Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4197, del 25-02-2002 (2002/1552)

ORDRE de 18 de gener de 2002, del conseller de Medi Ambient, per la qual s'aprova el Pla Zonal de Residus de les Zones III i VIII.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/2002/01/18/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   4197

Data del DOGV
:   25-02-2002

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2002/1552


Data del document
:   18-01-2002

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Ordre

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * L'Horta Sud
    * L'Horta Oest
    * El Camp de Morvedre
    * La Plana Baixa
    * L'Horta Nord
    * gestió de residus
    * programa d'actuació
    * residu

ORDRE de 18 de gener de 2002, del conseller de Medi Ambient, per la qual s'aprova el Pla Zonal de Residus de les Zones III i VIII. [2002/X1552]
  
El Títol II de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, regula la planificació, competència de la Generalitat, l'objectiu de la qual és coordinar l'actuació de les diferents administracions públiques en nom a una adequada gestió dels residus.
  
En l'àmbit autonòmic es preveuen dos tipus de plans, el Pla Integral de Residus i els plans zonals, aquestos dos d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars, mitjançant els quals es distribueixen en el territori de la Comunitat Autònoma el conjunt d'instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els plans zonals es constitueixen com a instruments de desenvolupament i millora del Pla Integral de Residus, són documents detallats que adaptaran les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, podent modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del Pla Integral que no tinguen caràcter vinculant o normatiu.
  
Mitjançant aquestos dos plans autonòmics la Generalitat garanteix una adequada direcció de la gestió de residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
La documentació del Pla Zonal està constituïda per un document d'informació que inclou una memòria informativa, una anàlisi i un diagnòstic, i un document d'ordenació constituït per la memòria justificativa, les prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus i els plans d'ordenació.
  
Havent elaborat per la Conselleria de Medi Ambient el Pla de les Zones III i VIII, de conformitat amb el procediment d'aprovació previst en l'article 31 de la Llei de Residus de la Comunitat Valenciana, ha estat sotmés a informació pública per termini d'un mes, i, simultàniament, s'han sol·licitat els informes dels ajuntaments dels municipis inclosos en la zona i d'aquelles administracions sectorials que pogueren resultar afectades pel pla.
  
Així mateix, el pla ha estat sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental regulat per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental de la Comunitat Valenciana, sent objecte de declaració d'impacte ambiental favorable per resolució de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi de data 15 de gener de 2002.
  
Vist el resultat de la informació pública i les al·legacions presentades, així com els informes emesos pels ajuntaments dels municipis inclosos en la corresponent zona i pels òrgans de l'administració sectorial interessada, s'han introduït en el Pla totes les millores que resulten del mencionat tràmit, dels informes presentats i de la declaració d'impacte ambiental.
  
D'acord amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, correspon al conseller competent en medi ambient l'aprovació del pla zonal mitjançant ordre, el qual serà objecte de publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, publicant-se així mateix íntegrament, pel seu caràcter vinculant, el Document d'Ordenació del Pla.
  
Les competències en la matèria s'assignen a la Conselleria de Medi Ambient pel Decret 7/2000, de 22 de maig, del president de la Generalitat Valenciana. El Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, configura a aquesta com el màxim òrgan encarregat de la direcció i execució de la política del Govern Valencià en matèria de medi ambient, corresponent a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental, entre altres funcions, la coordinació i planificació en matèria de gestió de residus.
  
En virtut de quant antecedeix, a proposta de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental, de conformitat amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
ORDENE
  
Aprovar el Pla Zonal de Residus de les Zones III i VIII, que s'incorpora com annex I de la present ordre.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
El Pla Zonal de Residus de les Zones III i VIII entrarà en vigor l'endemà al de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 18 de gener de 2002
  
El conseller de Medi Ambient,
  
FERNANDO MODREGO CABALLERO
  
ANNEX I
  
PLA ZONAL DE RESIDUS DE LES ZONES III i VIII
  
Àrea de gestiÓ 1
  
1. Memòria justificativa
  
1.1 Introducció
  
1.1.1 Antecedents
  
La Llei 10/1998, de 21 d'abril, de Residus, adequa el dret intern la Directiva 91/156/CEE on s'abandona la classificació clàssica dels residus en dues úniques modalitats (general i perillós) i estableix una norma única per a tots ells. L'objectiu és incentivar la reducció en origen i donar prioritat a la reutilització, reciclatge i valorització dels residus sobre altres tècniques de gestió. La nova Llei és aplicable a tot tipus de residus. En matèria de competències, es manté el repartiment constitucional entre Estat, comunitats autònomes i entitats locals.
  
Correspon a les comunitats autònomes l'elaboració de plans autonòmics de residus. Aquests plans s'integraran en un Pla Nacional de Residus. La Llei 10/1998 estableix el contingut mínim dels Plans Autonòmics i els seus objectius.
  
La Generalitat Valenciana, avançant-se a la Llei 10/1998, aprova mitjançant el Decret 317/1997, de 24 de desembre, modificat pel Decret 32/1999, de 2 de març, el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana. Aquest pla, que inclou la totalitat de tots els residus, és l'instrument director i coordinador de totes les actuacions que es realitzen a la Comunitat Valenciana en matèria de gestió de residus.
  
Per altra banda, la necessitat de plasmar la política de residus de la Generalitat Valenciana en una Llei de Residus queda emmarcada a l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana en el qual s'estableixen competències per dictar normes addicionals de protecció del medi ambient. La Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, publicada en el DOGV del 15 de desembre de 2000, estableix el règim jurídic de la producció i gestió dels residus. Entre els seus objectius es troba el desenvolupament d'instruments de planificació, inspecció i control que afavorisquen la suficiència, seguretat i eficiència de les activitats de gestió de residus.
  
En el Títol II de la Llei de Residus de la Comunitat Valenciana es regula la planificació dels residus. Es preveuen en l'àmbit autonòmic dos tipus de plans, el Pla Integral de Residus i els Plans Zonals. Ambdós d'obligatori compliment per a totes les administracions públiques i particulars. Mitjançant aquestos plans es distribueixen en el territori el conjunt de les instal·lacions necessàries per garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els Plans Zonals s'hi constitueixen com a instrument de desenvolupament i millora del Pla Integral de Residus. Són documents detallats que adaptaran les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, podent modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del Pla Integral que no tinguen caràcter vinculant. Mitjançant aquestos Plans Zonals s'hi garanteix una adequada direcció de la gestió dels residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
Els Plans Zonals estan constituïts per dos tipus de documents: el document d'informació i el document d'ordenació. El present document constitueix el document d'ordenació, vinculant per la Llei 10/2000, del Pla Zonal de Residus de les zones III i VIII del PIR de la Comunitat Valenciana, i inclou una memòria justificativa i unes prescripcions.
  
1.1.2. Àmbit territorial
  
L'àmbit d'aplicació del Pla Zonal s'estén a les comarques de la Plana Baixa i l'Alt Palància, pertanyents a la Zona III i L'Horta i Camp de Morvedre pertanyents a la Zona VIII, del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
El present document afecta a l'àrea de gestió 1 que inclou l'Horta. La superfície de l'àmbit d'aplicació de l'àrea de gestió 1 és de 153 km2 pertanyents a l'Horta. La població de l'Horta és de 1.372.809 habitants.
  
Un dels objectius d'aquest Pla Zonal és la localització d'espais adequats per a la gestió de residus. Aquest objectiu, donades les característiques físiques de la zona presenta grans dificultats; gran concentració de població i molta superfície urbanitzada o urbanitzable, en l'àrea Metropolitana de València. Respecte a la resta de comarques, existeixen espais d'interés per a la conservació (espais protegits com la Serra Calderona i la d'Espadà, la Marjal d'Almenara, l'Albufera). A més les noves instal·lacions per a abocaments hauran de complir la Directiva 1999/31/CE, relativa a l'abocament de residus, amb la qual cosa la major part de la superfície no compleix els paràmetres de permeabilitat i espessor indicats en aquesta per a la protecció del sòl i de les aigües subterrànies.
  
De les zones d'estudi, caldria destacar la presència d'espais protegits, com són la Serra d'Espadà i l'Albufera, els Plans d'Ordenació dels Recursos Naturals dels quals ja estan aprovats. En vies d'aprovació es troba la Serra Calderona, i en fase d'exposició pública es troba la Marjal d'Almenara.
  
1.1.3. Tipologia dels Residus
  
El present Pla Zonal de Residus afectarà els Residus Urbans o Municipals definits per la Llei 10/1998, de Residus.
  
S'exclouen de l'àmbit d'aplicació del present Pla els següents residus:
  
- Residus Perillosos d'origen industrial
  
- Residus d'activitats agrícoles i ramaderes
  
- Residus Industrials.
  
Així com també queden exclosos del present Pla:
  
- Les emissions a l'atmosfera, regulades en la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció del Medi Ambient Atmosfèric.
  
- Els residus radioactius, regulats per la Llei 25/1964, de 29 d'abril, d'Energia Nuclear.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a les aigües continentals al mar, regulats per la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües i la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a la Xarxa Integral de Sanejament regulats per la Llei 2/1992 de 26 de març de Sanejament de les aigües residuals de la Comunitat Valenciana.
  
A continuació es defineixen els residus als quals és d'aplicació el contingut d'aquest Pla Zonal:
  
Residus Urbans o Municipals, entenent com a tals els següents:
  
a) Els generats en els domicilis particulars, comerços, oficines i serveis
  
b) Tots aquells que no tinguen la qualificació de perillosos i que per la seua naturalesa o composició poden assimilar-se als produïts en els anteriors llocs o activitats. Tindran aquesta consideració els següents residus:
  
- Els residus sanitaris dels Grups I i II.
  
- Els residus procedents de la neteja de vies públiques, zones verdes, àrees recreatives i platges.
  
- Animals domèstics morts, com també mobles, béns i vehicles abandonats.
  
- Residus i escombraries procedents d'obres menors de construcció i reparació domiciliària.
  
- Residus de jardineria.
  
- Residus perillosos domiciliaris.
  
- Residus inerts: Residus que no experimenten transformacions físiques, químiques o biològiques significatives. Els residus inerts no són solubles ni combustibles, ni reaccionen física ni químicament de cap altra manera ni són biodegradables, ni afecten negativament a altres matèries amb les quals entren en contracte de manera que puguen donar lloc a contaminació del medi o perjudicar la salut humana. La lixiviabilitat total, el contingut de contaminants dels residus i l'ecotoxicitat del lixiviat hauran de ser insignificants. En definitiva, els residus inerts generalment es componen majoritàriament d'enderrocs que procedeixen d'activitats de construcció i obres menors de reparació domiciliària.
  
1.1.4. Abast i objectius
  
Com a objectiu general del Pla Zonal, es pretén dotar la Generalitat Valenciana d'un instrument actualitzat per al desenvolupament de les estratègies i prescripcions de la Unió Europea i de l'Estat Espanyol en matèria de residus i per al desenvolupament i millora de les previsions del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
El Pla Zonal de les zones III i VIII persegueix els següents objectius específics.
  
Marcar els objectius de la zona pel que fa a:
  
- Reducció de la generació de residus.
  
- Potenciació de recollida selectiva d'alguns materials.
  
- Valorització dels residus
  
- Eliminació segura dels residus no valoritzables.
  
- Establir mesures per a la consecució dels objectius marcats.
  
- Establir les infraestructures necessàries per a la gestió dels residus objecte del Pla. Número i tipologia, així com també les seues característiques generals.
  
- Identificació de zones aptes per a la implantació de les distintes infraestructures. Establint les afeccions per raó del territori. Aptitud geològica, espais protegits, infraestructures, sòls urbans i d'altres coses que resulten afectades.
  
- Termini d'execució de les infraestructures.
  
- Establiment de criteris de compensació a favor del municipi o municipis en els quals s'efectua la valorització i eliminació de residus.
  
- Condicions que garantisquen l'eficàcia d'actuació de les mancomunitats, consorcis i altres formes d'agrupació per al desenvolupament de les operacions de la gestió de residus.
  
- Definició de criteris per al desenvolupament de Projectes de Gestió.
  
1.1.5. Principis pels quals es regirà el pla zonal
  
El Pla Zonal assumeix els principis en els quals es fonamenta l'estratègia de la Unió Europea en matèria de residus en base a la qual s'ha desenvolupat la legislació nacional i autonòmica vigent.
  
A més s'assumeixen en aquest Pla Zonal els fonaments que han regit el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana, com també els del Pla Nacional de Residus Urbans que continuen plenament vigents.
  
Els principis i fonaments del Pla són els següents:
  
- Principi de Prevenció i Reducció
  
- Principi de Responsabilitat del productor i principi de ?qui contamina, paga-
  
- Principi de Proximitat
  
- Principi d'Autosuficiència, complementat amb el principi de corresponsabilitat intercomunitària.
  
- Principi de Subsidiarietat
  
- Principi de Responsabilitat compartida
  
Principis de Prevenció i Reducció
  
La producció de residus s'ha de reduir, i quan siga possible, evitar-se, a través del desenvolupament i posada en funcionament de tecnologies netes, mitjançant la implantació de processos productius no contaminants així com tampoc la utilització de matèries primes alternatives que produïsquen menor quantitat de residus o de menor perillositat.
  
Principi de la Responsabilitat del productor i principi de ?qui contamina, paga?.
  
Tots aquells que perjudiquen el medi ambient, en general, i els productors de residus, en particular, hauran de pagar tots els costos derivats de les seues accions, màxim quan aquestes deriven de la posada en el mercat de productes en el procés d'elaboració i distribució dels quals es generen residus.
  
Per això, les actuacions de les Administracions Públiques s'hauran de dirigir a promocions polítiques de prevenció i de substitució a través d'innovacions tecnològiques.
  
Els agents econòmics són considerats com els primers responsables de la producció de residus i de la seua repercussió en el medi ambient, i per a aconseguir la internalització dels costos ambientals per la seua part, s'aplicarà el principi de ?qui contamina, paga?.
  
Aquest principi s'aplica igualment a les operacions de neteja i recuperació de sòls contaminats, que no són objecte del present Pla. Són els que causen la contaminació, els obligats a realitzar les dites operacions i, subsidiàriament, els posseïdors o els propietaris no posseïdors; sense perjudici que puguen dur-se a terme mitjançant acords voluntaris subscrits entre els obligats a realitzar les dites operacions i autoritzats per les Comunitats Autònomes o mitjançant convenis de col·laboració entre aquells i les Administracions Públiques competents.
  
Principi de Proximitat
  
Els residus s'hauran de gestionar el més a prop possible del seu origen.
  
S'aplicarà el principi de proximitat, promovent la ubicació de les instal·lacions adequades en el lloc més pròxim al punt de generació dels residus, minimitzat en la mesura del possible el seu trasllat innecessari i intentant que el problema de gestió de cada residu es resolga en el lloc on es genera, aspecte en ocasions difícil donada la menuda quantitat produïda en alguns casos.
  
Principi d'Autosuficiència.
  
El principi d'autosuficiència de la Comunitat Europea estableix com a objectiu aconseguir el correcte tractament, en el seu propi si, dels residus produïts pels països membres, intentant al mateix temps, que els Estats membres, individualment, tendisquen a l'autosuficiència, sense que això impedisca la cooperació transfronterera i interregional entre les distintes regions europees per a solucionar els seus problemes de residus en el marc d'una política controlada però flexible, d'acord amb una visió dinàmica de la construcció europea.
  
Per això, el Pla haurà de preveure unes infraestructures d'eliminació i transferència adequades al volum de residus que es genera en les zones III i VIII del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana, permetent l'entrada de residus procedents d'altres orígens el destí de les quals siga la reutilització, el reciclatge o la valorització.
  
Aplicat el principi d'autosuficiència directament sobre el productor, cal destacar la possibilitat que estableix la Llei 10/1998 d'establir convenis de col·laboració o acords voluntaris entre distints col·lectius, públics o privats, de forma que es troben solucions econòmicament viables per a la valorització o fins i tot eliminació en origen, fomentant igualment el principi de proximitat.
  
Principi de Subsidiarietat
  
La gestió dels residus significa, en primera instància, el compliment d'una funció social que s'ha de prestar amb les finalitats d'assegurar i garantir la protecció del medi ambient dels efectes produïts per la indústria i l'activitat humana.
  
La iniciativa privada s'ha d'orientar, d'acord amb els principis anteriors, cap a la minimització i prevenció, sense perjudici que promoga instal·lacions de gestió de residus.
  
En aqueixos casos pareix encertat inicialment que les autoritats públiques es limiten a establir les condicions tant en els procediments com en la vigilància dels processos de gestió per a comprovar el compliment de la reglamentació aplicable i per tant la protecció del medi ambient.
  
En resum, el principi de subsidiarietat es basa en l'escalonament de la resolució dels problemes mediambientals des del seu origen, modificant matèries primeres, processos productius i, arribat el cas, hàbits de consum.
  
Principi de la Responsabilitat compartida
  
La Llei 10/1998 permet establir acords voluntaris i convenis de col·laboració entre col·lectius interessats a unir forces per a la resolució dels problemes mediambientals derivats de la posada en el mercat de determinats residus.
  
Amb això, l'administració autonòmica, entitats locals, empreses públiques i privades i ciutadans podran treballar d'una forma concertada i en col·laboració per a solucionar els problemes plantejats en la producció i gestió dels residus.
  
La mera publicació de Lleis, Reglaments i Normatives que tendisquen a resoldre la problemàtica de la gestió de residus, encara que necessària, no es considera prou, havent de ser complementada per la conscienciació dels agents intervinents de la necessitat de consensuar, cooperar i responsabilitzar-se de tots els aspectes relatius a la gestió dels residus.
  
0.8.5.9. Principis jeràrquics
  
A més dels principis marcats en l'apartat anterior, el Pla Zonal assumeix l'estratègia comunitària en matèria de residus:
  
a) S'estableix la següent jerarquia d'operacions de gestió de residus:
  
1. Prevenció,
  
2. Reciclatge i Reutilització,
  
3. Valorització,
  
4. Eliminació definitiva òptima i major control.
  
b) Es procurarà reduir els trasllats de residus.
  
c) S'establiran nous i millors instruments de gestió de residus, per exemple, instruments reglamentaris i econòmics, estadístiques fidedignes i comparables sobre residus, vigilància del compliment de la legislació, etc.
  
