Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5215, del 09-03-2006 (2006/2542)

Resolució de 21 de febrer de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5215

Data del DOGV
:   09-03-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/2542


Data del document
:   21-02-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Barracas
    * Alaquàs
    * Betxí
    * Romana, la
    * Algorfa
    * Elx
    * Titaguas
    * impacte ambiental

Resolució de 21 de febrer de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2006/X2542]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 128/01-AIA Alaquàs, 322/01-AIA Betxí, 180/01-AIA la Romana, 212/04-AIA Algorfa, 277/04-AIA Elx, 295/04-AIA Barracas i 075/04-AIA Titaguas, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 21 de febrer de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 128/01-AIA.  
Títol: Homologació modificativa i pla parcial la Figuera, sector III i UE. G del PGOU d'Alaquàs.  
Promotor: Ajuntament d'Alaquàs.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.  
Localització: A l'oest del nucli urbà d'Alaquàs, limítrofa amb el terme municipal de Torrent i entre els vials denominats camí del Bovalar i camí dels Mollons.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és modificar l'ordenació detallada del sector III i de la Unitat d'execució G proposada pel pla general vigent, com també la reclassificació d'una superfície de 17.686,8 m², de la qual 10.680 m² són sòl no urbanitzable de reserva viària i 7.006,8 m² sòl no urbanitzable comú, segons el PGOU vigent, en sòl urbanitzable industrial.  
2. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte  
El pla general d'ordenació urbana vigent al terme d'Alaquàs va ser aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 27 de setembre de 1990. Aquest planejament classifica el denominat sector III com a sòl urbanitzable programat amb una superfície de 42.700 m² i la Unitat d'execució G, com a sòl urbà amb una superfície de 68.000 m². Ambdues superfícies tenen la qualificació de sòl industrial.  
Amb l'actuació projectada es proposa modificar el pla general vigent de manera que la Unitat d'execució G amb una superfície de 68.000 m², passa a tenir 74.957,06 m² comprovats a partir d'un alçament topogràfic efectuat i després d'haver-se realitzat una redelimitació que permetera salvar determinades edificacions i corregir errors de mesurament. El sector III s'amplia en reclassificar-se els 17.686,8 m² de sòl no urbanitzable anteriorment citats, i passa a tenir una superfície de 60.386,81 m².  
Així mateix, les unitats execució proposades en el planejament vigent s'han nomenat, de manera que, la Unitat d'execució G es denomina en el Pla parcial, Unitat d'execució G-1, amb una superfície de 74.957,06 m², i el sector III es denomina Unitat d'execució G-2, amb una superfície de 60.386,81 m².  
De la totalitat de l'actuació amb una superfície de 135.343,87 m², es preveu destinar a l'ús privat industrial 100.437,03 m² i a l'ús com a sòl dotacional públic (viaris, aparcaments i zones verdes) 34.906,84 m².  
Respecte als serveis urbans necessaris per al funcionament correcte de l'activitat industrial, el pla parcial proposa que les aigües residuals es destinen a la depuradora de Quart-Benàger, situada en el terme municipal de Xirivella, mitjançant la construcció d'un col·lector al llarg del camí del Bovalar que connecte amb el sistema bàsic metropolità de Quart-Benàger. El col·lector existent no té capacitat per a evacuar les aigües pluvials, per la qual cosa es proposa que la xarxa de clavegueram siga de tipus separatiu, abocant les esmentades aigües sobre el barranc de la Saleta. L'aigua potable es preveu obtenir de la xarxa municipal, procedent de captacions subterrànies i de la potabilitzadora de Picassent. L'energia elèctrica s'obtindrà de la subestació distribuïdora de Torrent, preveient que la xarxa de mitjana i baixa tensió en la zona de l'actuació discórreguen soterrades. Els residus que es generen seran recollits pels serveis municipals, depositant-los en l'abocador que es tinga com a destinació, sense indicar-se la ubicació de l'abocador i tipologia de residus capaços d'albergar.  
Els accessos a l'actuació, estàn previst realitzar-los des del camí rural que accedeix a la rotonda E de l'enllaç del distribuïdor sud amb l'autovia A-7 (bypass) i des de la rotonda 7 del distribuïdor comarcal, el qual transcorre molt pròxim a la zona de l'actuació.  
Tramitació administrativa  
Informació pública  
En data 13 de març de 2001 va tenir entrada en la Conselleria de Medi Ambient el Pla parcial la Figuera, sector III . UE. G i estudi d'impacte ambiental, remés per l'Ajuntament d'Alaquàs.  
En data 23 de març de 2001, es va remetre un escrit a l'Ajuntament indicant-se en aquest que per a procedir a la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental iniciat, era necessari que s'adjuntara el certificat d'aprovació provisional i el resultat del tràmit d'informació pública, incloent còpia de les al·legacions que hi haja, si és el cas.  
En data 29 de maig de 2001, va tenir entrada en la Conselleria de Medi Ambient la documentació administrativa sol·licitada a l'Ajuntament.  
L'estudi d'impacte ambiental es va sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 3958, de data 13 de març de 2001, Butlletí Oficial de la Província núm. 69, de data 22 de març de 2001, diari Levante de data 1 de març de 2001, tauler d'edictes de l'Ajuntament i notificant-se individualment als titulars cadastrals afectats, i es presentaren tres al·legacions al pla parcial durant el termini d'informació pública, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament d'Alaquàs, cap de les quals són de caràcter ambiental.  
Afeccions legals  
El projecte tramitat haurà de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que aquest produirà i que s'indiquen a continuació:  
. Els abocaments d'aigües residuals que generen les indústries instal·lades en el polígon, i les aigües pluvials, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
. El nivell de soroll admissible estarà conforme amb el model d'ordenança municipal sobre la prevenció de la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions) elaborat a aquest efecte conjuntament per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats pel projecte d'activitat  
Revisada la documentació tramitada i consultada la informació disponible en el Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental, la major afecció es produirà sobre el canvi d'ús del sòl, passant de cultius de regadiu a ús industrial. Així mateix, la localització del sòl industrial que preveu el pla general vigent i que es pretén ordenar amb el pla parcial tramitat, no resulta molt encertada a causa de la generació de bosses de sòl agrícola aïllades entre sòls industrials.  
El polígon industrial proposat es troba en una zona molt plana, que actualment no presenta problemes d'inundació, segons els mapes de risc per inundació publicats per la COPUT. No obstant això, a l'est de l'àrea que s'ha d'urbanitzar es troba el barranc de la Saleta, el qual es preveu canalitzar-lo conforme a allò que s'ha indicat en la proposta del Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), actualment en tramitació. Indubtablement, l'increment d'urbanitzacions als voltants del barranc de la Saleta, generarà un increment de vessaments, dels quals únicament s'indica que seran conduïts a aquest barranc, sense que s'avalue el possible efecte de l'augment de cabals.  
Les aigües superficials i subterrànies es veuran afectades pel desenvolupament de l'actuació, pel fet que l'augment de la superfície impermeable, reduirà la recàrrega de l'aqüífer i augmentarà l'escorriment superficial, amb el consegüent risc d'arrossegar abocaments incontrolats, com també residus sòlids, tòxics i perillosos incorrectament gestionats.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
L'estudi d'impacte ambiental realitza una identificació i valoració d'impactes, destacant d'aquests l'ocupació i pèrdua total del sòl actual, la generació d'aigües residuals i l'augment de les vessaments, reducció de la qualitat atmosfèrica per l'increment de soroll i gasos pel trànsit intern i les activitats que s'exerciran, i l'alteració del paisatge.  
Els sectors disposen de la possibilitat de connectar els serveis de proveïment d'aigua, energia elèctrica i evacuació d'aigües residuals, amb els existents en el sòl urbà industrial els Mollons situat a l'est de l'àrea d'actuació, com també una accessibilitat alta per la seua facilitat de connectar amb les infraestructures viàries existents al seu voltant. El proveïment d'aigua potable procedeix de la potabilitzadora de Picassent, i es preveu un cabal punta de 23 litres per segon. Es construirà un sistema separatiu d'aigües residuals i pluvials, i es destinaran les primeres a l'EDAR de Xirivella a través del col·lector del sistema bàsic metropolità de Quart-Benáger, i les pluvials al barranc de la Saleta.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
De les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental cal destacar el fet de projectar un tancament de separació amb els sòls classificats com a no urbanitzables d'ús agrícola. Aquest tancament es proposa que s'execute mitjançant un sòcol d'obra sobre el qual es dispose un tancament metàl·lic. La mesura a priori és bona, tot i que seria adequada la integració de vegetació arbòria que reduïra l'impacte paisatgístic i servira de matalàs per a amortir l'increment sonor que es produirà.  
L'estudi d'impacte ambiental no conté programa de vigilància ambiental, i és necessària la incorporació d'aquest, conforme als continguts de l'estudi que estableix el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta (annex I, apartat 8.G del Decret 162/90).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'homologació modificativa i pla parcial la Figuera, sector III i UE. G del PGOU que afecta el terme municipal d'Alaquàs (València), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental duent-se a terme les mesures correctores contingudes en aquest, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants d'obligat compliment establits en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Com a condicionants addicionals que s'han de complir per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat, s'hi estableixen els següents:  
1. El desenvolupament de l'actuació se supedita a l'acceptació de l'òrgan gestor de la de l'estació depuradora d'aigües residuals, per la qual cosa es requereix informe favorable de l'entitat gestora de l'esmentada infraestructura que assegure la capacitat de depuració pel que fa a cabals d'abocament i composició de les aigües residuals es refereix.  
2. Les aigües residuals industrials hauran de ser tractades prèviament i caracteritzades per la mateixa indústria abans de ser abocades a la xarxa de clavegueram, sent únicament admissibles, aquelles que complisquen els límits establits per les ordenances d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, que en cap cas seran més permissius que els límits prevists en el model d'ordenança elaborat a aquest efecte conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Les aigües que no complisquen els requisits anteriors seran gestionades per empreses gestores de residus tòxics i perillosos.  
En tot cas, serà necessària la construcció d'arquetes de registre en la connexió de la xarxa de sanejament de cada indústria amb la xarxa del polígon, de manera que es facilite la presa de mostres sobre els efluents produïts.  
3. En el supòsit de no admetre's els efluents prevists en l'estació depuradora de Xirivella, s'haurà de construir una depuradora pròpia per a l'actuació. En aquest cas, es remetrà a aquesta Direcció General un informe emés per l'entitat gestora, en el qual s'especifiquen les característiques de la nova depuradora, còpia de l'autorització d'abocament per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i localització d'aquest abocament, tot això prèviament al desenvolupament de l'actuació.  
4. Respecte al subministrament d'aigua, s'haurà de documentar la disponibilitat i qualitat d'aigua potable per a satisfer les necessitats hídriques previstes per al desenvolupament del sòl urbanitzable industrial. En cap cas serà acceptable el reg de les zones verdes amb aigua potable.  
5. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'haurà de mantenir en condicions agrícoles adequades i es destinarà al rebliment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
6. S'haurà de potenciar la integració del polígon amb els sòls agrícoles immediats, mitjançant el desenvolupament de pantalles vegetals que incloguen exemplars de desenvolupament vertical, emprant-se elements arboris propis de l'entorn.  
7. S'haurà de garantir l'adequada gestió dels diversos tipus de residus en tot l'àmbit de l'actuació i en especial pel que fa a les produccions de residus tòxics i perillosos.  
8. S'elaborarà un programa de vigilància ambiental, el qual haurà de ser lliurat en aquesta Direcció General amb anterioritat a l'aprovació definitiva de l'actuació.  
