Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5967, del 04-03-2009 (2009/2408)

RESOLUCIÓ de 26 de gener de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions i resolució d'impacte ambiental corresponents als municipis de Chelva, Novelda, Castellfort i Sant Joan d'Alacant.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5967

Data del DOGV
:   04-03-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/2408


Data del document
:   26-01-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Chelva
    * Sant Joan d'Alacant
    * Novelda
    * Castellfort
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 26 de gener de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions i resolució d'impacte ambiental corresponents als municipis de Chelva, Novelda, Castellfort i Sant Joan d'Alacant. [2009/2408]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 037/06-AIA Chelva, 068/06-AIA Novelda, 007/07-AIA Castellfort i 002/09-NEE AQWJ Joan d'Alacant.  
València, 26 gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 37/2311 VQM  
Títol: Pla parcial i homologació polígon industrial SUHI de Chelva  
Promotor: Ajuntament de Chelva  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Chelva (València)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és crear una oferta de sòl industrial i, més concretament, la creació d'un sector de 67.483,17 m² de sòl urbanitzable d'ús industrial mitjançant la reclassificació de sòl no urbanitzable comú.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El sector es troba situat al sud-est del nucli urbà de Chelva i a una distància d'aquest d'aproximadament 2 km, a la vora del límit entre els termes municipals de Chelva i Calles.  
Chelva és la capital de la comarca dels Serrans. Dista uns 68 km de València per la CV-35 (València-Ademús). Té una superfície de 19.100 has i una població de poc més de 2.000 habitants.  
- Identificació de l'àmbit d'actuació  
L'àmbit que s'ha de reclassificar es concreta en el sòl no urbanitzable comú (denominat los Llanos) situat al sud-est del nucli urbà i els límits dels quals són:  
- Nord: sistema muntanyós denominat la Mislata.  
- Sud: camí rural i límit entre els termes municipals de Chelva i Calles.  
- Est: camí rural i límit del terme municipal de Calles.  
- Oest: carretera CV-35 de València a Ademús (comarcal 234).  
- Zonificació i usos del sector  
El sector té una superfície de 67.483,17 m², amb un aprofitament tipus de 0,69 m²sostre/m²sòl.  
L'accés al sector es realitza a través de la carretera CV-35.   
Respecte a la zona verda, aquesta adopta una disposició perimetral, a fi d'amortir la transició del medi urbà al rústic. La reserva dotacional de zona verda efectuada pel polígon industrial, és d'11,03% de la superfície total del sector, equivalent a 7.442,27 m².  
La relació de superfícies és:  
- Viari de trànsit 18.383 m²  
- Aparcaments 1.867 m²  
- Zones verdes 7.442,3 m²  
L'ús dominant serà el d'indústria i magatzem i els usos incompatibles són la resta d'usos.  
Es prohibeixen expressament els usos següents:  
a) Residencial, excepte habitatges destinats al personal encarregat de la vigilància i conservació.  
b) Terciaris:  
- Locals i instal·lacions destinades a activitats recreatives.  
- Campaments.  
c) Dotacionals:  
- Cementeris, educatiu i les categories d'infraestructures DIN 3, DIN 4 i DIN 7.  
d) Es permeten qualssevol altres usos no inclosos entre els prohibits expressament, llevat que manifestament siguen incompatibles amb l'ús dominant industrial o de magatzems assignat a aquesta zona.  
e) El règim d'usos que s'estableix està subjecte a les condicions següents de compatibilitat:  
- Hotels, pensions i apartaments en règim d'explotació hotelera:  
- S'admet en edifici d'ús exclusiu.  
- Haurà de tenir un aïllament acústic que garantisca el nivell sonor màxim transmés a l'interior de les habitacions o locals que no supere els 30 dBa. Per a la seua justificació s'estableix un nivell de soroll exterior de 80 dBa.  
- Planejament vigent  
El municipi de Chelva disposa de normes subsidiàries de planejament aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 30 de maig de 1989.  
Amb motiu de l'entrada en vigor de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, LRAU, es procedeix a l'homologació parcial modificativa de les normes subsidiàries vigents, denominat Polígon Industrial de Chelva.  
Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental justifica la solució adoptada per l'orografia, adduint que d'entre tot el municipi només el sector aconsegueix reunir les característiques orogràfiques exigibles, com també les condicions d'una ràpida i còmoda comunicació amb les vies de circulació ja existents   
Tramitació administrativa  
En data 3 de juny de 2005, el Ple de l'Ajuntament de Chelva acorda aprovar provisionalment el Programa per al desenvolupament de l'actuació integrada del Polígon Industrial de Chelva, el contingut del qual s'integra pels documents següents:  
- Programa de l'actuació integrada.  
- Pla parcial.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Annex d'homologació.  
- Projecte d'urbanització.  
En data 13 de febrer de 2006 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge la documentació remesa per la Direcció Territorial on sol·licita que s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa s'incoa el corresponent expedient.  
Informació pública  
El dia 12 de març de 2002 s'anuncia l'exposició a informació pública de l'alternativa tècnica del PAI del sector denominat Polígon Industrial de Chelva, mitjançant un edicte publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de data 10 de març de 2005, número 8291, i anunci en el diari Levante.  
Segons certificat de l'Ajuntament de Chelva, durant el període d'informació pública, no s'hi han presentat al·legacions.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
El 10 de març de 2006, la Direcció General de Gestió del Medi Natural comunica al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial els aspectes que hauran de ser ampliats o justificats abans que s'emeta la declaració d'impacte ambiental:  
1. Establir el domini públic hidràulic del barranc que limita amb el sector.  
2. La proposta del tractament del camí ramader. (L'estudi d'impacte ambiental no fa referència al camí ramader)   
3. Mesures protectores i correctores oportunes per a preservar i protegir aquest sòl forestal, mesures correctores i compensatòries adequades per a evitar el fraccionament d'hàbitat, mantenir l'ecosistema forestal i minorar els riscos d'erosió, desertificació, recuperació del paisatge alterat i protecció enfront d'incendis forestals.  
4. En els establiments industrials, limítrofs o interiors a àrees forestals, com el sector objecte d'estudi, hauran de complir-se condicions de seguretat enfront d'incendis forestals.  
5. Estudi de paisatge o informe favorable sobre aquest.   
6. Nombrosos aspectes que s'han de completar de l'estudi d'impacte ambiental.  
7. Mesures protectores i correctores específiques per a evitar el risc de lliscament i per a minimitzar el risc d'erosió existent en el sector.  
8. Estudiar l'afecció del polígon industrial a dues forests d'utilitat pública: Lomas de Chinchel i Los Rodenos  
9. Previsió de producció de residus, tipus de tractament i gestió a què seran sotmesos.  
10. Estudi acústic.  
11. Càlcul aproximat del volum d'aigües residuals que generarà el desenvolupament del sector industrial, i aportar informe vinculant actualitzat de l'entitat de sanejament sobre la capacitat de l'EDAR corresponent per a rebre les esmentades aigües.  
12. Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, segons el punt 2 de l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
En data 26 de juliol de 2006 es realitza un nou requeriment de documentació basant-se en la documentació rebuda al juny de 2006.  
1. Establir el domini públic hidràulic del barranc que limita amb el sector.  
2. Informe vinculant de Cultura d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
3. Informe favorable del tractament de l'assagador de Domenyo dels Serveis Territorials de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge, de València.  
4. Mantenir el sòl forestal i fins i tot millorar-lo mitjançant tractaments silvícoles i control de plagues, per a ser incorporat com a zona verda.  
5. El sector ha de complir les condicions dels establiments industrials, limítrofs o interiors a àrees forestals. En nou estudi d'impacte ambiental incorpora part com a mesures protectores de la vegetació, però no les reflecteix en l'ordenació del sector.  
6. Pla de l'ordenació del sector tenint en compte totes les afeccions anteriors.  
7. Certificat de suficiència de recursos hídrics emés per l'organisme de conca competent.  
8. El nou estudi d'impacte ambiental estableix que la xarxa de sanejament serà unitària. La xarxa de sanejament ha de ser separativa de la xarxa de pluvials.  
9. Autorització d'abocament de l'organisme de conca. Prèviament al punt d'abocament de les aigües pluvials, s'haurà de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja.  
10. Autoritzacions pertinents de l'EDAR de forma prèvia a la seua construcció. Punt d'abocament, alternatives tècniques previstes, els paràmetres de qualitat de l'efluent i la resta de mesures que s'establisquen per a evitar la contaminació del barranc. La dita solució haurà de ser informada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001.  
11. Estudi de paisatge o informe favorable sobre aquest.  
12. L'estudi acústic presentat no té mesures correctores.  
13. Zonificació numèrica del polígon industrial acord amb les categories o graus d'intensitat relacionats en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses.  
14. Mesures protectores i correctores específiques per a evitar el risc de lliscament i per a minimitzar el risc d'erosió existent en el sector.  
15. Afecció a les dues forests d'utilitat pública: Lomas de Chinchel i Los Rodenos  
En data 31 de gener de 2007 es realitza un altre requeriment de documentació basant-se en la documentació rebuda al novembre de 2006:  
1. Certificat de suficiència de recursos hídrics emés per l'organisme de conca competent.  
2. Informe vinculant de Cultura d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
3. Informe favorable del tractament de l'assagador de Domenyo dels Serveis Territorials de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge, de València.  
4. Autorització corresponent de l'organisme de conca per a l'abocament de les aigües pluvials i residuals recollides en el sector al barranc.  
5. Autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el pla parcial en la zona de policia de llits del barranc.  
6. Certificat de l'entitat gestora en què s'assumisca la gestió dels residus sòlids urbans generats arran del desenvolupament del polígon industrial.  
Documentació complementària  
En data 13 de març de 2006 es rep informe del DG de Patrimoni Cultural Valencià.  
En data 7 de juny de 2006 en resposta al requeriment de documentació de data 28 de febrer de 2006, l'Ajuntament de Chelva respon el següent:  
- Nou estudi d'impacte ambiental.  
- Document de síntesi.  
- Estudi acústic d'homologació.  
En data 10 de novembre de 2006 es rep:  
- Informe responent al requeriment de juliol de 2006.  
- Annexos amb plànols.  
En data 28 de febrer de 2007 es rep la documentació següent:  
- Informe que respon al requeriment de gener de 2007.  
- Sol·licitud a la CHX, de data 8 de novembre de 2006, dels corresponents informes.  
- Certificat de la Mancomunitat de l'Alt Túria de la recollida de residus sòlids, de data 8 de febrer de 2007.  
- Senyalització del camí ramader.  
