas natural, alliberades per la xemeneia del bypass en els casos puntuals ja comentats o a través de la xemeneia de l'atomitzador durant el funcionament normal de la instal·lació.
  
Les fonts d'emissió de sorolls i vibracions seran les procedents de les admissions d'aire de refrigeració i combustió, el conjunt del turboalternador, la xemeneia de fuga (bypass) i l'aerorefrigerant.
  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament de la planta de cogeneració és simple, a curt termini, reversible i recuperable.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
Contaminació acústica. Vibracions.
  
Per a reduir aquest tipus de contaminació s'ha optat per disposar una sèrie de mesures correctores específiques per a cada focus emissor i posteriorment altres de caràcter general sobre el conjunt d'equips sobre els quals no es prenguen mesures específiques, i per extensió a la resta.
  
Així, el turbogenerador (turbina, reductor i generador elèctric) està dins d'un envolvent que, permetent l'accessibilitat per a les reparacions i manteniment, és resistent a l'aigua, tèrmicament aïllat, atenua el so i està fixat al xassís del turbogenerador.
  
Al seu torn, el conjunt del turbogenerador estarà confinat en l'interior d'una sala específicament preparada, que disposarà de porta acústica i reixetes de ventilació.
  
D'altra banda, es disposarà un silenciador per als gasos de fuga, el compressor de gas estarà confinat dins d'una sala específica, i els ventiladors de l'aerorefrigerant s'han dimensionat perquè produïsquen nivell baix de soroll.
  
Finalment, per a reduir les vibracions s'haurà de disposar d'aïllants entre la solera i la bancada de la turbina i entre la solera i el compressor de gas.
  
Contaminació atmosfèrica
  
Les emissions atmosfèriques del procés d'atomització, tal com es planteja, podrien dividir-se en:
  
- Els gasos de combustió de gas natural en la turbina.
  
- Les partícules procedents de l'atomitzat d'argiles.
  
El gas natural estarà exempt de sofre, partícules i altres contaminants en quantitats apreciables. Al mateix temps, la combustió es durà a terme amb un gran excés d'aire (300%), per la qual cosa no s'emetran pràcticament incremats sòlids o gasosos apreciables.
  
Els focus d'emissió seran: la xemeneia del bypass quan els gasos de combustió no s'introduïsquen en l'atomitzador, o les xemeneies dels atomitzadors quan els gasos s'introduïsquen en el procés d'atomitzat, i és aquesta última operació la normal. En aquest últim cas, les emissions seran la suma de les procedents de la combustió del gas natural (bàsicament NO, NO2, CO, CO2) i de l'atomitzat d'argiles (bàsicament partícules). És ressenyable que són qualitativament semblants a les que ja es produeixen en els atomitzadors operant amb els cremadors de gas natural, si bé, quantitativament seran majors en el que a les emissions procedents del gas natural es refereix.
  
Pel que fa a l'emissió de partícules, no s'assenyalen les mesures correctores adoptades per al tractament dels gasos de fuga de l'atomitzador.
  
Per a assegurar l'eficaç dispersió dels contaminants, en l'estudi d'impacte ambiental es proposa per al bypass una xemeneia de 1.600 mm de diàmetre i una alçària de 19 m. Durant el funcionament normal, s'evacuaran els gasos a través de la xemeneia de l'atomitzador, de la qual no s'especifiquen dades.
  
S'indica que per a poder actuar de forma preventiva sobre la contaminació atmosfèrica, els diversos focus emissors disposaran del corresponent orifici per a la realització de preses de mostres, d'acord amb el que disposa l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.
  
Usos de l'aigua i contaminació hídrica
  
Per allò que s'ha expressat en l'estudi d'impacte ambiental, l'únic efluent procedent de la planta de cogeneració seran les aigües de neteja del compressor.
  
Contaminació del sòl
  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior ja que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.
  
Segons s'indica, s'ha previst una arqueta i trapa per a la recollida i retenció de vessaments accidentals d'olis.
  