1.2 Anàlisi territorial dels emplaçaments
  
1.2.1. Centre de gravetat de la producció
  
El centre de gravetat de la producció de residus en l'àrea de gestió 1 es troba en l'àrea Metropolitana de València.
  
En funció d'aquest centre de gravetat, s'ha realitzat el disseny de la distribució d'instal·lacions, a fi d'aconseguir un equilibri entre totes les instal·lacions proposades en el present document.
  
1.2.2. Sòls geològicament aptes
  
Des d'un punt de vista exclusivament tècnic en implantació d'instal·lacions d'eliminació de residus sòlids urbans, la selecció de l'emplaçament ha de contemplar consideracions a nivell de sòl en els següents àmbits:
  
- Geològiques
  
- Hidrogeològiques
  
- Hidrològiques
  
Les condicions naturals de l'emplaçament s'han de considerar des del punt de vista de la seguretat, donant suport o reforçant les mesures de disseny i enginyeria de la instal·lació sempre amb l'objectiu de la protecció de la salut pública i del medi ambient d'una manera integrada.
  
Des d'un punt de vista de la geologia de l'emplaçament, es prioritzaran aquells amb substrats impermeables de potència suficient (almenys equivalents a una permeabilitat estimada (K) inferior o igual a 1,0 x 10-9 m/s en una espessor major o igual a 1 metre), sense fisuració o carstificació del terreny i allunyats de zones inundables o amb un altre tipus de risc geològic (lliscaments, erosió, etc.). Així mateix, la naturalesa química de les roques ha de ser considerada amb atenció, evitant aquelles en què es puguen donar reaccions químiques amb possibles infiltracions i afavorint aquells que poden actuar com a captadors d'elements perillosos com els metalls pesats. Des d'aqueix punt de vista les argiles, resulten òptimes.
  
Les condicions hidrogeològiques de l'emplaçament són un altre factor fonamental. Seran preferibles zones sense aqüífers d'importància. Una zona amb un gradient superior al dels aqüífers a major profunditat, en el cas d'un vessament o infiltració, portaria els contaminants fora de l'aqüífer i no cap a ell. La localització de formacions argiloses, la presència d'aqüitards o aqüiclosos sota l'emplaçament, ofereix un grau de protecció natural addicional. Així mateix s'ha de considerar el nivell de qualitat de les aigües subterrànies, relacionat amb el tipus de terreny natural. N'hi ha moltes zones on les aigües subterrànies no són aptes per a l'ús d'abastiment ni reg a causa de les elevades concentracions de sals (típic de zones guixeres). Emplaçaments com aquests són millors que aquells amb aqüífers d'elevada qualitat, ja que garanteixen que en cas d'infiltracions aquestes aigües no seran empleades en cap ús.
  
Les consideracions hidrològiques són les que poden suposar un major desafiament des del punt de vista del disseny. S'han d'evitar terrenys potencialment inundables o aquells situats en rambles o subjectes a elevat risc d'erosió. D'altra banda, la construcció d'una coberta final impermeabilitzada augmentarà la superfície de vessament. Aquests cabals hauran de ser estimats per als casos més desfavorables (i que a la Comunitat Valenciana suposen un repte a causa dels episodis torrencials). Cal considerar la sensibilitat de les aigües receptores a aquesta vessament i la descàrrega de lixiviats després del tractament. Hauran d'evitar-se, per tant, la proximitat a llits les aigües de les quals siguen aprofitades per a l'abastiment d'aigua potable o reg i aquells utilitzats per a la pesca esportiva.
  
1.2.3. Condicionants del transport
  
Les carreteres principals que es disposen són les següents;
  
1. Les poblacions de València, Mislata, Xirivella, Aldaia, Alaquàs, Torrent i Manises, entre altres, estan comunicades a través de la N-221, N-III, N-335 però podem citar algunes comarcals com CV-36 i la CV-40.
  
2. Massanassa, Alfafar, Paiporta, Picanya utilitzen com a vies principals de comunicació la N-221, N-III, N-332, N-335 i finalment la CV-40.
  
3. La N-221 i la N-III també uneixen a través de les comarcals CV-365 i CV-368, els municipis de Paterna, Burjassot, Benimàmet, Beniferri i València.
  
4. La N-221 és utilitzada com a eix principal de transport entre els municipis confrontants amb València, aquesta carretera nacional utilitzada en direcció a la província de Sagunt, és utilitzada per a comunicar les comarques de Foios, Meliana, Almàssera, Alboraya, Bonrepòs i Mirambell, utilitzant diferents comarcals com CV-311, CV-300, CV-313, CV-3003.
  
5. Igual que en el cas anterior, la N-221 és utilitzada per a comunicar-se amb Albuixech, Massalfassar, Puig i Puçol, i és a partir d'aquest municipi de Puçol, on apareix una altra via de comunicació principal que és l'autopista A-7.
  
L'enllaç amb poblacions de l'interior com Segorbe i Altura, es realitza amb una de les rutes alternatives que seria a través de la N-221 que enllaça amb la N-340 i a través de la N-234, València es comunica amb Gilet, Estivella, Sot de Ferrer, Torres Torres, Alfara d'Algimia, Soneja i utilitzant CV-2160 s'arriba finalment al municipi de Segorbe.
  
1.2.4. Anàlisi del Planejament municipal
  
Les àrees identificades com aptes per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus es troben classificades com a zones no urbanitzables pel planejament urbanístic i territorial de la Comunitat Valenciana de la sèrie cartogràfica editada per la Generalitat Valenciana, Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
1.2.5. Zones protegides
  
Donada la presència de diversos parcs naturals en l'àrea objecte de l'estudi per a la identificació de zones aptes per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus de l'àrea de gestió 1, es van delimitar els seus àmbits seguint els plans d'ordenació dels ja aprovats i dels que la seua aprovació estava molt pròxima per a eliminar les zones que es troben.
  
Els parcs delimitats són:
  
- Serra d'Espadà
  
- Serra Calderona
  
- Marjal d'Almenara
  
- Albufera de València
  
S'ha considerat la delimitació del parc i les àrees d'influència amb els usos compatibles. A més s'ha considerat la llista dels Llocs d'Interés Comunitari (LIC's) susceptibles si és procedent de formar part de la Xarxa Natura 2000.
  
La delimitació d'aquests parcs ve indicada en els plans d'ordenació annexos, la zona de influència dels quals apareix com desfavorable per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus.
  
1.2.6. Localització de zones aptes per a la ubicació de les instal·lacions de valorització i eliminació de Residus.
  
5.1.0.9. Localització de zones aptes per a implantació d'infraestructures d'eliminació de Residus Urbans
  
Per a la identificació de zones aptes per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus urbans, s'han cobert dues fases perfectament diferenciades. La primera fase consisteix en treball de recopilació d'informació de totes les variables que afecten al territori corresponent. Aquesta informació es va processar per a aconseguir un pla amb totes les variables estudiades.
  
Les variables tingudes en compte són les següents:
  
- Zones d'Interés per a la conservació de la naturalesa.
  
La valoració del territori s'ha realitzat basant-se en el mapa Geocientífic de les províncies de Castelló i València a escala 1:200.000 elaborat per l'Agència del Medi Ambient.
  
S'ha considerat en la cartografia com a zones favorables per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus les zones qualificades com a interés baix i molt baix, zones per a realitzar un estudi de detall a les zones qualificades com d'interés mitjà i zones desfavorables, a les qualificades com d'interés molt alt i alt. Aquestes zones es mostren en els plans d'informació de números 7288-008 al 7288-013.
  
- Vulnerabilitat a la contaminació.
  
Per a determinar les àrees de baixa permeabilitat aptes per a la implantació d'infraestructures, s'ha utilitzat el mapa de Vulnerabilitat de les aigües subterrànies a la Comunitat Valenciana de la sèrie Cartogràfica Temàtica editada per la Generalitat Valenciana- Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
S'ha considerat com a zones favorables per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus les zones qualificades com a vulnerabilitat molt baixa i baixa, zones per a realitzar un estudi de detall a les zones qualificades com de vulnerabilitat mitjana i zones desfavorables, a les qualificades de vulnerabilitat alta i molt alta.
  
Aquestes zones es mostren en els plans d'informació números 7288-002 al 7288-007.
  
- Protecció de nuclis urbans-urbanitzable.
  
La definició dels perímetres de protecció als nuclis urbans i urbanitzable s'ha realitzat a partir del pla de Planejament Urbanístic i territorial de la Comunitat Valenciana de la sèrie Cartogràfica editada per la Generalitat Valenciana- Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
S'ha establert un perímetre de distància de 2.000 metres des de les zones urbanes i urbanitzables, complint amb això el que estipula la normativa vigent d'activitats qualificades (reglament d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses aprovat per Decret 2414/1961, de 30 de novembre de 1961) i el que estableix el PIR.
  
Els plans d'informació de zones de classificació urbanística són els 7288-014 al 7288-019.
  
- Delimitació de parcs naturals.
  
Els parcs es desenvolupen en l'apartat 1.2.5 del present document.
  
S'ha considerat la delimitació del parc i les àrees d'influència amb els usos compatibles. A més s'ha considerat la llista dels Llocs d'Interés Comunitari (LIC's) susceptibles si és procedent de formar part de la Xarxa Natura 2000.
  
- Accessibilitat.
  
Aquesta variable també s'ha de tenir en compte ja que els abocadors es troben normalment, en zones allunyades a carreteres existents adequades. La construcció de carreteres d'accés i l'ús d'equipament per al transport a llarga distància, s'ha convertit en una realitat, i una part important en la localització d'emplaçaments per a la gestió d'infraestructures de residus.
  
Una vegada realitzats els plans amb les variables, es va realitzar una superposició on s'identificaven les zones desfavorables per a la instal·lació d'infraestructures de gestió de residus urbans, les zones favorables i les zones on es requereix un estudi detallat en alguna de les variables estudiada. El resultat es mostra en els pla 7288-020 al 7288-025.
  
Una vegada realitzat l'estudi previ, en la fase II es va realitzar un estudi de camp de les àrees seleccionades en principi com aptes.
  
En el treball de camp es van tenir en compte les següents variables:
  
- Capacitat d'abocament
  
- Impacte visual
  
- Vegetació i usos del sòl
  
- Accessibilitat
  
0.2.2.4.7. Zones aptes per a la implantació d'infraestructures d'eliminació de residus urbans
  
Els terrenys identificats com aptes per a la implantació d'infraestructures d'eliminació de residus per a l'àrea de gestió 1 es mostren en els plans d'ordenació annexos i es llisten a continuació:
  
- Àrea del Murderal (terme municipal d'Algimia de Alfara).
  
Situat a l'oest d'Algimia, a uns 4 km de distància, es tracta d'un tàlveg l'ús actual del qual és el cultiu. L'accés al terreny es realitza per la carretera de Náquera, a través d'un camí asfaltat que rodeja la muntanya i que actualment serveix d'entrada a la pedrera que es troba pròxima a la zona.
  
- Àrea de Caparrota (terme municipal d'Altura).
  
Aquest emplaçament està situat al sud d'Altura, en la zona d'afecció del PORN de la Calderona, en zona de regeneració. Està constituït per dos tàlvegs contigus. L'accés podria realitzar-se des d'Altura per un camí de muntanya o des de l'autovia de Llíria, fins Marines i després per una pista forestal que s'hauria d'adaptar al pas de camions.
  
- Àrea de Montán (terme municipal de Montán).
  
Situada a l'est del municipi de Montán a més de 2 quilòmetres de distància d'aquest. La vegetació existent és forest de rebrot i pi, amb ruïnes de masies antigues ja abandonades. L'accés es realitza per una carretera comarcal adaptada al trànsit dels camions amb pendents suaus i amplària adequada.
  
- Àrea de Picassent (terme municipal de Picassent).
  
Aquesta zona es troba situada al terme de Picassent. La litologia característica són les Arenisques i les Margues. La vegetació que predomina és la forest.
  
Una dels inconvenients principals és la proximitat a zona urbanitzable.
  
- Dos Aguas (terme municipal de Dos Aguas).
  
Atés que es tracta d'una instal·lació ja existent, l'impacte mediambiental sempre és menor, ja que l'ús del sòl actual és la gestió de residus, els accessos ja estan preparats per al pas dels camions i la població ja està conscienciada.
  
Les conclusions als estudis realitzats per a la localització dels llocs aptes per a la implantació d'infraestructures de gestió dels Residus en les zones III i VIII del Pla Integral de Residus, es poden veure reflectits en la següent taula:
  
Aquests terrenys són de caràcter obligatori per a la ubicació de nous abocadors per a aquest àrea de gestió si s'opta per aquest mètode com a sistema d'eliminació, i seran preferents, per a instal·lacions de valorització i per a altres tecnologies d'eliminació.
  
Criteris mediambientals obliguen a traslladar part dels residus de la zona VIII (Horta) a la zona III, per no trobar-se zones geològicament aptes i allunyades de nuclis urbans per a abocadors dins de la zona VIII.
  
6.8.8.2. Localització de buits i àrees degradades per a abocaments d'inerts
  
Els abocadors d'inerts es localitzaran preferentment pedreres i relleus deteriorats.
  
S'han identificat pedreres abandonades i relleus deteriorats els impactes dels quals sobre el medi ambient són entre altres;
  
- La degradació estètica del paisatge.
  
- L'augment de risc d'inundació.
  
- L'augment de risc d'incendi.
  
- L'alteració de la fauna i flora del seu entorn.
  
- El risc de despreniments.
  
En el document d'informació es fa una llista a manera de preferència de pedreres i zones degradades que, sense ser de manera obligatòria, es podrien utilitzar com a abocadors d'inerts.
  
1.3 Anàlisi i diagnòstic de la situació actual
  
En el Diagnòstic de la situació actual s'han detectat els següents problemes:
  
Dels sistemes de recollida
  
- Un dels problemes més greus de la recollida selectiva d'envasos lleugers, és el de la falta de coneixement per part dels ciutadans respecte a com s'ha de realitzar la separació en origen dels materials.
  
- No n'hi ha una relació entre el nombre de contenidors i els habitants d'alguns dels municipis. Es deuria incrementar els contenidors per a la recollida selectiva de paper ?cartó en aquelles zones on no n'hi ha una adequada proporció segons el nombre d'habitants.
  
- En molts municipis, amb nombre d'habitants superior a 5.000, encara no es troba disponible la recollida selectiva d'envasos.
  
- Actualment no es realitza cap tipus de recollida selectiva de residus de jardineria en municipis de menys de 20.000 habitants.
  
- L'anàlisi d'ubicació i el sistema logístic de buidatge són paràmetres clau en la millora dels sistemes de recollida, no obstant, fins al moment no se'ls ha donat la importància deguda.
  
Dels sistemes de valorització i d'eliminació
  
- La planta de compostatge de Quart, és la qual valoritza els residus urbans de l'àrea metropolitana de València i actualment tracta un volum que duplica la seua pròpia capacitat, aquesta situació repercuteix en la qualitat ambiental de l'entorn.
  
- La capacitat de l'abocador de Dos Aguas és insuficient per a eliminar els residus de l'àrea de gestió 1 en l'àmbit temporal del Pla.
  
Gestió de residus perillosos
  
La Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana declara, en el seu article 8 com a Servei Públic de Titularitat Autonòmica, la valorització i eliminació dels següents residus perillosos: piles botó i acumuladors, frigorífics amb CFC, llums de mercuri i medicaments caducats. Per tant, la Comunitat Autònoma establirà ajudes per a la gestió d'aquests residus.
  
Encara no es disposen de dades fiables del percentatge de recuperació dels residus perillosos d'origen domèstic però és prou baix a causa de les escasses infraestructures existents (ecoparcs) per a la recollida d'aquests residus.
  
Respecte a les previsions del PIR per a la instal·lació d'Ecoparcs estava prevista a curt i mitjà termini la instal·lació de 17 Ecoparcs (municipis de més de 50.000 habitants i entre 20.000 i 50.000 habitants).
  
Per tant per a millorar els ratios de recollida cal incrementar les infraestructures per a la recollida de residus perillosos de tipus domèstic.
  
El reciclatge de les piles de mercuri es duu a terme en la planta de VAERSA.
  
Residus inerts i voluminosos
  
Les irregularitats més importants en la seua gestió actual de residus voluminosos es deriven del model existent i són les següents:
  
- La Gestió actual de Residus Voluminosos que realitzen els ajuntaments es limiten a oferir al ciutadà un servei de recollida domiciliària, a fi d'evitar que aquests residus apareguen abocats a qualsevol lloc. No hi ha les polítiques municipals, ni els mecanismes, ni les infraestructures necessàries per a dur a terme objectius de minimització, reutilització, reciclatge i valorització energètica d'aquesta fracció de residus.
  
- L'actual valorització d'electrodomèstics de línia blanca si que disposa d'un sistema específic per a l'extracció de CFC del circuit de refrigeració. No obstant això, manca d'una gestió específica per a tractar adequadament els CFC's continguts en les bromeres dels frigorífics.
  
- No n'hi ha una gestió específica de residus elèctrics i electrònics en les denominades línies de microelectrònica i marró. Existeixen, com ja vam esmentar en un apartat anterior, multitud de components potencialment perillosos en els dits residus que han de ser tractats adequadament. Ja que en cas contrari, poden que s'aboquen o s'incineren indiscriminadament junt amb la resta de residus, la qual cosa provoca impactes ambientals innecessaris.
  
- L'aprofitament dels residus de mobles i efectes de fusta està molt per sota de les possibilitats reals existents en la Comunitat. La majoria dels municipis manquen d'una política d'aprofitament dels seus residus de mobles i efectes de fusta. Les empreses que realitzen el servei de recollida es limiten a portar-los a un abocador de voluminosos.
  
- L'abast dels objectius proposats per als Residus de la Construcció i Demolició depén de la construcció de les plantes de valorització abans de l'any 2005.
  