Informes sectorials  
Informe d'Aqualia Gestión Integral del Agua SA, de data 23 de novembre de 2005.  
Aqualia, SA és l'empresa concessionària del servei de proveïment d'aigua potable i clavegueram a la població de Chelva. En aquest informe exposa:  
1. Que recentment, i a causa de les deficiències en el subministrament a la zona alta de la població, l'Ajuntament de Chelva ha construït un nou pou, denominat Tarafa II, a la vora del preexistent Tarafa I, la capacitat màxima de subministrament del qual és de 1.872 m³/dia, equivalent a 520 l/s. L'aigua extreta de l'esmentat pou es bomba a un dipòsit, també de nova construcció, situat al Cerro Comanda, i des d'aquest es deriva una conducció general per al proveïment urbà.  
2. Que, d'acord amb les dades proporcionades per l'Ajuntament de Chelva, s'estima el cabal punta específic de subministrament al polígon industrial en 3 L/s ha, la qual cosa, considerant la superfície total prevista de 7 ha, tira un cabal punta de 21 L/s. Les dotacions contra incendis, calculades d'acord amb la norma NBE-CPI-96, sumen un cabal punta de 16,67 L/s, sent per tant el cabal punta total requerit de 37,67 L/s.  
3. Que l'aprofitament de Tarafa II, juntament amb la infraestructura de distribució existent, possibilita a nivell tècnic subministrar el cabal requerit. No obstant això, ha de destacar-se la necessitat d'ampliar la xarxa de proveïment amb una conducció que entronque amb la conducció general ressenyada en el punt 1, per a connectar el polígon amb la xarxa de proveïment.  
4. Que actualment l'Ajuntament de Chelva tramita la sol·licitud de concessió d'aigües subterrànies per al proveïment de la població a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sent aquesta entitat la responsable última d'autoritzar la quantia de volum d'aigua que s'ha d'extraure de cada aprofitament.  
Per tot això, Aqualia, sense perjudici de les oportunes observacions tècniques que pot realitzar en el moment d'escometre l'ampliació de la xarxa descrita en el punt 3, a fi de garantir la qualitat del subministrament a la població, com també les que pot disposar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, com s'indica en el punt 4, certifica la capacitat i suficiència de proveïment sol·licitada per l'Ajuntament de Chelva.  
Informe de la DG de Patrimoni Cultural Valencià de data 29 de desembre de 2005  
Sobre la consulta d'afeccions d'índole paleontològica del projecte, li comunique que de conformitat amb l'informe dels Serveis Tècnics no s'han detectat afeccions d'aquesta naturalesa i no cal abordar cap tipus d'actuació prèvia per a la salvaguarda d'aquest concret patrimoni, sense perjudici de justificar el compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic present en l'àrea d'actuació.  
Informe de la Mancomunitat Alt Túria de data 8 de febrer de 2007  
El secretari de la Mancomunitat de l'Alt Túria certifica que el servei de recollida de residus sòlids de la totalitat del municipi de Chelva (nuclis urbans, polígon industrial SUHI, etc.) són atesos i prestats juntament amb altres municipis d'aquesta mancomunitat de Benagéber i Tuéjar pel servei que té establit aquesta Mancomunitat de l'Alt Túria i que es presta a aquests d'acord amb els estatuts que la regeixen.  
Afeccions legals  
A continuació es comenten les diferents afeccions legals que haurien d'estar incloses en l'estudi d'impacte ambiental.  
1. Xarxa Natura 2000 i espais naturals protegits a la Comunitat Valenciana  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana ni zones humides catalogades.  
El sector està envoltat de dues forests d'utilitat pública, una al nord, anomenada Lomas de Chinchel, pertanyent a l'Ajuntament, que limita amb el sector en la part nord-oest d'aquest; i l'altra al sud-est del sector, denominada forest Los Rodenos, situada al terme municipal de Calles.   
En les zones limítrofes amb Las Lomas de Chinchel s'aplicaran les mesures següents: s'establirà una franja de 25 metres d'amplària separant la zona edificada de la forestal, aquesta franja romandrà lliure de vegetació baixa i arbustiva i, si és el cas, amb l'estrat arbori estarà fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'alçària total de cada peu. Es crearà també un camí perimetral de 5 m d'amplària.   
2. Camins ramaders  
Pel la vora meridional, discorre l'assagador de Domenyo. Té una longitud de 6.700 m i una amplària de 37,61 m.  
Segons la documentació remesa, el camí ramader discorre pel límit sud del sector cap al nord, coincidint amb la carretera de València a Ademús. Però segons la Cartografia de la Conselleria de Territori i Habitatge, l'assagador de Domenyo, al seu pas pel sector, discorre paral·lel a la CV-35 i travessa el sector.  
Els camins ramaders estan regulats per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, en la qual s'indica com a fi principal el manteniment de la integritat superficial dels camins, la idoneïtat dels itineraris i traçats, juntament amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb aquest.  
3. Patrimoni cultural  
La Conselleria de Cultura, Educació i Esports té inventariats els béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic, o de qualsevol altra naturalesa cultural, regulats per la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià i té com a objecte la seua protecció, conservació, difusió, foment, investigació i l'augment del patrimoni cultural valencià.  
Dins del terme municipal de Chelva aquesta Conselleria té inventariats 40 jaciments arqueològics. Hi ha un jaciment molt pròxim al sector, en el límit nord-oest.  
Hi ha un informe de la Direcció General de Patrimoni que indica que no hi ha afeccions d'índole paleontològica.  
S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de Protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
4. Incendis forestals  
La Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana cita, en l'article 59.1, "Els terrenys forestals que hagen patit l'efecte d'un incendi queden subjectes a les prohibicions de classificació o reclassificació urbanística preceptuades en la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana, de 5 de juny, del sòl no urbanitzable".  
Al terme municipal de Chelva s'han produït diversos incendis forestals des de l'entrada en vigor de la Llei 3/1993, però aquests incendis no han afectat el sector objecte d'estudi. El nou estudi d'impacte ambiental aporta un plànol que reflecteix els incendis forestals produïts entre 1993 i 2001, i no afecta el sector.  
5. Sòl forestal  
El terme municipal de Chelva presenta una important massa forestal que ocupa una miqueta més de 14.000 ha de propietat majoritàriament pública, patrimonial de l'Ajuntament, i declarada d'utilitat pública.  
Segons la cartografia de l'inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana (E 1:10.000) la part nord-oest del sector correspon a terreny classificat com a forestal, limita al costat nord-oest amb sòl forestal, i a més està envoltat de sòl forestal. En la visita de camp a la zona, s'observa que la part forestal pertanyent al sector està desbrossada.  
En l'informe remés al novembre de 2006, afirmen que mantindran el sòl forestal i fins i tot es millorarà amb tractaments silvícoles i control de plagues i serà incorporat com a zona verda. A més incorporen mesures de protecció del sòl forestal adjacent al sector i informen que les indústries existents en el sector SUHI disposaran d'un pla d'autoprotecció d'empresa que recolliran plans especials enfront del risc d'incendis forestals de la CV.  
6. Domini públic hidràulic.  
Les rambles i llits són abundants a Chelva, com correspon a una zona solcada per dos grans rius (Xelva o Toixa i Túria). Destaquen les rambles d'Arqueta i Alcotas.  
El costat nord-oest del sector limita amb un barranc que continua el seu curs passant per davall de la CV-35, fins a arribar al riu Toixa o Xelva. En la visita de camp al sector amb el guarda major de la zona, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, confirma que sí que té llit.  
S'ha d'establir el domini públic hidràulic d'aquest barranc que limita amb el sector. Se li aplica el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
En l'informe remés al novembre de 2006 s'esmena aquest aspecte adjuntant el plànol de proteccions del domini públic hidràulic, segons el RDL 1/2001, de 20 de juliol.  
S'haurà de disposar d'autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el pla parcial en la zona de policia de llits del barranc afectat.  
7. Risc d'inundació  
El sector objecte d'estudi no està afectat per risc d'inundació. A l'oest del sector es troba el riu Toixa, que està afectat per risc d'inundació del nivell 1.  
Consideracions ambientals  
1. Les afeccions s'analitzen principalment a partir de la cartografia temàtica de la COPUT.  
- Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació: l'àmbit d'actuació té vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies per activitats urbanístiques molt baixa. Encara que per a aquesta categoria de risc no es limita especialment l'ús urbanístic dels terrenys, s'hauran d'adoptar mesures preventives que eviten l'abocament de residus sòlids, d'aigües residuals i de substàncies contaminants al terreny, tant en fase de construcció com en la fase de funcionament.  
- Accessibilitat als recursos hídrics: és baixa en tot el sector.   
- Risc de lliscament-despreniment: en la part nord-est del sector hi ha risc de lliscament mitjà i alt. Proposen mesures preventives i correctores.  
- Risc d'erosió actual: el risc d'erosió actual en el sector és molt baix excepte en una part al nord-est on és molt alt. Proposen mesures correctores.  
- Risc d'erosió potencial: el risc d'erosió potencial en el sector és moderat excepte en una part al nord-est on és molt alt.  
- Fisiografia: el terreny és ondulat i en la part més oriental són vessants moderades.  
- Litologia: la litologia del sector està formada per cudols, graves i llims.  
2. Vegetació: en la zona, el mosaic del paisatge agrícola: ametlers, garroferes o oliveres, es combina amb extenses àrees forestals.  
3. Explotació dels recursos naturals.  
Proveïment d'aigua potable  
La xarxa de distribució d'aigua potable es projecta utilitzant canonades de polietilé per a una pressió de 10 atm, amb diàmetres de 50 i 110 mm.   
Considera una població de 3 i 4 usuaris per nau, és a dir, entre 200 i 250 usuaris, amb una dotació de 75 litres/treballador/dia. Tenint en compte que l'esmentat polígon puga ampliar-se en un futur, es pren una població de 500 treballadors, per tant s'obté un consum de 27.375 m³/dia.  
S'aporta un certificat de l'empresa concessionària del servei de proveïment d'aigua potable, Aqualia, en el qual certifica la capacitat i suficiència de proveïment, amb l'obertura d'un nou pou. La intensa explotació dels aqüífers planteja: la sobreexplotació d'aqüífers, afeccions a rius i brolladors, i finalment la degradació de la qualitat.  
Per tant, l'obertura d'un nou pou no garanteix la qualitat de l'aigua, i d'altra banda, és la Confederació Hidrogràfica del Xúquer l'encarregada legalment d'autoritzar la quantia de volum d'aigua que s'ha d'extraure de cada aprofitament.  