Residus generats
  
Durant el funcionament de la unitat objecte de projecte, es generaran una sèrie de residus perillosos: oli usat dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits residuals, etc.
  
Encara que no es menciona, se suposa que es durà a terme un emmagatzemament temporal previ a la recollida per un gestor autoritzat dels diversos residus perillosos. Així mateix, en l'estudi d'impacte ambiental tampoc s'assenyala la gestió intracentre, ni les condicions d'emmagatzemament temporal dels olis, filtres, bateries usades, envasos buits residuals, ni de qualsevol altre generat durant l'habitual manteniment de les instal·lacions i equips.
  
Programa de vigilància ambiental
  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme la mesura de les emissions i immisions gasoses i del soroll ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants al Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 2.F de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions projectades per a la producció d'energia hidroelèctrica, termoelèctrica i nuclear a excepció de la produïda per grups electrògens, es troben sotmesos al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte de planta de cogeneració que s'ha de situar en l'interior de la indústria Atomizaciones Minerales, SA (ATOMISA), implantada a la partida Foies Ferraes, s/n, l'Alcora (Castelló), en els termes que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:
  
1) Els olis usats dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu perillós, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. L'empresa haurà d'actualitzar la inscripció d'aquesta en el Registre de productors de residus perillosos, exposant les noves previsions pel que fa a volum i tipologia de residus generats.
  
Pel que fa a la zona d'emmagatzemament de residus perillosos:
  
Caldrà que es tracte d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció I recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.
  
Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments s'haurà de disposar de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la perillositat d'aquests o en dificulten la gestió.
  
Es disposarà de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.
  
Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.) haurà de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis i el títol ll, capítol ll Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.
  
L'alçària de les ximeneres haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròximes o confrontants, de manera que no es produïsquen turbulències que en dificulten la dispersió (efecte esclat).
  
L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix haurà de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'ordre esmentada, la qual igualment es troba disponible en els esmentats SS.TT.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:
  
Mesuraments de les emissions de NO, NO2, CO, CO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.
  
Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, CO i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.
  
El programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera haurà de realitzar-se en tots i cada un dels focus. No obstant això, l'autocontrol es podrà disminuir la seua freqüència en els focus que habitualment no funcionen (p.e. xemeneies de bypass) i haurà de realitzar-se dels focus que realitzen efectivament i habitualment l'abocament.
  
Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que puguen estar pròximes o confrontants. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc (5) anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.
  
S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el Projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, en comprovar que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.
  
ATOMISA haurà de sol·licitar l'autorització ambiental integrada abans de l'1 de gener de 2007, o en el moment que projecte la realització d'alguna modificació que puga ser considerada com a substancial.
  
Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
  
10) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 13 de setembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 97/04-AIA
  
Promotor: Sr. Ramón Argenter Requena
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia (València)
  
Objecte del projecte: Explotació de graves i arenes, Los Ruices
  
Localització: Parcel·les 218 i 219 del polígon 136. Paratge Hoyuelos. Pedania Los Ruices. Terme municipal de Requena (València).
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és la legalització d'una antiga extracció de graves i arenes i continuar l'explotació amb un pla d'explotació i restauració definit.
  
La superfície en propietat és de 72.892 m², dels quals 37.919 m² ja es troben afectats per l'explotació i 28.633 m² és la superfície que es pretén explotar.
  
Les parcel·les objecte d'explotació se situen junt amb la rambla Los Calabachos, a uns 2 km. a l'est de la pedania de Los Ruices en el terme municipal de Requena.
  
Els materials a explotar corresponen a depòsits de rambla quaternaris constituïts per graves i arenes amb matriu arenosa presentant estratificació encreuada i amb presència de rodals llimoargilosos d'escassa entitat.
  
Subjacents a aquests materials, cota 684 m.s.n.m. es troben les argiles no beneficiables pertanyents al miocé inferior, més concretament a la formació aquitanià.
  
El volum total de material que s'ha d'explotar serà pròxim als 386.113 m³ dels quals s'estima un volum de material estèril de 103.870 m³ els quals seran reutilitzats per a labors de restauració de la gravera. En estimar una producció anual de 37.632 m³/anuals, s'obté una vida programada per a l'explotació de 7 anys i mig.
  