- La mala gestió dels RAEE (residus aparells elèctrics i electrònics) deriva en el desaprofitament de materials valuosos que es perden per al seu ús futur, també ocasiona el que materials perillosos no es gestionen com tal.
  
2. Prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus
  
El Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana realitzava una zonificació, englobant a tots els municipis les característiques i proximitat dels quals recomanaven un tractament conjunt i que solucionen la gestió dels seus residus de manera integrada i independent de les zones contigües. De tal manera, que les zones que abracen el Pla Zonal són les zones III i VIII que es mostren en la figura adjunta.
  
El present pla zonal de residus urbans ha suposat la reorganització de les zones III i VIII del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana en dues àrees de gestió que uneixen comarques de les dues zones. La distribució d'aquestes àrees de gestió es mostra en el dibuix annex.
  
Una àrea de gestió (àrea de gestió 1, en color blau en la figura) comprendrà la comarca de l'Horta (actualment inclosa en la zona VIII del PIR) i l'altra (àrea de gestió 2, en color roig en la figura), unirà conjuntament les comarques de l'Alt Palància, la Plana Baixa (ambdues incloses actualment en la zona III del PIR) i el Camp de Morvedre (actualment inclosa en la zona VIII del PIR).
  
La distribució de residus es mostra a la figura annexa:
  
L'alternativa elegida no manté l'estructura de zonificació del PIR a causa dels següents motius:
  
- Aconseguir un equilibri entre plantes respecte a la quantitat de residus rebuts.
  
- En base a criteris d'accessibilitat i proximitat, s'ha plantejat que els residus del Camp de Morvedre es valoren i eliminen en la zona III junt amb els de l'Alt Palància i la Plana Baixa.
  
Els avantatges d'aquesta solució són:
  
- La flexibilitat que aporta el fet de disposar de diverses zones de tractament sense que supose un excés de plantes.
  
- Té en compte infraestructures ja existents (Planta de Transferència de Segorbe, abocador de Dos Aguas)
  
- El compliment de criteris mediambientals de valorització de materials i ubicació d'instal·lacions.
  
Quant als sistemes de tractament considerats en el present Pla Zonal, cal fer notar, que els sistemes basats en la recuperació del valor energètic contingut en els residus, si bé no es dubta de la seua eficiència tècnica, no és menys cert que poden suposar uns costos elevats de la inversió necessària. No obstant, en algunes zones a causa de la massa de residus existents, són amortitzables. Aquests sistemes, realitzant una recollida selectiva prèvia d'envasos i de matèria orgànica, no suposen una minva de la quantitat de productes recuperables i reintroduïbles en el mercat.
  
Per tant, els tractaments basats en la combinació de tècniques diverses i especifiques per a cada una de les fraccions que componen els residus, es consideren més adequats pel seu modularitat, simplicitat i flexibilitat d'explotació.
  
2.1 Aspectes generals
  
La gestió dels residus de l'àrea de gestió 1 s'ha planificat per a aconseguir els següents objectius generals:
  
- Reducció (prevenció) de la generació. Com a mesures de promoció de la minimització de residus, es proposen les següents:
  
- Exigències ambientals en la concessió de llicències municipals per a una activitat concreta. Els ajuntaments hauran d'exigir a les noves activitats que generen residus una sèrie de condicions d'obligat compliment. Aquestes s'han de centrar en els següents aspectes:
  
- Utilització de les millors tecnologies disponibles per a la reducció de la producció de residus i per a la reducció de la producció de residus i per a la reducció de la seua perillositat.
  
- Garanties sobre la valorització dels residus.
  
- Disseny dels productes manufacturats de tal manera que faciliten la recuperació dels subproductes i la valorització de les matèries i substàncies que contenen quan queden fora d'ús.
  
- Realització d'auditories i plans de minimització en aquelles activitats ja existents, que per les seues característiques tinguen una elevada generació de residus.
  
- Campanyes de formació i conscienciació ciutadana dirigides a fomentar les la disminució de l'ús d'envasos i embalatges de productes, principalment els de difícil reutilització o reciclatge.
  
- Incentius fiscals a la minimització dels residus en origen, penalitzant a aquelles activitats que no aposten per la reducció dels seus residus.
  
- Valorització dels materials continguts en els residus, inclosa la reutilització.
  
- Eliminació controlada dels rebuigs no valoritzables.
  
2.2 Proposta de tractament de residus urbans
  
2.2.1. Característiques de la recollida
  
Per al compliment dels objectius marcats i descrits en el document d'informació, s'ha plantejat un sistema de recollida mixta:
  
- En vorera, on es recullen en contenidors la fracció orgànica de determinats municipis a partir de l'any 2009 (veure quadre annex) i la fracció restant.
  
- En àrea d'aportació, on es recullen vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
El nombre de contenidors mínim per a cada material serà el següent:
  
- En vorera:
  
- Matèria orgànica i restant: contenidors cada 75 habitants.
  
- En àrea d'aportació:
  
- Paper-cartó, vidre i envasos lleugers: contenidors cada 500 habitants.
  
S'implantarà a més la recollida selectiva porta a porta dels residus urbans dels grans generadors següents:
  
- Paper i cartó: comerços i oficines.
  
- Vidre: bars, hotels, centres hospitalaris.
  
- Matèria orgànica: mercats, bars, restaurants, col·legis, centres hospitalaris, etc.
  
S'implantarà un sistema gradual que permeta aconseguir els objectius de recollida selectiva de matèria orgànica previstos en el document d'informació.
  
La implantació de la recollida de matèria orgànica s'ha previst realitzar en dos fases:
  
- A partir de l'any 2003 es recollirà selectivament la matèria orgànica dels grans productors (mercats, hipermercats, edificis institucionals, hotels, grans restaurants, etc.)
  
- A partir de l'any 2009 es recollirà selectivament la matèria orgànica en tots els municipis que se citen en el document d'informació.
  
2.2.2. Infraestructures
  
D'acord amb l'anàlisi realitzat en els apartats anteriors, les infraestructures que es van a proposar per a la gestió de residus urbans permetran disposar de la capacitat necessària per a la valorització i eliminació dels residus generats en l'àrea de gestió 1, complint amb els objectius marcats.
  
Per això, les instal·lacions i sistemes de tractament que es proposen segueixen els criteris establerts pel PIR i analitzats en l'apartat anterior i pel Pla Nacional de Residus Urbans:
  
- Recollida selectiva de matèria orgànica en productors singulars en l'any 2003 i establiment de sistemes de recollida selectiva per a municipis de més de 5.000 hab.) en l'any 2009.
  
- Recollida selectiva d'envasos en àrees d'aportació i sistema de recollida porta a porta de paper i cartó i vidre per a grans generadors, en aquells municipis de més de 10.000 habitants.
  
- Recollida selectiva en diferents tipus d'ecoparc en tots els municipis.
  
- Plantes de valorització de la matèria orgànica i altres materials dels RSU.
  
- Plantes de classificació d'envasos lleugers, proposades pel Programa d'Envasos.
  
- Estacions de transferència de RSU i quan la distància de transport a la instal·lació siga superior a 25 km.
  
- Eliminació, si es realitza mitjançant abocador controlat, es compliran els requisits marcats per la Directiva d'abocament, 99/31/CEE.
  
Pel que fa als projectes de gestió hauran de satisfer els següents requisits:
  
- Les característiques de les plantes així com la seua construcció i explotació hauran de ser considerades en el projecte de gestió.
  
- El projecte haurà de recollir amb claredat els detalls de la planta, de l'obra, les seues característiques, detalls tècnics, plànols, etc., com també les operacions d'explotació i manteniment i la seua valoració econòmica.
  
- Màxima flexibilitat i modulació en el seu disseny d'operació.
  
- Capacitat d'ampliacions futures que garantisquen l'operativitat de la planta.
  
- Possibilitat de recepció alternativa de residus de la recollida tradicional i de la recollida selectiva de matèria orgànica.
  
- Màxima capacitat de recuperació dels materials constitutius dels residus urbans.
  
- Màxim aprofitament dels recursos de la matèria orgànica.
  
- Òptim equilibri econòmic i financer de les inversions i dels costos previstos d'explotació.
  
- Minimització dels residus i dels rebuigs que hauran de ser dipositats en abocador.
  
- Mínima o nul·la generació de gasos, olors, lixiviats, etc. i és clar, la gestió adequada d'aquests en cas de produir-se.
  
En base a l'anteriorment reflectit, hauran d'especificar clarament la tecnologia que consideren més convenient per a complir els requisits anteriorment especificats. En qualsevol cas, si l'opció fora la valorització de la matèria orgànica continguda en els residus urbans recollits en massa i segons les experiències donades en el nostre entorn, el projecte de gestió es basarà en les següents premisses:
  
- El fem tot un després del seu pesatge serà rebuda en àrea tancada.
  
- Es preveurà un sistema que elimine els elements que per les seues característiques (volum, densitat), no puguen ser rebuts amb la resta.
  
- Separar les dues fraccions principals dels residus urbans, amb sistema d'obertura de bosses i que separen al màxim la matèria orgànica de la resta.
  
- Els materials inorgànics passaran a rebre un triatge manual o automàtic, que facilita la recuperació de materials reciclables (vidre, paper, alumini, etc.)
  
- La fracció amb major contingut en matèria orgànica serà preparada per al seu compostatge o aprofitament energètic mitjançant l'obtenció de biogàs i posterior conversió en energia elèctrica.
  
- Els rebuigs produïts seran eliminats complint la normativa corresponent.
  
El projecte de gestió de l'Àrea de gestió 1 haurà de considerar les infraestructures actualment existents, per a aprofitar-les o adequar-les a la nova capacitat i normativa actual. L'abocador de Dos Aguas ampliarà la seua capacitat.
  
El projecte de gestió haurà d'incloure la remodelació i adaptació a la normativa vigent de Fervasa amb una capacitat de 400.000 t/any, incloent una línia per a tractament de matèria orgànica procedent de la recollida selectiva.
  
Per tant, per a l'àrea de gestió 1 es proposen les següents instal·lacions:
  
- Instal·lació 1: Construcció d'una planta de valorització de residus amb capacitat per a 400.00 T/any, per a substituir la ja existent (Fervasa) en l'actual emplaçament d'aquesta al terme municipal de Quart de Poblet. També s'instal·larà un centre de transferència per als residus que es traslladen fins a la instal·lació 3.
  
- Instal·lació 2: Els rebuigs d'aquesta instal·lació 1 es traslladaran a un abocador controlat ubicat en la zona VII del PIR ja existent (Abocador de Dos Aguas).
  
- Instal·lació 3: Un Complex de valorització i, en el seu cas, un sistema d'eliminació, amb capacitat per a 247.000 T/any, a instal·lar en els sòls aptes definits per a infraestructures, preferentment en el cas de la instal·lació de valorització i obligatòriament per a en el cas de la instal·lació de valorització i obligatòriament per al cas d'abocadors.
  
En la figura adjunta s'hi mostra la distribució de residus. Les quantitats mostrades són les corresponents a la producció actual.
  
Per als residus generats en l'Àrea de Gestió 1 es planteja que la instal·lació 1 dispose d'una línia per al tractament de la matèria orgànica selectiva recollida en l'àrea metropolitana. Així mateix disposarà de les línies necessàries per al tractament dels residus recollits en massa fins a aconseguir la capacitat màxima de la planta (400.000 t/a). La resta de residus en massa se compactaran en el centre de transferència situat junt a aquesta planta i es traslladaran a la nova planta (Instal·lació 3).
  
La instal·lació 1 que es proposa, ja que es va a realitzar una recollida selectiva de matèria orgànica segons els objectius plantejats, hauran d'estar dissenyada de tal manera que en la situació de partida processe una quantitat mínima inicial de matèria orgànica i aquesta s'ha de tractar per una línia independent de la línia de residus procedents de la bossa tot un. En la mesura en la que aquest pla es vaja implantant, la quantitat de matèria orgànica selectiva s'anirà incrementant i la línia de solament matèria orgànica s'haurà d'adaptar a cada una de les situacions. La quantitat global de residus a tractar es mostra en el balanç de masses que s'adjunte.
  
En el quadre adjunt es mostren les instal·lacions proposades i la seua ubicació segons les zones del PIR:
  
\* L'interval de capacitats indica la quantitat a tractar/eliminar en la situació actual i la futura (any 2020)
  
(\*\*) Ja existeix
  
(1) La quantitat de matèria orgànica a tractar s'indica en les taules annexes del document d'informació
  
S'adjunta a continuació el balanç global de les plantes.
  
Disseny i operació de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus
  
L'operació de les plantes de valorització hauran de complir els següents criteris:
  
- Control de recepció. S'haurà de disposar d'un procediment de control de les característiques dels residus rebuts i de la quantitat.
  
- Control d'accessos. S'haurà de disposar d'un control d'accessos per a evitar l'entrada de residus de manera incontrolada.
  
- Gestió de lixiviats. S'arreplegaran tots els lixiviats per a la seua gestió de forma segura, evitant el seu vessament de forma no controlada. En el cas d'abocador es realitzarà en la fase d'explotació un control del volum de lixiviats mensualment i durant la fase posterior de manteniment es realitzarà cada sis mesos. La composició dels lixiviats es realitzarà trimestralment en la fase d'explotació i cada sis mesos en la fase posterior de manteniment.
  
- Control de gasos. S'haurà de disposar d'instal·lacions de tractament dels gasos produïts en les plantes de valorització i un programa de control en les instal·lacions d'eliminació. El control de les emissions es realitzarà trimestralment en fase d'explotació i cada sis mesos en fase de manteniment posterior.
  
- Control d'aigües. S'haurà de portar un control de les aigües superficials quant a volum i composició. Es realitzarà trimestralment un control del volum i composició de les aigües superficials durant la fase d'explotació de l'abocador i cada sis mesos en la fase de manteniment posterior. S'haurà de controlar l'aigua de les precipitacions que penetre en el vas d'abocament, i impedir que les aigües superficials o subterrànies penetren en els residus abocaments.
  
- Control de la topografia. Es realitzarà un control anual de l'estructura de composició del vas d'abocament i del comportament d'assentament del nivell de vas d'abocament durant la fase d'explotació de l'abocador.
  
2.3 Proposta de gestió de residus inerts i voluminosos
  
2.3.1. Característiques de la recollida
  
La recollida selectiva dels residus inerts i voluminosos es realitzarà a través dels ecoparcs que es detallen en l'apartat de residus singulars del present document o per mitjà de transportistes privats. Els residus inerts i voluminosos hauran de reciclar-se en una planta per a permetre el compliment d'objectius. Els municipis pròxims a la unitat de tractament hauran de traslladar els residus de construcció i demolició a aquesta planta, mentre que els municipis més allunyats els dipositaran en els abocadors d'inerts més pròxims. La planta ha d'estar construïda abans de l'any 2005 per a possibilitar el compliment d'objectius. Aquesta planta de reciclatge podria disposar infraestructures comunes amb la planta de residus voluminosos descrita en l'apartat següent (línia de trituració i picada i línia de desmuntatge manual).
  
2.3.2. Infraestructures
  
Es tractaran residus voluminosos i inerts municipals. No obstant, també podran tractar-se altres residus inerts com els procedents de la construcció i demolició. Les infraestructures de gestió necessàries per als residus de construcció són les següents:
  
- Planta de reciclatge necessària per al compliment d'objectius de residus de la construcció i demolició i residus voluminosos denominades ?Unitats de Tractament de residus de la construcció i demolició i residus voluminosos?.
  
Característiques de les plantes de reciclatge o Unitats de Tractament:
  
En general, aquests Centres estaran compostos per:
  
- Recepció de materials, pesatge i classificació inicial:
  
De forma prèvia a la incorporació dels residus al procés de classificació, s'efectuarà la seua descàrrega per a la separació de residus voluminosos de forma manual i mecanitzada. Tot centre de tractament estarà envoltat de tanques, urbanitzat i proveït d'una bàscula.
  
- Planta de classificació:
  
Els residus inerts a tractar en la planta de reciclatge presenten una tipologia variada motivada per la incorrecta classificació d'aquests residus en origen.
  
En aquesta planta se separen els residus orgànics i perillosos dels que realment són inerts.
  
D'aquestes fraccions unes aniran a abocadors controlats de residus urbans i els residus perillosos hauran de ser lliurats a un gestor autoritzat per a aquest tipus de residus.
  
- Planta de trituració:
  
En la planta de trituració s'incorporaran la fracció de runes procedents de la planta anterior. L'objectiu d'aquesta planta és la reducció de grandària i eliminació d'impureses de forma que s'obtinga un producte final apte per a la venda com àrids de construcció.
  
- Abocadors d'Inerts. Es construiran els abocadors d'inerts necessaris per a cobrir les aportacions de residus que es mostren en el quadre adjunt. En cada un dels abocadors s'acondicionarà una zona de classificació i separació dels no inerts que pogueren acompanyar a aquests.
  
Any Zona Comarca m³/any T/dia
  
6183-9204 NTXO l'Horta 598.901 2.974
  
2005 VIII l'Horta 101.667 2.431
  
2006 VIII l'Horta 889.973 1.221
  
2.4 Residus singulars
  
2.4.1. Residus de Jardineria
  
La producció dels residus verds de jardineria procedeix de dues fonts:
  
- Podes de jardins privats
  
- Podes d'espais verds públics realitzada pels serveis municipals
  
Per a la seua valorització caldrà establir sistemes de recollida selectiva.
  
- Recollida selectiva:
  
Zones enjardinades privades:
  
Es proposa la ubicació i recollida periòdica de contenidors en zones privades enjardinades. La quantitat i periodicitat de recollida d'aquests contenidors haurà de definir-se en els plans locals en funció de l'amplitud de les zones enjardinades.
  
Zones enjardinades públiques:
  
Recollida selectiva dels residus de poda i jardineria pels propis serveis que realitzen les labors de jardineria, o bé per empreses contractades per a tal fi.
  
- Tractament:
  
Els residus de poda s'enviaran a les plantes de valorització de matèria orgànica. Aquestes plantes disposaran de la infraestructura necessària (trituradors) per a poder aprofitar aquests residus.
  