Presenten la sol·licitud de concessió d'aigües subterrànies procedents dels pous Tarafa I i Tarafa II, situats a la partida la Torreta, a Chelva. S'haurà de presentar l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a la concessió d'aigües subterrànies.  
Aigües residuals  
En l'estudi d'impacte ambiental s'afirma que per al tractament de les aigües residuals procedents de la xarxa de sanejament es construirà una EDAR. Una vegada tractades seran abocades al barranc amb la possibilitat de ser aprofitada com a aigua de reg.   
Sense perjudici de l'existència de la xarxa d'evacuació, en el cas d'aigües amb contaminació industrial específica, cada indústria contaminant haurà d'establir el seu propi procés de depuració abans de l'abocament a la xarxa general, de manera que complisca l'ordenança d'abocaments que regeixen en el pla parcial.  
La xarxa de sanejament serà separativa, una per a les aigües residuals sanitàries i industrials, i una altra per a la xarxa de pluvials.  
La localització i reserva de sòl per a l'EDAR apareix en el pla corresponent de situació. L'esmentada ubicació correspon al punt d'abocament de la xarxa de sanejament, i es troba en un espai verd que no computa com a zona verda. Es localitza en aquest lloc per tractar-se del punt més baix, aconseguint que tota la xarxa desguasse per gravetat.   
Pel que fa al tipus d'abocaments admissibles, seran idèntics als admissibles amb caràcter general segons les ordenances municipals i el Pla parcial, el qual en l'article 3.4.4. Abocaments líquids residuals, fa referència a quines són les condicions a què estan subjectes els abocaments permesos per les distintes ordenances com també la Llei 20/1986, de 14 de maig, bàsica de residus tòxics i perillosos.  
L'EDAR constarà d'arqueta-reixeta de desbast, cambra separadora d'olis i greixos, tanc d'aireig prolongat + decantador o clarificador, arqueta de mostres i abocament final.  
Per a polígons de xicoteta superfície, es considera una població entre 3 i 4 usuaris per nau, és a dir, entre 200 i 250 usuaris, amb una dotació de 75 litres/treballador/dia. Tenint en compte que l'esmentat polígon puga ampliar-se en un futur, s'han pres dades diferents. S'ha pres una població de 500 treballadors amb una dotació de 150 litres/treballador/dia per a l'ús higiènic sanitaris de les instal·lacions.  
Cabal diari 75 m³/dia  
Cabal mitjà horari (24 h) 3.125 m³/dia  
Factor punta 2.0  
Cabal punta 6.25 m³/h  
La solució adoptada és un tractament biològic per fangs actius de baixa càrrega. També descriuen el diagrama de flux de l'EDAR.  
En qualsevol dels casos, els abocaments d'aigües residuals i pluvials hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
Residus sòlids urbans  
L'Ajuntament haurà de fer-se càrrec de la gestió dels residus sòlids amb el compliment del Pla zonal de residus; la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, de la Comunitat Valenciana; la Llei 10/2000, de residus, de la Comunitat Valenciana, i el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador.  
Chelva pertany a la unitat de gestió VII, i es transporten els residus a la planta de Guadassuar. Els residus són gestionats per Girsa.  
Presenten certificat de la Mancomunitat de l'Alt Túria en el qual assumeix la recollida de residus sòlids de la totalitat del municipi de Chelva, inclòs el polígon industrial.  
4. Ocupació del sòl: L'àmbit d'estudi està dedicat a l'agricultura de tipus intensiva, on predomina l'oliverar i qualsevol classe d'hortalisses.  
No hi ha edificacions a la zona.  
Pel que fa a les infraestructures existents, hi ha les pròpies de reg i dos camins sense pavimentar, un que travessa el sector de nord a sud, i l'altre que l'envolta i serveix de límit del sector, per l'est i el sud.  
5. Contingut de l'estudi d'impacte ambiental: En un principi es va presentar un estudi d'impacte ambiental molt deficient, en el qual només analitzava la fase de construcció i no la fase de funcionament del polígon industrial. A més, en la descripció del medi, només se cenyia a la descripció de les obres.  
Després del requeriment de documentació, envien un altre estudi d'impacte ambiental molt més complet. En la documentació remesa al novembre de 2006 esmenen els aspectes que faltaven en últim l'estudi d'impacte ambiental: proposen mesures preventives i correctores per al risc d'erosió, de lliscament, analitzen afeccions a les forests d'utilitat pública, estableixen el domini públic hidràulic del barranc i protegeixen el sòl forestal.  
6. Presenten estudi de paisatge, les mesures correctores del qual són l'adopció de criteris basats en les bones pràctiques constructives procurant que els acabats de les naus industrials comporten coloracions adequades al color dominant dels espais circumdants, i que els espais enjardinats mantinguen les espècies típiques del lloc.  
7. Activitats que s'han de desenvolupar en el polígon: adjunten una llista d'activitats que s'han de desenvolupar al polígon en compliment del Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses.  
8. Si analitzem l'estudi acústic amb els continguts mínims de l'estudi acústic d'un pla parcial, es dedueix que falten mesures correctores per a protegir l'ordenació prevista de fonts de soroll preexistents en l'entorn com per a evitar la influència del polígon industrial sobre l'entorn.  
En la documentació remesa al novembre de 2006, s'esmenen els errors de l'estudi acústic, amb el plantejament de les mesures següents:  
- Se situaran les empreses de major contaminació acústica en el centre de la zona industrial on no suposen un risc d'impacte segons el mapa sonor.  
- S'establiran franges horàries de treball per a realitzar activitats amb un fort impacte sonor. S'aconsella realitzar aquestes operacions amb un horari diürn, estudiant els intervals de temps on el soroll generat siga menys molest.  
- S'han de dur a terme els mesuraments del nivell de soroll exterior amb l'objecte de determinar el nivell de soroll emés en el polígon i conéixer si compleixen els valors límits establits per l'ordenança municipal corresponent.  
- Elaborar mapes sonors del polígon industrial. Amb aquests mapes es poden identificar les empreses que emeten a l'exterior un major nivell de soroll i aplicar mesures correctores i preventives a fi de corregir la contaminació acústica.  
- Realitzar anàlisis periòdiques del nivell de soroll, ja que permeten comprovar tant l'evolució de postnivells d'emissió de soroll al polígon con l'efectivitat de les mesures correctores per a reduir aquest. En funció de les dades obtingudes s'avaluarà si és necessari aplicar les mesures correctores més eficaces o al contrari si les mesures adoptades fins al moment són suficients per a complir els límits de nivell de soroll establits en l'ordenança municipal.  
- Selecció o modificació d'equips adequats, instal·lació o manteniment per a evitar vibracions, eixida de gasos i xemeneies.  
- Dur a terme accions de sensibilització a responsables d'empreses contaminants, a usuaris de vehicles, a empleats d'empreses, etc.  
- Utilitzar paviment que absorbisca el soroll en aquells punts més sensibles o prohibir la circulació de vehicles pesants en determinades vies i a determinades hores.  
- Utilitzar panells i altres barreres acústiques a fi de disminuir la contaminació acústica. Seria interessant realitzar plantacions d'arbratge de gran alçària alineats amb la finalitat d'aconseguir reduir no sols l'impacte paisatgístic, sinó també l'impacte acústic actuant com amortització d'aquest.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla parcial i homologació del Polígon Industrial SUHI de Chelva (València), el promotor del qual és l'Ajuntament de Chelva, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Haurà d'obtenir-se l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En el supòsit que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Serà necessari acreditar la disponibilitat de recursos hídrics a partir dels pous Tarafa I i Tarafa II, que proveeixen el municipi, i el cabal concedit, mitjançant la corresponent concessió de l'organisme de conca per a l'ús previst.  
3. El camí ramader, l'assagador de Domenyo, discorre paral·lel a la carretera CV-35, i creua el sector. S'han de complir les observacions següents:  
- Haurà de respectar-se l'amplària legal, 37'5 m, en tot el recorregut d'aquest.  
- De manera coherent amb la condició de domini públic del camí ramader, la superfície d'aquest no pot computar-se a l'efecte de compliment d'estàndards urbanístics.  
- El tractament que es done al camí ramader haurà d'adequar-se al trànsit ramader i als usos compatibles i complementaris previstos per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, en els seus articles 16 i 17. En concret no són acceptables obres de pavimentat asfàltic o semblant.  
- El tram de camí ramader haurà de ser senyalitzat com a tal. No està permés el trànsit de vehicles motoritzats que no siguen de caràcter agrícola o no tinguen autorització expressa. Els encreuaments amb altres infraestructures viàries hauran d'estar també senyalitzats.  
4. S'ha de presentar l'informe favorable relatiu al tractament del camí ramader afectat dels Serveis Territorials de Medi Ambient de València de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Aquelles consideracions que es desprenguen d'aquest informe hauran de ser considerades com a pròpies d'aquesta declaració.  
5. L'Ajuntament haurà de comprovar, abans de la recepció de la urbanització del nou sector, que l'EDAR prevista es troba totalment executada, dimensionada amb capacitat suficient per a tractar la totalitat de les aigües residuals que es generen, i preparada per a entrar en servei. La construcció de la citada EDAR serà, per tant, anterior al final d'obra de la urbanització i, en tot cas, abans de la concessió de llicència d'activitat per a qualsevol indústria que es vulga instal·lar en el sector.  
6. Respecte de les aigües residuals de les indústries que s'instal·len al polígon industrial, s'haurà de comprovar, amb caràcter previ a la llicència d'activitat, la compatibilitat de les aigües residuals que generen amb l'EDAR prevista en el projecte i que s'execute en el sector. En cas de no resultar compatibles, les esmentades indústries hauran de disposar d'un sistema previ de tractament d'aigües residuals individual apropiat. En tot cas, abans de l'aprovació definitiva del projecte d'urbanització, haurà de comprovar-se la previsió o l'existència d'arquetes de registre de lliure accés des de l'exterior per a la presa de mostres i control dels paràmetres d'abocament de totes les indústries que s'instal·len al sector.  
7. No s'han de construir naus industrials ni cap tipus d'edificació, carreteres o dipòsits d'aigua a les zones del sector amb risc de lliscament alt.  
8. S'ha de disposar d'autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el Pla parcial en la zona de policia de llit del barranc que limita amb el sector. Així mateix, s'ha de mantenir lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 m a cada costat del llit del barranc.  
9. La xarxa de sanejament haurà de ser separativa de la xarxa de pluvials, la qual haurà de ser completament estanca, i connectada a la corresponent estació depuradora.  
Per a l'abocament de les aigües pluvials recollides en el sector a llit públic, s'haurà d'obtenir l'autorització corresponent de l'organisme de conca. Abans de l'abocament de les aigües pluvials, s'haurà de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja.  