El sistema d'extracció serà el de mineria a cel obert amb talussos forçats de 60º i 8 m d'alçària i bermes intermèdies de 8 m. Aprofitant el tipus de material i la morfologia del terreny, es realitzarà una extracció en bancs, utilitzant per a l'extracció i càrrega mètodes convencionals. La cota inferior d'explotació se situa en 684 m.s.n.m.
  
L'explotació es realitzarà per fases a partir de la situació actual en què es troba l'explotació.
  
Fase I
  
Es realitzaran les labors d'explotació en dos fronts distints, un situat més al sud, on aprofitant el front existent s'avançarà fins al límit fixat d'explotació deixant així una obertura en la zona est a la vora de la rambla i a més s'iniciarà l'obertura d'un front d'explotació en la zona oest.
  
Fase II
  
Es continuarà l'explotació del front situat a l'oest fins al límit de parcel·la. D'altra banda, s'anirà omplint la zona on es troba actualment la bassa d'aigua, ja que els voltants de la bassa es troben a cota 676 m.s.n.m. per sota de la cota en què es planteja la plaça de pedrera una vegada restaurada. Pel que fa a la bassa de decantació de fins de la planta es preveu que es trobe pràcticament curullada a falta d'estendre la terra vegetal per a la posterior revegetació d'aquesta.
  
Després de realitzar els treballs d'explotació, la zona es trobarà amb dos bancs de 8 m d'alçària i inclinació de 60º i bermes intermèdies de 8 m. i una gran plataforma central amb un pendent del 2% des de l'oest cap a l'est perquè d'aquesta manera drenen les aigües pluvials cap a la rambla Los Calabachos a l'est de l'explotació.
  
La restauració consistirà en:
  
- Tractament de talussos i plataformes: es desplegaran els bancs on es deixaran talussos de 5 m d'alçària màxima i bermes de 4 m d'ample, i l'angle de talús és de 35º, amb un talús general de restauració no superior als 23º.
  
- Drenatge de bermes i plataforma central.
  
- Recollida i estesa de terra vegetal.
  
- Revegetació de talussos i plataformes.
  
- Desmantellament d'instal·lacions existents.
  
- Condicionament d'accessos.
  
- Pla de vigilància.
  
Alternatives
  
Encara que geològicament hi ha materials semblants en altres zones, s'ha triat aquesta per estar anteriorment afectada per una activitat extractiva, la possibilitat de restaurar la zona i el fàcil accés des de zones o a zones de potencials necessitats pròximes.
  
Tramitació administrativa
  
Antecedents
  
En data 24 d'octubre de 2002, el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet davant d'aquest servei l'expedient d'extracció de graves, secció A) Los Ruices, obrint expedient d'impacte ambiental amb número 381/02-AIA. Al juny de 2003, es remet el certificat de la informació pública de l'expedient on s'indica que no hi han hagut al·legacions respecte d'això.
  
Posteriorment, en data 6 de desembre de 2003, el director general de Gestió del Medi Natural, dicta la resolució de l'expedient tornant la documentació tramitada al Servei Territorial d'Indústria i Energia de València per estimar que de l'examen de la documentació tramitada no s'obtenen elements de judici suficients per a prendre una decisió respecte a l'actuació projectada (article 24 apt. 5 del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental).
  
2. Remissió de l'expedient
  
En data 24 de maig de 2004, el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet nova documentació en què queden esmenats determinats aspectes del projecte anterior, i en conseqüència s'obri nou expedient d'impacte ambiental amb número 97/04-AIA.
  
Es considera com a vàlid el certificat d'informació pública remés en data 23 de juny de 2003 en el qual s'indicava que no es van presentar al·legacions al projecte.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
La zona d'explotació es troba a la vora de la rambla Los Calabachos i es correspon amb una antiga gravera que ha deixat un buit miner sense restaurar amb talussos pràcticament verticals de més de 14m d'alçària i que ha excavat per sota de la cota del llit de la rambla i forma un got sense evacuació natural d'aigües pluvials.
  