9. S'aplicaran totes i cada una de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, que no entren en contradicció amb les proposades en els epígrafs anteriors d'aquesta declaració.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 de febrer de 2002.. La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 322/01-AIA:   
Promotor: Luis Batalla SA  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Industria i Energia . Mines (Castelló)  
Objecte del projecte: Explotació de gravera Riu Sec  
Localització: Partida Cuas de Mira, terme municipal de Betxí.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
L'objecte del projecte és l'aprofitament racional dels recursos per a les diverses obres, tant d'infraestructura urbana, com a obra pública i edificació. L'explotació sol·licitada és de secció A per a l'extracció de graves i arenes en terrenys propietat del promotor. De manera simultània a l'explotació es produirà el farciment del buit, mitjançant materials naturals procedents de les diverses obres que LUBASA executa per la zona anualment, per a finalitzar la restauració mitjançant aprofitament citrícola, segons l'ús actual d'aquest.  
En l'estudi d'impacte es vol fer constar les característiques especials de la futura extracció:  
. Reduïdes dimensions de l'àrea que s'ha d'explotar (13.278 m²)  
. Existència de la infraestructura de la fase preparatòria  
. Desnivell que s'ha de produir de només 5 m, incloent els 40 cm de terra vegetal que s'han de conservar  
. No-afecció al nivell freàtic de l'aqüífer ni al llit del riu Sec  
. Impacte visual nul des de nuclis habitats  
. Millora final de l'impacte paisatgístic  
. Recuperació volumètrica del material eliminat i de l'ús agrícola  
. Destinació dels materials per a obres pròpies del promotor en l'entorn  
El projecte es localitza en les parcel·les 142 i 107 del polígon 45 del terme municipal de Betxí, amb una superfície total de 28.805 m², dels quals es veuran afectats 13.278 m² per l'explotació, sent el volum que s'ha d'extraure de 60.000 m3.  
L'accés principal es pot realitzar des de la N-340 eixint d'Alquerías del Niño Perdido, prenent la CV-222 i eixint pel PK 2,200 es pren el camí de la Ratlla de Vila-real a Betxí i després de recórrer 450 m, es pren el camí de terra de l'esquerra, una vegada recorreguts 400 m s'arriba a l'extrem de la parcel·la.  
L'accés per La CV-10 eixint per Betxí s'accedeix també a la CV-222 eixint pel PK 1,000 es pren el camí dels Caus de Mira i recorreguts 50 m es pren la desviació cap a l'esquerra creuant el riu Sec, després de recórrer 250 m es pren el camí de terra paral·lel al llit del riu i a 150 m s'arriba al límit de la parcel·la.  
2. Alternatives  
En l'estudi no es presenten alternatives, es justifica que atés el tipus d'explotació, classificada dins de la secció A de la Llei de mines vigent, la xicoteta superfície que s'ha d'explotar i la potència de 5 metres, com també la impossibilitat d'explotar parcel·les de les quals no s'és propietari. Les alternatives es van buscar tant per a la ubicació com per al sistema d'explotació triats.  
Tramitació administrativa  
La documentació corresponent a l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració i el projecte per a l'obertura de la gravera ha sigut remesa pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, secció de Mines, de Castelló en data d'1 d'agost de 2001.  
En data de 13 de setembre de 2001 es va rebre el certificat del tràmit d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, sense que s'hi hagen presentat al·legacions, havent-se publicat en el BOP de Castelló amb data 4 d'agost de 2001.  
Informes sectorials  
Després de les consultes realitzades s'han rebut els informes següents:  
Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló:  
. Els materials de la terrassa fluvial que s'ha d'explotar són arenes, llims i argiles amb gran abundància de còdols i graves. La permeabilitat d'aquests materials és molt elevada, quedant l'aqüífer subjacent molt vulnerable a la contaminació. Per la posició geomorfològica es considera d'alt risc d'inundació. Les pèrdues de sòl presenten una baixa intensitat a causa de la presència dels bancals existents. La conca visual és baixa i no es troben espècies protegides en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
. Segons la documentació, en l'execució de l'obra, no es durà a terme cap construcció ni es conformaran enderrocs amb estèrils. A continuació s'afirma el contrari, xifrant en un 20% la proporció d'estèrils, sense conéixer com es durà a terme l'abassegament dels materials.  
. L'accés a l'explotació serà a través del camí de terra actualment existent.  
. Segons la informació continguda en l'estudi d'impacte ambiental es respectaran 50 metres des del marge del riu, i 5 m des dels límits amb les parcel·les veïnes.   
. S'estima una vida útil de l'explotació de 6 anys en primer lloc, per a posteriorment afirmar a continuació que la vida útil de la gravera és de 3 anys. El calendari de restauració contingut en la documentació és valorat per aquests serveis tècnics com a poc ajustat a la realitat.  
. La metodologia d'extracció es correspon amb una gravera totalment seca, amb la qual cosa l'emissió de pols a les parcel·les confrontants s'estima que pot ser important, amb els trastorns que això comporta a la producció citrícola.  
. Les parcel·les estan afectades per la zona de policia del llit del riu Sec, per la qual cosa serà preceptiva l'autorització de l'organisme de conca per a dur a terme aquesta actuació.  
Ajuntament de Betxí:  
El tècnic municipal ha informat dels aspectes següents:  
. La finca se situa en sòl qualificat en part com a sòl no urbanitzable de protecció del domini públic hidràulic, i en part com a sòl no urbanitzable comú.  
. Es desconeix l'existència de restes arqueològiques.  
. Que l'ús sol·licitat és compatible amb la catalogació de sòl no urbanitzable comú.  
Afeccions legals  
Tal com ha informat l'Ajuntament, el projecte proposat se situa en sòl no urbanitzable comú, i segons informe del mateix Ajuntament no presenta cap problema des del punt de vista urbanístic, però també se situa part en sòl no urbanitzable de protecció del domini públic hidràulic, per la qual cosa s'haurà de sol·licitar autorització a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'inici de l'activitat.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que cap factor ambiental es veurà afectat de manera significant, i tan sols la modificació de la morfologia i paisatge i l'impacte sobre la tapadora vegetal.   
2. Identificació i valoració d'impactes  
Impacte sobre els recursos hídrics, l'alteració sobre les aigües superficials pot resumir-se en:  
. Alteració del drenatge superficial, produïda per la creació del buit de l'explotació i la infraestructura associada.  
. Contaminació química deguda a l'abocament en la mateixa explotació del combustible o olis de la maquinària.  
. Contaminació física a causa de l'augment de les partícules sòlides en suspensió de l'aigua d'arrossegament procedent de l'explotació, reg de pistes, trànsit de camions i maquinària pesant...  
Les aigües subterrànies només es poden veure afectades pels possibles abocaments d'olis i combustibles de la maquinària.  
L'impacte sobre l'atmosfera es produirà per l'emissió de partícules sòlides en suspensió, per l'emissió de gasos. Els efectes de la pols són principalment l'afecció a la vegetació, el desgast de la maquinària i molèsties a les persones.   
Per un altre costat el soroll generat per la maquinària en el procés d'extracció o el trànsit dels camions també resulta una molèstia ambiental la incidència de la qual recau sobre la fauna i les persones.  
L'impacte sobre el paisatge i la morfologia, l'activitat pertorbarà molt localment el medi, i és visible només des de la mateixa explotació o parcel·les confrontants. Els 50 metres de protecció des del llit i els 5 metres de protecció perimetral faran de pantalla visual i sònica.  
L'impacte per l'ús de la infraestructura és temporal (6 anys) i de poca importància, integrant-se el transport en la circulació viària de la zona.  
Pel fet que la vegetació existent eren cítrics, afectats pel virus de la tristesa, i la revegetació es realitzarà mitjançant plançons de cítrics, es recuperarà aquesta coberta que es trobava degradada, a més que es produirà un enriquiment del sòl mitjançant aportació de terra vegetal i el sòl arreplegat.  
L'impacte sobre el medi sociocultural prové directament de l'augment del trànsit, amb conseqüències com perill d'accidents, deteriorament de paviments, disminució de la velocitat de circulació, etc.  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposen una sèrie de mesures correctores que, entre altres, són:  
. Per a minimitzar els efectes de la pols i els gasos:  
Els accessos i zones d'extracció s'hauran de regar periòdicament per a evitar l'alçament de la pols.  
Reducció de la velocitat de circulació.  
Utilització de camions tipus banyera de major tonatge, amb la qual cosa es redueix la intensitat de circulació.  
Retirada de la pista i accessos del material format per acumulació de pols, com també material gruixut que ocasionalment caiga durant la càrrega o el transport.  
Zona de protecció de 5 metres sense explotar en els límits amb les altres parcel·les i de 50 metres per al límit amb el llit del riu Sec i de 2 metres respecte a les canonades de reg.  
. Soroll:  
Limitació de les labors d'extracció a hores diürnes.  
Manteniment periòdic de la maquinària.  
Instal·lació de silenciadors en la maquinària mòbil.  
. Recursos hídrics  
Vigilància que evite l'abocament incontrolat en l'àrea d'extracció.  
Realització d'operacions de manteniment, canvis d'olis, combustibles i lubricants de la maquinària en tallers especialitzats sempre fora de l'explotació.  
. Sòl i vegetació  
Disseny de 45º dels talussos laterals, que evitarà els problemes d'erosió i homogeneïtzació de pendent durant l'explotació per a les zones de protecció.  
La terra vegetal s'haurà de manipular en estat de sequedat total.  
S'haurà d'evitarà el pas de la maquinària sobre aquesta.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'esmentada actuació es troba inclosa en l'annex I apartat 3C1) del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
Atés que el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que hi siguen preceptives, el projecte per a l'obertura de la gravera, secció A, denominada Riu Sec al terme municipal de Betxí (Castelló) el promotor del qual és Luis Batalla SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental, com també les condicions establides en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se li recorda al promotor que l'execució del projecte requereix l'autorització prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per ocupar part dels terrenys sòl qualificat com a sòl no urbanitzable de protecció del domini públic hidràulic.  
1. Els camins i accessos hauran de ser reparats per l'empresa promotora sempre que es produïsca un deteriorament d'aquests respecte a l'estat actual.  
2. En cap cas es permetrà l'excavació fora dels límits de la parcel·la, i s'hi hauran de mantenir les distàncies proposades en les mesures correctores.  
3. El transport s'haurà de realitzar sempre amb lones, i els regs s'hauran de produir periòdicament.  
4. Si durant exercici de l'activitat es produïren alteracions en el camí d'accés, aquestes s'hauran d'esmenar periòdicament, i a la finalització de l'activitat haurà de deixar-se el camí en el mateix estat de conservació que presentava a l'inici de l'activitat. Queda aquest seguiment per part de l'Ajuntament de Betxí.  
5. Abans d'iniciar l'activitat el promotor haurà de disposar del vistiplau de la Divisió de Carreteres per a situar i senyalitzar convenientment l'accés i l'eixida de camions des de la carretera CV-222.  
6. Es presentarà en aquesta Direcció General la restauració duta a terme mitjançant informe i reportatge fotogràfic, tant del buit generat com del camí, passats els tres primers mesos de la finalització.  