El destí final serà el de compostatge en cas de branques i restes verdes, i el de triturat per a aglomerat en cas de llenya.
  
2.4.2. Residus Perillosos d'origen domèstic
  
Atenent a la definició d'ecoparcs realitzada en l'apartat corresponent a producció de residus es calculen les infraestructures necessàries.
  
En la taula següent s'exposen els criteris seguits per a estimar el nombre d'ecoparcs necessaris en funció de la població de dret del municipi i/o comarca.
  
Criteris per a la instal·lació d'ecoparcs
  
MUNICIPI/COMARCA ECOPARC
  
 TIPUS A TIPUS B TIPUS C TIPUS D
  
1 - 2.000 hab. 1
  
2.001 € 5.000 hab. 2 - - -
  
5.001 € 10.000 hab. - 1 - -
  
10.001 € 30.000 hab. 1 -
  
30.001 € 70.000 hab. - - 1 -
  
70.001 € 120.000 hab. - - 2 -
  
120.001 € 170.000 hab. - - 3 -
  
170.001 € 230.000 hab. - - - 1
  
230.001 € 300.000 hab. - - 1
  
> 300.001 hab. - - 1 (per cada
  
 300.000 hab.)
  
Els quatre Ecoparcs tipus sorgeixen d'un mateix concepte essencial que està adaptat a les seues necessitats en funció del nombre potencial d'usuaris previst en cadascuna d'elles.
  
ECOPARCS HABITANTS POTENCIALS /PER ECOPARC
  
Tipus A 1 - 5.000 hab.
  
Tipus B 5.001 € 10.000 hab.
  
Tipus C 30.001 € 70.000 hab.
  
Tipus D >70.000 hab.
  
Les instal·lacions més menudes (tipus A i B) s'han plantejat de forma més senzilla, amb una sola quota, comuna per a totes les àrees i una superfície de circulació al voltant de la qual es distribueixen col·locats en bateria els contenidors dels diferents residus, amb una capacitat màxima de 15 m3. Les instal·lacions A i B estan plantejades com a àrees d'aportació per a la recollida selectiva de xicotets municipis de vidre, paper, envasos lleugers i inerts, no incloent residus perillosos.
  
La instal·lació mitjana (Tipus C) tindrà zones a diferents nivells amb molls de descàrrega per facilitar la càrrega dels contenidors per part de particulars.
  
En aquest instal·lació els vials tindran dos carrils, un per a la circulació i un per a l'estacionament necessari per a les operacions de descàrrega, de forma que els usuaris no interrompen el pas dels altres. Així mateix s'ha previst un doble tirabuixó de circulació que permetrà l'usuari accedir a tots i cada un dels contenidors existents en la instal·lació en un únic circuit, o bé eixir d'aquest si és necessari sense tenir que completar el trajecte complet del circuit.
  
La instal·lació gran (Tipus D) reuneix les mateixes característiques essencials que l'ecoparc tipus C completades amb l'existència d'un vial de circumval·lació, amb un accés i eixida independents del dels usuaris, amb les seues corresponents àrees de maniobra per als camions i vehicles de recollida dels residus, de forma que no interferisquen en cap moment dins de la instal·lació amb els vehicles dels particulars.
  
Les infraestructures necessàries i l'àrea de gestió 1 són les següents:
  
MUNICIPI POBLACIÓ ECOPARCS TIPUS
  
 1998 NECESSARIS D'ECOPARC
  
Alaquàs 28.638 1 (en cons-
  
 trucció) C
  
Albal 12.415 1 C
  
Albalat dels Sorells 3.884 2 A
  
Alboraya 16.159 1 C
  
Albuixech 3.368 2 A
  
Alcàsser 8.147 1 B
  
Aldaia 26.615 1 (en cons-
  
 trucció) C
  
Alfafar 21.463 1 C
  
Alfara del Patriarca 3.011 2 A
  
Almàssera 6.101 1 (ja existeix) B
  
Benetússer 15.212 1 C
  
Beniparrell 1.743 1 A
  
Bonrepòs i Mirambell 2.601 2 A
  
Burjassot 38.029 1 C
  
Catarroja 22.604 1 (ja existeix) C
  
Emperador 212 1 A
  
Foios 5.816 1 B
  
Godella 11.884 1 C
  
Lugar Nuevo de la Corona 117 1 A
  
Manises 26.666 1 C
  
Massalfassar 1.492 1 A
  
Massamagrell 13.807 1 C
  
Massanassa 8.449 1 B
  
Meliana 10.122 1 C
  
Mislata 44.570 1 C
  
Moncada 20.330 1 C
  
Museros 4.596 2 A
  
Paiporta 19.320 1 C
  
Paterna 51.234 1 (ja existeix) C
  
Picanya 9.656 1 (ja existeix) B
  
Picassent 17.183 1 (ja existeix) C
  
Pobla de Farnals (la) 5.734 1 B
  
Puçol 15.388 1 C
  
Puig 7.776 1 B
  
Quart de Poblet 29.457 1 C
  
Rafelbunyol/Rafelbuñol 5.825 1 B
  
Rocafort 5.113 1 B
  
Sedaví 9.142 1 B
  
Silla 17.542 1 (ja existeix) C
  
Tavernes Blanques 9.289 1 B
  
Torrent 69.109 2 (1 en construcció) C
  
València 816.791 3 D
  
Vinalesa 2.535 2 A
  
Xirivella 28.662 1 C
  
Altres residus perillosos són les piles i fluorescents, la recollida i transport dels quals, és competència de l'ajuntament i la seua valorització i tractament, és competència de la Generalitat Valenciana.
  
Residus Voluminosos:
  
El tractament de residus voluminosos està relacionat amb els tipus de residus existents descrits en la Memòria Justificativa i les seues possibilitats de reciclatge.
  
El tractament i capacitat de valorització de la planta ve determinada pel compliment d'objectius de recuperació i reciclatge.
  
La planta hauria de disposar com a mínim de:
  
- Tractament de Línia blanca amb CFC: Extracció dels gasos de l'interior de l'escumat
  
- Tractament de línia blanca sense CFC: Desmuntatge d'elements que dificulte el tractament posterior
  
- Línia Marró: Desmuntatge d'elements perillosos
  
- Línia de matalassos i mobles: Trituració i valorització dels distints elements.
  
2.5 Resum de les instal·lacions previstes
  
(1): D'acord amb el programa d'envasos.
  
(2): Variable.
  
(\*) Àrea 15: Comarca de l'Horta
  
2.6 Model econòmic
  
Els projectes de gestió de residus tant d'iniciativa pública com d'iniciativa privada hauran d'incloure els estudis i compromisos econòmic financers relatius a les inversions i al finançament de les actuacions realitzar.
  
En la memòria econòmica es distingirà clarament dos apartats:
  
a) Les inversions per a la construcció de les instal·lacions previstes en el pla zonal.
  
b) Els costos d'explotació dels serveis de valoració i eliminació dels residus.
  
En l'apartat relatiu a les inversions la memòria econòmica especificarà les amortitzacions de les inversions amb inclusió de tots els costs, que serà a vint anys per a l'obra civil, obres d'urbanització i edificacions i de deu anys per a la maquinària fixa i mòbil.
  
En el cas que el projecte de gestió comprenga altres inversions es justificaran degudament els terminis d'amortització que s'apliquen a les inversions proposades.
  
En aquests supòsits es proposarà el termini, forma i condicions en què revertiran les instal·lacions a l'administració.
  
En el projecte de gestió es fixarà el cànon per tona a cobrar per la gestió de cada un dels residus. En el càlcul del dit cànon es tindrà en compte a més de les amortitzacions de les inversions, les despeses de manteniment, despeses d'explotació, fiances, assegurances i per al cas d'abocadors el manteniment de les mesures de control i vigilància per un període de trenta anys a partir de la seua clausura.
  
Així mateix s'establirà el càlcul del corresponent cànon, per als supòsits que el cost de la inversió en les instal·lacions es finance amb de fons públics, diferenciant segons que l'aportació siga del 25, el 50, el 70 o el 85 per cent del total de la inversió.
  
2.7 Administració competent
  
Per als serveis de tractament de residus en els municipis que es troben integrats en l'àrea de gestió 1 del Pla Zonal de les Zones III i VIII s'ha creat l'Entitat Metropolitana per al tractament de Residus en virtut de la Llei 2/2001, d'11 de maig, de Creació i Gestió d'Àrees Metropolitanes en la Comunitat Valenciana, en la seua disposició addicional 2ª.
  
A l'esmentada Entitat li correspon la competència de la prestació dels serveis de valoració i eliminació de residus urbans, d'acord amb els objectius marcats en el present Pla Zonal.
  
Aquesta Entitat actuarà com a administració competent per a la tramitació i adjudicació dels projectes de gestió, de conformitat amb el que disposa els articles 36 i 37 de la Llei 10/2000 de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
L'organització, funcionament i règim econòmic de l'Entitat Metropolitana són els previstos en la Llei 2/2001. Per a la prestació dels serveis de valoració i eliminació de residus, d'acord amb l'article 10 de la citada Llei, es mantindrà l'empresa Fervasa com a societat instrumental. No obstant això, fins a aconseguir la prestació del servei per al total dels residus, es podran crear altres instruments de gestió.
  
2.8 Termini d'execució del pla
  
En la taula adjunta es mostren els terminis d'execució per a implantar cada una de les infraestructures plantejades en el present pla zonal.
  
El Pla tindrà una vigència de 20 anys, transcorreguts els quals s'haurà de revisar en el seu integritat. No obstant, si es produeixen canvis tecnològics o legislatius que ho aconsellen, es podrà revisar abans del terme de la seua vigència les vegades que siguen necessàries.
  
2.9 Mesures de compensació
  
A continuació s'exposen les opcions a triar, que podran presentar-se en el projecte de gestió pel que fa a les mesures de compensació, a favor d'aquells municipis en el terme municipal de les quals s'ubiquen les instal·lacions d'eliminació i valorització dels residus.
  
Mesures econòmiques:
  
- Reducció de la càrrega econòmica que comporta la prestació del servei mancomunat de gestió dels residus (reducció de la taxa de gestió de residus).
  
- Compensacions directes en la gestió de residus:
  
- 100 PTA o més per tona de residus tractats en la planta de valorització
  
- 200 PTA o més per tona de residus eliminats en el dipòsit controlat
  
- 5.000.000 PTA o més anuals destinades a realitzar un control ambiental de les instal·lacions per un agent extern independent.
  
- Mesures de caràcter ambiental:
  
- Finançament per a la creació de zones verdes dins del municipi afectat.
  
- Finançament per a la reforestació d'àrees de bosc del terme municipal que hagen sofert un incendi.
  
- Ajudes per a realitzar auditories ambientals o implantar l'Agenda 21 Local.
  
- Mesures de promoció i educació ambiental:
  
- Creació d'una oficina d'informació ambiental o aula mediambiental, que coordine i planifique tots els programes informatius i educatius que tinguen per objectiu la divulgació del Pla Zonal i l'educació dels ciutadans en la gestió dels residus.
  
- Jornades de portes obertes de les instal·lacions de gestió dels residus.
  
- Col·loquis i debats amb la participació de les associacions civils per a explicar en què consisteix el nou model de gestió dels residus.
  
- Qualsevol altra mesura que comporte una millora ambiental en els municipis de la zona.
  
2.10 Mesures d'àmbit municipal
  
2.10.1. Ordenances municipals
  
Les ordenances municipals s'hauran d'adaptar a les prescripcions i objectius del Pla Zonal per afavorir la seua implantació i garantir els següents objectius de gestió:
  
- La minimització de la producció de residus
  
- La recollida selectiva de matèria orgànica, vidre, paper-cartó i envasos lleugers
  
- La correcta gestió dels residus inerts.
  
A continuació s'enumeren les principals condicions que s'hauran d'incloure a les ordenances municipals:
  
- Condicions relacionades amb els contenidors i horaris
  
- L'entitat local establirà, en concordança amb el consorci, mancomunitat o associació que se cree, l'horari i la freqüència per a la recollida dels contenidors.
  
- Es requeriran als usuaris les següents especificacions:
  
- Els contenidors s'utilitzaran adequadament dins de l'horari establert, dipositant els residus en bosses ben tancades, i tancant igualment els contenidors després d'usar-los.
  
- No s'obstaculitzarà la càrrega, el buidatge o el trasllat dels contenidors. Per això, s'haurà d'impedir que els ciutadans dipositen les bosses en el sòl, en lloc de l'interior dels contenidors.
  
- No es desplaçaran els contenidors de la ubicació donada per l'ajuntament.
  
- No es produiran danys als contenidors (adhesius o cartells, fer pintades o inscripcions, etc.). L'ajuntament imputarà als responsables el cost del contenidor o contenidors, a més d'imposar la sanció corresponent.
  
Condicions relacionades amb la minimització de la producció de residus
  
- S'establiran exigències ambientals en la concessió de llicències municipals per a noves empreses que es vulguen establir al municipi. En aquest punt, els ajuntaments hauran d'exigir una sèrie de condicions d'obligat compliment a aquelles activitats de nova creació que generen residus. Aquestes condicions se centraran en:
  
- Utilització de la millor tecnologia disponible per a la reducció de la producció de residus i per a la reducció de la perillositat.
  
- Garanties sobre la valorització dels residus generats per l'activitat
  
- Disseny dels productes manufacturats de tal manera que faciliten la recuperació dels subproductes i la valorització de les matèries i substàncies que contenen quan resten fora d'ús.
  
Recollida selectiva de matèria orgànica, paper-cartó, vidre i envasos lleugers:
  
- Es consideraran dues modalitats:
  
- Obligatòria: Per als generadors singulars. En el cas dels comerços que generen caixes de cartó s'haurà de doblegar i lligar aquestes caixes abans de la recollida.
  
- Voluntària: Extensiva per als veïns. La seua recollida es realitzarà en contenidors comunitaris.
  
- S'haurà de prohibir:
  
- El dipòsit de materials en contenidors que no corresponguen al que s'especifique.
  
- La recollida de la fracció dipositada en aquests contenidors per part de personal alié a l'empresa de recollida.
  
2.10.2. Promoció i educació ambiental.
  
Per a la consecució dels objectius d'un programa integrat de gestió municipal de residus, és imprescindible la participació dels ciutadans i dels agents socials implicats. Per això, l'ens mancomunat, amb la col·laboració dels municipis, ha d'impulsar la realització d'una campanya de conscienciació social destinada no sols a donar informació sinó també a promoure l'educació mediambiental en els municipis.
  
5.36.5.4. Objectius de la campanya de conscienciació social
  
Els objectius de la campanya de conscienciació social seran els següents:
  
- Aconseguir que els ciutadans entenguen la problemàtica dels residus i coneguen els diferents factors implicats (aspecte cognoscitiu)
  
- Crear consciència en els ciutadans sobre l'impacte ambiental d'una gestió inadequada dels residus i de la necessitat d'aplicar un model més correcte, encara que aquest exigisca un major esforç (aspecte emocional)
  
- Conscienciar sobre les implicacions ambientals de la compra i l'ús de qualsevol producte o servei.
  
- Donar a conèixer el model de gestió de residus i el paper dels diferents agents socials en la cadena de consum: productors, distribuïdors, venedors i consumidors (què han i poden fer).
  
- Aconseguir que els ciutadans aprenguen a distingir les diferents fraccions dels residus que han de separar en origen, principalment la matèria orgànica i els residus perillosos, i la manera en la qual l'han de lliurar als sistemes de recollida selectiva.
  
- Canviar els hàbits quotidians, (en un percentatge bastant significatiu) dels ciutadans, pel que fa a la reducció (evitar els embalatges superflus, envasos no retornables, productes d'un sol ús, etc.), la recollida selectiva de les fraccions valoritzables i la recollida selectiva dels residus especials.
  
- Incentivar l'ús i consum de productes de menor impacte ambiental o provinents del reciclatge
  
- Aconseguir que els distribuïdors i venedors tinguen l'incentiu i la sensibilitat per a participar activament en el model de gestió, mirar d'oferir als seus clients la possibilitat de generar menys residus (productes sense embalatges superflus, productes que no generen residus especials...), col·laborar en la seua valorització (envasos i embalatges retornables o reciclables...) i afavorir la compra de productes reciclats i d'ecobalanç positiu
  
- Proporcionar als diversos agents socials un sistema d'informació àgil i fonamentat sobre els diferents condicions que afecten al Pla Zonal de Residus, que els donen suport i evite la circulació d'idees tòpiques i inexactes.
  
- Coordinar la participació en la recollida selectiva segons les característiques locals de cada municipi.
  
Aquestos objectius generals de la campanya de conscienciació hauran d'ajudar a abastar els objectius quantitatius del Pla Zonal de Residus.
  
5.32.7.0. Planificació cronològica de la campanya
  
En funció de la seua distribució en el temps, s'han de desenvolupar dos tipus d'elements de comunicació:
  
- Comuns i simultanis, per a tot el territori en què s'aplicarà el Pla de Gestió de Residus. Aquestos elements corresponen bàsicament a la fase inicial de la campanya i al seguiment i són principalment les actuacions als mitjans de comunicació (TV, premsa i ràdio), les inauguracions de les instal·lacions de tractament, la presentació oficial del Pla de Gestió, les exposicions, etc.
  
- Específics per als municipis, de manera que cada municipi els distribuïsca en funció de la seua planificació cronològica. Corresponen a la fase de posada en marxa del programa en el municipi. Aquestos elements són principalment: la distribució de correu personalitzat als habitants del municipi, la distribució de material (tríptic de sensibilització, guia de segregació, mitjans de segregació interna), les visites porta a porta, etc.
  
La campanya tindrà tres fases ben diferenciades: inicial, de posada en marxa, i de seguiment, (cada una amb uns elements de comunicació concrets i diferents).
  