La resta de la superfície a explotar es troba uns 15-20 m per damunt de la cota de la rambla, es correspon amb depòsits de graves i arenes de pendent suau i amb escassetat de sòl edàfics que són aprofitats per al cultiu de vid.
  
L'acció de l'home es deixa veure de manera intensa en la zona, ja que el sòl fèrtil ha sigut dedicat al cultiu i la vegetació natural ha quedat relegada als turons i les zones més accidentades.
  
La fauna existent s'associa a zones de cultiu i de rambles acostumada a la presència humana, al trànsit de camions i a l'extracció de material.
  
Pel que fa a la vegetació típica de rambles, aquesta es troba fortament degradada pel trànsit de camions que ha circulat al llarg dels anys per l'interior de la rambla cap a i des de la gravera.
  
El clima que es dóna en la zona és continental sec. Les temperatures mitjanes disminueixen respecte les de la costa per la major altitud, però s'incrementa l'oscil·lació tèrmica, tant la diària com l'anual. Presenta una mitjana anual de 14º C amb hiverns freds i llargs (novembre a març) i uns estius amb elevades temperatures en les hores centrals de dia i escassa humitat relativa en l'aire.
  
Les precipitacions són escasses i irregulars, amb una mitjana anual al voltant de 450 mm. A l'estiu les precipitacions solen presentar caràcter tempestuós amb granissades.
  
Des del punt de vista socioeconòmic, l'agricultura és el sector econòmic més important de la comarca, on destaca el cultiu de vid. Existeixen a més nombroses granges porcines i avícoles.
  
D'acord al PGOU de Requena, els terrenys objecte d'estudi estan classificats com a sòl no urbanitzable comú sota la modalitat de terrenys molt permeables.
  
Identificació i valoració dels impactes
  
Vista l'àrea a explotar i analitzat l'estudi d'impacte ambiental, s'hi indiquen els principals efectes ambientals derivats del projecte tramitat, aquests són:
  
Destrucció del sòl i vegetació associada, deteriorament de la qualitat paisatgística de la zona, afecció a la fauna, modificació del relleu, canvi de l'ús del sòl, contaminació atmosfèrica per emissió de partícules sòlides, contaminació aigües superficials per increment de càrrega sòlida i terbolesa de les aigües, alteració de drenatges, afecció a infraestructures i equipaments, afecció a llit públic, increment de nivells sonors, alteració cadenes tròfiques, possible alteració qualitat de les aigües subterrànies i superficials i possible contaminació del sòl.
  
Existeixen a més altres efectes que no han sigut previstos en l'estudi i que han de tenir-se en compte ja que poden generar impactes severs si no es prenen les mesures protectores i correctores adequades. Aquests són:
  
- Trànsit de camions a través de llit públic - rambla Los Calabachos.
  
- Respecte a la línia elèctrica no es garanteix estabilitat del monticle, implica un impacte paisatgístic sever i hi ha una possible afecció a l'estesa.
  
- Risc d'inundació i modificació dels drenatges naturals de la rambla en possibilitar l'entrada d'aigües cap a l'interior de l'explotació.
  
La majoria d'aquests impactes poden considerar-se reversibles a curt-mitjà termini sempre que es prenguen les mesures protectores i correctores adequades.
  
Actualment l'activitat extractiva ha originat un impacte sever, sobretot des del punt de vista paisatgístic, amb la creació de talussos verticals de 15 m, modificació del relleu i l'afecció a llit públic. Aquest projecte intenta minimitzar els impactes generats per aquesta antiga extracció aplicant una sèrie de mesures correctores.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures protectores o correctores previstes en l'estudi d'impacte ambiental per a reduir o minimitzar els impactes existents i els prevists per l'explotació es consideren en gran manera adequades, no obstant això han d'incorporar-se altres mesures que no han sigut previstes en l'estudi, com són:
  
Mentre que la plaça de la pedrera no haja sigut restituïda a una cota superior a la de la rambla, deixar un talús prou alt en la zona est de l'explotació a fi d'evitar l'entrada d'aigua cap a l'interior de l'explotació davant de possibles revingudes.
  