7. En el cas que es troben restes arqueològiques o s'afecte algun jaciment o altres restes de valor o interés per al patrimoni històric artístic espanyol, haurà de comunicar-se a la Direcció General de Patrimoni Artístic i paralitzar l'activitat.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici que utilitzen els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de febrer de 2002.. La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 180/0233-BWC  
Títol: Homologació i pla parcial del polígon industrial Pomares  
Promotor: Ajuntament de la Romana  
Autoritat substantiva: Ajuntament i COPUT  
Localització: En el municipi de la Romana (Alacant), aproximadament a 500 metres al sud del nucli urbà, accedint des del denominat camí Pomares.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Segons la documentació presentada, respondre adequadament i amb la major brevetat possible a la demanda de sòl industrial en un entorn molt favorable per les condicions topogràfiques del terreny i la proximitat de la depuradora municipal, pretenent aconseguir un ambient industrial agradable amb espais de caràcter públic i privat que faciliten l'esplai i donen a la zona una imatge cuidada i atractiva, com també les dotacions necessàries per a desenvolupar l'ús que es pretén.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Amb aquest projecte es pretén dotar el municipi de la Romana d'una borsa de sòl industrial amb capacitat per a indústries de grandària reduïda o mitjana, alternatives a l'assentament marbrer propi de la zona, com també a un altre tipus d'activitats terciàries.  
El polígon s'emmarca dins d'una àrea molt més gran, recollida en el document del concert previ del Pla general d'ordenació urbana que es troba actualment en fase de tramitació i orientada a grans indústries del sector marbrer.  
El sòl afectat per la proposta, de 9'4 ha de superfície i de planta sensiblement quadrada, es troba classificat actualment com a no urbanitzable d'especial protecció agrícola.  
Els límits del sector els configuren, pel nord, un camí d'accés a les parcel·les confrontants, pel sud i per l'est terrenys de cultiu, i per l'oest el denominat camí Pomares.  
L'accés al sector es preveu a través del nucli urbà per l'esmentat camí, que haurà d'adequar-se en amplària, mentre que el sanejament connectarà amb la depuradora municipal mitjançant un col·lector que es calcularà en previsió del desenvolupament del sòl industrial previst en el concert previ del Pla general d'ordenació urbana. Les conduccions d'aigua discorreran igualment pel camí Pomares i per al subministrament d'energia elèctrica s'aprofitarà la línia que el travessa, prèvia desviació i soterrament.  
3. Alternatives  
Les alternatives previstes en l'estudi d'impacte ambiental fan referència a diverses propostes de distribució dels espais interiors a la delimitació del sector proposada, però en cap cas es fa referència a l'estudi de les diferents localitzacions de l'àmbit del sòl urbanitzable dins del terme municipal.  
Tramitació administrativa  
En data 10 d'abril de 2001 el Servei Territorial d'Alacant de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial va remetre el projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental relatius a l'Homologació i pla parcial del polígon industrial Pomares, del municipi de la Romana.  
Com siga que la documentació presentada no s'ajustava als mínims que estableix el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, en l'article 21.3, en data 26 d'abril de 2001 es va sol·licitar a l'Ajuntament de la Romana la remissió dels certificats d'aprovació provisional i del període d'exposició al públic, amb còpia de les al·legacions, si n'hi havien.  
En data 10 de maig de 2001 l'Ajuntament de la Romana va remetre el corresponent certificat d'exposició pública, indicant que l'estudi d'impacte ambiental va quedar sotmés a aquest tràmit amb sengles publicacions en el DOGV i en el diari Información, i no s'hi ha presentat cap al·legació.  
Finalment, en data 1 d'octubre de 2001 l'Ajuntament de la Romana va remetre el certificat d'aprovació provisional de l'esmentat projecte.  
Afeccions legals  
1. Com ja s'ha comentat, l'accés al sector situat a uns 500 metres al sud del nucli urbà passa per travessar-lo i condicionar el conegut com a camí Pomares, que en realitat es tracta d'un camí ramader denominat assagador de Font Boja a la Boquera. Si bé la seua superfície no computa l'efecte dels estàndards urbanístics del sector sí que anirà a càrrec d'aquest el seu condicionament. No obstant l'anterior, les esmentades previsions no semblen compatibles amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, tenint en compte que aquests són béns de domini públic.  
2. Malgrat els límits a què fa referència l'estudi d'impacte ambiental, de la documentació consultada no s'estimen afectats els àmbits de les rambles de la Romana i Fonda, al nord i al sud del polígon proposat, respectivament.  
Consideracions ambientals  
1. Les característiques geològiques de la superfície afectada pel projecte, localitzada als peus de la serra dels Ases i del turó de la Creu, concretament a l'est d'aquests, són les que defineixen bona part del municipi de la Romana i confrontants. Es tracta de depòsits quaternaris procedents de la destrucció dels relleus més pròxims, amb una gran extensió, formats per conglomerats, bretxes, arenes i argiles, a vegades mostrant un encostrament superficial.  
No obstant això, la diversitat del material trobat es perfila com la causa de les diverses propietats que caracteritzen aquesta planura. Concretament, en l'àrea d'estudi, la vulnerabilitat dels terrenys resulta de grau mitjà, i hi ha altres llocs al terme municipal amb millors aptituds de cara a albergar determinats usos.  
D'altra banda, l'existent, encara que escàs, pendent afavoreix la circulació de l'aigua impedint l'entollada dels sòls, i amb això, els fenòmens d'inundació.  
Com a conseqüència de l'anterior, les àrees compreses entre les rambles de la Romana i Fonda i les elevacions de la serra dels Ases i del Turó de la Creu, es configuren com les de major capacitat d'ús agrari del terme municipal, amb factors limitants d'origen fisicoquímic.  
2. A la vista de les característiques del territori afectat per la proposta, amb un molt escàs pendent i amb un elevat potencial agrari, sembla coherent l'ús i la qualificació de sòl actuals, on no resulta possible trobar restes significatives de la vegetació potencial de la zona, sinó més aviat cultius de vinya, amb presència menys rellevant d'oliveres i ametlers.  
3. Si bé el planejament industrial del projecte presentat no entraria a assentar les bases d'una nova economia per al municipi de la Romana, atesa la seua reduïda extensió, assegurant d'alguna manera la continuació de la tradició agrícola del sòl, no ocorre el mateix amb l'avanç de planejament presentat com a justificació d'aquesta homologació. Així, el desenvolupament d'un polígon lligat a la indústria del marbre, amb els requeriments de sòl que això comporta, ha de basar-se en unes directrius de creixement consensuades a nivell municipal atesa la important transformació que suposarà de cara a la potencialitat agrícola.  
En tot cas, aqueix desenvolupament haurà de basar-se també en criteris estrictament ambientals a més de socioeconòmics. En aquest sentit, no semblen adequats els creixements sobre terrenys on els pendents deixen de ser plans o com a màxim suaus, comprometent les formacions amb major relleu del municipi, com també una tendència a aproximar-se a nuclis o assentaments urbans.  
4. Un altre aspecte important que sí que resulta d'aplicació directa en el projecte presentat és el de l'accessibilitat del polígon. Plantejada inicialment a través del nucli urbà i sobre el desenvolupament d'un camí ramader, aquesta solució és susceptible de produir molèsties directes a la població per contaminació acústica i atmosfèrica a causa del pas de vehicles pesants amb material pulverulent o del qual es puguen derivar partícules de reduïdes dimensions, i resulta, al mateix temps, incompatible amb la legislació vigent de camins ramaders.  
Cabria plantejar, per tant, l'estudi d'accessos alternatius previs al nucli urbà, de manera que el trànsit de vehicles cap a les vies de major importància i de distribució del material a altres zones no afecte aquell.  
5. Des d'un punt de vista climàtic, i amb les reserves que comporta l'ús de dades procedents d'estacions de mesurament allunyades del municipi, la localització de la proposta resultaria coherent atesa la freqüència i predomini del vent, factor molt important de cara a minimitzar la possible afecció de les emissions atmosfèriques a la població.  
6. Sobre el funcionament del polígon industrial resulta necessari prendre en consideració els aspectes següents.  
Si bé davant la situació de sobreexplotació de l'aqüífer l'estudi d'impacte ambiental proposa mesures encaminades a minimitzar la possible alteració en aquest sentit mitjançant la utilització de sistemes de reciclatge i reutilització de l'aigua, com també per l'ocupació d'espècies vegetals adaptades a l'entorn i que no requerisquen aigua en excés per a la seua pervivència, es fa necessari reflexionar sobre l'estat actual del municipi respecte de la situació i les condicions de proveïment d'aigua potable, proposant, si és el cas, una xarxa alternativa d'aigües depurades amb destinació industrial per a totes aquelles instal·lacions que no es troben directament relacionades amb el consum humà.  
En relació amb la depuració d'aigües residuals, hi ha alguna contradicció entre les mesures correctores proposades atés que per un costat es proposa la connexió del sector amb la depuradora municipal, posposant l'atorgament de llicències a la realització de les infraestructures de sanejament, i per un altre s'indica que, atés l'estat de saturació d'aquesta (la capacitat de tractament de la qual és de 320 m³/dia), s'haurà de procedir-hi a l'ampliació o a la construcció d'una nova. Per la seua banda, s'incorpora un model d'ordenances d'abocament a la xarxa de clavegueram municipal equivalent a la redactada per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, juntament amb una sèrie de mesures addicionals sobre la construcció d'arquetes de registre i separadores de greixos.  
La gestió de residus no sembla resolta convenientment al municipi de la Romana, segons es desprén de les dades de l'estudi d'impacte ambiental, on s'informa de la intenció municipal d'adherir-se al Pla integral de residus tan aviat com es construïsca un abocador comarcal. En aquest sentit, sembla necessari donar un tractament adequat en abocador autoritzat als residus urbans i inerts produïts tant en la fase d'execució com de funcionament, deixant la gestió dels residus perillosos de la mà de cadascuna de les indústries que s'han d'instal·lar mitjançant la corresponent inscripció en el registre de productors.  
Finalment, estaria la contaminació atmosfèrica i acústica produïda per l'activitat industrial. L'estudi d'impacte ambiental considera unes referències legals al respecte, incloent-hi límits d'emissió, si bé tant algunes d'aquestes dades com de les anteriors no s'incorporen a la normativa urbanística.  
7. Sobre la integració paisatgística del polígon i el respecte a les preexistències, sembla necessari indicar que l'alternativa de distribució elegida respecta una antiga casa de camp, com també la densa pinada annexa a aquesta dins dels equipaments de les dotacions públiques. D'una altra banda, la normativa elegeix un tractament exterior de l'edificació lliure, amb algunes consideracions transcrites de zones pròpiament residencials que no tenen aplicació en un polígon industrial.  
8. Finalment, cal indicar que el municipi de la Romana presenta un valor d'acceleració sísmica bàsica realment significativa (0'11), de manera que les estructures hauran de calcular-se sota un estricte compliment de la legislació vigent al respecte, la NCSE-94, amb la intenció d'evitar riscs.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte sobre l'homologació i pla parcial del polígon industrial Pomares al municipi de la Romana (Alacant), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
S'haurà de dissenyar i executar un nou accés al polígon industrial amb vista al futur desenvolupament proposat en el document de concert previ, respectant d'aquesta manera el traçat, la situació actual i l'amplària legal del camí ramader assagador de Font Boja a la Boquera, segons criteris dels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant. Aquest accés haurà de realitzar-se des de la carretera que uneix Novelda amb la Romana, prèviament a l'arribada al nucli urbà d'aquest últim.  
De cara a autoritzar la posada en marxa dels usos previstos resultarà necessari el certificat de l'empresa subministradora d'aigua potable en el qual es reculla, en funció d'una estimació de consum creïble i basada en experiències semblants, l'existència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient. En aqueixa línia, i atesa la situació de sobreexplotació de l'aqüífer, resultarà imprescindible el disseny i l'execució d'una xarxa de subministrament per a aigües d'ús industrial que s'haurà de proveir dels efluents depurats de la corresponent estació depuradora d'aigües residuals.  