Fase Inicial:
  
És una fase fonamentalment descriptiva. Donada la importància que els ciutadans coneguen la gestió dels residus urbans i la recollida selectiva, se crearà una sèrie d'actuacions de comunicació general perquè termes com «residus», «recollida selectiva», «reciclatge», etc., passen a formar part de les inquietuds i preocupacions del major part de la població. Al mateix temps, aquesta actuació contribuirà a crear una certa expectativa per a la posada en marxa del nou sistema de recollida i gestió.
  
Per a aquesta campanya, s'utilitzaran diversos elements de comunicació com:
  
- Articles de premsa
  
- Realització d'un vídeo sobre el Pla de Gestió en general
  
- Preparació d'una exposició itinerant de caràcter general sobre residus oberta al públic
  
- Exposicions en les instal·lacions de gestió que s'inauguren i jornades de portes obertes
  
- Sessions informatives per a associacions i col·lectius específics; particularment per a aquells que hauran de participar en la recollida porta a porta
  
- Preparació de material didàctic per als escolars
  
- Edició i distribució d'un tríptic de sensibilització
  
- Preparació del voluntariat que realitzarà les visites «porta a porta» en la següent fase de la campanya.
  
- Realització d'enquestes per a conèixer l'opinió dels ciutadans en condicions com la consciència mediambiental, el nivell de coneixement de la recollida selectiva, la imatge de l'actual sistema de recollida, el grau de predisposició a participar en la recollida selectiva i les motivacions més importants per a trobar arguments de pes sobre els que fonamentar la campanya.
  
Aquestes enquestes, a més de permetre conèixer el nivell de sensibilització dels ciutadans i les seues preocupacions en aquest àmbit, faran un important funció com a element de comunicació i educació, perquè moltes vegades desperten la consciència dels ciutadans enquestats.
  
La campanya de comunicació es dirigirà a tots els ciutadans, però n'hi haurà elements concrets per a determinats grups o col·lectius que, donades les seues característiques, es faran mitjançant canals de comunicació específics. Per exemple, es preveu la preparació de material adequat per a la premsa, els escolars, les associacions de veïns, les oficines i els mercats, entre d'altres.
  
Posada en marxa de la campanya
  
La posada en marxa de la campanya requereix unes actuacions de comunicació amb un contingut més concret que s'ha de coordinar amb la posada en marxa dels sistema de recollida de residus. Per aquest motiu, els elements de comunicació que s'hi dissenyen es distribuiran als ajuntaments, de forma que cadascun els atribuïsca a la població uns dies abans de la posada en marxa de la recollida.
  
Entre els diferents elements de comunicació que es poden realitzar per a aquesta etapa s'hi troben:
  
- Enviament d'una carta conjunta de la Conselleria de Medi Ambient i de les autoritats locals, demanant la participació ciutadana i informant del dia en què començarà a funcionar el nou sistema de recollida.
  
- Visites porta a porta (amb voluntaris ben preparats).
  
- Col·locació de cartells informatius en els portals sobre la ubicació dels contenidors de recollida selectiva.
  
- Reunions o visites informatives a comerços, mercats, escoles, bars i restaurants.
  
- Distribució d'adhesius entre els comerços, escoles i altres agents col·laboradors, amb la figura i el color del contenidor previst per a la recollida de cada fracció.
  
També és important, com un element més de comunicació, la publicació o la difusió a través de la premsa local dels primers resultats del programa (per exemple, mitjançant les ràdios municipals).
  
Seguiment
  
Aquesta és, sense dubte, la fase més llarga de la campanya. El seu objectiu és consolidar la segregació en origen i la participació per part dels ciutadans i col·lectius. Els propòsits que persegueixen aquesta fase s'indiquen a continuació:
  
- Augmentar la participació
  
- Millorar la qualitat dels materials segregats
  
- Evitar la desmotivació dels ciutadans, passada la primera fase de la campanya.
  
Durant aquesta fase, a més de la informació als ciutadans, s'hauran de continuar:
  
- Els contactes directes amb els mitjans de comunicació
  
- Les accions recordatòries dels materials sol·licitats als punt de lliurament
  
- Els programes d'educació a les escoles amb l'organització de tallers de reciclatge, de compostatge, jornades sobre ecologia, etc.
  
- Les enquestes als ciutadans per a conèixer el grau de participació i el grau de satisfacció amb el servei.
  
2.11 Criteris per al desenvolupament dels projectes de gestió
  
En desenvolupament d'aquest Pla Zonal es podran presentar en el termini d'un mes a partir de l'aprovació del present Pla Zonal els següents Projectes de Gestió de residus per a l'àrea de gestió 1:
  
- Residus urbans, residus de jardineria i residus perillosos domiciliaris:
  
- Projecte de gestió de la construcció d'una planta de valorització de residus en la zona VIII del PIR. Aquest projecte inclou la demolició de la planta existent (Fervasa) i la construcció de la nova planta, com també una estació de transferència (Instal·lació 1).
  
- En virtut dels contractes existents amb l'administració, s'ampliarà l'abocador de Dos Aguas.
  
- Projecte de gestió de la construcció i explotació d'un complex de valorització i, si és procedent, eliminació de residus (Instal·lació 3).
  
Aquestos projectes inclouen la xarxa d'ecoparcs, així com també la gestió dels residus recollits en aquestes instal·lacions.
  
- Projecte de gestió de residus d'obra i construcció i voluminosos. Aquest projecte inclourà la construcció de la planta de reciclatge ?unitat de tractament de residus de la construcció i demolició- descrita en l'apartat 2.3 del present document i abocadors d'inerts. Els residus a tractar seran els voluminosos i inerts urbans, així com també d'altres residus inerts de construcció.
  
- Altres projectes de gestió que les administracions competents consideren necessari.
  
Els projectes de gestió que desenvolupen el pla zonal corresponent, contindran com a mínim:
  
a) L'àmbit territorial i la categoria o tipus de residu que constitueix el seu objecte, sempre en referència a l'àrea de gestió corresponent.
  
La delimitació territorial no podrà excloure del seu àmbit territorial àrees que dins de la mateixa zona, establerta pel pla zonal, no tinguen entitat suficient per a constituir un àmbit de gestió propi del residu objecte del projecte.
  
b) La localització de les infraestructures amb un grau de detall 1/5.000, en cas de caldre la construcció d'aquestes.
  
c) Avantprojecte de les instal·lacions on es defineixen les dimensions i característiques de les infraestructures, obres i instal·lacions necessàries per a l'execució del projecte de gestió.
  
d) Pla de gestió-explotació de les instal·lacions
  
e) El calendari d'execució de les infraestructures i instal·lacions i el termini en el qual finalitzaren les obres i es posaran en funcionament el servei de gestió de residus.
  
f) S'establirà el termini de durada de la gestió del servei.
  
g) En el cas d'infraestructura de valorització i eliminació de residus es requerirà un estudi de detall de l'emplaçament en què es realitzaran els sondeigs, assaigs i treballs de camp necessaris per a determinar:
  
- Permeabilitat del terreny
  
- Estabilitat de talussos
  
- Problemes d'expansivitat
  
- Agressivitat química del sòl
  
- Nivell freàtic i hidrogeològic
  
Aquestos paràmetres hauran de complir amb els criteris establerts en el PIR i en la Directiva 31/99 per a ubicació d'abocadors.
  
h) Estudi económico-financer i càlcul de la Taxa de tractament per a cobrir l'amortització de les instal·lacions i despeses d'explotació del servei i fórmula per a la seua actualització en els diferents anys.
  
Criteris per al control de funcionament i qualitat de les instal·lacions.
  
i) Aquelles altres que vinguen establertes per una norma de rang superior.
  
El Pla de Gestió en els Projectes de Gestió, que inclourà, almenys:
  
1. Les tècniques de valorització i eliminació de residus.
  
2. Justificació del compliment dels objectius de valorització i eliminació conforme al que estableix l'apartat 1.1.6. del present pla zonal.
  
3. Els compromisos assumits, distingint entre aquells que siguen mínims i imprescindibles i aquells altres de millora o complementaris.
  
4. La constitució de garanties conforme a la Llei 13/1995 de 18 de maig, de Contractes de les Administracions Públiques.
  
5. La forma de prestació del servei o serveis en el pla de gestió.
  
6. Els estudis i compromisos económico-financers relatius a les inversions i al finançament de les actuacions a realitzar. Tots els costos de les obres, instal·lacions, explotació i qualsevol altre derivat de la seua construcció o gestió seran a càrrec de l'adjudicatari del pla de gestió.
  
7. Termini, forma i condicions en què, si és procedent, revertiran les instal·lacions i els terrenys a l'administració.
  
8. Organigrama general del personal que gestionarà les plantes.
  
9. Descripció de la maquinària, vehicles i altres mitjans auxiliars que seran destinats a l'explotació.
  
10. Pla de manteniment d'instal·lacions i equips.
  
11. Consums previstos d'energia, aigua i altres reactius o materials.
  
12. Els projectes de gestió que valoritzen la matèria orgànica i obtinguen compost hauran d'incloure també un pla de qualitat del producte, on s'indique la quantitat de compost a mostrejar i les analítiques a realitzar. A més haurà d'incloure un sistema de control de l'etiquetatge del compost.
  
L'Avantprojecte de les Instal·lacions contindrà:
  
- Memòria: Descripció del projecte i dels principals elements que formen la planta
  
Dimensionament del procés
  
Diagrames generals del procés
  
Balanços de masses i energia, si és procedent
  
Marques, tipus i diferents característiques dels equips i maquinària mòbil o fixa
  
Pla d'obres
  
- Plànols: Plànols generals, de conjunt, de situació i de detall, estructurals i mecànics, suficients i necessaris per a què l'obra reste perfectament definida i que no puguen donar lloc a equívocs.
  
- Plecs de condicions tècniques: Descripció de les obres i relació de prescripcions.
  
Especificacions dels equips.
  
- Pressupost: Se confeccionaran incloent totes les partides necessàries per a l'execució d'obres.
  
- Estudi d'Impacte Ambiental, el contingut del qual s'ajustarà a la Llei Valenciana d'Impacte Ambiental i Reglament que la desenvolupa.
  
- Pla de qualitat: s'elaborarà un pla de qualitat per a l'execució dels treballs, que inclourà l'elecció del laboratori especialitzat, on s'indique la metodologia emprada, així com també els assaigs i controls que es faran durant la fase d'execució de les obres.
  
L'Estudi Econòmic-Financer del Projecte de Gestió contindrà:
  
1. Capacitat de la planta segons l'avantprojecte d'execució.
  
2. Rendiment de les infraestructures i maquinària.
  
3. Cost de reparacions i manteniment previst de l'obra civil, separat per anys de vida útil.
  
4. Cost de reparacions i manteniment previst de les instal·lacions mecàniques separats per anys de vida útil.
  
5. Cost de personal d'explotació.
  
6. Cost de subministraments d'operació (aigua, electricitat, combustibles, telèfon).
  
7. Cost de depuració d'efluents.
  
8. Bonificació per venda de materials i/o electricitat.
  
9. Interessos de finançament, termini d'amortització i cost de l'amortització.
  
10. Càlcul de la taxa per habitant i per quilo tractat.
  
2.12 Criteris per a l'adjudicació
  
Els criteris de valoració que puguen servir per a l'adjudicació i la ponderació que se'ls atribueix, són els següents:
  
1. Solució tècnica proposada en la que es posa de manifest el grau d'aprofitament dels recursos continguts en els residus i minimització dels abocaments de rebuig i impacte ambiental
  
- Minimització en el consum energètic, aigua i producció de lixiviats
  
- Fiabilitat en la mesura dels paràmetres de control, simplicitat del procés i fiabilitat respecte a la reposició dels equips.
  
2. Proposta econòmica financera de la taxa a repercutir
  
3. Experiència en obres similars de la tecnologia proposada, així com també en l'explotació d'instal·lacions per al tractament de residus
  
4. Justificació de la solvència econòmica financera que mostren la capacitat per a la realització de les obres i la seua posterior posada en servei.
  
Àrea de gestiÓ 2
  
1. Memòria justificativa
  
1.1 Introducció
  
1.1.1. Antecedents
  
La Llei 10/1998, de 21 d'abril, de Residus, adequa al dret intern la Directiva 91/156/CEE on s'abandona la classificació clàssica dels residus en dues úniques modalitats (general i perillós) i estableix una norma única per a tots ells. L'objectiu és incentivar la reducció en origen i donar prioritat a la reutilització, reciclatge i valoració dels residus sobre altres tècniques de gestió. La nova Llei és aplicable a tot tipus de residus. En matèria de competències, es manté el repartiment constitucional entre Estat, comunitats autònomes i entitats locals.
  
Correspon a les comunitats autònomes l'elaboració de plans autonòmics de residus. Aquests Plans s'integraran en un Pla Nacional de residus. La Llei 10/1998 estableix el contingut mínim dels Plans autonòmics i els seus objectius.
  
La Generalitat Valenciana, avançant-se a la Llei 10/1998, aprova mitjançant el Decret 317/1997, de 24 de desembre, modificat pel Decret 32/1999, de 2 de març, el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana. Aquest Pla, que inclou la totalitat de tots els residus, és l'instrument director i coordinador de totes les actuacions que es realitzen a la Comunitat Valenciana en matèria de gestió de residus.
  
D'altra banda, la necessitat de plasmar la política de residus de la Generalitat Valenciana en una Llei de Residus queda emmarcada en l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana en el que s'estableixen competències per a dictar normes addicionals de protecció del medi ambient. La Llei 10/2000 de Residus de la Comunitat Valenciana publicada en el DOGV del 15 de desembre del 2000, estableix el règim jurídic de la producció i gestió dels residus. Entre els seus objectius es troba el desenvolupar instruments de planificació, inspecció i control que afavorisquen la suficiència, seguretat i eficiència de les activitats de gestió de residus.
  
En el Títol II de la Llei de Residus de la Comunitat Valenciana es regula la Planificació dels residus. Es preveuen en l'àmbit autonòmic dos tipus de Plans: el Pla Integral de Residus i els Plans zonals. Ambdós d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars.
  
Mitjançant aquests plans es distribueixen en el Territori el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els Plans zonals, es constitueixen com a instrument de desenvolupament i millora del Pla Integral de Residus. Són documents detallats que adaptaran les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, podent modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del Pla Integral que no tinguen caràcter vinculant. Mitjançant aquests Plans Zonals es garanteix una adequada direcció de la gestió dels residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
Els plans zonals estan constituïts per dos tipus de documents: el document d'informació i el document d'ordenació. El present document constitueix el document d'ordenació, vinculant per la Llei 10/2000, del Pla zonal de residus de les zones III i VIII del PIR de la Comunitat Valenciana, i inclou una memòria justificativa i unes prescripcions.
  
1.1.2. Àmbit territorial
  
L'àmbit d'aplicació del Pla Zonal s'estén a les comarques de la Plana Baixa i El Alto Palancia, pertanyents a la Zona III i l'Horta i el Camp de Morvedre pertanyents a la Zona VIII, del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
El present document afecta a l'àrea de gestió 2 que inclou la Plana Baixa, El Alto Palanciai el Camp de Morvedre. La superfície de l'àmbit d'aplicació de l'àrea de gestió 2 és de 605 km2. Pertanyen a la comarca de la Plana Baixa, 976 km2 al Alto Palancia i 271 km2 al Camp de Morvedre. La població de la Plana Baixa és de 64.202 habitants, del Alto Palancia és de 26.868 habitants, del Camp de Morvedre és de 73.888 habitants. A més, s'ha inclòs el municipi d'Alquerías del Niño Perdido amb una població de 4.406 habitants.
  
Un dels objectius d'aquest Pla Zonal és la localització d'espais adequats per a la gestió de residus. Aquest objectiu, donades les característiques físiques de la zona presenta grans dificultats; gran concentració de població i molta superfície urbanitzada o urbanitzable, en l'àrea Metropolitana de València. Respecte a la resta de comarques, hi ha espais d'interés per a la conservació (espais protegits com a Serra Calderona i la d'Espadà, la Marjal d'Almenara, l'Albufera). A més les noves instal·lacions per a abocadors han de complir la Directiva 1999/31/CE, relativa a l'abocament de residus, amb la qual cosa la major part de la superfície no compleix els paràmetres de permeabilitat i espessor indicats en la mateixa per a la protecció del sòl i de les aigües subterrànies.
  
De les zones d'estudi, cal destacar la presència d'espais protegits, com són la Serra d'Espadà i l'Albufera, els Plans de Ordenació dels Recursos Naturals dels quals ja estan aprovats. En vies d'aprovació es troba la Serra Calderona, i en fase d'exposició pública es troba la Marjal d'Almenara.
  
1.1.3. Tipologia dels residus
  
El present Pla Zonal de Residus afectarà als Residus Urbans o municipals definits per la Llei 10/1998 de residus.
  
S'exclouen de l'àmbit d'aplicació del present Pla els següents residus:
  
- Residus Perillosos d'origen industrial
  
- Residus d'activitats agrícoles i ramaderes
  
- Residus Industrials.
  
Així mateix queden exclosos del present Pla:
  
- Les emissions a l'atmosfera, regulades en la Llei 38/1972 de 22 de desembre, de protecció del medi ambient atmosfèric.
  
- Els residus radioactius, regulats per la Llei 25/1964, de 29 d'abril, d'Energia Nuclear.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a les aigües continentals al mar, regulats per la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües i la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a la Xarxa Integral de Sanejament regulats per la Llei 2/1992 de 26 de març de Sanejament de les aigües residuals de la Comunitat Valenciana.
  
A continuació es defineixen els residus a què és d'aplicació el contingut d'aquest Pla Zonal:
  
- Residus Urbans o municipals, entenent com tals els següents:
  
a) Els generats en els domicilis particulars, comerços, oficines i serveis
  
b) Tots aquells que no tinguen la qualificació de perillosos i que per la seua naturalesa o composició puguen assimilar-se als produïts en els anteriors llocs o activitats. Tindran aquesta consideració els següents residus:
  
- Els residus sanitaris dels Grups I i II.
  
- Els residus procedents de la neteja de vies públiques, zones verdes, àrees recreatives i platges.
  
- Animals domèstics morts, així com mobles, efectes i vehicles abandonats.
  