10. En relació amb l'enllumenat urbà, s'hauran de triar llums de vapor de sodi de baixa pressió, a fi de reduir la contaminació lumínica.  
11. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb el que disposa el Pla zonal núm. VII, inclòs en el PIR (Pla integral de residus) de la Comunitat Valenciana. Abans de la concessió de llicència d'activitat, l'Ajuntament exigirà a les indústries que es vulguen implantar en el sector un pla de gestió de residus que incloga el tractament i destinació definitius d'aquests.  
12. S'han de complir totes i cada una de les mesures preventives i correctores especificades en l'estudi d'impacte ambiental, en el segon estudi d'impacte ambiental aportat i informe d'ampliació de la documentació de data 8 de novembre de 2006 i el seu annex.  
13. L'Ajuntament haurà d'exigir a l'agent urbanitzador, una vegada acabades les obres d'urbanització, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part dels abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
14. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys s'hauran de gestionar de manera adequada a la seua naturalesa, i queda prohibida la incineració in situ d'aquests.  
15. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, i ha de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada, i ha de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
16. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'haurà de mantenir en condicions agrícoles adequades i s'haurà de destinar a l'ompliment de les zones verdes previstes en l'actuació, o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
17. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, del planejament proposat, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental del Pla parcial i homologació del Polígon Industrial SUHI, en el segon estudi d'impacte ambiental aportat, en l'informe d'ampliació de la documentació de data 8 de novembre de 2006 i el seu annex, i en els informes sectorials i les labors de vigilància que s'han d'incloure en el programa de vigilància ambiental, s'hauran d'incorporar al preceptiu projecte d'urbanització i es valoraran i proveiran pressupostàriament les despeses derivades del seu compliment.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 68/06 AIA  
Títol: Pla parcial de millora i homologació del sector industrial Salinetes, al terme municipal de Novelda  
Promotor: Ajuntament de Novelda  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
Localització: Terme municipal de Novelda (Alacant)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Aquesta actuació té com a objecte el desenvolupament, en una sola unitat d'execució, d'un sector de sòl urbanitzable amb qualificació industrial, sobre un àmbit de 159,4 hectàrees de sòl classificat en el planejament vigent com a no urbanitzable comú agrícola i comú rústic.   
Incloses en les 159,4 hectàrees que constitueixen el sector pròpiament dit a la partida denominada Salinetes, discorre el camí ramader assagador de la Mola, amb una superfície de 7.825,85 m², per la qual cosa l'àmbit de l'àrea de repartiment és d'1.587.034,68 m².   
2. Alternatives  
Després de l'anàlisi de diverses alternatives s'ha optat, basant-se en allò que s'ha considerat en l'estudi d'impacte ambiental, per considerar en l'ordenació proposada alguns dels elements estructurants que a continuació s'especifiquen:  
- Parcel·les de grandària adequada per a poder albergar les instal·lacions industrials proposades.  
- Estructura capaç de canalitzar les aigües procedents de la rambla i la connexió d'aquestes al riu Vinalopó.   
- Manteniment dels accessos sobre l'autovia i la connexió per davall d'aquesta.  
- Establiment d'una parcel·lació industrial entre 5.000 m² i 3.000 m², capaç d'absorbir la demanda de la indústria auxiliar del marbre, i al mateix temps poder compatibilitzar aquesta parcel·lació neta amb el resultant de l'actual parcel·lació rural.  
3. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
Constitueixen els límits de la superfície objecte del projecte, en compliment del que estableix l'article 20 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística, els que a continuació s'indiquen:   
- Al nord: infraestructura de comunicació ferroviària (RENFE)  
- Al sud: autovia A-31  
- Per l'est: carretera CV-820 i camí públic   
- A l'oest: autovia A-31  
Ordenació prevista i usos  
Pel que fa als usos prevists en l'àmbit de l'actuació, s'indiquen els següents:  
- L'ús global de la zona serà l'industrial   
- S'admetran com a usos compatibles: el terciari i el dotacional   
- S'establirà com a ús prohibit el residencial   
El sistema d'ordenació serà el d'edificació aïllada, i s'aplicarà una tipologia de bloc exempt.   
Pel que fa a la zonificació proposada, s'estableixen les consideracions següents:  
m² sòl   
Àmbit / àrea de repartiment 1.587.034,68  
Camí ramader 7.825,85  
Sector 1.587.034,68  
Zona verda sec. 162.038,10  
Xarxa viari rec. 263.054,67  
Equipament sec. 132.612,70  
Total dotacional 637.536,72  
Industrial 62.762 733.454,37  
Industrial 5.685 743.231,32  
Industrial 3.747 546.193,27  
Total lucratiu 949.497,96   
El pla parcial diferència les zones d'ordenació següents:  
- Edificació aïllada industrial grau 1 (INA 1)  
- Edificació aïllada industrial grau 2 (INA 2)   
- Edificació aïllada industrial grau 3 (INA 3)  
- Usos dotacionals  
Tramitació administrativa  
En data 3 de març de 2006 l'Ajuntament de Novelda remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En la sessió extraordinària celebrada en data 29 de desembre de 2005, el Ple de l'Ajuntament acorda aprovar provisionalment el programa per al desenvolupament de l'actuació integrada del sector la Serreta, del terme municipal de Novelda; segons es desprén del certificat subscrit pel secretari general de l'Ajuntament de Novelda i l'alcalde de l'esmentada localitat, de data de 29 de desembre de 2005.  
1. Informació pública  
El pla parcial, document d'homologació modificatiu, programa d'actuació integrada, estudi d'impacte ambiental i avantprojecte d'urbanització van ser exposats al públic mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 4959, de data 4 de març de 2005, i en els diaris La Verdad de data 26 de febrer de 2005, i Información, els dies 25 de febrer de 2006 i 5 de març de 2005.   
2. Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació pública es van presentar deu al·legacions, de les quals, des del punt de vista mediambiental cal assenyalar de forma resumida les següents, així com les corresponents respostes donades a aquestes, basant-se en el Certificat de data 14 de desembre de 2005, subscrit per la tècnica d'Administració general de l'Àrea d'Urbanisme de l'Ajuntament de Novelda:   
- Al·legació número 1, de data 30 de març de 2006: se sol·licita que es procure en la mesura que puga, el manteniment del seu habitatge actual en l'esmentat polígon; així mateix, s'al·ludeix a l'estudi d'un projecte alternatiu en què es considere un altre traçat de la via de comunicació prevista, amb l'objecte que aquesta no afecte els habitatges que es troben al llarg del seu trajecte.   
L'esmentada al·legació, pel que fa al manteniment de l'habitatge afectat és desestimada, ja que per qüestions tècniques no és possible efectuar la desviació del vial pretés.   
- La segona al·legació presentada al·ludeix als elements de què s'ha de disposar en relació amb la xarxa de distribució d'energia elèctrica, amb l'objecte d'atendre la previsible demanda de nous subministraments.   
La resolució d'aquesta es posposa al moment d'aprovació del corresponent projecte d'urbanització.   
- La tercera al·legació és desestimada per considerar que inclou aspectes i qüestions que seran avaluades en l'emissió de la declaració d'impacte ambiental. Concretament, en aquesta es fa referència als aspectes següents:   
- Vocació del terreny on està prevista l'actuació.  
- Motivació insuficient i falta de concordança entre la justificació de la reclassificació del sòl en l'expedient d'homologació i la del pla parcial que es presenta.  
- Incoherència en la configuració de la zona d'ordenació urbanística. Infracció del reglament de zones d'ordenació urbanística de la Comunitat Valenciana.  
La resposta donada als esmentats aspectes és que el règim de parcel·lació no contradiu la finalitat perseguida per la reclassificació; i respecte al possible incompliment del reglament de zones d'ordenació, s'assenyala que aquest posseeix caràcter orientatiu, no vinculant.   
- En la quarta al·legació, entre altres qüestions, es fa referència a les següents:  
- Abast jurídic del concert previ, i possible incompliment dels criteris que justifiquen aquest; concretament, es fa referència a:  
- Necessitat de revisar les normes subsidiàries de Novelda.  
- Insuficient justificació de la urgència i extraordinària necessitat que legitime l'actuació proposada.  
- Possible vulneració dels requisits establits en la Llei del sòl no urbanitzable.  
- Impossibilitat de reclassificar sòl a l'empara de l'article 83.2 del Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana.  
- Diversos incompliments del que disposa la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge  
En resposta a aquesta s'indica de manera resumida el següent:  
- Es desestima pel que fa a la invalidesa del concert previ, ja que l'emissió del concert previ favorable valida l'actuació.  
- Es desestima pel que fa al pretés incompliment de la Llei 4/92, de sòl no urbanitzable, per no estar vigent en el moment en què es tramita el document.  
- Es desestima pel que fa a la impossibilitat de reclassificar sòl a l'empara de l'article 83.2 del Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana, RPVC, atés que l'actuació està avalada per un concert previ en el qual ja es va ponderar la possibilitat de modificar les DEUT.  
- Es desestimen així mateix els incompliments denunciats sempre que siguen objecte d'informes sectorials la resolució dels quals no competeix a l'Ajuntament.  
- Respecte a la compatibilitat de l'edificació residencial existent haurà de considerar-se com una possibilitat atorgada al propietari i no com una imposició.  
- Respecte a la següent al·legació formulada, com que el contingut és semblant a la descrita anteriorment, es remet a les qüestions assenyalades en aquella.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 25 d'abril de 2006, després d'observar una sèrie de deficiències en la documentació remesa, s'efectua requeriment de documentació al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant; i se sol·liciten els informes i documentació que a continuació es detallen:  
- Pel que fa a la documentació que ha remetre el Servei Territorial:  
1. Informe sobre l'estudi de paisatge en compliment de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
2. Informe del Servei Territorial de Medi Ambient sobre l'afecció al camí ramader assagador de la Mola, que es troba afectat per l'ordenació proposada.  
- Respecte a la documentació que ha de remetre el promotor:  
1. Atés que segons la documentació presentada hi ha una rambla que desemboca en el sector per sota de la xarxa de ferrocarril i que es canalitza a través del sector fins al riu, s'han d'especificar les actuacions que s'han de realitzar, tenint en compte que segons l'article 14.5 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, tots els llits públics i privats han de mantenir-se expedits, i no s'autoritza qualsevol modificació sense que existisca un projecte diligenciat per l'organisme de conca competent.   
2. Presentació d'una previsió justificada del volum d'aigua potable necessari, adjuntant informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o d'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable del municipi, sobre la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenvolupament de l'actuació plantejada, tal com arreplega l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
3. Haurà d'especificar-se el tipus de tractament i capacitat de la depuradora plantejada, com també la destinació de les aigües residuals una vegada depurades.  