S'haurà de posposar l'atorgament de llicències d'activitat a la construcció i posada en funcionament d'una nova estació depuradora d'aigües residuals el projecte de la qual haurà de preveure les necessitats del municipi segons l'avanç de planejament presentat juntament amb el projecte avaluat.  
Respecte a l'ordenança d'abocament, s'hauran de modificar els valors del crom hexavalent i el crom total a 0'5 i 2'5, respectivament.  
Pel que fa a les emissions atmosfèriques, els composts de SO2 es limitaran a 850mg/Nm³ amb tal d'adequar-se a la normativa vigent.  
De cara a una correcta gestió dels residus, i a l'espera que el municipi aplique les prescripcions del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, s'haurà de traslladar a un abocador autoritzat la totalitat dels residus sòlids urbans i inerts produïts durant les fases d'execució i funcionament del polígon industrial, per la qual cosa haurà de resultar imprescindible l'obtenció dels corresponents certificats d'acceptació de residus.  
Per afavorir la integració paisatgística del sòl industrial s'hauran d'utilitzar colors ocres i propis de l'entorn en les façanes, i evitar en tot cas els acabats de materials metàl·lics o reflectors.  
S'haurà d'incorporar a la normativa urbanística del sector les mesures correctores previstes en l'estudi d'impacte ambiental.  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de febrer de 2002.. La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 212/04-AIA.  
Títol: Pla parcial de millora del sector IX, sòl urbanitzable industrial de les normes subsidiàries del terme municipal d'Algorfa.  
Promotor: Ajuntament d'Algorfa.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge i Ajuntament d'Algorfa.  
Localització: Al sud-est del nucli urbà, a uns 600 metres d'aquest i al costat de la carretera autonòmica CV-935.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és modificar un sector de sòl urbanitzable d'ús industrial ja previst en l'homologació global de les normes subsidiàries de planejament d'Algorfa, la superfície inicial del qual era 5,07 Hi ha i es proposa que ascendisca a 7,91 Hi ha.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
En l'homologació global de les normes subsidiàries de planejament d'Algorfa el sector IX industrial no s'ordenava detalladament i es proposava el seu desenvolupament mitjançant dues unitats d'execució. Amb l'actuació proposada es pretén unificar les dues unitats d'execució en una sola atés que una d'elles es troba en un estat de consolidació avançat, de manera que no tenen cabuda les dotacions necessàries. D'aquesta manera les dotacions es localitzen per a tot el sector en l'àmbit sense desenvolupar actualment.  
La delimitació del sector es veu modificada en incrementar-ne la superfície per incorporació parcial de la franja de protecció de 18 m de la carretera CV-935 al sector atorgant-li usos de viari i zona enjardinada.  
Es modifica l'accés al sector passant d'una intersecció en T a una glorieta que millore l'accés al polígon i al cementeri localitzat immediatament al costat oposat de la carretera.  
La carretera CV-935 és coincident amb el camí ramader denominat Cabanera de Catral, de 6 metres d'amplada, per la qual cosa es veurà afectada per l'execució de la glorieta.  
La xarxa primària a càrrec del sector ascendeix a 20.883 m², destinats a superfície viària i aparcaments. La xarxa secundària a càrrec del sector ascendeix a 1.611 m² de superfície viària i aparcaments, i 9.384 m² de zona verda. Els 47.174 m² restants es destinen a superfície edificable.  
S'ha de fer constar que el límit dels termes municipals d'Algorfa i Almoradí s'ha vist modificat en l'àmbit del sector, i no resulten coincidents en l'homologació global de les normes subsidiàries de planejament d'Algorfa i en la modificació que s'està tramitant, i es veu incrementat el sector en aquesta última.  
3. Alternatives  
La modificació tramitada no presenta alternatives tècniques.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
L'Ajuntament d'Algorfa va remetre al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge en data 31 de maig de 2004 un escrit on sol·licitava la declaració d'impacte ambiental del projecte de referència per a la qual cosa va adjuntar l'estudi d'impacte ambiental i la documentació urbanística. L'expedient administratiu es va adjuntar amb posterioritat per sol·licitud del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental del Pla parcial de millora del sector IX del sòl urbanitzable industrial es va sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic mitjançant anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4.762, de data 27 de maig de 2004 i en el diari La Verdad, de data 26 de maig de 2004, i no s'hi van presentar al·legacions respecte d'això durant el termini d'informació pública, segons consta en el certificat emés pel secretari-interventor de l'Ajuntament d'Algorfa.  
2. Peticions d'informes i documentació complementària  
Durant la tramitació de l'expedient s'ha requerit a l'Ajuntament d'Algorfa a través de conversacions mantingudes amb els tècnics la inclusió en l'expedient dels certificats d'aprovació provisional del pla parcial de millora i de l'estudi d'impacte ambiental, així com el certificat del tràmit d'informació pública indicant si hi ha hagut al·legacions i si és el cas adjuntar còpia d'aquestes. Es va sol·licitar també que l'estudi es remetera correctament diligenciat i completat quant a l'afecció del projecte a un camí ramader.  
En dates 6 de juliol, 13 d'agost i 23 de setembre de 2004 l'Ajuntament va completar els requeriments anteriorment indicats presentant en aquesta Conselleria la documentació que esmena les deficiències de l'expedient.  
Afeccions legals  
El camí ramader Cabanera de Catral, d'amplada legal 6 m, es troba afectat per l'actuació en incorporar-lo dins del sector en la zona coincident amb la glorieta de nova execució i considerar-lo com a superfície de vials de la xarxa primària. S'aplicarà la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, i s'ha de de representar gràficament el camí ramader i no computar a efectes urbanístics.  
L'ordenació proposada afecta a la franja de protecció de 18 metres de la carretera CV-935. S'aplicarà la Llei 6/1991 de la Generalitat Valenciana, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana.  
Consultades altres possibles afeccions legals del projecte no s'ha observat relació directa d'aquest sobre llocs d'interés comunitari, microreserves, llits naturals d'aigua, cavitats, forests d'utilitat pública i jaciments arqueològics.  
Consideracions ambientals  
Atés que l'emplaçament del sector IX de les normes subsidiàries d'Algorfa ja es va avaluar ambientalment en la tramitació de l'homologació global, cal destacar que les principals afeccions ambientals que generarà la modificació del sector són:  
. El camí ramader Cabanera de Catral, d'amplada legal 6 m, es veurà afectat per l'execució de la glorieta, la qual cosa suposarà una xicoteta desviació del seu traçat, per a la qual cosa s'hauran de tindre en compte les consideracions que respecte d'això estime la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
L'augment d'ocupació de sòl de baixa qualitat en trobar-se transformat per l'alta pressió antròpica a què s'ha vist sotmés.  
En l'homologació global no va quedar justificada la destinació dels residus i de les aigües residuals dels nous sectors, és per això, que en aquesta tramitació haurà de justificar-se i garantir-se l'adequada depuració de les aigües residuals i tractament dels residus.  
Entre la documentació tramitada no es troba l'informe favorable de la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, i no s'ha donat compliment a la declaració d'impacte ambiental de l'homologació global de les normes subsidiàries del planejament d'Algorfa emesa per la directora general de Planificació i Gestió del Medi el 8 de juny de 2001.  
L'estudi d'impacte ambiental conté un Programa de vigilància ambiental, que haurà de ser controlat per l'Ajuntament. Aquest programa estableix els indicadors que permeten avaluar l'impacte, no obstant això es desconeixen els valors llindars, freqüència del control mediambiental i mesures que s'han d'adoptar en cas de ser necessari.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta (annex I, apartat 8.G del Decret 162/90).  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, aprovat mitjançant Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes mediambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla parcial de millora del sector IX, sòl urbanitzable industrial de les normes subsidiàries del terme municipal d'Algorfa (Alacant), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i es duguen a terme les mesures correctores contingudes en aquest i en el seu Programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants d'obligat compliment establits en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. El camí ramader denominat Cabanera de Catral, d'amplada legal 6 metres, bé de domini públic de la Generalitat Valenciana, regulat per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, haurà de quedar lliure en tota l'amplària legal d'aquest d'obstacles que puguen pertorbar el trànsit normal dels ramats, havent de ser respectat en tot el seu traçat i amplada, sent els usos sobre aquest els definits en la Llei 3/95. Abans de l'execució del projecte s'haurà de disposar de l'autorització per ocupació i modificació de traçat de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
2. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte a béns culturals i/o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport i obtenir l'informe favorable en relació amb el compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny.  
3. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la localització de l'estació depuradora i la capacitat de depuració d'aquesta a què es pretén connectar els col·lectors d'aigües residuals.  
4. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb la seua legislació sectorial i si és el cas a la planificació que en desplegament del Pla integral de residus s'establisca per la Generalitat Valenciana.  
5. S'aplicaran totes i cada una de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental que no entren en contradicció amb les propostes en els epígrafs anteriors d'aquesta declaració, havent d'incorporar aquestes en les normes urbanístiques i en els plans d'ordenació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de desembre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 277/04-AIA  
Títol: Gestor de residus perillosos. Planta d'esterilització de residus sanitaris específics, grup III.  
Promotor: Logística i gestió ambiental, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental  
Localització: C/ Alberto Solls, parcel·la número 4, de l'illa 9ª, del polígon Elx Parc Industrial, del terme municipal d'Elx (Alacant).  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte que Logística i gestió ambiental, SL, té previst realitzar és la gestió extracentre de residus biosanitaris, concretament els corresponents al grup III.  
Les operacions de gestió de residus projectades comprenen la recollida de residus biosanitaris grup III, el transport d'aquests, tractament d'esterilització mitjançant vapor calent a pressió per tècnica d'autoclau en una instal·lació fixa i posterior trituració dels residus esterilitzats, per a poder eliminar-los finalment com a residus assimilables a urbans.  
Logística i gestió ambiental, SL, disposa actualment d'autorització per a la recollida i transport .sense emmagatzematge . de residus sanitaris corresponents al grup III i d'altres residus sanitaris corresponents al grup IV.  
Característiques més rellevants de les construccions i/o de l'activitat  
La indústria projecta l'exercici de les seues activitats en una parcel·la d'aproximadament 2.200 m² del polígon Elx Parc Industrial, del terme municipal d'Elx (Alacant). La parcel·la fa cantó amb els carrers d'Alberto Solls i un carrer de servei del polígon. D'acord al planejament urbanístic vigent del municipi d'Elx, la parcel·la està classificada com a sòl urbà i qualificada com a sòl industrial, encara que es desconeix si entre els usos permesos en aquest sòl es troba l'activitat proposada. La parcel·la, de forma quadrangular, es divideix en tres parts, la corresponent a la nau industrial, d'aproximadament 635 m² de planta, un pati anterior a la nau, d'aproximadament 50 m² i un altre ampli pati lateral fins a cobrir els 2.200 m² de la parcel·la.  
La nau, d'aproximadament 635 m² de planta rectangular, té tres entrades, dos donen al pati que té eixida al carrer Alberto Solls i l'altra al carrer de servei. La nau és de planta baixa amb entresolat (de 416 m²), i es desenvolupa la totalitat de les activitats en la planta baixa, quedant la planta superior sense ús definit. En la planta baixa es distribueixen les zones de procés industrial, oficines, lavabos i vestidors.  
En la zona de procés industrial es troben els equips bàsics de tractament, l'autoclau i el triturador. La zona de procés pot dividir-se clarament en dues seccions: la secció on els residus encara no s'han sotmés al procés d'esterilització, i la secció on els residus ja s'han esterilitzat. Aquestes dues seccions es troben connectades per l'autoclau, a través del qual passen els residus d'una a una altra secció. En cada una d'aquestes seccions, i de manera independent, es plantegen dues xarxes de drenatge per a la recollida conjunta d'aigües residuals de procés, vessaments de residus líquids, i lixiviats, separada de la xarxa d'aigües sanitàries.  