Mantenir en condicions òptimes i reposar si és el cas aquells danys duts a terme en els camins d'accés que discorren per l'interior de la rambla.
  
Minimitzar els riscs que comporta l'existència d'un línia elèctrica que travessa la parcel·la que s'ha d'explotar.
  
El pla de vigilància ambiental desenvolupat preveu entre altres aspectes el control de riscs d'erosió, sedimentació i inestabilitat, control d'obres de drenatge i d'abocaments, manteniment en òptimes condicions de la terra vegetal, seguiment del pla d'explotació i restauració, controlar les zones de recollida de material, control del desenvolupament de la revegetació, control de límits sonors de la maquinària, control de pols generada pel trànsit de maquinària, instal·lacions de trituració i classificació.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'explotació d'extracció de graves i arenes denominada Los Ruices, sítia en la pedania Los Ruices del terme municipal de Requena (València), promogut per Sr. Ramón Argenter Requena, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada, com també els condicionants establits en el següent apartat i modificacions introduïdes per aquests.
  
En primer lloc, qualsevol estèril generat en l'explotació s'utilitzarà per al farciment de la plaça de la pedrera i la remodelació dels talussos de restauració. La plaça de la pedrera una vegada restaurada quedarà per damunt de la cota natural del barranc, garantint així el correcte drenatge de les aigües d'escorriment.
  
Fins que la plaça de la pedrera no se situe a una cota superior a la de la rambla, els talussos de la zona est no han de ser explotats en la seua totalitat per a poder garantir o minimitzar el risc d'inundació de la pedrera i el de contaminació de les aigües superficials.
  
S'haurà de disposar de l'autorització corresponent per a treballar i transitar dins del domini públic hidràulic.
  
Desplaçar la línia elèctrica fora de la zona d'explotació o bé, garantir l'estabilitat del monticle i la integració d'aquest en l'entorn. En cap cas es deixarà un monticle amb parets verticals i inestables.
  
Una vegada finalitzada l'explotació es restauraran tots aquells camins d'accés i infraestructures utilitzades en l'activitat fins a aconseguir un estat equivalent al d'abans de començar les labors d'extracció.
  
La densitat total de plançons que s'han d'utilitzar en la restitució de la cobertura vegetal forestal haurà d'incrementar-se fins a un mínim de 2.500 exemplars per hectàrea.
  
Es recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats per un taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de residus i en el Reial decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.
  
Si durant el procés d'explotació de la gravera es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria d'Educació i Cultura, de forma immediata, i adoptar les mesures pertinents a favor de la protecció i conservació d'aquestes, conforme amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana.
  
El promotor queda obligat a presentar davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en dos exemplars, on s'arrepleguen el balanç i l'estat actual de l'activitat, respecte als volums extrets i aprofitats, als farciments efectuats i a l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració-estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència sorgida en el desenvolupament d'aquestes. Aquest servei remetrà una de les còpies a aquesta Direcció General.
  
Segon
  
Es notificarà a les persones interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no hi cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 14 de setembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javiez Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 210/04-AIA
  
Títol: Explotació pedrera calcària marmòria La Algueñeta.
  
Promotor: RICARDO GARCÍA PALAZÓN
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria d'Alacant.
  
Localització: Paratge la Boquera. Terme municipal de la Romana (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una pedrera de calcària marmòria, tramitada com a recurs de la secció A) per la Llei de mines.
  
La parcel·la on es pretén iniciar l'explotació comprén una superfície d'unes 10,2 ha de les quals 5,5 ha seran objecte d'explotació. L'esmentada parcel·la es correspon segons cadastre a la parcel·la núm. 239, polígon núm. 43 del terme municipal de la Romana.
  
La parcel·la presenta un desnivell d'uns 30 m corresponent a la diferència entre la cota màxima de 560 m i la cota mínima de 532 m.
  