4. Presentació de certificat de l'organisme gestor en què assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids urbans generats.  
5. Haurà d'analitzar-se la possible contaminació acústica produïda pel pas del ferrocarril, que discorre pel límit nord del sector, com també l'autovia A-31 què limita al sud i oest d'aquest, definint les mesures preventives i correctores que s'han d'aplicar, segons el que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
6. Informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998 d'11, de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
En data 24 de maig de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant remet un informe elaborat per tècnic de la demarcació sud, relatiu a l'afecció al camí ramader assagador de la Mola, el contingut del qual s'especifica en l'apartat d'aquesta declaració relatiu a informes sectorials.  
En data 24 d'octubre de 2006 es reitera el requeriment de documentació anteriorment mencionat, incloent-se advertiment de caducitat en què s'indica que transcorregut el termini de tres mesos després d'aquesta notificació sense la recepció de l'esmentada documentació en aquesta Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient, tindrà lloc la caducitat del procediment, en aplicació del que disposa l'article 92 de la Llei 30/1992, del règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.   
En data 24 de novembre de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant remet una còpia de l'estudi d'impacte ambiental, document de síntesi, estudi de mobilitat i annex relatiu a les previsions de soroll ferroviari en el sector; el 14 i 21 de febrer de 2006 Laboratorio de Proyectos SL remet documentació complementària en resposta al requeriment anteriorment efectuat.   
Informes sectorials  
- Informe subscrit per tècnic de la demarcació sud, de data 31 de març, relatiu a l'afecció per aquest projecte al camí ramader assagador de la Mola. En aquest s'indica que s'emet informe favorable, sempre que es tinguen en compte les observacions següents:  
- Haurà de quedar senyalitzat convenientment de manera que quede clara la condició de camí ramader d'aquest.  
- Haurà d'assegurar-se la continuïtat preferent del trànsit ramader i la resta d'usos compatibles i complementaris amb aquell, en els termes expressats en els articles 16 i 17 de la Llei 3/95, de camins ramaders.  
- La titularitat dels terrenys del camí ramader continuarà corresponent a la Generalitat Valenciana.   
- Certificat de la mercantil Sociedad Canal de la Huerta de Alicante, SA, de data 17 de novembre de 2005, en el qual es manifesta que s'ha subscrit un contracte amb la mercantil Leteo Inversiones, SL, pel qual es garanteix el subministrament d'aigua suficient per a cobrir les necessitats de la urbanització del sector Salinetes, i per tant, els 200.000 m³ anuals estimats que seran requerits per aquesta.   
- Informe del cap de Servei de l'empresa Aqualia SA, Servei Municipal d'Aigües de Novelda, de data 2 de desembre de 2005, en relació a l'apartat corresponent a les infraestructures de proveïment i sanejament, inclòs en l'avantprojecte d'urbanització d'aquest pla parcial de millora.   
Pel que fa a la infraestructura de proveïment en alta del municipi (conduccions de portada i dipòsits), s'informa que es troben realitzades conforme al desenvolupament previsible del nucli urbà de Novelda. El fet de plantejar subministrar directament des de la infraestructura actual els nous desenvolupaments pot comprometre la qualitat en el subministrament a la població i pot arribar a provocar en un futur mes o menys immediat, la disminució d'aquesta qualitat. És per això, que s'entén que l'esmentat desenvolupament ha de ser independent de l'actual infraestructura, i s'ha de dotar de capacitat de transport i emmagatzemament independent. Es considera que aquesta infraestructura pot ser desenvolupada tenint en compte que el subministrador que dota de recursos aquesta actuació disposa d'instal·lacions pròximes, al nord d'aquest pla parcial, havent d'adaptar les capacitats al conjunt de les actuacions juntament amb el Pla parcial de la Serreta.   
Pel que fa a la infraestructura de sanejament, s'assenyala que no està definida la capacitat de drenatge del medi receptor.   
- Certificat de l'empresa Urbaser, SA, concessionària del servei de neteja pública i recollida de residus al municipi de Novelda, de data 13 de febrer de 2007, en el qual s'informa de l'existència de la capacitat tècnica, i dels mitjans humans i materials necessaris per a assumir les futures ampliacions del servei contractat, i en concret, dels que es deriven d'aquesta actuació.   
- Informe relatiu a l'estudi de paisatge del projecte, elaborat pel Servei de Suport Tècnic del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant, de data 19 de desembre de 2006, en el qual s'informa, entre altres, de les qüestions següents:  
- El paisatge actuarà com a criteri condicionant de tots aquells instruments de planejament de desenvolupament que impliquen nous creixements urbans o la implantació d'infraestructures, sempre que l'exposició pública d'aquests s'haja produït després de l'entrada en vigor de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge, de 3 de juliol de 2004, i haja conclòs amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei urbanística valenciana, d'1 de febrer de 2006.   
- Atés que el tràmit d'informació pública del document d'homologació modificatiu i Pla parcial del sector Salinetes va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei urbanística valenciana, d'1 de febrer de 2006, no li és, per tant, exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjudici que el paisatge actue com a criteri condicionant.   
- Informe del Servei d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, de data 23 de febrer de 2007, en el qual s'informa que l'àmbit del Pla parcial de millora del sector de sòl industrial Salinetes no es troba afectat per risc d'inundació, segons el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), per la qual cosa cal establir a manera de recomanació la millora de les condicions de drenatge en la zona afectada, amb l'objecte de minimitzar el risc d'inundació.   
Afeccions legals  
- En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals.  
- No consta en l'expedient administratiu ni en la documentació complementària aportada durant la tramitació del present projecte el corresponent informe vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com es regula en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià; no obstant això, s'adjunta còpia de la corresponent autorització de la prospecció arqueològica de la Direcció Territorial de Cultura, Educació i Esport d'Alacant.   
- L'àmbit d'actuació és recorregut per l'extrem oest d'aquest, en direcció nord-sud, pel camí ramader denominat assagador de la Mola, no obstant això, basant-se en allò que s'ha especificat en l'estudi d'impacte ambiental, el traçat d'aquest no és modificat per aquest pla parcial.   
Consideracions ambientals  
- Entre les accions identificades susceptibles de produir impacte, poden assenyalar-se les següents:  
- Durant la fase de construcció:   
- Desbrossament i retirada de terra vegetal  
- Moviments de terres  
- Transport de runes i materials  
- Xarxes elèctriques de connexió amb la xarxa de distribució.  
- Edificació  
- Generació de residus d'obra  
- Respecte a la fase de funcionament  
- Manteniment dels edificis i de les zones verdes   
- Generació de trànsit lleuger i pesant  
- Producció d'aigües residuals, residus sòlids urbans i residus assimilables a perillosos  
- Exercici d'activitats industrials diverses  
- Encara que en l'estudi d'impacte ambiental es fa referència al fet que no s'observen en l'àmbit de l'actuació llits definits pels quals circule aigua de vessament superficial, el drenatge del vessament es realitza per torrentera difusa per les parcel·les i a través dels drenatges dels cultius existents i utilitzant els camins existents.   
Així mateix, atés que l'actuació es troba situada en la conca drenant del riu Vinalopó, aigües amunt de la zona humida de l'embassament d'Elx, s'hauran de tenir en compte els possibles impactes indirectes que l'actuació puga generar sobre aquesta zona, i s'han d'extremar les precaucions per a evitar la contaminació de l'aigua que podria arribar a l'esmentada zona humida.   
- Segons el PATRICOVA en la zona no hi ha zones de risc d'inundació destacables; no obstant això, en el mapa d'inundabilitat de la Comunitat Valenciana s'assenyala que en l'extrem septentrional i central de l'actuació hi ha una àrea inundable a causa de la pèrdua de definició del llit del barranc, provinent dels relleus del nord del terme municipal i que travessa la via fèrria pels drenatges existents perpendiculars a aquesta; basant-se en això, s'ha procedit a efectuar sol·licitud d'informe al Servei d'Ordenació Territorial d'aquesta Conselleria, i es detalla el contingut d'aquest en l'apartat d'aquesta declaració relatiu a informes sectorials.   
- En la zona objecte d'actuació es desenvolupen cultius de secà, fonamentalment, i en menor grau, alguns de regadiu, a excepció d'una reduïda zona forestal al sud-est de l'actuació; s'observen majoritàriament exemplars de vegetació nitròfila i arvense associada a les zones de cultiu.   
- La qualitat paisatgística de l'àrea objecte d'actuació és baixa-mitjana, a causa de la marcada antropització del medi, presència de naus i polígons industrials, i les diverses infraestructures de comunicació que delimiten el sector.   
- En l'apartat corresponent de l'estudi d'impacte ambiental relatiu a les mesures preventives i correctores que s'han d'adoptar, cal destacar, entre altres, algunes que a continuació es detallen:  
- Increment del nivell sonor:  
- El nivell de soroll a la vorera a causa del funcionament de les indústries podrà superar els 55 dB (A) pel que les indústries hauran de situar els seus processos sorollosos dins de locals o estructures que com a mínim amortisquen el soroll en l'exterior 15 dB (A).  
- Els motors de combustió interna es dotaran dels corresponents silenciadors en els tubs d'escapament, homologats.  
- Estricta aplicació de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
- Modificació de vessament superficial  
- Periòdicament, i sobretot, després de pluges intenses, es netejaran els drenatges i xarxes de recollida de pluvials  
- El projecte d'urbanització haurà de justificar els drenatges previstos per al vessament produït al nord del ferrocarril, i que els drenatges pels quals es pretén desaiguar les aigües pluvials són suficients.  
- Els punts de desaigüe de les aigües de vessament superficial es dotaran amb un emmacat de pedra per a frenar la velocitat de l'aigua i evitar possibles erosions en el punt d'abocament.  
- Contaminació de les aigües superficials i subterrànies  
- S'instal·larà una arqueta per a la recollida de mostres d'aigües residuals de cada una de les indústries que s'instal·len.  
- Els dipòsits de combustibles, residus o productes perillosos es dotaran de sistemes de retenció de fuites o vessaments, impermeabilitzats.   
- Les matèries primeres i els productes emprats en el procés de fabricació hauran d'emmagatzemar-se en recintes que no puguen ser afectats pel possible vessament superficial.   
- L'efluent de la depuradora complirà amb el que estableix l'autorització d'abocament que atorgue l'organisme de conca, com també el que disposa el Decret 96/1999, de 16 de maig, del Govern Valencià.   