En el pati que dóna al carrer de servei, es distribueixen a la intempèrie el depòsit d'aigua, el descalcificador, la caldera per a la generació de vapor, el compressor i la central frigorífica. En el pati que dóna al carrer Alberto Solls no es detallen els usos, si bé, s'entén que serveix d'accés per a vehicles.  
Pel que fa a l'activitat de gestió de residus perillosos en si mateixa, es projecta la gestió de residus sanitaris del grup III, denominats específics o de risc, que són aquells en què, per presentar un risc per a la salut laboral i pública, han d'observar-se especials mesures de prevenció, tant en la gestió intracentre com extracentre d'aquests. Es tracta de:  
Residus sanitaris infecciosos. Són els procedents de pacients amb les següents malalties infeccioses: còlera, febra hemorràgica causada per virus, brucel·losi, diftèria, meningitis, encefalitis, febra Q, borm, tuberculosi activa, hepatitis vírica, tularèmia, tifus abdominal, lepra, àntrax, febra paratifoide A, B i C, pesta, poliomelitis, disenteria bacteriana, ràbia, sida, fascitis necronitzant.  
Residus anatòmics.  
Sang i hemoderivats en forma líquida, incloent els recipients que els continguen.  
Agulles i material punxant i tallant.  
Vacunes vives i atenuades.  
Material contaminat de laboratoris de microbiologia i immunologia.   
Restes d'animals en centres experimentals i d'investigació.  
Al seu torn, i als efectes de facilitar-ne la gestió, els residus sanitaris del grup III, se subclassifiquen en residus secs i humits. No obstant això, aquesta subclassificació legalment establida no es du a terme en la pràctica, a través de la correcta separació en origen, de manera que els gestors d'aquest tipus de residus els han de recollir mesclats.  
Les operacions de gestió de residus projectades comprenen la recollida de residus biosanitaris grup III, el transport d'aquests, tractament d'esterilització mitjançant vapor calent a pressió per tècnica d'autoclau en una instal·lació fixa i posterior trituració dels residus esterilitzats, per a poder eliminar-los finalment com a residus assimilables a urbans.  
Així, els residus biosanitaris que s'han de gestionar són depositats pel personal dels centres sanitaris seguint un protocol específic i en contenidors homologats en funció del grup a què pertanguen els residus. Els recipients amb els residus biosanitaris són recollits i transportats en vehicles d'acord amb la reglamentació vigent. Cal recordar que Logística i gestió ambiental, SL, disposa actualment d'autorització per a la recollida i transport .sense emmagatzematge. de residus sanitaris corresponents al grup III i d'altres residus sanitaris corresponents al grup IV.  
La descàrrega dels contenidors carregats de residus sanitaris es du a terme a cobert, directament des dels camions, en l'interior d'una estança d'uns 15 m² que, a manera de distribuïdor, disposa de tres portes, la d'accés a la nau, la d'entrada a un despatx per als tràmits administratius i la d'entrada a una estança posterior, d'uns 17 m² que al seu torn disposa de dues portes, una directa cap a l'autoclau i una altra cap a la cambra frigorífica en què es durà a terme l'emmagatzematge logístic dels residus fins a ser posteriorment tractats en l'autoclau.  
Els residus, que després d'aquest tractament, no han patit cap transformació química i que només han perdut la seua activitat biològica, es traslladen en els carros en què es van introduir a l'autoclau fins al triturador. El triturador s'alimenta a través d'una tremuja, i els residus una vegada triturats es condueixen a través d'una cinta transportadora fins a contenidors de plàstic, dotats de rodes i d'1 m3 de capacitat. Aquests contenidors passen a la zona d'expedició a l'espera (menys de 24 hores) de ser recollits per al trasllat d'aquests a un abocador.  
Tramitació administrativa  
Com a antecedent, cal citar que part de la documentació avaluada durant la tramitació de l'expedient 111/03-SAIA, va ser tramitada per l'Ajuntament d'Elx, culminant amb la concessió d'una llicència municipal d'activitat en què l'esmentat Ajuntament va dur a terme unilateralment la qualificació de l'activitat d'acord amb la Llei 3/1989, de 2 de maig, d'activitats qualificades i en compliment del Decret 146/1990, de 20 d'agost, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es deleguen en els ajuntaments d'Alacant i Elx determinades competències en matèria de qualificació d'activitats (DOGV núm. 1.371, de 31.08.1990).  
Aquesta delegació es fa en els termes i amplitud continguts en l'annex Activitats la qualificació dels quals es delega, (publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 16 de maig de 1990) del Decret 47/1990, de 12 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es va delegar en els ajuntaments de València i Castelló de la Plana determinades competències en matèria de qualificació d'activitats, havent de desenvolupar-se el procediment d'acord amb el que estableix la Llei 3/1989, de 2 de maig (DOGV núm. 1275, de 30.03.90).  
No obstant això, la gestió de residus sanitaris avaluada no es troba entre les activitats recollides en l'annex, motiu pel qual s'entén que l'Ajuntament d'Elx es va extralimitar en la qualificació de l'esmentada activitat.  
A més, l'Ajuntament d'Elx va concedir la llicència municipal per a establir l'activitat de gestió de residus sanitaris sense que la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge haguera formulat una declaració d'impacte ambiental, en la qual es determinen les condicions que hagen d'establir-se per a l'adequada protecció del medi ambient i els recursos naturals durant el funcionament de l'activitat.  
D'altra banda, en disposar únicament de l'esmentada llicència municipal d'activitat, el promotor es va posar a funcionar en absència de la preceptiva autorització administrativa per a la gestió de residus sanitaris que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge. Motiu pel qual després de la seua denúncia, es va incoar expedient en l'Àrea d'inspecció del territori de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Per tot això, després de successives comunicacions amb el promotor, l'Ajuntament d'Elx, l'Àrea de residus i l'Àrea d'inspecció del territori, es va retrotraure el procediment de llicència municipal d'activitat al seu punt de partida. Com a conseqüència d'aquestes comunicacions, van quedar obrants en la Direcció General de Gestió del Medi Natural el projecte i l'estudi d'impacte ambiental de l'activitat de referència.  
En data 11 de novembre de 2004, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant remeté un fax en què s'adjuntava el certificat del vicesecretari en funcions de secretari general de l'Ajuntament d'Elx pel que, al mateix temps, s'acredita: que transcorregut el període d'exposició pública en el BOP d'Alacant, número 213, de data 14/09/04, no es van presentar al·legacions al projecte de Planta de gestió de residus sanitaris, i el visat de la documentació que es va sotmetre a informació pública i sobre la qual posteriorment, la Direcció General de Gestió del Medi Natural durà a terme l'avaluació d'impacte ambiental.  
Una vegada completada la documentació necessària, en la mateixa data es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental. Una vegada obert l'expedient, es procedeix a avaluar la documentació presentada. Després del seu estudi, i d'acord amb l'article 23 de Decret 162/90, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana (Reglament que desenvolupa la Llei 2/1989, d'impacte ambiental), es procedeix a sol·licitar l'ampliació de:  
1. Les condicions de la zona en què s'efectuarà la descàrrega de residus sanitaris des dels camions.  
2. En aparença, l'entrada de contenidors bruts coincideix amb l'eixida de contenidors nets, aspecte que no pareix molt adequat des del punt de vista sanitari. Per això, haurà de projectar-se alguna alternativa.  
3. Es considera que el procés de funcionament de l'autoclau no està prou detallat (quant al temps de duració de cada una de les fases i temps total, automatització de la presa dels paràmetres crítics de procés, mesures de seguretat en el cas que no s'aconseguisca l'esterilització, alarmes, etc.). Haurà d'aportar-se el procés d'esterilització detallat.  
4. Es considera que l'adopció de dues xarxes de drenatge separades, una per a la zona de residus sense esterilitzar i una altra per a la zona de residus esterilitzats, és adequada. No obstant això, hauran de considerar-se totes les alternatives per a la minimització i gestió de les aigües residuals, tenint en compte que l'autoclau és un equip d'esterilització i no de depuració fisicoquímica:  
. Agranat humit per damunt de neteja. Per tant, redimensionament dels depòsits per a la recollida de vessaments, fins a convertir-los en arquetes, d'acord al volum que pot generar-se amb la bolcada o lixiviada de residus. Eliminació de la connexió dels depòsits amb el clavegueram, fins a convertir-se en arquetes cegues.  
. Equip de trituració dotat de depòsits per a la recollida de lixiviats. Destinació dels lixiviats recollits.  
. Gestió d'aigües residuals en funció de la caracterització d'aquestes. Destinació d'aigües d'agranat humit (de la zona de residus sense esterilitzar i de la zona de residus esterilitzats). Destinació de l'aigua condensada en l'autoclau. Destinació dels residus retinguts en les arquetes cegues (de la zona de residus sense esterilitzar i de la zona de residus esterilitzats). Destinació de l'efluent de l'equip de desenduriment d'aigües (si és osmosi, el concentrat, o si és intercanvi iònic, les aigües de regeneració de les resines o la destinació de les resines una vegada esgotades).  
. Gestió i destinació de les aigües procedents de la neteja de l'autoclau i el triturador.  
. Aclarir la possibilitat que es realitze la neteja dels camions, gestió d'aquestes aigües residuals.  
. Destinació de l'agent de llavat del sistema de tractament de gasos.  
5. S'haurà de detallar el contingut d'humitat dels residus esterilitzats, de cara a justificar-ne l'admissibilitat en abocador.  
6. Haurà de detallar-se els sistemes de ventilació de les instal·lacions, així com les mesures preventives i/o correctores adoptades per a evitar l'emissió d'olors i soroll.  
En data 10 de desembre de 2004, es rep la resposta del promotor a la informació sol·licitada.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita la llicència municipal d'activitat per a l'exercici de l'activitat de Planta d'esterilització de residus sanitaris específics (grup III), que, igual que l'autorització d'abocament al clavegueram municipal, atorga l'Ajuntament d'Elx.  
Durant el funcionament normal d'aquesta, la indústria gestionarà (recollida, transport, emmagatzematge temporal i tractament) residus sanitaris i, al seu torn, generarà diversos residus durant el funcionament i manteniment de les instal·lacions, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Igualment, serà necessari l'informe previ de la Conselleria de Sanitat.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que hi escaiga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
L'activitat proposada, açò és, la gestió extracentre de residus biosanitaris, suposa un pas més dins de la gestió dels residus generats en els centres mèdics i veterinaris. Amb l'esterilització mitjançant vapor calent a pressió per tècnica d'autoclau en una instal·lació fixa i posterior trituració, els residus esterilitzats i triturats podran ser finalment eliminats com a residus assimilables a urbans.  
Dins del sector serveis, les empreses del sector de la gestió de residus, són un pilar fonamental per al desenvolupament sostenible. No obstant això, la inadequada eliminació dels residus arruïna els lloables objectius mediambientals perseguits en la gestió d'aquests, ja que podria contribuir a concentrar els riscs que es volien evitar, danyant seriosament el medi ambient que es volia protegir, atemptant contra la salut dels ciutadans.  
L'estudi d'impacte ambiental presentat tracta la instal·lació d'una planta de tractament de residus sanitaris en l'interior d'un polígon industrial desenvolupat. Basant-se en això, no s'aporta un inventari ambiental ni les interaccions amb l'entorn. És cert que atesa la tipologia de l'activitat I l'antropitzat del lloc en què la desenvoluparà l'empresa, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats amb el normal exercici de l'activitat.  