Característiques de l'explotació:
  
- Condicionament d'accessos i pistes d'accés a fronts d'explotació.
  
- Eliminació de la capa superficial de vegetació.
  
- Extracció del material mitjançant l'ús d'esbrossadora de fil diamantat en via humida.
  
Talús final d'explotació format per 4 bancs de 7m d'alçària amb longituds entre 250-300 m.
  
Reserva estimada de calcària marmòria de 240.000 m³. Extracció anual prevista de 12.000 m³ i vida mitjana de 20 anys.
  
Coeficient d'aprofitament del 35%.
  
Enderrocs temporals de material estèril
  
3 camions diaris per al transport de pedra a serradores de blocs.
  
Transport d'estèrils a fàbrica de triturats.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El desembre de 2003 el Servei Territorial d'Indústria d'Alacant remet el projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental i pla de restauració de la pedrera de calcària marmòria, secció A) denominada La Algueñeta adjunta, a més, el certificat del resultat d'informació pública de l'expedient on s'indica que després d'haver-se publicat l'expedient en el DOGV núm. 4615, de 24.10.03, no s'hi van presentar al·legacions.
  
En data 18 de febrer de 2004, es va sol·licitar a l'empresa promotora a través del Servei Territorial d'Indústria ampliació de documentació, advertint que transcorregut el termini de 3 mesos sense rebre allò que s'ha sol·licitat es procediria al tancament de l'expedient.
  
En no haver-se aportat la documentació sol·licitada en el termini concedit, en data 9 de juny de 2004, el director general de Gestió del Medi Natural dicta resolució de l'expedient declarant conclòs el procediment per desistiment i arxivant l'expedient.
  
En data, 9 de juny de 2004, el Servei Territorial d'Indústria remet a aquesta Direcció General, l'ampliació sol·licitada, on s'indica que aquesta va ser registrada davant d'aquest servei en data 18 de maig de 2004.
  
En conseqüència, s'obri nou expedient d'avaluació d'impacte ambiental amb núm. 210/04-AIA, on s'incorpora la documentació inicialment tramitada, l'ampliació sol·licitada, com també la informació pública de l'expedient.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
L'explotació se situa al sud-oest de la població de la Romana, a una distància lineal de 2,8 km aproximadament. Per a accedir a l'explotació es parteix de la carretera autonòmica CV-840 direcció la Romana-Alguenya, en el km 19 a la vora de l'estació de servei de la Romana es pren un desviament que correspon al camí vell d'Alguenya, el qual després de recórrer un total de 3,4 km condueix al camí d'entrada a la parcel·la.
  
Segons les normes subsidiàries del planejament municipal vigent, el sòl on es pretén situar la parcel·la correspon a sòl no urbanitzable comú en el qual es permet destinar aqueix tipus de sòl a la indústria del marbre (pedreres i serradores).
  
La rambla Honda que discorre al sud de la parcel·la s'utilitza com a camí de trànsit de vehicles de la zona, agricultors i camions d'explotacions de marbre, per la qual cosa és transitada de forma habitual.
  
S'indica en el projecte que el camí de la rambla Honda constitueix un camí ramader, que serveix com a via de trànsit per al trànsit de camions a diverses explotacions de marbre de la zona.
  
L'explotació no afecta cap nivell aqüífer ni cap curs d'aigua permanent ni rambla d'alguna entitat.
  
El clima presenta determinats trets de continentalitat. Les mitjanes tèrmiques oscil·len entre els 6º C de gener i els 24º C d'agost, mentre que les precipitacions rares vegades ariben als 400 mm de pluja anual.
  
Les condicions edàfiques naturals s'han vist modificades intensament a causa de l'activitat humana que ha anat aterrassant, rompent i desforestant àmplies zones del territori.
  
La vegetació natural ha patit una gran transformació. La zona on es pretén situar l'explotació es troba en la major part d'aquesta sobre bancals d'ametlers abandonats i en menor proporció sobre matoll, i hi apareix també algun pi dispers.
  