- En l'estudi d'impacte ambiental s'estableixen una sèrie d'especificacions relatives a la rambla i a la via fèrria presents en l'àmbit d'actuació; es poden resumir de la següent manera el contingut de l'esmentat apartat, i es destaquen aquelles consideracions amb una major rellevància mediambiental, sense perjudici d'altres aspectes que hagen sigut desenvolupats en altres apartats de la documentació aportada o d'aquesta declaració:   
- Respecte a la rambla que circula pel sector:  
- Haurà de realitzar-se un estudi hidràulic d'aquesta  
- La rambla pertanyerà al sistema d'espais no edificables  
- Pel que fa a la via fèrria:  
- S'haurà d'establir una àrea d'esmorteïment entre l'espai residencial i la via fèrria, amb l'objecte de reduir l'impacte sonor.  
- En les àrees pròximes a la via fèrria hauran d'establir-se condicions de l'edificació tals que es minimitzen els possibles impactes sonors.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de Pla parcial de millora i homologació modificativa del sector Salinetes, al terme municipal de Novelda (Alacant), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.   
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants que a continuació es detallen:   
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià; complint així les determinacions que si és el cas continga l'esmentat informe preceptiu i vinculant. En cas que l'esmentat informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's aquesta declaració.   
2. D'acord amb el que estableix l'informe del Servei d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, de data 23 de febrer, s'haurà de presentar un projecte que plantege una millora de les condicions de drenatge en la zona afectada, amb l'objecte de minimitzar el risc d'inundació, el qual serà avaluat per organisme competent en la matèria, i obtenir el corresponent informe favorable a aquest, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte.   
3. Haurà d'obtenir-se informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant, respecte als aspectes que a continuació s'indiquen, i adequar-se al que dicte la Confederació respecte als procediments de concessió i autorització pertinents:  
- Afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i de policia   
- Incidència de l'actuació en el règim de corrents  
- Autorització d'abocament d'aigües pluvials   
4. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, o d'entitat col·laboradora autoritzada (en el qual es justifique adequadament l'origen d'aquests), relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient per a la previsió dels consums que es desprenen del desenvolupament de l'actuació plantejada; tal com es recull en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
5. Hauran de complir les condicions establides en l'informe subscrit pel tècnic de la demarcació sud, de data 31 de març, relatiu a l'afecció d'aquest projecte al camí ramader assagador de la Mola.   
6. Haurà de presentar-se estudi acústic, i obtenir-se, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, el corresponent informe favorable sobre aquest, en compliment de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
7. S'haurà de prohibir la localització d'indústries en l'àmbit del sector que no estiguen recollides en les normes urbanístiques municipals. Així mateix, en el cas que pretenguen instal·lar-se activitats industrials, que es troben recollides en els annexos del reglament pel qual es desenvolupa la Llei 2/89, d'impacte ambiental, estaran sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental; havent d'obtenir-se la preceptiva declaració d'impacte ambiental positiva com a condició indispensable per a l'obtenció de les corresponents llicències d'obres i d'activitat.  
8. L'Ajuntament haurà de vetlar per la legalitat de totes les activitats instal·lades al terme municipal d'aquest, i comprovar que les activitats disposen de les autoritzacions pertinents i es compleixen les condicions imposades, si és el cas, en la declaració d'impacte ambiental corresponent.   
9. Prèviament a l'execució del sector previst, s'hauran d'efectuar les infraestructures necessàries, en matèria de depuració d'aigües residuals, de manera que es garantisca el ple funcionament de les instal·lacions en el moment de l'inici d'ocupació.  
10. Respecte a les aigües residuals de les indústries que s'instal·len al polígon industrial, s'haurà d'incloure en la normativa urbanística la necessitat de comprovar, amb caràcter previ a la llicència d'activitat, la compatibilitat de les aigües residuals que generen amb l'EDAR de destinació prevista en el projecte. En cas de no resultar compatibles, les esmentades indústries hauran de disposar d'un sistema previ de tractament d'aigües residuals individual apropiat. No obstant això, en tot cas, haurà de comprovar-se la previsió o l'existència d'arquetes de registre de lliure accés des de l'exterior per a la presa de mostres i control dels paràmetres d'abocament de totes les indústries que s'instal·len en el sector.  
11. S'haurà de garantir la reposició i continuïtat de tots els serveis i infraestructures de reg que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants corresponent o de l'òrgan amb competència substantiva, el qual determinarà la forma en què es desenvoluparan les actuacions proposades.   
12. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'haurà de mantenir en condicions agrícoles adequades i es destinarà a l'ompliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
13. L'Ajuntament haurà d'exigir a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de març de 2007.- La secretària autonòmica deTerritori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 7/07 - AIA  
Títol: Modificació puntual núm. 2 del Pla general d'ordenació urbana. Creació de nou sector de sòl urbanitzable industrial.   
Promotor: Ajuntament de Castellfort  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló  
Localització: Terme municipal de Castellfort (Castelló), sent els límits de l'actuació:  
- Nord: carretera CV-124  
- Oest: edificacions preexistents  
- Est: camí rústic  
- Sud: barranc  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte de la present modificació és preveure la implantació en sòl no urbanitzable comú d'una àrea destinada a la construcció de xicotets tallers i magatzems industrials, ubicada al sud-est del nucli urbà, que afronta al nord amb la CV-124. Part d'aquesta parcel·la, de propietat municipal, es troba ocupada ja per elements d'infraestructura urbana (bàscula i dipòsit d'aigua).   
Aquesta modificació es proposa basant-se en el que disposa la disposició addicional sisena (polígons industrials en xicotets municipis) de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del sòl no urbanitzable, en la qual s'estableix:  
Amb l'objecte de fomentar la implantació de reduïts polígons industrials destinats a magatzems, tallers i xicotetes indústries, el planejament general dels municipis amb menys de 2.000 habitants i amb escassa demanda de sòl industrial podrà crear excepcionalment un únic sector de sòl urbanitzable industrial amb ordenació detallada, en el qual podran, amb justificació prèvia motivada, minorar-se els estàndards dotacionals establits amb caràcter general per la legislació urbanística per a aquesta classe de sòl, i es podrà procedir, prèviament a la reparcel·lació dels terrenys, a la urbanització simultàniament a la implantació de les activitats mencionades. En tot cas, s'exigirà l'adequada connexió amb el sistema viari i un tractament suficient del proveïment, sanejament i depuració d'aigües, i subministrament d'energia elèctrica.  
2. Alternatives  
L'objectiu fonamental que es pretén amb aquesta actuació és disposar de terrenys ordenats detalladament adequats per a l'equipament de sòl industrial que puga absorbir les demandes locals que es produïsquen del dit sòl, donada l'escassa disponibilitat de sòl industrial al terme municipal.   
El terreny de l'actuació es troba en una situació òptima per a la destinació que es pretén, atés que entre altres característiques es troba fora del nucli urbà de la població, en una parcel·la que ja alberga elements de la infraestructura urbana i es troba perfectament comunicat per carretera.  
El PGOU de Castellfort no disposa de sòl urbanitzable industrial, però sí que té classificat sòl urbanitzable sense ordenació detallada, que està dividit en dos sectors:   
- Sector A, d'ús residencial unifamiliar (de 8.936 m² de superfície)  
- Sector B, d'ús terciari i 9.347 m² de superfície.  
Atés que el sector B es considerava que estava massa pròxim a la zona d'ús residencial, zona esportiva i a l'escola pública, amb el consegüent risc que això comportava, es va optar per proposar la construcció del polígon industrial a l'altra banda de la carretera CV-124, en una parcel·la de sòl no urbanitzable (polígon 24, parcel·la 21); de manera que aquest es trobara pròxim al nucli urbà de Castellfort, però mantenint-se una distància de seguretat suficient respecte a la zona en expansió del municipi.  
3. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
L'àrea objecte d'ordenació es troba inclosa dins del polígon 24; concretament, comprén part de la parcel·la 21, parcel·la de 12,23 hectàrees, majoritàriament destinada a pastos; encara que també alberga elements d'infraestructura urbana (bàscula i dipòsits d'aigua), com també a part de la parcel·la 17, de 542 m².   
L'esmentada àrea limita al nord amb la CV-124, carretera que comunica Castellfort amb les poblacions de Cinctorres i Ares del Maestre.   
Planejament vigent i proposat  
El planejament vigent està constituït pel Pla general d'ordenació urbana de Castellfort, aprovat definitivament en sessió celebrada el 25 de maig de 1999 en la Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Ordenació prevista i usos  
Ja que la parcel·la objecte d'actuació té una superfície de 122.430 m², i el polígon industrial només afectarà 7.500 m² d'aquesta, la superfície no ocupada pel polígon industrial (95.624 m²), i més apartada del nucli urbà, es destinarà a pastos.   
Les característiques de l'ordenació proposada poden resumir-se en les següents:  
  
Els usos detallats proposats són els següents:  
- Ús principal: magatzems i tallers industrials o artesanals.  
- Usos complementaris: magatzems agrícoles.  
- Usos compatibles: infraestructura-servei urbà.  
- Usos prohibits: tots els que no es troben recollits en els apartats anteriors.  
El polígon industrial estarà dotat de les següents infraestructures bàsiques:  
- Accessos  
- Vials  
- Parcel·les o solars per a edificar  
- Enllumenat públic  
- Sistema de proveïment d'aigua, llum i clavegueram  
- Zona verda  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 5 de gener de 2007, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental, document de síntesi, projecte i expedient administratiu municipal, i s'incoà el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Segons acord plenari de la sessió ordinària celebrada en data 6 de novembre de 2006, s'acorda aprovar provisionalment el Projecte de modificació puntual núm. 2 del PGOU de Castellfort, relatiu a la reclassificació de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable industrial.   
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons edictes publicats en el DOGV núm. 5360, de 4 d'octubre de 2006, en el diari Mediterráneo de 26 de setembre de 2006, i en el tauler d'anuncis municipal durant el període comprés entre el 19 de setembre de 2006 i el 20 d'octubre del mateix any.   
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretària-interventora de l'Ajuntament de Castellfort i l'alcalde de l'esmentada localitat, de data 15 de novembre de 2006.   
3. Petició d'informació o documentació complementària  
La documentació presentada, i especialment pel que fa a l'estudi d'impacte ambiental, no té els continguts mínims establits per l'Ordre del 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'han de tramitar en aquesta Conselleria; a pesar d'això, s'ha continuat el tràmit d'avaluació ambiental sense requerir una possible ampliació de documentació a causa de les dimensions de la superfície afectada, a l'objectiu buscat amb l'esmentada modificació i, especialment, perquè no s'han observat condicionants ambientals que facen inviable l'esmentada proposta.   