Respecte al sòl i les aigües, i malgrat la deficient documentació gràfica aportada, s'ha d'assenyalar que la parcel·la objecte de projecte es troba situada en una zona de baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, de baixa accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental elaborat per Logística i gestió ambiental, SL, per a conéixer l'impacte generat per l'activitat que projecta desenvolupar en el polígon Elx Parc Industrial, del terme municipal d'Elx, encara que no es du a terme la identificació d'impactes sobre el medi (accions vs factors ambientals), posteriorment es valoren els impactes de l'emissió de gasos, olors i sorolls, i l'abocament d'aigües residuals. Es valora l'impacte de l'emissió de gasos com nul, i el d'olors i sorolls com compatible. Igualment es valora l'impacte per l'abocament d'aigües residuals al clavegueram com compatible.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de vigilància ambiental  
Després de la lectura del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i annex a aquest, tenim:  
1. Contaminació acústica. Vibracions.  
Pel que fa al soroll, i tenint en compte que es tracta d'una activitat que genera contaminació acústica (els focus de generació contínua de sorolls i vibracions seran bàsicament la trituradora i el compressor d'aire disposat en l'exterior, encara que de manera discontínua la càrrega I descàrrega de residus), es presenta un estudi de sorolls en què no es té en compte la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica, ni que s'havia exposat que la ventilació de la nau industrial es verificarà pels buits de les façanes.  
Per a reduir aquest tipus de contaminació no es projecta l'adopció de cap tipus de mesura correctora, com podria ser disposar d'una sèrie de mesures correctores específiques per a cada focus emissor.  
2. Contaminació atmosfèrica  
Pel que fa a la contaminació atmosfèrica, les emissions procediran de la caldera de combustió de gasoil per a la generació de vapor i de les eixides de l'autoclau.  
Encara que s'entén que s'utilitzarà gasoil comercial per a la generació de vapor en la caldera, es planteja un tractament dels gasos de combustió en un equip instal·lat en la xemeneia.  
Els gasos que es produeixen durant el processat dels residus (fonamentalment vapor d'aigua) són tractats a través d'un filtre HEPA, filtre biològic i bacteriològic, amb una eficiència del 99.97% sobre partícules. Aquests filtres una vegada saturats, seran sotmesos al mateix tractament que la resta de residus grup III.  
3. Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
L'aigua necessària per al procés industrial prové de la xarxa general de subministrament. Per a evitar incrustacions en els equips per a la generació de vapor serà necessari el desenduriment de l'aigua de xarxa, que es durà a terme a través de torres d'intercanvi iònic. L'efluent procedent de la regeneració d'aquestes torres s'abocarà directament al clavegueram municipal, igual que les aigües sanitàries.  
Pel que fa a les aigües de llavat de les instal·lacions i equips, cal recordar que la zona de procés pot dividir-se clarament en dues seccions: la secció on els residus encara no s'han sotmés al procés d'esterilització, i la secció on els residus ja s'han esterilitzat. La neteja de tota la nau es durà a terme per agranat humit. Les aigües de llavat de la zona on els residus encara no s'han sotmés al procés d'esterilització (zones de descàrrega, cambra d'emmagatzematge temporal i càrrega de l'autoclau) i les de llavat dels mitjans de transport, se sotmetran al mateix procés d'esterilització que els residus sanitaris i posteriorment seran abocades, junt amb les aigües de llavat de la zona de residus ja esterilitzats i les de llavat de l'autoclau, directament al clavegueram municipal.  
D'altra banda, i considerant que l'autoclau és un equip d'esterilització i no de depuració fisicoquímica, s'ha adoptat com a política la recollida dels lixiviats que puguen produir-se durant el procés de trituració, per al qual la trituradora disposarà d'uns dispositius per a la recollida i enviament fins a un depòsit subterrani tant dels lixiviats com de les aigües de neteja del triturador. Les aigües residuals allí emmagatzemades, considerades com a residus, seran recollides per un gestor autoritzat.  
Es projecta un període d'analítiques que determinen la correcta gestió del condensat procedent del vapor de l'autoclau. S'entén que sobre aquest condensat haurà d'emportar-se simplement el mateix control que sobre els residus sanitaris tractats, açò és, el control que assegure l'efectiva esterilització dels residus sanitaris. Si el procés d'esterilització és efectiu, s'entén que el condensat podria abocar-se directament al clavegueram, o bé ser utilitzada com a aigua de neteja de les instal·lacions o recirculada com a aigua blana per a la generació de vapor.  
Es projecta l'esterilització de les aigües del sistema de tractament dels gasos emesos en la combustió de gasoil seran recollides per un gestor autoritzat. No sembla un sistema molt adequat per al tractament d'aquesta aigua, en considerar que la contaminació present en aquesta aigua no pot ser de tipus biològic.  
4. Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
S'han previst dues xarxes de drenatge separades, una per a la zona de residus sense esterilitzar i una altra per a la zona de residus esterilitzats. En cada una de les zones s'ha previst una arqueta cega per a la recollida d'abocaments i vessaments accidentals.  
Les zones de recepció i tractament estan realitzades amb superfícies llises, llavables i de fàcil desinfecció. Segons s'indica, les parets estaran entaulellades amb taulellets fins una alçària de 4 metres i el sòl serà de terratzo. La zona de trituració i emmagatzematge temporal de residus triturats tindrà les parets lluïdes i pintades amb pintura llavable i el sòl serà de paviment continu de formigó amb pintura epoxi.  
Segons s'indica, s'ha previst una arqueta i fossa per a la recollida i retenció de vessaments accidentals d'olis.  
5. Residus gestionats i generats  
Les operacions de gestió de residus projectades comprenen la recollida de residus biosanitaris grup III, el transport d'aquests, tractament d'esterilització mitjançant vapor calent a pressió per tècnica d'autoclau en una instal·lació fixa i posterior trituració dels residus esterilitzats, per a poder eliminar-los finalment com a residus assimilables a urbans.  
Segons s'indica, el cicle d'esterilització té una duració global d'aproximadament 50 minuts i està compost per quatre fases:  
Fase 1: realització de dos cicles de buit fins una depressió de 0.82 atmosferes, de manera que al terme de la segona injecció de vapor, la proporció d'aire en l'interior de la cambra serà inferior a un 0.5%. Duració de 10 minuts.  
Fase 2: Calfament de la cambra per injecció continuada de vapor fins a aconseguir una temperatura de 134º C i una pressió de 2.2 atmosferes. Duració 5 minuts.  
Fase 3: Esterilització per injecció de vapor mantenint la temperatura i pressió esmentades durant el temps necessari per a aconseguir l'esterilització (els controls físics de l'equip donaran constància del manteniment d'aquests paràmetres). Duració 25 minuts.  
Fase 4: Desvaporització per extracció de vapor fins a aconseguir una depressió de 0.9 atmosferes que elimina la humitat aportada en el procés. Passar a la pressió atmosfèrica per a l'obertura de la cambra. Duració 10 minuts.  
L'autoclau disposa d'un sistema de monitorització de procés i alarmes davant de qualsevol anomalia durant el processat dels residus. A banda d'això, per a verificar el funcionament correcte de l'autoclau, en cada cicle es realitza un control amb termocroms i setmanalment un altre amb espores de stearothermophilus. En el cas que no s'hagueren aconseguit les condicions de procés, es realitzaria un nou cicle en l'autoclau.  
Durant el funcionament i manteniment de les instal·lacions es generaran una sèrie de residus: triturat amb destí a abocador, filtres AU amb destí a abocador, lixiviats del procés de Trituració i aigües de llavat del triturador, resines d'intercanvi esgotades, fluorescents, fungibles d'oficina, etc. Un altre tipus de residus derivats del manteniment de la maquinària (autoclau, cambra frigorífica, compressor, etc.), seran retirats directament per l'empresa contractada a este efecte. Segons s'indica, no serà necessari un magatzem temporal de residus perillosos.  
Les operacions de descàrrega de contenidors amb residus sanitaris sense esterilitzar es duran a terme en una zona dedicada exclusivament a aquest efecte. Els contenidors buits s'evacuaran per un altre camí diferent de l'anterior, de manera que l'entrada de contenidors bruts no coincideix amb l'eixida de contenidors nets.  
6. Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un Programa de vigilància ambiental en què s'assenyala el mode en què pensa dur-se a terme el control del bon funcionament de l'autoclau, del control de les emissions a l'atmosfera, els abocaments i els residus generats durant el funcionament i manteniment de les instal·lacions.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 6.d de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions d'eliminació i/o tractament de residus tòxics i perillosos per incineració, tractament físic i/o químic, o emmagatzematge en terra, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
Atés l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
En conseqüència, i sense perjudici del compliment de què disposa l'article 17.2 del Decret 240/1994, de 22 de novembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la gestió dels residus sanitaris, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte para de Planta d'esterilització de residus sanitaris específics, grup III, promogut per Logística i gestió ambiental, SL, que s'ha de situar en el C/ Alberto Solls, parcel·la número 4, de l'illa 9A, del polígon Elx Parc Industrial, del terme municipal d'Elx (Alacant), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i l'annex a aquest, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) Els residus gestionats, així com els generats per la indústria durant el funcionament normal d'aquesta, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus, i en el Decret 240/1994, de 22 de novembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la gestió dels residus sanitaris i l'Ordre de 14 de juliol de 1997, per la qual es desenvolupa l'esmentat Decret. No es duran a terme activitats de gestió de residus (càrrega/descàrrega, emmagatzematge temporal o tractament) en l'exterior de la nau.  
2) Per a reduir el contingut d'humitat dels residus, es recomana el premsat del triturat. Si és el cas, el líquid així extret es gestionaria junt amb els lixiviats procedents del triturat.  
3) Les aigües del sistema de llavat dels gasos procedents de la combustió de gasoil en la caldera de generació de vapor seran recollides per un gestor autoritzat.  
4) Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tindre com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdós quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament supose augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
5) Les arquetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser cecs i trobar-se impermeabilitzats. El residu retingut en les arquetes, serà recollit i gestionat adequadament. El llavat de la solera de la nau es durà a terme mitjançant agranat humit, mai per neteja.  
6) Totes les operacions de gestió de residus hauran de dur-se a terme en l'interior de la nau industrial, amb les finestres i els accessos a la nau tancats. Per a evitar problemes d'higiene i seguretat, s'haurà d'adoptar un sistema per a la renovació forçada de l'aire interior de la nau. S'haurà de vigilar que aquest sistema no afecte veïns i confrontants, bé siga pel soroll, bé siga per la situació de l'abocament del corrent d'aire extreta. Si fóra necessari, per a evitar olors i sorolls es disposaran filtres de carbó actiu i deflectors en les eixides d'aquest sistema.  
7) Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior controlats a través del Programa de vigilància ambiental, haurà de complir-se el que estableix el títol IV, capítol II, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis i en el títol II, capítol II, Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
8) Pel que fa al Programa de vigilància ambiental:  
. S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el Projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en aquesta resolució d'impacte ambiental.  
. Una OCA constatarà, mitjançant anàlisis semestrals, que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament, açò és, l'Ajuntament d'Elx.  
. Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa a la posada en marxa i una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.  
. Els resultats del Programa de vigilància ambiental es remetran anualment a l'Ajuntament d'Elx i a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
9) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, com poden ser la llicència municipal d'activitat i l'autorització administrativa per a la gestió de residus sanitaris, a més de l'informe de la Conselleria de Sanitat.  