- Residus i runes procedents d'obres menors de construcció i reparació domiciliària.
  
- Residus de jardineria.
  
- Residus perillosos domiciliaris.
  
- Residus inerts: residus que no experimenten transformacions físiques, químiques o biològiques significatives. Els residus inerts no són solubles ni combustibles, ni reaccionen físicament ni químicament amb les que entren en contacte de manera que poden donar lloc a contaminació del medi o perjudicar la salut humana. La lixiviabilitat total, el contingut de contaminants dels residus i l'eco-toxicitat del lixiviat hauran de ser insignificants. En definitiva, els residus inerts generalment es componen majoritàriament de runes que procedeixen d'activitats de construcció i obres menors de reparació domiciliària.
  
1.1.4. Abast i objectius
  
Com a objectiu general del Pla Zonal, es pretén dotar a la Generalitat Valenciana d'un instrument actualitzat per al desenvolupament de les estratègies i prescripcions de la Unió Europea i de l'Estat Espanyol en matèria de residus i per al desenvolupament i millora de les previsions del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
El Pla zonal de les zones III i VIII persegueix els següents objectius específics.
  
Marcar els objectius de la zona pel que fa a:
  
- Reducció de la generació de residus.
  
- Potenciació de recollida selectiva d'alguns materials
  
- Valorització dels residus
  
- Eliminació segura dels residus no valoritzables
  
- Establir mesures per a la consecució dels objectius marcats
  
- Establir les infraestructures necessàries per a la gestió dels residus objecte del Pla. Número i tipologia, així com les seues característiques generals.
  
- Identificació de zones aptes per a la implantació de les distintes infraestructures. Establint les afeccions per raó del territori.
  
Aptitud geològica, espais protegits, infraestructures, sòls urbans i altres que resulten afectades.
  
- Termini d'execució de les infraestructures.
  
- Establiment de criteris de compensació a favor del municipi o municipis en què s'efectua la valorització i eliminació de residus.
  
- Condicions que garantisquen l'eficàcia d'actuació de les mancomunitats, consorcis i altres formes d'agrupació per al desenvolupament de les operacions de la gestió dels residus.
  
- Definició de criteris per al desenvolupament de Projectes de Gestió.
  
1.1.5. Principis pels quals es regirà el pla zonal
  
El Pla Zonal assumeix els principis en què es fonamenta l'estratègia de la Unió Europea en matèria de residus en base a la qual s'ha desenvolupat la legislació nacional i autonòmica vigent.
  
A més s'assumeixen en aquest Pla Zonal els fonaments que han regit el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana, així com els del Pla Nacional de Residus Urbans que continuen plenament vigents.
  
Els principis i fonaments del Pla són els següents:
  
- Principi de Prevenció i Reducció
  
- Principi de Responsabilitat del productor i principi de ?qui contamina, paga-
  
- Principi de Proximitat
  
- Principi d'Autosuficiència, complementat amb el principi de coresponsabilitat intercomunitària.
  
- Principi de Subsidiarietat
  
- Principi de Responsabilitat compartida
  
Principis de Prevenció i Reducció
  
La producció de residus s'ha de reduir, i quan siga possible, evitar-se, a través del desenvolupament i la posada en funcionament de tecnologies netes, mitjançant la implantació de processos productius no contaminants així com la utilització de matèries primeres alternatives que produïsquen menor quantitat de residus o de menor perillositat.
  
Principi de la Responsabilitat del productor i principi que ?qui contamina, paga?.
  
Tots aquells que perjudiquen el medi ambient, en general, i els productors de residus, en particular, han de pagar tots els costs derivats de les seues accions, màxim quan aquestes deriven de la posada en el mercat de productes en el procés d'elaboració i distribució dels quals es generen residus.
  
Per això, les actuacions de les Administracions Públiques s'han de dirigir a promocions polítiques de prevenció i de substitució a través d'innovacions tecnològiques.
  
Els agents econòmics són considerats com els primers responsables de la producció de residus i de la seua repercussió en el medi ambient, i per a aconseguir la internalització dels costs ambientals per la seua banda, s'aplicarà el principi de ?qui contamina, paga?.
  
Aquest principi s'aplica igualment a les operacions de neteja i recuperació de sòls contaminats, que no són objecte del present Pla. Són els causants de la contaminació, els obligats a realitzar dites operacions i, subsidiàriament, els posseïdors o els propietaris no posseïdors; sense perjudici que es puguen dur a terme mitjançant acords voluntaris subscrits entre els obligats a realitzar les dites operacions i autoritzats per les Comunitats Autònomes o mitjançant convenis de col·laboració entre aquells i les Administracions Públiques competents.
  
Principi de Proximitat
  
Els residus han de gestionar-se el més prop possible del seu origen.
  
S'aplicarà el principi de proximitat, promocionant la ubicació de les instal·lacions adequades en el lloc més pròxim al punt de generació dels residus, minimitzant en la mesura que es puga el trasllat innecessari d'aquests i intentant que el problema de gestió de cada residu es resolga en el lloc on es genera, aspecte en ocasions difícil donada la xicoteta quantitat produïda en alguns casos.
  
Principi d'Autosuficiència.
  
El principi d'autosuficiència de la Comunitat Europea estableix com a objectiu aconseguir el correcte tractament, en el seu propi si, dels residus produïts pels països membres, intentant al mateix temps, que els Estats membres, individualment, tendisquen a l'autosuficiència, sense que açò impedisca la cooperació transfronterera i interregional entre les distintes regions europees per a solucionar els seus problemes de residus en el marc d'una política controlada però flexible, d'acord amb una visió dinàmica de la construcció europea.
  
Per això, el Pla haurà de preveure unes infraestructures d'eliminació i transferència adequades al volum de residus que es genera en les zones III i VIII del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana, permetent l'entrada de residus procedents d'altres orígens el destí de les quals siga la reutilització, el reciclatge o la valorització.
  
Aplicat el principi d'autosuficiència directament sobre el productor, cal destacar la possibilitat que estableix la Llei 10/1998 d'establir convenis de col·laboració o acords voluntaris entre distints col·lectius, públics o privats, de forma que es troben solucions econòmicament viables per a la valorització o fins i tot eliminació en origen, fomentant igualment el principi de proximitat.
  
Principi de Subsidiarietat
  
La gestió dels residus significa, en primera instància, el compliment d'una funció social que s'ha de prestar amb les finalitats d'assegurar i garantir la protecció del medi ambient dels efectes produïts per la indústria i l'activitat humana.
  
La iniciativa privada s'ha d'orientar, d'acord amb els principis anteriors, cap a la minimització i prevenció, sense perjudici que promoga instal·lacions de gestió de residus.
  
En aqueixos casos sembla encertat inicialment que les autoritats públiques es limiten a establir les condicions tant en els procediments com en la vigilància dels processos de gestió per a comprovar el compliment de la reglamentació aplicable i per tant la protecció del medi ambient.
  
En resum, el principi de subsidiarietat es basa en l'escalonament de la resolució dels problemes mediambientals des del seu origen, modificant matèries primeres, processos productius i, arribat el cas, hàbits de consum.
  
Principi de la Responsabilitat compartida
  
La Llei 10/1998 permet establir acords voluntaris i convenis de col·laboració entre col·lectius interessats a unir forces per a la resolució dels problemes mediambientals derivats de la posada en el mercat de determinats residus.
  
Amb això, l'administració autonòmica, entitats locals, empreses públiques i privades i ciutadans podran treballar d'una forma concertada i en col·laboració per a solucionar els problemes plantejats en la producció i gestió dels residus.
  
La mera publicació de lleis, reglaments i normatives tendents a resoldre la problemàtica de la gestió de residus, encara que necessària, no es considera prou, havent de ser complementada per la conscienciació dels agents intervinents de la necessitat de consensuar, cooperar i responsabilitzar-se de tots els aspectes relatius a la gestió dels residus.
  
2.1.5.4. Principis jeràrquics
  
A més dels principis marcats en l'apartat anterior, el Pla Zonal assumeix l'estratègia comunitària en matèria de residus:
  
a) S'estableix la següent jerarquia d'operacions de gestió de residus:
  
1- Prevenció,
  
2- Reciclatge i Reutilització,
  
3- Valorització,
  
4- Eliminació definitiva òptima i major control.
  
b) Es procurarà reduir els trasllats de residus.
  
c) S'establiran nous i millors instruments de gestió de residus, per exemple, instruments reglamentaris i econòmics, estadístiques fidedignes i comparables sobre residus, vigilància del compliment de la legislació, etc.
  
1.2 Anàlisi territorial dels emplaçaments
  
1.2.1. Centre de gravetat de la producció
  
El centre de gravetat de la producció de residus en l'àrea de gestió 2 es troba entre la població de Vall d'Uixó i Sagunt.
  
En funció d'aquest centre de gravetat, s'ha realitzat el disseny de la distribució d'instal·lacions, a fi d'aconseguir un equilibri entre totes les instal·lacions proposades en el present document.
  
1.2.2. Sòls geològicament aptes
  
Des d'un punt de vista exclusivament tècnic en implantació d'instal·lacions d'eliminació de residus sòlids urbans, la selecció de l'emplaçament ha de contemplar consideracions a nivell de sòl en els següents àmbits:
  
- Geològiques
  
- Hidrogeològiques
  
- Hidrològiques
  
Les condicions naturals de l'emplaçament s'han de considerar des del punt de vista de la seguretat, donant suport o reforçant les mesures de disseny i enginyeria de la instal·lació sempre amb l'objectiu de la protecció de la salut pública i del medi ambient d'una manera integrada.
  
Des d'un punt de vista de la geologia de l'emplaçament, es prioritzaran aquells amb substrats impermeables de potència suficient (almenys equivalents a una permeabilitat estimada (K) inferior o igual a 1,0 x 10-9 m/s en un gruix major o igual a 1 metre), sense fisuració o carstificació del terreny i allunyats de zones inundables o amb un altre tipus de risc geològic (lliscaments, erosió, etc.).
  
Així mateix la naturalesa química de les roques ha de ser considerada amb atenció, evitant aquelles en què es puguen donar reaccions químiques amb possibles infiltracions i afavorint aquells que poden actuar com a captadors d'elements perillosos com els metalls pesats. Des d'aqueix punt de vista les argiles, resulten òptimes.
  
Les condicions hidrogeològiques de l'emplaçament són un altre factor fonamental. Seran preferibles zones sense aqüífers d'importància. Una zona amb un gradient superior al dels aqüífers a major profunditat, en el cas d'un vessament o infiltració, portaria els contaminants fora de l'aqüífer i no cap a ell. La localització de formacions argiloses, la presència d'aqüitards o aqüiclosos sota l'emplaçament, ofereix un grau de protecció natural addicional. Així mateix s'ha de considerar el nivell de qualitat de les aigües subterrànies, relacionat amb el tipus de terreny natural.
  
Hi ha moltes zones on les aigües subterrànies no són aptes per a l'ús d'abastiment ni reg a causa de les elevades concentracions de sals (típic de zones guixeres). Emplaçaments com aquests són millors que aquells amb aqüífers d'elevada qualitat, ja que garanteixen que en cas d'infiltracions aquestes aigües no seran empleades en cap ús.
  
Les consideracions hidrològiques són les que poden suposar un major desafiament des del punt de vista del disseny. S'han d'evitar terrenys potencialment inundables o aquells situats en rambles o subjectes a elevat risc d'erosió. D'altra banda, la construcció d'una coberta final impermeabilitzada augmentarà la superfície de vessament. Aquests cabals hauran de ser estimats per als casos més desfavorables (i que a la Comunitat Valenciana suposen un repte a causa dels episodis torrencials). Han de considerar-se la sensibilitat de les aigües receptores a aquesta vessament i la descàrrega de lixiviats després del tractament. S'hauran d'evitar per tant la proximitat a llits les aigües de la qual siguen aprofitades per a l'abastiment d'aigua potable o reg i aquells utilitzats per a la pesca esportiva.
  
1.2.3. Condicionants del transport
  
Com a alternativa de comunicació entre els municipis d'aquesta àrea de gestió, podríem citar la N-340, que discorre de forma paral·lela a l'autopista A-7 i no es requereix el pagament del peatge corresponent, però hauríem de fer constar que la circulació és més lenta ja que es tracta d'una carretera que suporta altes densitats de trànsit.
  
El Camp de Morvedre es comunica amb la Plana Baixa a través de la ruta més ràpida per la N-221 i realitzant l'enllaç amb l'autopista a-7 per a finalment eixir a la N-340. Però n'hi ha una altra ruta d'accés més directa però més lenta que es realitza a través de la N-221-km 7.2 Albalat del Sorrells, N-221 que acaba enllaçant amb la N-340.
  
Per a enllaçar amb altres poblacions de l'interior de la Zona III, com Segorbe i Altura, una de la rutes alternatives seria a través de la N-221 que enllaça amb la N-340 i a través de la N-234, València es comunica amb Gilet, Estivella, Sot de Ferrer, Torres Torres, Alfara d'Algimia, Soneja i utilitzant CV-2160 s'arriba finalment al municipi de Segorbe.
  
La comunicació entre el centre de producció de la zona III, Vall d'Uixó, i els municipis d'Altura i Segorbe es realitza passant a través de la CV-230 al seu pas per Soneja i Azuébar i Sot de Ferrer, que enllaça amb la N-234,de forma que utilitzant la CV-2160 s'arriba als municipis de l'interior de la Zona III de la Comunitat Valenciana.
  
1.2.4. Anàlisi del Planejament municipal
  
Les àrees identificades com aptes per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus es troben classificades com a zones no urbanitzable pel planejament urbanístic i territorial de la Comunitat Valenciana de la sèrie cartogràfica editada per la Generalitat Valenciana, Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
1.2.5. Zones protegides
  
Donada la presència de diferents parcs naturals en l'àrea objecte de l'estudi per a la identificació de zones aptes per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus de l'àrea de gestió 2, es van delimitar els seus àmbits seguint els plans d'ordenació dels ja aprovats i dels que la seua aprovació estava molt pròxima per a eliminar les zones que es troben.
  
Els parcs delimitats són:
  
- la Serra d'Espadà
  
- la Serra Calderona
  
- la Marjal d'Almenara
  
S'ha considerat la delimitació del parc i les àrees d'influència amb els usos compatibles. A més s'ha considerat la llista dels Llocs d'Interés Comunitari (LIC's) susceptibles si és procedent de formar part de la Xarxa Natura 2000.
  
La delimitació d'aquests parcs ve indicada en els plans d'ordenació annexos, la zona de influència dels quals apareix com desfavorable per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus.
  
1.2.6. Localització de zones aptes per a la ubicació de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus
  
9.1.3.3. Localització de zones aptes per a implantació d'infraestructures d'eliminació de residus sòlids urbans
  
Per a la identificació de zones aptes per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus, s'han cobert dues fases perfectament diferenciades. La primera fase consisteix en treball de recopilació d'informació de totes les variables que afecten al territori corresponent. Aquesta informació es va processar per a aconseguir un pla amb totes les variables estudiades.
  
Les variables tingudes en compte són les següents:
  
- Zones d'Interés per a la conservació de la naturalesa.
  
La valorització del territori s'ha realitzat basant-se en el mapa Geocientífic de les províncies de Castelló i València a escala 1:200.000 elaborat per l'Agència del Medi Ambient.
  
S'ha considerat en la cartografia com a zones favorables per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus les zones qualificades com a interés baix i molt baix, zones per a realitzar un estudi de detall a les zones qualificades com d'interés mitjà i zones desfavorables, a les qualificades com d'interés molt alt i alt. Aquestes zones es mostren en els plans d'informació números 7288-008 al 7288-013.
  
- Vulnerabilitat a la contaminació.
  
Per a determinar les àrees de baixa permeabilitat aptes per a la implantació d'infraestructures, s'ha utilitzat el mapa de Vulnerabilitat de les aigües subterrànies a la Comunitat Valenciana de la sèrie Cartogràfica Temàtica editada per la Generalitat Valenciana- Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
S'ha considerat com a zones favorables per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus les zones qualificades com a vulnerabilitat molt baixa i baixa, zones per a realitzar un estudi de detall a les zones qualificades com de vulnerabilitat mitjana i zones desfavorables, a les qualificades de vulnerabilitat alta i molt alta.
  
Aquestes zones es mostren en els plans d'informació números 7288-002 al 7288-007.
  
- Protecció de nuclis urbans-urbanitzables.
  
La definició dels perímetres de protecció als nuclis urbans i urbanitzables s'ha realitzat a partir del pla de Planejament Urbanístic i Territorial de la Comunitat Valenciana de la sèrie Cartogràfica editada per la Generalitat Valenciana- Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
S'ha establert un perímetre de distància de 2.000 metres des de les zones urbanes i urbanitzable, complint amb això el que estipula la normativa vigent d'activitats qualificades (reglament d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses aprovat per Decret 2414/1961, de 30 de novembre de 1961) i el que estableix el PIR.
  
Els plànols d'informació de zones de classificació urbanística són els 7288-014 al 7288-019.
  
- Delimitació de parcs naturals.
  
Els parcs es desenvolupen en l'apartat 1.2.5 del present document.
  
S'ha considerat la delimitació del parc i les àrees d'influència amb els usos compatibles. A més s'ha considerat la llista dels Llocs d'Interés Comunitari (LIC's) susceptibles si és procedent de formar part de la Xarxa Natura 2000.
  
- Accessibilitat.
  
Aquesta variable també s'ha de tenir en compte ja que els abocadors es troben normalment, en zones allunyades a carreteres existents adequades. La construcció de carreteres d'accés i l'ús d'equipament per al transport a llarga distància, s'ha convertit en una realitat, i una part important en la localització d'emplaçaments per a la gestió d'infraestructures de residus.
  
Una vegada realitzats els plans amb les variables, es va realitzar una superposició on s'identificaven les zones desfavorables per a la instal·lació d'infraestructures de gestió de residus urbans, les zones favorables i les zones on es requereix un estudi detallat en alguna de les variables estudiada. El resultat es mostra en els plànols 7288-020 al 7288-025.
  