La fauna, igual que la vegetació, es troba degradada i es correspon a àrees ocupades per matoll i cultius de secà i hi destaca l'avifauna i els xicotets mamífers.
  
La pedrera no s'observa des de carreteres principals o nuclis de població. D'altra banda, l'explotació en sentit descendent des de cota 560 m, situa la pedrera en la zona aterrassada de la serra Pelada, i queda oculta i integrada en la vessant.
  
D'acord a l'estudi presentat, en la zona que s'ha d'explotar i en les àrees adjacents, com també en les àrees d'accés, no hi hi ha evidències ni restes arqueològiques ni elements constructius ni estructurals que puguen ser afectats.
  
Identificació i valoració dels impactes
  
Els efectes ambientals derivats de les esmentades accions serien:
  
Destrucció del sòl i vegetació associada, increment dels processos erosius, discontinuïtat en el paisatge i canvi de color, modificació del relleu, increment de processos erosius, possibilitat de contaminar les aigües superficials, modificació dels drenatges, ubicació d'enderrocs temporals, increment de trànsit rodat i producció de pols i soroll en l'àrea d'explotació i camins d'accés.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
S'adopten mesures correctores adequades per a minimitzar aquests impactes desenvolupant un pla de restauració que proposa integrar la zona afectada per l'explotació a l'antic ús forestal d'aquesta. Amb aquest fi es desenvolupa un pla de restauració que consisteix en el remodelatge de la topografia i deixar bancs d'alçària de 3 i 4 m i pendents generals no superiors a 30º.
  
Els estèrils generats en l'explotació se situen en enderrocs temporals dins de la parcel·la sol·licitada, i són transportats una vegada per setmana a plantes de trituració de la zona. Aquests enderrocs desapareixeran una vegada finalitzada l'explotació.
  
De la mateixa manera, els blocs de material vendible se situaran en diferents àrees dins de la parcel·la sol·licitada.
  
La revegetació de la parcel·la es considera adequada, duent-se a terme una sembra de llavors, una plantació d'arbustives i arbòries tant en vessants com en plataformes.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 17 estableix que correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjdici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'obertura de la pedrera de marmòria tramitada com a secció A) denominada La Algueñeta, al terme municipal de la Romana, promogut per RICARDO GARCÍA PALAZÓN sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establerts en el següent apartat, com també les modificacions introduïdes per aquests.
  
Segon
  
Com a condicions que s'han de complir en l'execució de l'esmentat projecte s'estableixen les següents:
  
Haurà d'obtenir-se autorització d'ús de camí ramader a més de mantenir-lo en òptimes condicions.
  
Es recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats per un taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de residus i en el Reial decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.
  
El promotor queda obligat a presentar davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en dos exemplars, on es recullen el balanç i l'estat actual de l'activitat, respecte als volums extrets i aprofitats, als farciments efectuats i a l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració - estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència sorgida en el desenvolupament d'aquestes. Aquest Servei remetrà una de les còpies a aquesta Direcció General.
  
Es concertarà anualment amb aquesta Direcció General una visita de comprovació de les actuacions de restauració i l'efectivitat de les mesures, i exigir, si no n'hi ha, l'execució d'aquestes.
  
Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiqus, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 14 de setembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 394/03-AIA
  
Títol: Ampliació de l'explotació avícola de broilers
  
Promotor: Aldani, SC
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Catí (Castelló)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'activitat avícola de broilers
  
Localització: Polígon 15, parcel·les 40, 42 i 49, del terme municipal de Catí (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació d'una explotació avícola, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per una única nau de capacitat per a 21.000 broilers, que constitueix una superfície construïda de 2.669 m², i pretén ampliar-se amb la construcció d'una segona nau de 1.440 m² amb capacitat per a 14.000 broilers més. La nova nau serà de planta rectangular i coberta a dues aigües.
  