10)Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser immediatament comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de desembre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 295/04-AIA  
Promotor: Pavasal Empresa Constructora, SA  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria de Castelló   
Objecte del projecte: Extracció de calcària per a la construcció del tram Viver. límit províncies de Castelló i Terol: Cantera Barracas I  
Localització: Parcel·la 78-a del polígon 12, término municipal de Barracas (Castelló)  
1. Descripció del projecte  
. Descripció de les característiques del projecte  
El peticionari Pavasal Empresa Constructora, SA és l'adjudicatària d'un tram de l'autovia Mudèjar A-23 entre Viver i el límit de les províncies de Castelló i Terol. El tram projectat té 14,3 km, d'ells discorren 10,8 km en farciment i són necessaris uns 276.000 m3 de sòl seleccionat, i 126.000 m3 de llasts procedents de préstecs. Els treballs projectats se situen dins de la parcel·la 78-a què és propietat de l'Ajuntament de Barracas.  
Per a resoldre l'escassetat d'aquests materials, Pavasal projecta una pedrera per a explotar calcàries del kimmeridgiense inferior (sequaniense). La superfície de l'extracció és de 18.400 m², i s'estén des de 20 metres al sud de la pedrera existent fins a uns 200 metres al nord d'aquesta.   
Les calcàries s'extraurien mitjançant perforació i voladures, a raó d'una al mes, i amb un sistema d'explotació per tallat d'un sol banc de 10 m d'alçària mitjana i talús de 75é. Una vegada aconseguit el límit nord de l'explotació, el banc es desplegaria en dos bancs de 8 m d'alçària i 45é de pendent, amb bermes intermèdies de 4 metres d'amplària.   
Per a la càrrega del front s'empraria pala de rodes o retroexcavadora d'erugues. La trituració es preveu fer-la mitjançant planta mòbil Nordberg LT 110-160 i situar-la en la plaça de la pedrera.   
Les reserves de calcàries que s'han d'explotar són de 438.000 tm, amb un ritme de producció anual de 146.000 tm i mensual de 12.000 tm. Segons les dades anteriors la duració de l'activitat seria de 3 anys.  
L'explotació estaria situada per damunt del nivell freàtic, per la qual cosa s'evitaria l'acumulació d'aigües d'escorriment dotant les plataformes de treball i pista d'una contrapendent de l'1% amb caiguda cap al peu dels talussos.  
El desmunte seria escàs per la quasi absent presència de sòl i sempre que la grossària ho permetera es retiraria i abassegaria per a emprar-lo posteriorment en la restauració del terreny. L'abassegament el situarien en la part elevada de la pedrera.  
No es crearien runams ni preses de residus.   
Els talussos de l'oest i sud de l'antiga pedrera serien restaurats formant tres bancs de 5 metres i dos bancs de 4 metres. Aprofitarien els residus sòlids inerts acumulats incontroladament en l'àrea per a omplir aquests bancs i sobre els quals s'assentaria una capa de terra vegetal d'uns 50 cm de grossària per a plantar vegetació arbustiva i herbàcia pròpia de la zona.  
2. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental planteja tres alternatives: alternativa cero, alternativa núm. 1 i alternativa núm. 2. Hi resumim cada una a continuació:  
L'alternativa zero   
El promotor la defineix com aquella alternativa en què no es planteja la necessitat d'explotar les calcàries.   
L'alternativa 1   
Consisteix a situar la pedrera en la parcel·la 67-b que està contigua, sense diferències de litologia i qualitats del material respecte a l'alternativa 2. Aquesta alternativa ofereix els avantatges d'explotar allunyats del nucli urbà i del camí ramader.  
El promotor la desestimació perquè generaria un buit nou i causaria nous impactes ambientals, però no explica l'emplaçament que ha estat analitzant ni quals serien aqueixos impactes sobre el medi ambient i en especial sobre la població.  
L'alternativa 2   
És l'única que presenta documentació i informació suficient per a sotmetre-la a una declaració d'impacte ambiental. El promotor situa la pedrera dins de la parcel·la núm. 78-a, adossada a la pedrera antiga i cap al nord d'aquesta; relata que amb això no generarà impactes nous al medi ambient.   
Reconeix que la part més distant de la nova pedrera se situa a uns 500 metres de Barracas i proposa avançar l'explotació d'aquesta en direcció al poble, a més suposa que les obres no crearan molèsties als veïns. Pavasal manifesta que restauraria també ambdues pedreres, adaptant-ne la morfologia al relleu de l'entorn. El promotor valora aquesta alternativa favorablement perquè la zona que comprenen les dues pedreres es veuria afavorida per la revegetació d'ametlers en bermes i plaça, i d'arbusts i herbàcies en els talussos.  
Pavasal preveu dues alternatives per a restaurar el talús de la pedrera antiga:   
1. La primera consistiria a reduir l'alçària del banc mitjançant perforació i voladures. Aquesta possibilitat l'han desestimada i no indiquen les raons.  
2. La segona consistiria a omplir els talussos verticals amb residus inerts, els quals quedarien coberts per terra vegetal de grossària suficient (no indiquen quant) per a plantar ametlers. El promotor decideix acceptar aquesta possibilitat perquè no necessita realitzar voladures [...] que provocarien més impacte ambiental [...], a més desapareixerien els inerts de la zona. Es compromet a retirar els residus no inerts fins a un abocador adequat.  
L'inventari de residus realitzat per Pavasal en la pedrera vella tira les següents xifres aproximades: 2000 m3 d'inerts i 1.800 travesses de formigó.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló ens va remetre el 30 de juny de 2004, amb la seua referència MIEXPA/2004/3, la documentació corresponent a un estudi d'impacte ambiental, el pla de restauració i el projecte d'explotació de calcàries pertanyents a la secció A, de la pedrera denominada Barracas I, situada en el terme municipal de Barracas i el promotor del qual és Pavasal Empresa Constructora S A.  
La documentació esmentada anteriorment va anar tornada al promotor per les raons següents:  
. No aportava l'informe vinculant de la Conselleria de Cultura.  
. La documentació no presentava un estudi de les diverses alternatives tècnicament viables i una justificació de la solució proposada des del punt de vista mediambiental.  
. La zona proposada es localitza adjacentment a una pedrera antiga, situada a 500 metres del poble, i que ha sigut utilitzada com a abocador.   
La pedrera Barracas I seria explotada cap al nord de la pedrera vella aproximant-se al nucli urbà, amb un gran impacte visual i paisatgístic des de la població i també des de les carreteres N-234 i CV-240, i contornada.  
. Als plànols presentats s'apreciava que part de la pedrera antiga quedava fora de la zona de restauració, per la qual cosa l'únic argument ambiental empleat per a justificar l'explotació en aqueix lloc perdia el seu valor.  
A la vista de tot l'anterior es va tornar la documentació el 15-juliol-2004, on s'indicava que havia de considerar-se un nou estudi d'impacte ambiental que prevegera les possibles alternatives d'ubicació de la pedrera en llocs amb menor impacte al medi o bé un estudi nou de les alternatives de restauració que comportaren la millora de tota la zona afectada per l'explotació antiga.  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló ens ha remés el passat 15-11-2004, amb la seua referència NMINC MIEXPA/2004/10, una documentació nova per a sol·licitar l'explotació de la pedrera Barracas I, consistent en projecte d'explotació, projecte de restauració i estudi d'impacte ambiental, perquè s'emeta la declaració d'impacte ambiental corresponent.  
2. Informació pública  
No hem rebut el resultat de la informació pública de l'expedient.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
El passat 3-12-2004 es va sol·licitar informe l'Àrea de residus d'aquesta Conselleria per a saber si la pedrera existent en les proximitats del poble podia estar catalogada dins dels plans zonals III i IV amb una funció ja establida.  
L'Àrea de residus ens ha comunicat per escrit el passat 21-12-2004 que, per al citat buit, [...] hi ha una resolució de data 9 de març de 2004, que autoritza l'activitat de farciment amb residus inerts adequats (operació d'eliminació tipus D1), a favor de l'empresa UTE Consorci 2, adjudicatària de la gestió dels RCDs de l'Àrea de gestió 2, del pla zonal III i VIII.  
Afeccions Legals  
L'explotació i posterior restauració del marge occidental de la pedrera existent tallaria l'eix de la Cabanera Reial de Benabal. L'article 11 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders obligaria a sol·licitar motivadament la desviació o modificació del traçat de la Cabanera i la sol·licitud se sotmetria a consulta prèvia de les corporacions locals, cambres agràries, organitzacions agràries afectades i d'altres col·lectius on el fi dels quals siga la defensa del medi ambient. La desviació o modificació del traçat de la Cabanera se sotmetria també a informació pública durant un mes.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats importantment pel projecte de l'activitat  
La població de Barracas està localitzada al nord de la comarca de l'Alt Palància, en una vall subhoritzontal de gran amplitud que es destina a cultius de cereals, lleguminoses, tubèrculs i altres cultius d'aprofitament industrial. La seua altitud és de 981 metres sobre el nivell del mar. L'ocupació dels 186 habitants de Barracas és principalment i per ordre d'importància el comerç, l'agricultura i la indústria manufacturera.  
Els monuments que existeixen en el lloc són: l'ermita de Sant Roc, la fons de Sant Pere, l'església parroquial de Sant Pere Apòstol amb voltes d'estil gòtic, l'ermita de la Mare de Déu de Vallada i la Torre Campanari.  
Prop de l'actuació proposada existeixen:   
. Una torre de comunicacions a 250 metres al nord.  
. El depòsit d'aigües que es troba a uns 400 metres al nord-oest.  
. Una zona de corrals a una distància entre 50 i 400 metres de l'extrem nord de la pedrera projectada.  
. Dues cases habitades a 200 metres i una casa en construcció a 250 metres al nord.  
Una línia d'alta tensió situada a uns 70 metres a l'est.  
. La carretera CV-240, amb traçat paral·lel a l'explotació projectada i a menys de 30 metres de distància.  
Des de la pedrera projectada es pot observar quasi tota la vall de Barracas, una part de les cases del poble, la carretera nacional N-234, la carretera comarcal CV-240. El talús vertical de la pedrera és ben visible a més d'1 km de distància.  
La vegetació de la zona és d'escàs desenvolupament, està constituïda principalment per Brachypodium retusum, Santolina chamaecypavisus, Thymus vulgaris, Phlomis lychnitis. El coscoll (Quercus coccifera) és l'arbust més abundant, l'arbre més abundant és la carrasca (Quercus ilex subsp. rotundifolia), que desenvolupa una alçària d'uns 2 metres; el coscoll s'estén en taques de forma circular i les carrasques creixen aïllades o agrupades en dues o tres unitats.   
La fauna observada és la típica de coscollar i matoll de port baix pròxim a zona habitada: busqueretes, conills, terreroles, etc.  
El pendent de la vessant on se situa la pedrera antiga és d'uns 8º.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Les persones, les seues cases, corrals, monuments i altres construccions situades tant en el nucli urbà de Barracas com en la contornada de la pedrera, es veurien sotmeses a ones aèries i vibracions sísmiques induïdes per les voladures. Les persones patirien les molèsties típiques de tota voladura realitzada a tan escassa distància: vibracions de finestrals i de l'estructura de l'habitatge.  
A mesura que la pedrera s'aproxime a les cases i corrals, i en especial quan la voladura se situe a uns 150 de les construccions, els dos fenòmens anteriors s'amplificaran i a més existirà el risc de projeccions de fragments de roca, que podrien causar danys a les persones i als seus béns.   
Per a donar les voladures es tallaria el trànsit en la CV-240 com a mesura de protecció, duraria des d'abans de l'entrebanc fins a la comprovació del front volat. L'esmentada carretera està molt pròxima i podria veure's impactada per les runes, les quals s'haurien de netejar-se per a permetre la circulació de vehicles. En tot cas, i sempre que se'n realitzara una voladura, es causarien molèsties als usuaris.  