Una vegada realitzat l'estudi previ, en la fase II es va realitzar un estudi de camp de les àrees seleccionades en principi com aptes.
  
En el treball de camp es van tenir en compte les següents variables:
  
- Capacitat d'abocament
  
- Impacte visual
  
- Vegetació i usos del sòl
  
- Accessibilitat
  
0.4.1.7.9. Zones aptes per a la implantació d'infraestructures d'eliminació de residus sòlids urbans
  
Els terrenys identificats com aptes per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus per a l'àrea de gestió 2 es mostren en els plans d'ordenació annexos i es llisten a continuació:
  
- Àrea del Murderal (terme municipal d'Algimia de Alfara).
  
Situat a l'oest d'Algimia de Alfara , a uns 4 km de distància, es tracta d'un tàlveg l'ús actual dels quals és el cultiu. L'accés al terreny es realitza per la carretera de Náquera, a través d'un camí asfaltat que rodeja la forest i que actualment serveix d'entrada a la pedrera que es troba pròxima a la zona.
  
- Àrea de Caparrota (terme municipal d'Altura).
  
Aquest emplaçament és situat al sud d'Altura, en la zona d'afecció del Porn de la Calderona, en zona de regeneració. Està constituït per dos tàlvegs contigus. L'accés es podria realitzar des d'Altura per un camí de muntanya o des de l'autovia de Llíria, fins les Marines i després per una pista forestal que hauria d'adaptar-se al pas de camions.
  
- Àrea de Montán (terme municipal de Montán).
  
Situada a l'est del municipi de Montán a més de 2 quilòmetres de distància del mateix. La vegetació existent és forest de rebrot i pi, amb ruïnes de masies antigues ja abandonades. L'accés es realitza per una carretera comarcal adaptada al trànsit dels camions amb pendents suaus i amplària adequada.
  
- Àrea de Solanes (terme municipal de Vall d'Uixó).
  
Situada annex a l'abocador actual del Garrut. L'accés es realitza pel mateix camí de l'actual abocador. L'emplaçament s'ha ampliat cap a la zona nord-oest en una zona proposada per l'Ajuntament de Vall d'Uixó.
  
Les conclusions als estudis realitzats per a la localització dels llocs aptes per a la implantació d'infraestructures de Gestió dels Residus Urbans en les zones III i VIII del Pla Integral de Residus, es poden veure reflectits en la següent taula:
  
Aquestos terrenys són de caràcter obligatori per a la ubicació de nous abocadors per a aquesta àrea de gestió si s'opta per aquest mètode com a sistema d'eliminació, i seran preferents per a instal·lacions de valorització i per a altres tecnologies d'eliminació.
  
8.1.7.6. Localització de buits i àrees degradades per a abocaments d'inerts
  
S'han identificat pedreres abandonades i relleus deteriorats els impactes dels quals sobre el medi ambient més rellevants són;
  
- La degradació estètica del paisatge.
  
- L'augment de risc d'inundació.
  
- L'alteració de la fauna i flora del seu entorn.
  
- El risc de despreniments.
  
Es tracta, doncs, d'àrees degradades que es poden utilitzar per a la ubicació d'abocadors amb la possibilitat de posteriorment realitzar una restauració de la zona.
  
1.3 Anàlisi i diagnòstic de la situació actual
  
En el Diagnòstic de la situació actual s'han detectat els següents problemes.
  
Dels sistemes de recollida
  
Un dels problemes més greus de la recollida selectiva d'envasos lleugers, és el de la falta de coneixement per part dels ciutadans respecte a com s'ha de realitzar la separació en origen dels materials.
  
- No n'hi ha una relació entre el nombre de contenidors i els habitants d'alguns dels municipis. Es deuria incrementar els contenidors per a la recollida selectiva de paper - cartó en aquelles zones on no n'hi ha una adequada proporció segons el nombre d'habitants.
  
- En molts municipis, amb nombre d'habitants superior a 5.000, encara no es troba disponible la recollida selectiva d'envasos.
  
- Actualment no es realitza cap tipus de recollida selectiva de residus de jardineria en municipis de menys de 20.000 habitants.
  
- L'anàlisi d'ubicació i el sistema logístic de buidatge són paràmetres clau en la millora dels sistemes de recollida, no obstant, fins al moment no se'ls ha donat la importància deguda.
  
Dels sistemes de valorització i d'eliminació
  
- En la Zona III no n'hi ha cap planta per a la valorització dels residus sòlids urbans i la capacitat de l'abocador és insuficient per als residus a eliminar en l'àmbit temporal del Pla Zonal. Cal la implantació d'infraestructures per a la valortizació de residus.
  
Gestió de residus perillosos
  
La Llei 10/2.000, de12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana declara, en el seu article 8 com a Servei Públic de Titularitat Autonòmica la valorització i eliminació dels següents residus perillosos: piles botó i acumuladors, frigorífics amb CFC, llums de mercuri i medicaments caducats. Per tant, la Comunitat Autònoma establirà ajudes per a la gestió d'aquests residus.
  
Encara no es disposen de dades fiables del percentatge de recuperació dels residus perillosos d'origen domèstic però és prou baix a causa de les escasses infraestructures existents (ecoparcs) per a la recollida d'aquests residus.
  
Respecte a les previsions del PIR per a la instal·lació d'Ecoparcs estava previst a curt i mitjà termini la instal·lació de 17 Ecoparcs (municipis de més de 50.000 habitants i entre 20.000 i 50.000 habitants).
  
Per tant per a millorar els ratios de recollida és necessari incrementar les infraestructures per a la recollida de residus perillosos de tipus domèstic.
  
El reciclatge de les piles de mercuri es porta a terme en la planta de VAERSA.
  
Residus inerts i voluminosos
  
Les irregularitats més importants en la seua gestió actual de residus voluminosos es deriven del model existent i són les següents:
  
- La Gestió actual de Residus Voluminosos que realitzen els ajuntaments es limiten a oferir al ciutadà un servei de recollida domiciliària, a fi d'evitar que aquests residus apareguen abocaments en qualsevol lloc. No existeixen ni les polítiques municipals, ni els mecanismes, ni les infraestructures necessàries per a dur a terme objectius de minimització, reutilització, reciclatge i valorització energètica d'aquesta fracció de residus.
  
- L'actual valorització d'electrodomèstics de línia blanca si que disposa d'un sistema específic per a l'extracció de CFC del circuit de refrigeració. I, no obstant això, manca d'una gestió específica per a tractar adequadament els CFC's continguts en les escumes dels frigorífics.
  
- No n'hi ha una gestió específica de residus elèctrics i electrònics en les denominades línies de microelectrònica i marró. Existeixen, com ja vam esmentar en un apartat anterior, multitud de components potencialment perillosos en els dits residus que han de ser tractats adequadament. Ja que en cas contrari, poden que s'aboquen o s'incineren indiscriminadament junt amb la resta de residus, la qual cosa provoca impactes ambientals innecessaris.
  
- L'aprofitament dels residus de mobles i efectes de fusta està molt per davall de les possibilitats reals existents en la Comunitat. La majoria dels municipis manquen d'una política d'aprofitament dels seus residus de mobles i efectes de fusta. Les empreses que realitzen el servei de recollida es limiten a durr-los a un abocador de voluminosos.
  
- L'abast dels objectius proposats per als Residus de la Construcció i Demolició depén de la construcció de les plantes de valorització abans de l'any 2005.
  
2. Prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus
  
El Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana realitzava una zonificació, englobant a tots els municipis les característiques i proximitat dels quals recomanaven un tractament conjunt i que solucionen la gestió dels seus residus de manera integrada i independent de les zones contigues. De tal manera, que les zones que abracen el Pla Zonal són les zones III i VIII que es mostren en la figura adjunta.
  
El present zonal de residus urbans ha suposat la reorganització de les zones III i VIII del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana en dues àrees de gestió diferenciades. La distribució d'aquestes àrees de gestió es mostra en el dibuix annex. Un àrea de gestió (àrea de gestió 1, color blau en la figura) comprendrà la comarca de l'Horta (actualment inclosa en la zona VIII del PIR) i l'altra (àrea de gestió 2, en color roig en la figura) unirà conjuntament les comarques del Alto Palancia, la Plana Baixa (ambdues incloses actualment en la zona III del PIR) i el Camp de Morvedre (actualmente inclosa en la zona VIII del PIR).
  
La distribució de residus es mostra en la figura annexa:
  
L'alternativa escollida no manté l'estructura de zonificació del PIR a causa dels següents motius:
  
- Aconseguir un equilibri entre plantes respecte a la quantitat de residus rebuts.
  
- En base a criteris d'accessibilitat i proximitat, s'ha plantejat que els residus del Camp de Morvedre es valoritzen i eliminen en la zona III junt amb els del Alto Palancia i la Plana Baixa.
  
Els avantatges d'aquesta solució són:
  
- La flexibilitat que aporta el fet de disposar de diverses zones de tractament sense que supose un excés de plantes.
  
- Té en compte infraestructures ja existents (Planta de Transferència de Segorbe, abocador de Dos Aguas).
  
- El compliment de criteris mediambientals de valorització de materials i ubicació d'instal·lacions.
  
Pel que fa als sistemes de tractament considerats en el present pla zonal, cal fer notar, que els sistemes basats en la recuperació del valor energètic contingut en els residus, si bé no s'hi dubta de la seua eficiència tècnica, no és menys cert que poden suposar uns costs elevats de la inversió necessària. No obstant, en algunes zones a causa de la massa de residus existents, són amortitzables. Aquests sistemes, realitzant una recollida selectiva prèvia d'envasos i de matèria orgànica, no suposen una minva de la quantitat de productes recuperables i reintroduïbles en el mercat.
  
Per tant, els tractaments basats en la combinació de tècniques diverses i específiques per a cada una de les fraccions que componen els residus, es consideren més adequats per la seua modularitat, simplicitat i flexibilitat d'explotació.
  
2.1 Aspectes generals
  
La gestió dels residus de l'àrea de gestió 2 s'ha planificat per a aconseguir els següents objectius generals:
  
- Reducció (prevenció) de la generació. Com a mesures de promoció de la minimització de residus, es proposen les següents:
  
- Exigències ambientals en la concessió de llicències municipals per a una activitat concreta. els ajuntaments hauran d'exigir a les noves activitats que generen residus una sèrie de condicions d'obligatori compliment. Aquestes s'han de centrar en els següents aspectes:
  
- Utilització de les millors tecnologies disponibles per a la reducció de residus i per a la reducció de la seua perillositat.
  
- Garanties sobre la valorització dels residus.
  
- Disseny dels productes manufacturats de tal manera que faciliten la recuperació dels subproductes i la valorització de les matèries i substàncies que contenen quan resten fora d'ús.
  
- Realització d'auditories i plans de minimització en aquelles activitats ja existents, que per les seues característiques tinguen una elevada generació de residus.
  
- Campanyes de formació i conscienciació ciutadana dirigides a fomentar la disminunció de l'ús d'envasos i embalatges de productes, principalment els de difícil reutilització o reciclatge.
  
- Incentius fiscals a la minimització dels residus en origen, penalitzant aquelles activitats que no aposten per la reducció dels seus residus.
  
- Valorització dels materials continguts en els residus, inclosa la reutilització.
  
- Eliminació controlada dels rebuigs no valoritzables.
  
2.2 Proposta de tractament de residus urbans
  
2.2.1. Característiques de la recollida
  
Per al compliment dels objectius marcats i descrits en el document d'informació, s'ha plantejat un sistema de recollida mixta:
  
- En vorera, on s'arrepleguen en contenidors la fracció orgànica de determinats municipis a partir de l'any 2009 (veure quadre annex) i la fracció restant.
  
- En àrea d'aportació, on s'arrepleguen vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
El nombre de contenidors mínim per a cada material serà el següent:
  
- En vorera:
  
- Matèria orgànica i restant: contenidors cada 75 habitants.
  
- En àrea d'aportació:
  
- Paper-cartó, vidre i envasos lleugers: contenidors cada 500 habitants.
  
S'implantarà a més la recollida selectiva porta a porta dels residus urbans dels grans generadors següents:
  
- Paper i cartó: comerços i oficines.
  
- Vidre: bars, hotels, centres hospitalaris.
  
- Matèria orgànica: mercats, bars, restaurants, col·legis, centres hospitalaris, etc.
  
S'implantarà un sistema gradual que permeta abastar els objectius de recollida selectiva de matèria orgànica previstos en el document d'informació.
  
La implantació de la recollida de matèria orgànica s'ha previst realitzar en dues fases:
  
- A partir de l'any 2003 s'arreplegarà selectivament la matèria orgànica dels grans productors (mercats, hipermercats, edificis institucionals, hotels, grans restaurants, etc).
  
- A partir de l'any 2009 s'arreplegarà selectivament la matèria orgànica en tots els municipis que se citen en el document d'informació.
  
2.2.2. Infraestructures
  
D'acord amb l'anàlisi realitzada en els apartats anteriors, les infraestructures que es van a proposar per a la gestió dels RSU permetran disposar de la capacitat necessària per a la valoració i eliminació dels residus generats en l'àrea de gestió 2, complint amb els objectius marcats.
  
Per a això, les instal·lacions i sistemes de tractament que es proposen segueixen els criteris establerts pel PIR i analitzats en l'apartat anterior i pel Pla Nacional de Residus Urbans:
  
- Recollida selectiva de matèria orgànica en productors singulars l'any 2003 i establiment de sistemes de recollida selectiva per a municipis de més de 5.000 hab.) l'any 2009.
  
- Recollida selectiva d'envasos en àrees d'aportació i sistema de recollida porta a porta de paper i cartó i vidre per a grans generadors, en aquells municipis de més de 10.000 habitants.
  
- Recollida selectiva en diferents tipus d'ecoparc en tots els municipis.
  
- Plantes de valorització de la matèria orgànica i altres materials dels residus sòlids urbans
  
- Plantes de classificació d'envasos lleugers, proposades pel Programa d'Envasos
  
- Estacions de transferència de residus sòlids urbans quan la distància de transport a la instal·lació siga superior a 25 km
  
- Eliminació, si es realitza mitjançant abocador controlat, es compliran els requisits marcats per la Directiva d'abocament, 99/31/CEE.
  
Pel que fa als projectes de gestió han de satisfer els següents requisits:
  
- Les característiques de les plantes així com la seua construcció i explotació hauran de ser considerades en el projecte de gestió.
  
- El projecte haurà d'arreplegar amb claredat els detalls de la planta, de l'obra, les seues característiques, detalls tècnics, plans, etc, així com les operacions d'explotació i manteniment i la seua valoració econòmica.
  
- Màxima flexibilitat i modulació en el seu disseny d'operació
  
- Capacitat d'ampliacions futures que garantisquen l'operativitat de la planta
  
- Possibilitat de recepció alternativa de residus de la recollida tradicional i de la recollida selectiva de matèria orgànica.
  
- Màxima capacitat de recuperació dels materials constitutius dels residus sòlids urbans.
  
- Màxim aprofitament dels recursos de la matèria orgànica.
  
- Òptim equilibri econòmic i financer de les inversions i dels costs previstos d'explotació.
  
- Minimització dels residus i dels rebuigs que hagen de ser dipositats en abocador.
  
- Mínima o nul·la generació de gasos, olors, lixiviats, etc. i és clar, la gestió adequada d'aquests en cas de produir-se.
  
En base a l'anteriorment reflectit, hauran d'especificar clarament la tecnologia que consideren més convenient per a complir els requisits anteriorment especificats. En qualsevol cas, si l'opció fora la valorització de la matèria orgànica continguda en els residus arreplegats en massa i segons les experiències donades en el nostre entorn, el projecte de gestió es basarà en les següents premisses:
  
- El fem tot un després del seu pesatge serà rebuda en àrea tancada.
  
- Es preveurà un sistema que elimine els elements que per les seues característiques (volum, densitat,) no puguen ser rebuts amb la resta.
  
- Separar les dues fraccions principals dels residus, amb sistema d'obertura de bosses i que separen el màxim la matèria orgànica de la resta.
  
- Els materials inorgànics passaran a rebre un triatge manual o automàtic, que facilita la recuperació de materials reciclables (vidre, paper, alumini, etc.)
  
- La fracció amb major contingut en matèria orgànica serà preparada per a la seua compostatge o aprofitament energètic mitjançant l'obtenció de biogas i posterior conversió en energia elèctrica.
  
- Els rebuigs produïts serà eliminats complint la normativa corresponent.
  
Per a l'àrea de gestió 2 es proposen les següents instal·lacions:
  
- Instal·lació 1: Un Complex de valorització, amb línia de valorització de només matèria orgànica, amb capacitat de 120.000 Tm/any, a instal·lar en els sòls aptes definits per a infraestructures, preferentment en el cas de la instal·lació de valorització i obligatòriament per al cas d'abocadors.
  
En la figura adjunta es mostra la distribució de residus. Les quantitats mostrades són les corresponents a la producció actual.
  
La instal·lació 1 que es proposa, atés que es va a realitzar una recollida selectiva de matèria orgànica segons els objectius plantejats, ha d'estar dissenyada de tal manera que en la situació de partida processe una quantitat mínima inicial de matèria orgànica i aquesta s'ha de tractar per una línia independent de la línia de residus procedents de la bossa tot un. En la mesura en què aquest pla es vaja implantant, la quantitat de matèria orgànica selectiva s'anirà incrementant i la línia de sols matèria orgànica s'haurà d'adaptar a cada una de les situacions. La quantitat global de residus a tractar es mostra en el balanç de masses que s'adjunta.
  
En el quadre adjunt es mostren les instal·lacions proposades i la seua ubicació segons les zones del PIR:
  
\* La quantitat de matèria orgànica a tractar s'indica en les taules annexes del document d'informació
  
S'adjunta a continuació el balanç de la planta.
  
Disseny i operació de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus
  
L'operació de les plantes de valorització haurà de complir els següents criteris:
  
- Control de recepció. Caldrà disposar d'un procediment de control de les característiques dels residus rebuts i de la quantitat.
  
- Control d'accessos. S'haurà de disposar d'un control d'accessos per evitar l'entrada de residus de manera incontrolada.
  