Els pollets seran rebuts en l'explotació amb un dia d'edat, i seran engreixats durant un període inferior a 60 dies, moment en què passaran a escorxador. Després de cada cicle d'engreixament, es realitzarà un buidat sanitari de 30 dies. Es realitzen 4 cicles/any (es considera que el buit sanitari, o els cicles/any, seran inferiors en la pràctica, ja que, si es té en compte les indicacions de l'estudi d'impacte ambiental, se sobrepassa l'any).
  
Els pollastres es crien sobre llit de borumballa, i es genera un total de 336 t de gallinassa/any, la qual serà retirada després de cada cicle d'engreixament per una empresa aliena a l'explotació (Transbelles, SL, amb NIF: 70.033.352-D). S'hi inclou contracte de compravenda, sense que s'hi indique la vigència d'aquest.
  
Els cadàvers generats en l'explotació seran destinats a una caseta municipal de recolllida de cadàvers.
  
Com a mesures higienicosanitàries a adoptar en l'explotació, s'inclou instal·lar una tanca perimetral a l'explotació, com també un gual sanitari que permeta desinfectar les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
El proveïment d'aigua potable es realitza de la xarxa d'aigua potable municipal.
  
L'explotació es localitza a 3,5 km del nucli de població.
  
En data 6 de maig de 2004, es realitza visita a l'explotació, i es comprova que l'ampliació no s'ha executat fins al moment.
  
Es considera infravalorada la quantitat anual de gallinassa generada en l'explotació, la qual triplicaria la quantitat calculada en l'estudi d'impacte ambiental. Per tant, haurà de tenir-se en compte la quantitat real generada a l'hora d'aplicar les mesures correctores d'aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 5 d'agost de 2003, amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 80, d'1 de juliol de 2003, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
Informe favorable de l'inspector de sanitat.
  
Informe favorable del cap local de sanitat.
  
Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
Autorització prèvia de la COPUT.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.
  
L'actuació proposada es localitza en l'àmbit de la LIC l'Alt Maestrat, inclosa en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià per a la inclusió d'aquesta en la xarxa Natura 2000, d'acord amb el que disposa la Directiva 92/43/CEE, d'hàbitats.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, fauna i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, pròxima a sòl forestal (amb presència important d'alzines).
  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, i són els elements ambientals més susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la utilització d'aquests per empresa externa a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat, identificats en l'estudi d'impacte ambiental són: sobre paisatge, per la introducció d'elements estranys i sobre l'aire, per l'emissió d'olors, associats a la gallinassa generada. Ja que no hi ha emmagatzemament exterior de la gallinassa, l'impacte es considera poc rellevant.
  
No s'ha inclòs la valoració d'impactes en l'estudi d'impacte ambiental, passant directament a proposar mesures correctores.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental
  
Entre les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental s'incloen les següents:
  
No es podrà acumular la gallinassa en l'explotació, d'on serà retirada després de cada cicle d'engreixament. La nova pollada es rebrà sobre llit de serradura i superfosfat de calç d'acció absorbent, desodoritzant i desinfectant.
  
Els buits i finestres de les naus hauran de disposar de malla que impedisca l'accés de vectors a l'interior.
  
Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, o sistema de desinfecció equivalent, de manera que s'aconseguisca la desinfecció dels vehicles que accedeixen a l'explotació.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb la construcció en l'explotació de femer, per a poder acumular la gallinassa, com a mínim, d'un cicle d'engreixament, en previsió de possibles demores per part de l'empresa encarregada de la retirada d'aquesta. A més s'haurà de dur a terme l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de la granja avícola, situada en el terme municipal de Catí (Castelló), promoguda per Aldani, SC, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un cicle d'engreixament. El femer serà de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recolllida de lixiviats.
  
Tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, els establiments diferents de les explotacions ramaderes que realitzen activitats de recolllida, concentració i tractament de fems i purins, hauran d'efectuar la comunicació de les seues activitats a la Conselleria competent, en un termini màxim de tres mesos des de l'entrada en vigor de la Llei, comunicació que haurà de realitzar l'empresa amb nom Transbelles, SL, amb NIF 87.013.296-F.
  
S'utilitzarà un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant.
  
Es disposarà de tanca perimetral en l'explotació.
  
Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.