Els treballs generaran una contaminació atmosfèrica per pols i també una contaminació acústica per als habitants del poble, perquè es troben massa pròxims.  
La restauració augmenta el pendent de les vessants: el perfil D-D' mostra un perfil natural amb 12% de pendent, que passa a un altre perfil artificial del 65%, després canvia a un perfil horitzontal (la plaça). El buit restaurat destacaria visualment, perquè fa desaparéixer una extensió de vessant suau i canvia abruptament el pendent; és a dir, no s'integra morfològicament en el relleu del lloc.  
La restauració projectada considera només l'interior de la pedrera antiga i la zona al nord d'aquesta, aporta una millora parcial a les condicions existent perquè deixa neta d'abocaments l'àrea d'explotació, però ignora les dues rampes d'accés a les tremuges (tenen dos murs de contenció de 7 metres d'alçària i causen un impacte visual agut des de la CV-240 i contornada). En les proximitats de les esmentades rampes hi ha uns 4.000 m² d'abocaments (constituïts principalment per restes de materials de construcció) que també són ignorats per la restauració. En resum: el projecte no restaura tots els abocaments i no restitueix el perfil antropitzat de la vessant situada al sud de la pedrera existent.  
La Cabanera Reial de Benabal es veuria afectada durant l'explotació perquè la tallaria, i suposaria un risc de projeccions de fragments de roques volades per als animals i les persones que per ella transitaren.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte d'explotació de la pedrera Barracas I constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'esmentada actuació es troba inclosa en l'annex I apartat 3-c.1 del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només als efectes ambientals, el projecte de la pedrera Barracas I i la restauració d'aquesta, atés que la proposta presentada és inviable.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 22 de desembre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 75/04-AIA  
Títol: Legalització i ampliació de l'explotació porcina d'encebament  
Promotor: José Vicente Argiles Polo  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Titaguas (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat de la legalització i ampliació de l'explotació porcina d'encebament  
Localització: Polígon 515, parcel·la 1500, del terme municipal de Titaguas (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtindre la llicència d'activitat per a la legalització i ampliació d'una explotació porcina, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació està constituïda per una nau destinada a l'encebament de porcs, amb capacitat per a 750 animals. Amb l'ampliació, es pretén construir una altra nau de 231,04 m², per a 245 porcs d'encebament. Amb l'ampliació projectada, la capacitat final de l'explotació ascendirà a 995 porcs d'encebament.  
L'activitat consisteix en l'encebament de porcs, els quals romanen en l'explotació, des dels 18-20 kg, fins a aconseguir un pes de 100 kg de pes viu. Es realitzarà 2,4 cicles/any.  
El purí serà sotmés a tractament microbiològic en fosses, previ a la utilització d'aquest com a adob orgànic.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha calculat el volum de purí generat per a l'ampliació, el qual s'ha incrementat en afegir el volum d'aigua de llavat necessari anualment en l'explotació. El volum de purí per al total de l'explotació, seguint els raonaments del projecte d'activitat (ja que en l'estudi d'impacte ambiental s'ha obviat la part referent a la descripció de l'activitat), seria inferior al considerat a partir del Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, segons el qual el volum de purí ascendiria a 2139,25 m3. De la mateixa manera, i segons la legislació esmentada, se suposa que es generarà a l'any 7213,75 kg de N. El purí es distribuirà com a adob orgànic en finques agrícoles. Amb aquest fi, el promotor justifica disposar de 68,4 hi ha, suficient per a aplicar-hi el purí sense sobrepassar les dosis de 170 kg de N/ hi ha i any que estableix el Reial decret 261/1996, sobre protecció contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries. En l'annex II de l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a l'aprofitament dels purins generats en l'explotació, es calcula el total de purins generats a l'any en 1.582,35 m3, i 9178 kg de N/any contingut en aquest purí. Aquests càlculs, que no han sigut obtinguts a partir de valors reals de l'explotació (que en part està en funcionament), conclouen en un càlcul de superfície agrícola on aplicar purins, per damunt de la necessària, per la qual cosa no se sol·licita aclariment respecte d'això.  
El purí quedarà retingut en fosses de purins sota les naus i fossa general, amb una capacitat que no queda definida. L'explotació disposa actualment de bassa de purins amb capacitat per a 693 m3, Per la qual cosa la capacitat d'emmagatzematge supera la mínima exigida pel Reial decret 324/00, el qual estableix una autonomia mínima d'emmagatzematge de purins com a mínim de tres mesos.  
Les parcel·les on s'aplicarà purins com a adob orgànic, localitzades totes elles en el terme municipal de Titaguas, es relacionen a continuació: polígon 2, parcel·la 136, 148, polígon 6, parcel·la 187, polígon 511, parcel·la 925, polígon 514, parcel·la 1405, polígon 6, parcel·la 230, polígon 7, parcel·la 44, polígon 503, parcel·la 272, polígon 510, parcel·la 792, 890, polígon 509, parcel·la 700, polígon 515, parcel·la 1581, polígon 6, parcel·la 301, polígon 510, parcel·la 802, polígon 511, parcel·la 950, polígon 509, parcel·la 758, 767, polígon 513, parcel·la 1292, polígon 2, parcel·la 138, polígon 503, parcel·la 273, polígon 505, parcel·la 470, polígon 510, parcel·la 889, 1536, polígon 7, parcel·les 173, polígon 508, parcel·la 589, polígon 511, parcel·la 931, polígon 512, parcel·la 1146, polígon 514, parcel·la 1452, polígon 501, parcel·la 86, polígon 504, parcel·la 372, polígon 509, parcel·la 571a, 571b, polígon 513, parcel·la 1356, polígon 514, parcel·la 1507, polígon 21, parcel·la 959, polígon 26, parcel·la 269, polígon 30, parcel·la 84a, 941, 1206, 1545, polígon 32, parcel·la 187, polígon 33, parcel·la 1, polígon 35, parcel·la 496, polígon 35, parcel·la 609, 667, 817, 1042, polígon 38, parcel·la 8, 63, 75, 866, polígon 39, parcel·la 14, polígon 507, parcel·la 540, polígon 507, parcel·la 559, polígon 509, parcel·la 730a, polígon 511, parcel·la 913, polígon 514, parcel·la 1391, polígon 7, parcel·la 453, polígon 502, parcel·la 149, polígon 505, parcel·la 444, 1294, polígon 7, parcel·la 228, 244, 267, 279, polígon 509, parcel·la 773, polígon 511, parcel·la 1026, polígon 512, parcel·la 1182, polígon 514, parcel·la 1379, 1521, polígon 2, parcel·la 133, polígon 5, parcel·la 52, polígon 6, parcel·la 95, 293, polígon 505, parcel·la 435, polígon 514, parcel·la 1477, polígon 515, parcel·la 1582, polígon 7, parcel·la 316, polígon 503, parcel·la 315, polígon 510, parcel·la 808, polígon 514, parcel·la 1412, polígon 518, parcel·la 1804, polígon 518, parcel·la 1765, 1887, 1896, polígon 6, parcel·la 261, polígon 504, parcel·la 351, polígon 509, parcel·la 670, polígon 511, parcel·la 975, polígon 514, parcel·la 1423, polígon 515, parcel·la 1531, polígon 518, parcel·la 1809, polígon 512, parcel·la 1171.  
Es disposa de tanca perimetral en l'explotació. Es realitzarà plantació d'arbres que serà més atapeïda en les zones situades entre les granges i els nuclis de població més pròxims i tenint en compte per a aquesta els vents dominants.  
Entre les mesures higienicosanitàries que s'han d'aplicar en l'explotació, estarà la de disposar de tanca perimetral i tela antiocells en finestres i buits de les naus.  
Els cadàvers que es generen en l'explotació són retirats a una fossa municipal en què es recullen els cadàvers d'animals morts procedents de les diverses granges existents a Titaguas. Contradictòriament, en el projecte d'activitat, s'indica que els cadàvers són destinats a una fossa de cadàvers en la mateixa explotació.  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal d'aigües potables.  
L'explotació es localitza a 2 km. del nucli de població.  
Tramitació administrativa  
Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 7 d'abril de 2004, amb la remissió per l'Ajuntament de Titaguas, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 290, de 6 de desembre de 2003, així com als veïns de l'explotació, sense la presentació d'al·legacions.  
Petició d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 8 de novembre de 2004, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació de la cèdula de propietat de totes les parcel·les on es justifica aplicar purí com a adob orgànic, així com pla cadastral, sense que s'incloga en l'esmentada relació aquelles parcel·les improductives o que corresponguen a sòl forestal. El càlcul del purí generat, així com la capacitat mínima d'emmagatzematge en l'explotació i la superfície agrícola necessària on aplicar el purí com a adob orgànic, haurà d'estar calculat conforme al Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines. Se sol·licita a més contracte de retirada de cadàvers, del qual haurà de disposar l'activitat, ja que està en funcionament actualment, de manera que s'aclarisquen a més els sistemes de gestió de cadàvers contradictoris a què fa referència l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 28 de desembre de 2004, es completa la documentació sol·licitada.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
. Informe favorable enginyer tècnic municipal.  
. Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
. Informe favorable del cap local de sanitat.  
. Autorització prèvia de la COPUT.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, amb presència d'explotacions ramaderes disperses.  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purins o durant la utilització d'aquests com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades als purins generats i presència d'animals principalment.  
Identificació i valoració d'impactes  
La identificació i valoració d'impactes s'ha realitzat creuant accions i factors ambientals susceptibles de ser afectats per l'actuació, tant en la fase de construcció com en la d'explotació, per a cada encreuament s'indica l'acció i el factor mediambiental, es descriu l'impacte que produeix l'acció sobre el factor en qüestió, realitzant finalment una quantificació de la valoració relativa a este efecte, diagnòstic i valoració qualitativa dels diversos impactes.  
Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat, són sobre l'aire, per l'emissió de contaminants generadors de males olors i sobre el sòl i l'aigua, per contaminació associada a la mala gestió del purí en la mateixa explotació o en el camp.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i Programa de vigilància ambiental  
Entre les mesures correctores proposades, tant per a les fase de construcció com per a la de funcionament, s'hi inclouen les següents:  
. Es construiran pantalles vegetals que disminuïsquen les olors procedents de la instal·lació.  
. Es desodoritzaran els purins mitjançant l'addició d'un producte químic adequat, que s'aplicarà en els canals de dejeccions.  
. Els cadàvers seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
. Es dotarà a les finestres i buits de les naus de teles mosquiteres que eviten l'entrada de vectors.  
. Es disposa de tanca perimetral de l'explotació, per a propiciar l'aïllament de l'explotació.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants arreplegats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1. H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'explotació porcina d'encebament, situada en el terme municipal de Titaguas (València), promoguda per José Vicente Argiles Polo, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals, així com de les fosses de purins.  
. La bassa de purins existent haurà de ser d'obra, construïda amb materials que asseguren la impermeabilitat d'aquesta, de manera que s'evite el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, havent a més d'estar cercada perimetralment. Qualsevol sistema d'emmagatzematge de purins que estiga utilitzant-se fins al moment i que no s'ajuste a les característiques constructives exposades en aquest apartat, haurà de clausurar-se abans de l'obtenció de la llicència d'activitat corresponent.  
. S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com ara malla metàl·lica o semblant.  
. Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.  
. Es disposarà a l'entrada de l'explotació de gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent, que assegure la desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació.  
. El purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que millore les propietats d'aquest com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, així com l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, s'haurà de dur a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/hi ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.   
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de desembre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.