Informes sectorials  
No s'ha efectuat la sol·licitud d'informes sectorials.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat en l'àmbit d'actuació l'existència de llocs d'interés comunitari, denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000, ni ZEPA designades per a la seua integració en l'esmentada xarxa. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració, que puguen veure's afectats pel desenvolupament d'aquesta actuació.  
2. No consta en l'expedient administratiu ni en la documentació complementària aportada durant la tramitació del present projecte, el corresponent informe definitiu vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com es regula en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
- La fauna present en l'àrea d'actuació presenta un marcat caràcter antròpic, ja que estan les escasses espècies existents adaptades a la presència humana. Tampoc es detecta l'existència de vegetació que tinga una especial protecció, atés l'alt grau d'antropització i desnaturalització dels terrenys que constitueixen el sector que s'ha de desenvolupar.   
- Segons la cartografia consultada de la COPUT, s'aprecia un risc de vulnerabilitat a la d'aqüífers subterranis mitjans; contaminació que no es considera limitant, sempre que s'efectue una correcta gestió dels residus generats.  
- Pel que fa a la identificació d'impactes susceptibles de produir-se com a conseqüència del desenvolupament d'actuació, com també la seua corresponent valoració, s'han destacat en l'estudi d'impacte ambiental presentat, de manera molt general, els següents:  
- Accions permanents originades durant la fase de transformació del sòl, amb l'objecte de fer-lo apte per a situar en aquest un polígon industrial, sent aquestes fonamentalment les següents:  
- Desbrossament del terreny  
- Excavacions i anivellació del terreny  
- Pavimentació i execució de vials  
- Urbanització perimetral de les parcel·les  
- Increment de la contaminació acústica  
- Desplaçament d'espècies del seu hàbitat natural d'aquestes  
- Accions originades durant la fase de funcionament del polígon  
- Presència de les instal·lacions  
- Generació d'aigües residuals  
- Augment de la il·luminació  
- Increment de la circulació de vehicles   
- Disminució de la filtració i recarrega d'aqüífers  
- Entre les mesures correctores proposades s'han considerat, de manera molt general, entre altres, les que a continuació s'indiquen:  
- Creació de zona verda per a disminuir l'impacte visual susceptible de generar-se.  
- Plantació d'espècies vegetals en l'antic abocador d'inerts annex al polígon per a evitar l'erosió.  
- Limitació de l'alçària de l'edificació.  
- Plantació d'espècies arbòries entre el nucli urbà i el polígon industrial per a minimitzar el possible impacte visual .  
- Els residus que es generen al polígon seran separats en origen segons la classificació a què pertanguen, i s'instal·laran amb aquest fi diversos dipòsits, els quals seran posteriorment recollits per una empresa autoritzada fins a ser traslladats a un abocador autoritzat, i s'assenyala que el més pròxim se situa al terme municipal de Vilafranca.  
- Els residus líquids seran conduïts mitjançant la xarxa de clavegueram municipal, que desemboca actualment als barrancs del Mas de Guardiola i Mas del Riu, adjacents al municipi. Està prevista la construcció d'una depuradora pública.  
- En l'àmbit del programa de vigilància ambiental proposat s'inclouen com a objectius generals d'aquest:  
- La comprovació de l'establiment i del bon funcionament de les mesures correctores proposades.  
- El control sobre aquells impactes que puguen produir-se i sobre els quals no puguen establir-se mesures correctores; i controlar especialment la possible aparició d'impactes no prevists.  
En línies generals, dins de l'àmbit de la vigilància, es fa especial menció al control sobre les infraestructures i dispositius introduïts per a disminuir la intensitat dels impactes produïts durant la fase d'explotació; fonamentalment, els següents:  
- Control del tipus d'indústries que han d'instal·lar-se.  
- Controls, revisions de les aigües residuals del polígon industrial, com també de les instal·lacions generals de les indústries que se situen en aquest.   
- Presa de mostres i anàlisi del sòl en diversos punts del perímetre de les instal·lacions.  
No obstant això, i a pesar de l'excessiva visió generalista des de la qual s'ha abordat aquest apartat en el corresponent estudi, pot considerar-se, en termes generals, com a viable l'activitat des del punt de vista mediambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també amb el compliment de les condicions exposades en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, basant-me en tot l'anteriorment considerat i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació número 2 del Pla general d'ordenació urbana del terme municipal de Castellfort (Castelló), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb les condicions establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment de les condicions que es desenvolupen a continuació:   
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià i complir les determinacions que si és el cas continga l'esmentat informe preceptiu i vinculant. En cas que l'esmentat informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's aquesta declaració.  
2. Haurà de presentar-se un estudi acústic, i obtenir-se, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, el corresponent informe favorable sobre aquest, en compliment de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
3. Totes aquelles activitats industrials que s'instal·len al polígon industrial i estiguen recollides en els annexos del reglament pel qual es desenvolupa la Llei 2/89, d'impacte ambiental, hauran d'estar sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, i hauran d'obtenir la preceptiva declaració d'impacte ambiental positiva com a condició indispensable per a l'obtenció de les corresponents llicències d'obra i d'activitat.   
Així mateix, l'Ajuntament haurà de vetlar per la legalitat de totes les activitats instal·lades al terme municipal d'aquest, i s'haurà de comprovar que les activitats disposen de les autoritzacions pertinents i que es compleixen les condicions imposades, si és el cas, en la declaració d'impacte ambiental corresponent.   
4. Respecte a les aigües residuals de les indústries que s'instal·len al polígon industrial, s'inclourà en la normativa urbanística la necessitat de comprovar, amb caràcter previ a la llicència d'activitat, la compatibilitat de les aigües residuals que generen amb l'EDAR de destinació prevista en el projecte. En cas de no resultar compatibles, les esmentades indústries hauran de disposar d'un adequat sistema previ de tractament d'aigües residuals individual. No obstant això, en tot cas, haurà de comprovar-se la previsió o l'existència d'arquetes de registre de lliure accés des de l'exterior per a la presa de mostres i control dels paràmetres d'abocament de totes les indústries que s'instal·len al sector.  
5. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre, o d'entitat col·laboradora autoritzada (en el qual es justifique adequadament l'origen d'aquestes), relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient per a la previsió dels consums que es desprenen del desenvolupament de l'actuació plantejada, tal com es recull en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
6. Prèviament a l'execució del sector serà necessari acreditar, davant de l'òrgan amb competència substantiva, el sanejament i la depuració de les aigües residuals generades; acreditant-se la viabilitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR a la qual es pretenga connectar els col·lectors d'aigües residuals; garantint-se amb això, l'òptim funcionament de les instal·lacions en el moment d'inici de l'ocupació del polígon.  
Paral·lelament, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Confederació Hidrogràfica corresponent, amb competència sobre els barrancs Mas de Guardiola i Mas del Riu (sobre els quals desemboca actualment la xarxa de clavegueram municipal), prèviament a l'execució del sector, i adequar-se al que establisca respecte als procediments de concessió i autorització pertinents en matèria d'abocaments d'aigües residuals, en el cas que no es trobe en funcionament la depuradora pública municipal proposada en el moment d'ocupació del polígon.   
7. L'Ajuntament haurà d'exigir a les empreses, després de la realització de les obres, els corresponents certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
8. S'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Els esmentats treballs hauran de realitzar-se sobre una solera impermeable, acabada amb un pendent dirigit cap a una cuneta o canaló per a la recollida i abocament de les possibles fuites i vessaments a una cubeta impermeable. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
9. El material necessari per a realitzar les explanacions o ompliment del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, i s'ha de disposar de certificat on s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. I haurà de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
10. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà a l'ompliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
11. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental i les labors de vigilància que s'han d'incloure en el programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i es valoraran i proveiran pressupostàriament les despeses derivades del seu compliment.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: Actuació 1-02/06-AIA-  
Projecte: Avantprojecte de les obres de construcció de l'estació depuradora d'aigües residuals d'Alacantí Nord, impulsions i col·lectors - Actuació 1. (Projecte segregat del denominat: avantprojecte de l'EDAR Alacantí Nord i instal·lacions complementàries)  
Promotor: Entitat de Sanejament d'Aigües  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Localització: Al terme municipal de Sant Joan d'Alacant, al límit d'aquest amb els termes del Campello i Mutxamel, limítrofs a l'autopista AP-7 i al llit del riu Sec.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat del projecte:  
L'actuació definida en l'avantprojecte referenciat procedeix de la segregació en projectes parcials d'una actuació més global denominada Avantprojecte de l'EDAR Alacantí Nord i instal·lacions complementàries. La mencionada segregació en projectes parcials s'ha efectuat d'acord amb el que recull l'article 122.4 del Reglament de la Llei de contractes de les administracions públiques.  
Les actuacions segregades són les següents:  
A) Actuació 1: Avantprojecte de les obres de construcció de l'estació depuradora d'aigües residuals d'Alacantí Nord, impulsions i col·lectors.  
B) Actuació 2: Avantprojecte de les obres de construcció del sobreeixidor d'aigua depurada procedent de l'EDAR de l'Alcantí Nord. El Campello. (Alacant).  
C) Actuació 3: Avantprojecte de les obres de construcció de les instal·lacions per a la reutilització de l'aigua depurada procedent de l'EDAR Alacantí Nord i condicionament mediambiental del riu Monnegre. El Campello. (Alacant).  
Com que cada avantprojecte de les actuacions referides es troba en diferent fase de tramitació, i intervenen diferents processos d'autorització amb les corresponents autoritats substantives, s'ha considerat procedent efectuar l'avaluació d'impacte ambiental de manera separada per a cada una d'aquestes. Aquesta declaració d'impacte ambiental correspon a la descrita com a Actuació 1.  
L'avantprojecte presentat per a l'Actuació 1: Obres de construcció de l'estació depuradora d'aigües residuals d'Alacantí Nord, impulsions i col·lectors, consisteix en l'execució d'una nova EDAR que permeta absorbir una bona part de cabals actuals i futurs dels municipis del Campello, Mutxamel i Sant Joan d'Alacant, descarregant la planta de Monte Orgegia perquè aquesta última puga rebre sense risc de col·lapse els increments previstos fonamentalment a la zona de platges de la ciutat d'Alacant. Es mantindrà un sistema d'interconnexió amb la planta de Monte Orgegia, de manera que permeta resoldre eventuals problemes de saturació o fallades puntuals del sistema de depuració.  
Els terrenys on se situa l'EDAR correspon al terme municipal de Sant Joan d'Alacant, amb una superfície total disponible de 93.000 m², dels quals es necessitaran per a la implantació de l'EDAR al voltant dels 50.000 m². Les parcel·les corresponen al polígon 002, i classificades amb els números 00002, 00276, 00776, 00883, 00032 i 00720.  
L'aigua bruta arribarà a la planta procedent de dues impulsions (el Campello i Sant Joan d'Alacant) i d'un col·lector de gravetat (Mutxamel).  
La capacitat de tractament de la nova EDAR és per a un màxim de 30.000 m³/dia, i està prevista la possible ampliació d'aquesta fins als 45.000 m³/dia. La capacitat de tractament prevista és de 225.000 habitants-equivalents (337.500 habitants-equilents per a l'ampliació). La destinació prioritària del seu efluent depurat serà la reutilització agrícola, si bé es planteja la possibilitat d'abocament al llit del riu Monnegre (riu Sec) inserit en un projecte de regeneració, o al medi marí a través d'un emissari submarí (objecte de les altres dues actuacions que queden pendents de definir i avaluar).  
El sistema de depuració és de tipus biològic mitjançant llots activats en aeració prolongada, disposant prèviament d'una cambra anòxica per a desnitrificació. Com a tractament complementari, s'ha d'instal·lar una filtració d'arena i una desinfecció per radiació ultravioleta, de manera que es permeta el posterior ús de l'aigua tractada per a reg o la regeneració de l'ecosistema fluvial del riu Monnegre.  
2. Alternatives:  
Es justifica l'elecció de l'emplaçament proposat per criteris de qualificació del sòl, correcte disseny de les xarxes amb la proximitat necessària per a evitar la generació de gasos per digestions anaeròbies en trams llargs de col·lectors. Ubicació de proximitat a zones susceptibles de ser regenerades per l'ús de l'aigua depurada. En zones amb subministrament elèctric amb capacitat energètica suficient (subestació transformadora el Cantalar).  
Tramitació administrativa:  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient:  
En data 3 de gener de 2006, l'Entitat de Sanejament d'Aigües remet la documentació corresponent a l'avantprojecte de les obres de construcció de l'estació depuradora d'aigües residuals d'Alacantí Nord, impulsions i col·lectors, la qual conté l'estudi d'impacte ambiental, com també el tràmit d'informació pública realitzat.  
En data 19 de febrer de 2007, l'entitat remet estudi d'inundabilitat de la parcel·la de l'EDAR, com també memòria de la prospecció arqueològica realitzada.  
L'actuació global denominada Avantprojecte de l'EDAR Alacantí Nord i instal·lacions complementàries va ser sotmesa al tràmit d'informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOE núm. 190, de 10 d'agost de 2005, i DOGV núm. 5073, de 18 d'agost de 2005, i es van presentar 118 al·legacions de particulars majoritàriament i de l'Ajuntament del Campello.  
El contingut de les al·legacions es refereix a l'incompliment de la distància establida en l'article 4 del Reglament d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, Decret 2419/1961, de 30 de novembre. L'Entitat de Sanejament d'Aigües contesta les al·legacions formulades mitjançant un informe emés el 28 de novembre de 2005, que fa referència a les mesures correctores previstes en el projecte i a l'exempció del compliment de distàncies previst en les seccions 1ª, 2ª i 3ª del capítol III de l'esmentat reglament, com també justificació de la ubicació en l'emplaçament triat per al bon funcionament del sistema de col·lectors.  
En data 11 de desembre de 2006 se sol·licita ampliació de documentació per a les tres actuacions. En l'Actuació 1, que ara ens ocupa, s'assenyalava l'afecció del risc d'inundació, les mesures que s'han adoptar per a evitar afeccions per proximitat de població, com també l'informe preceptiu de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
En data 27 de desembre de 2007, EPSAR remet documentació relativa a informe de compatibilitat del projecte amb el que estableix el PATRICOVA, com també informe de les mesures correctores previstes per a evitar l'efecte del funcionament de les instal·lacions, sobre les zones urbanes i urbanitzables pròximes.  
En data 19 de febrer de 2007, la Mancomunitat de l'Alacantí remet estudi d'inundabilitat en la zona d'implantació de l'EDAR i memòria de la prospecció arqueològica en la zona d'implantació d'aquesta.  
El 5 de març de 2007, la Mancomunitat de l'Alacantí remet per fax l'autorització d'11 de gener de 2007 de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià per al projecte de prospecció arqueològica presentat.  
Afeccions legals:  
L'emplaçament previst per a l'Actuació 1 de l'EDAR es troba en sòl no urbanitzable comú.  
La parcel·la de l'EDAR es troba en zona d'afecció del domini públic hidràulic corresponent al riu Monnegre o riu Sec, per la qual cosa caldrà ajustar-se al que disposa la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
La parcel·la es troba afectada per risc d'inundació de nivell 6, d'acord amb el PATRICOVA, i en una xicoteta franja risc 1. En data 19 de febrer de 2007, l'entitat remet estudi d'inundabilitat en la zona d'implantació de l'EDAR, que haurà de ser informat per l'organisme competent.  
Consideracions ambientals:  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats pel projecte:  
Els principals factors ambientals que poden resultar afectats són el sòl i la vegetació per l'ocupació de terrenys, que en aquest cas corresponen a un sòl de cultius agrícoles, per la qual cosa no resulta rellevant en aquest sentit.  
Més rellevants són els possibles efectes derivats del mal funcionament del sistema, ja que l'abocament de l'aigua residual depurada es realitzarà bé al llit del riu Monnegre (o riu Sec) com a part d'un projecte de regeneració, bé al mar mitjançant emissari (projectes que corresponen a les actuacions 2 i 3 que queden encara per definir). Atés que la instal·lació de l'EDAR queda a una distància no molt allunyada de nuclis de població, pot resultar afectat el medi físic per contaminació atmosfèrica d'emissions, generació de sorolls i molèsties per olors, que hauran de ser controlades mitjançant el programa de vigilància ambiental, i incorporar si és necessari mesures correctores addicionals.  
Cal assenyalar que les al·legacions formulades insisteixen en l'incompliment de la distància de 2.000 metres establida en el Reglament d'activitats molestes, insalubres i perilloses, no obstant això, en l'article 4 s'estableix aquesta distància amb caràcter general, donant la possibilitat d'exempció de les distàncies en l'article 15 del Reglament, amb un informe previ de la Comissió Provincial d'Activitats. Al marge que es considere l'excepcionalitat reglamentària de la distància en aplicació de la normativa sectorial específica, cal indicar que aquesta declaració d'impacte ambiental es formula només a l'efecte ambiental, i pel que fa a l'avaluació ambiental del projecte, en principi es considera que les mesures correctores proposades han de ser capaces d'evitar els possibles efectes adversos derivats d'un mal funcionament del sistema, i s'ha de disposar l'establiment de mesures correctores addicionals, si cal, per a aconseguir la minimització dels impactes ambientals que es puguen generar.  
Respecte a les possibles afeccions a elements integrants del patrimoni, s'ha realitzat la corresponent prospecció arqueològica, i queda pendent l'evacuació d'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Cal considerar que les actuacions que es projecten resulten de la necessitat d'evitar l'impacte de les aigües residuals generades pels sectors residencial existent i previst en l'any horitzó.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental:  
En el projecte s'incorporen mesures d'integració paisatgística i contaminació lumínica.  
En aquest projecte es plantegen, així mateix, mesures correctores per a evitar efectes del funcionament, entre altres:  
- Contra efectes per sorolls i vibracions, considerant un criteri de disseny la transmissió a l'exterior de valors inferiors a 35 dB (A); albergant els equips susceptibles d'emetre sorolls en edificis dotats d'aïllament acústic, amb sistemes localitzats d'insonorització i dispositius antivibratoris. Així mateix s'assenyala que en estar situada a la vora de l'autopista AP-7, les instal·lacions projectades no incrementaran l'impacte acústic que aquesta genera.  
- Contra olors, fums i emanacions gasoses: mitjançant la localització dels elements funcionals susceptibles de generar olors amb sistemes d'aïllament i captació directa en el punt de generació i tractament per renovació, desodorització, absorció o adsorció d'olors. S'instal·laran, així mateix, sistemes automàtics de detecció de nivells de gasos contaminants en l'interior de les instal·lacions que permeten la posada en funcionament automàtic de sistemes generals de ventilació/extracció i tractament de gasos de l'interior d'aquestes.  
Es proposa un pla de vigilància ambiental en referència al funcionament de l'EDAR en el qual es preveu el control d'olors, control de qualitat d'efluents i fangs, com també controls en el medi receptor que s'avaluaran en els projectes corresponents a les actuacions 2 i 3 que s'efectuen en el seu dia.  
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta (annex I-6.b).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica en les tramitacions que corresponga efectuar, l'Avantprojecte de les obres de construcció de l'estació depuradora d'aigües residuals d'Alacantí Nord, impulsions i col·lectors - Actuació 1. (Projecte segregat del denominat: Avantprojecte de l'EDAR Alacantí Nord i instal·lacions complementàries) que s'han de situar al terme municipal de Sant Joan d'Alacant, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte, al compliment de les condicions següents:  
1. S'haurà de demanar informe favorable emés per l'òrgan competent sobre l'estudi d'inundabilitat presentat, i incorporar si cal les prescripcions que es formulen sobre aquest.  
2. La qualitat de l'aigua depurada haurà de complir les característiques exigibles d'acord amb el medi receptor i les autoritzacions preceptives que s'establisquen tant en cas d'abocament a llit com a abocament al medi marí, o a les requerides per a la reutilització d'aquesta com a aigua de reg.  
3. Els llots generats en el procés de depuració s'hauran de gestionar d'acord amb els resultats de la caracterització d'aquests, i s'ha de complir la normativa sectorial en matèria de residus.  
4. S'haurà de remetre un informe anual a l'Àrea d'Avaluació Ambiental amb els resultats del programa de vigilància ambiental en què s'inclourà el seguiment de les mesures correctores establides (control d'emissió de sorolls, detecció d'olors, revegetació i mesures d'integració paisatgística), com també la gestió realitzada amb els distints tipus de residus generats en l'execució de les obres projectades (destinació de materials sobrants, residus, etc.) i els residus generats pel sistema de depuració, incloent analítiques de l'influent i efluent de l'aigua depurada. En el cas que es produïren desviacions dels impactes ambientals previstos, s'hauran de disposar les mesures correctores addicionals necessàries per a minimitzar els impactes detectats durant el funcionament de les instal·lacions.  
5. S'haurà de demanar l'informe preceptiu de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, i incorporar si és procedent les prescripcions que en aquest s'establisquen. Així mateix, si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
6. Altres condicions de caràcter ambiental que s'establisquen a través de les autoritzacions preceptives o les que es deriven de la normativa sectorial específica.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.