- Gestión de lixiviats. Es recolliran tots els lixiviats per a la seua gestió de forma segura, evitant el seu vessament de forma no controlada. En el cas d'abocament es realitzarà en la fase d'explotació un control de lixiviats mensualment i durant la fase posterior de manteniment es realitzarà cada sis mesos. La composició dels lixiviats es realitzarà trimestralment en la fase d'explotació i cada sis mesos en la fase posterior de manteniment.
  
- Control de gasos. Caldrà que dispose d'instal·lacions de tractament dels gasos produïts en les plantes de valorització i un programa de control en les instal·lacions d'eliminació. El control de les emissions es realitzarà trimestralment en fase d'explotació i cada sis mesos en fase de manteniment posterior.
  
- Control d'aigües. S'haurà de portar un control de les aigües superficials pel que fa al volum i composició. Es realitzarà trimestralment un control del volum i composició de les aigües superficials durant la fase d'explotació de l'abocador i cada sis mesos en la fase de manteniment posterior. S'haurà de controlar l'aigua de les precipitacions que penetre en el vas d'abocament, i impedir que les aigües superficials o subterrànies penetren en els residus abocats.
  
- Control de la topografia. Se realitzarà un control anual de l'estructura de composició del vas d'abocador i del comportament d'assentament del nivell de vas d'abocament durant la fase d'explotació de l'abocador.
  
2.3 Proposta de gestió de residus inerts i voluminosos
  
2.3.1. Característiques de la recollida
  
La recollida selectiva dels residus inerts i voluminosos es realitzarà a través dels ecoparcs que es detallen en l'apartat de residus singulars del present document o per mitjà de transportistes privats. Els residus inerts i voluminosos s'hauran de reciclar en una planta per a permetre el compliment d'objectius. Els municipis propers a la unitat de tractament hauran de traslladar els residus de construcció i demolició a aquesta planta, mentre que les municipis més allunyats els dipositaran en els abocadors d'inerts més propers. La planta ha d'estar construïda abans de l'any 2005 per a possibilitar el compliment dels objectius. Aquesta planta de reciclatge podria disposar infraestructures comunes amb la planta de residus voluminosos descrita en l'apartat següent (línia de trituració i picada i línia de desmuntatge manual).
  
Segons els objectius de recollida, reciclatge i eliminació proposats en aquest pla i tenint en compte les característiques geogràfiques i de producció dels distints municipis i zones es proposa la següent distribució geogràfica i de tractament dels residus de la construcció i demolició:
  
Àrea del Alto Palancia: La producció total dels municipis del Alto Palancia no arriba a les 400 Tm/dia (massa crítica per a la instal·lació d'una unitat de tractament. Per tant hom proposa que els residus de la construcció i demolició d'aquesta zona es destinen, segons els objectius de reciclatge que s'instal·larà a la Plana Baixa, sempre que la producció i la distància del municipi a la planta ho permeta de forma viable. En cas contrari, es destinaran als abocadors d'inerts efectuant de forma prèvia una classificació.
  
Àrea de la Plana Baixa i el Camp de Morvedre:
  
La producció total diària conjunta d'aquestes dues zones és de 630 Tm/dia per tant es pot instal·lar una planta xicoteta que done servei a aquestes dues zones i a part dels residus de l'Alt Palància. Aquesta planta tractaria els residus generats a la zona de la Vall d'Uixó i el Camp de Morvedre.
  
Amb el fi de complir els objectius la construcció d'aquesta planta s'haurà de realitzar abans de l'any 2005.
  
2.3.2. Infraestructures
  
Es tractaran residus voluminosos i inerts municipals. No obstant també es podran tractar altres residus inerts com els procedents de la construcció i demolició. Segons el model les infraestructures de gestió necessàries per als residus de construcció i residus voluminosos són les següents:
  
- 1 Planta de reciclatge necessàries per al compliment d'objectius de residus de la construcció i demolició i residus voluminosos anomenades ?Unitats de Tractament de residus de la construcció i demolició i residus voluminosos?.
  
Característiques de les plantes de reciclatge o Unitats de Tractament
  
En general, aquestes Plantes de reciclatge estaran compostes per:
  
- Recepció de materials, pesatge i classificació inicial:
  
De forma prèvia a la incorporació dels residus al procés de classificació, s'efectuarà la seua descàrrega per a la separació de residus voluminosos de forma manual i mecanitzada. Tot centre de tractament estarà vallada, urbanitzat i previst d'una bàscula.
  
- Planta de classificació:
  
Els residus inerts a tractar en la planta de classificació presenten una tipologia variada per la incorrecta classificació d'aquestos residus en origen. En aquesta planta se separaren els residus orgànics i perillosos dels que realment són inerts.
  
D'aquestes fraccions unes aniran a abocadors controlats de residus urbans i els residus perillosos hauran de ser lliurats a un gestor autoritzat per a aquest tipus de residus. El percentatge corresponent a enderrocs passarà a la següent fase:
  
La fracció de voluminosos no valoritzable es destinaran a un abocador controlat de residus urbans en cel·la independent.
  
La fracció de residus de la construcció i demolició no inert es destinarà a un abocador controlat de residus urbans en cel·la independent.
  
- Planta de trituració:
  
En la planta de trituració s'incorporaran la fracció d'enderrocs procedents de la planta anterior. L'objectiu d'aquesta planta és la reducció de tamany i eliminació d'impureses de manera que s'obtinga un producte final apte per a la venda com a àrids de construcció.
  
- Abocaments d'Inerts. Se construiran els abocadors d'inerts necessaris per a cobrir les aportacions de residus que es mostren en el quadre adjunt. En cadascun dels abocadors s'acondicionarà una zona de classificació i separació dels no inerts que pogueren acompanyar-los.
  
ANY ZONA COMARCA M³/ANY T/DIA
  
7875-0888 VBO Alto Palancia 35.334 191
  
 III Plana Baixa 125.913 651
  
 III Camp de Morvedre 30.967 533
  
7478 NAC Alto Palancia 24.695 95
  
 III Plana Baixa 05.833 274
  
 III Camp de Morvedre 81.491 711
  
7190 PPR Alto Palancia 12.499 48
  
 III Plana Baixa 70.868 183
  
 III Camp de Morvedre 95.436 296
  
2.4 Residus singulars
  
2.4.1. Residus de Jardineria:
  
La producció dels residus de jardineria procedeix de dues fonts:
  
- Podes de jardins privats
  
- Podes d'espais verds públics realitzada pels serveis municipals
  
Per a la valorització d'aquestos residus caldrà establir sistemes de recollida selectiva d'aquestos residus.
  
- Recollida selectiva:
  
Zones enjardinades privades:
  
Es proposa la ubicació i recollida periòdica de contenidors en zones privades enjardinades. La quantitat i periodicitat de recollida d'aquestos contenidors s'haurà de definir en els plans locals en funció de l'amplitud de les zones enjardinades.
  
Zones Enjardinades públiques:
  
Recollida selectiva dels residus d'esporga i jardineria pels propis serveis que realitzen les labors de jardineria, o bé per empreses contractades per empreses contractades per a tal fi.
  
- Tractament:
  
Els residus d'esporga s'enviaran a les plantes de valorització de matèria orgànica. Aquestes plantes disposaran de la infraestructura necessària (triturades) per poder aprofitar aquests residus.
  
El destí final serà el de compostatge en cas de rames i restes verdes, i el triturat per aglomerat en casa de llenya.
  
2.4.2. Residus Perillosos d'origen domèstic
  
Atenent a la definició d'ecoparcs realitzada en l'apartat corresponent a producció de residus se calculen les infraestructures necessàries.
  
En la taula següent s'exposen els criteris seguits per a estimar el nombre d'ecoparcs necessaris en funció de la població de dret del municipi i/o comarca.
  
Criteris per a la instal·lació d'Ecoparcs
  
MUNICIPI/COMARCA ECOPARC
  
 TIPUS A TIPUS B TIPUS C TIPUS D
  
1 - 2000 hab. 1
  
2001 € 5.000 hab. 2 - - -
  
5.001 € 10.000 hab. - 1 - -
  
10.001 € 30.000 hab. 1 -
  
30.001 € 70.000 hab. - - 1 -
  
70.001 € 120.000 hab. - - 2 -
  
120.001 € 170.000 hab. - - 3 -
  
170.001 € 230.000 hab. - - - 1
  
230.001 € 300.000 hab. - - 1
  
> 300.000 hab. - - 1 (per cada
  
 300.000 hab.)
  
Els quatre Ecoparcs tipus sorgeixen d'un mateix concepte essencial que està adaptat a les seues necessitats en funció del nombre potencial d'usuaris previst en cada una d'elles.
  
ECOPARCS HABITANTS POTENCIALS /PER ECOPARC
  
Tipus A 1-5.000 hab.
  
Tipus B 5.001 € 10.000 hab.
  
Tipus C 10.001 € 70.000 hab.
  
Tipus D >70.000 hab.
  
Les instal·lacions més menudes (tipus A i B) s'han plantejat de forma més senzilla, amb una sola quota, comuna per a totes les àrees i una superfície de circulació al voltant de la qual es distribueixen en bateria els contenidors dels diferents residus, amb una capacitat màxima de 15 m3. Les instal·lacions A i B estan plantejades com a àrees d'aportació per a la recollida selectiva de xicotets municipis de vidre, paper, envasos lleugers i inerts, no incloent residus perillosos.
  
La instal·lació mitjana (Tipus C) tindrà zones a diferents nivells com molls de descàrrega per a facilitar la càrrega dels contenidors per part de particulars.
  
En aquesta instal·lació els vials tindran dos carrils, un per a la circulació i un per a l'estacionament necessari per a les operacions de descàrrega, de forma que els usuarus no interrompen el pas dels altres. Així mateix s'ha previst un doble tirabuixó de circulació que permetrà a l'usuari accedir a tots i cadascun dels contenidors existents en la instal·lació en un únic circuit, o bé eixir d'aquest si calguera sense tenir que completar el trajecte complet del circuit.
  
La instal·lació gran (Tipus D) reuneix les mateixes característiques essencials que l'ecoparc tipus C completades amb l'existència d'un vial de circumval·lació, amb un accés i eixida independents dels dels usuaris, amb les seues corresponents àrees de maniobra per als camions i vehicles de recollida dels residus, de forma que no interferisquen en cap moment dins de la instal·lació amb els vehicles dels particulars.
  
Les infraestructures necessàries en l'àrea de gestió 2 són les següents:
  
MUNICIPI POBLACIÓ 1998 ECOPARCS TIPUS
  
 NECESSARIS D'ECOPARC
  
Algimia de Almonacid 504 1 A
  
Almedíjar 496 1 A
  
Altura 5.507 1 B
  
Azuébar 615 1 A
  
Barracas 291 1 A
  
Bejís 634 1 A
  
Benafer 150 1 A
  
Castellnovo 1.797 1 A
  
Caudiel 1.238 1 A
  
Chóvar 688 1 A
  
Gaibiel 359 1 A
  
Geldo 1.233 1 A
  
Higueras 72 1 A
  
Jérica 2.757 2 A
  
Fuente la Reina 51 1 A
  
Matet 243 1 A
  
Montán 596 1 A
  
Navajas 890 1 A
  
Pavías 102 1 A
  
Pina de Montalgrao 293 1 A
  
Sacañet 208 1 A
  
Segorbe 13.505 1 C
  
Soneja 2.429 2 A
  
Sot de Ferrer 709 1 A
  
Teresa 645 1 A
  
Torás 454 1 A
  
Toro (El) 624 1 A
  
Vall de Almonacid 511 1 A
  
Viver 2.167 2 A
  
Aín 206 1 A
  
Alfondeguilla 1.223 1 A
  
Almenara 6.654 1 B
  
Artana 2.487 2 A
  
Xilxes 2.956 2 A
  
Eslida 1.019 1 A
  
Llosa (la) 1.240 1 A
  
Moncofa 4.955 2 A
  
Nules 15.288 1 C
  
Vall d'Uixó (la) 38.349 1 C
  
Vilavella (la) 4.525 2 A
  
Alquerías del Niño Perdido 4.406 2 A
  
Albalat dels Tarongers 791 1 A
  
Alfara de Algimia 595 1 A
  
Algar de Palancia 496 1 A
  
Algimia de Alfara 976 1 A
  
Benavites 775 1 A
  
Benifairó de les Valls 2.343 2 A
  
Canet d'En Berenguer 2.674 2 A
  
Estivella 1.282 1 A
  
Faura 3.360 2 A
  
Gilet 1.764 1 A
  
Petrés 883 1 A
  
Quart de les Valls 1.291 1 A
  
Quartell 1.628 1 A
  
Sagunt/Sagunto 67.461 1 (ja existeix) C
  
Segart 200 1 A
  
Torres Torres 495 1 A
  
Altres residus perillosos són les piles i fluorescents, la recollida i transport dels quals és competència de l'ajuntament i la seua valorització i tractament és competència de la Generalitat Valenciana.
  
Residus Voluminosos:
  
El tractament de residus voluminosos esta relacionat amb els tipus de residus existents descrits en la Memòria Justificativa i les seues possibilitats de reciclatge.
  
El tractament i capacitat de valorització de la planta de RECD i RV vista en l'apartat anterior ve determinada pel compliment d'objectius de recuperació i reciclatge.
  
La planta hauria de disposar com a mínim de:
  
- Tractament de Línia blanca amb CFC: extracció dels gasos de l'interior de l'escumat.
  
- Tractament de línia blanca sense CFC: Desmuntatge d'elements que dificulte el tractament posterior
  
- Línia Marró: Desmuntatge d'elements perillosos
  
- Línia de matalassos i mobles: Trituració i valorització dels distints elements.
  
2.5 Resum de les instal·lacions previstes
  
(1): D'acord amb el programa d'envasos.
  
(2): Variable.
  
(\*) Àrea 7: Comarca del Alto Palancia
  
(\*) Àrea 10: la Plana Baixa
  
(\*) Àrea 14: el Camp de Morvedre
  
2.6 Model econòmic
  
Els projectes de gestió de residus tant d'iniciativa pública com d'iniciativa privada hauran d'incloure els estudis i compromisos económico-financers relatius a les inversions i al finançament de les actuacions realitzar.
  
En la memòria econòmica es distingirà clarament dos apartats:
  
a) Les inversions per a la construcció de les instal·lacions previstes en el pla zonal.
  
b) Els costs d'explotació dels serveis de valorització i eliminació dels residus.
  
En l'apartat relatiu a les inversions la memòria econòmica especificarà les amortitzacions de les inversions amb inclusió de tots els costs, que serà a vint anys per a l'obra civil, obres d'urbanització i edificacions i de deu anys per a la maquinària fixa i mòbil.
  
En el cas que el projecte de gestió comprenga altres inversions es justificaran degudament els terminis d'amortització que s'apliquen a les inversions proposades.
  
En aquests supòsits es proposarà el termini, forma i condicions en què revertiran les instal·lacions a l'administració.
  
En el projecte de gestió es fixarà el cànon per tona a cobrar per la gestió de cada un dels residus. En el càlcul del dit cànon es tindrà en compte a més de les amortitzacions de les inversions, les despeses de manteniment, despeses d'explotació, fiances, assegurances i per al cas d'abocadors el manteniment de les mesures de control i vigilància per un període de trenta anys a partir de la seua clausura.
  
Així mateix s'establirà el càlcul del corresponent cànon, per als supòsits que el cost de la inversió en les instal·lacions es finance amb de fons públics, diferenciant segons que l'aportació siga del 25, el 50, el 70 o el 85 per cent del total de la inversió.
  
2.7 Condicions a complir per les entitats supramunicipals per garantir l'eficàcia de la seua actuació en l'execució del pla zonal.
  
Els municipis que es troben integrats en les àrea de gestió 2 del Pla Zonal de les Zones III i VIII podran agrupar-se en Consorcis o mancomunitats per a l'execució del Pla Zonal de conformitat amb el que estableix la Llei 10/2000 de Residus de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que establix la legislació de règim local.
  
L'entitat supramunicipal que es constituïsca actuarà com a administració competent per a la tramitació i adjudicació dels projectes de gestió, de conformitat amb el que disposa els articles 36 i 37 de la Llei 10/2000 de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
El Consorci o Mancomunitat que es constituïsca haurà d'estar integrada per municipis inclosos dins de l'àmbit territorial del Pla Zonal, que representen almenys a més del 50 per cent de la població total de la zona, d'acord amb el nombre d'habitants de dret de l'última rectificació patronal vàlidament aprovada abans de la data de la seua constitució.
  
En tot cas haurà de quedar oberta la incorporació de qualsevol dels municipis inclosos en l'àmbit territorial del Pla Zonal.
  
El Consorci o Mancomunitat que es constituïsca haurà de disposar de plena capacitat i recursos tècnics i econòmics suficients per a garantir la correcta execució i desenvolupament de les previsions contingudes en el Pla Zonal i haurà d'estar constituït abans que transcórrega el termini de tres mesos des de l'aprovació definitiva del Pla Zonal.
  
El Consorci o Mancomunitat tindrà com a finalitat principal l'execució de les previsions contingudes en aquest Pla Zonal i aquelles altres que assumisca en aplicació de la Llei 10/2000 de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
Per als residus urbans, el Consorci o Mancomunitat que es constituïsca tindrà per a l'àrea de gestió, una única taxa que serà calculada a partir dels costs de construcció i explotació de totes les instal·lacions de valorització i eliminació previstes en l'àrea de gestió.
  
Condicions que ha de reunir el Consorci:
  
El Consorci que es constituïsca podrà estar integrat, a més de pels municipis inclosos en l'àmbit territorial del Pla Zonal, per la Generalitat Valenciana i per les Diputacions Provincials de Castelló i València.
  
Els seus Estatuts determinaran els seus fins de conformitat amb el que estableix aquest Pla Zonal, així com les particularitats del seu règim orgànic, funcional i financer.
  
Condicions que ha de reunir la Mancomunitat:
  
La Mancomunitat que es constituïsca únicament podrà estar integrada pels municipis compresos en l'àmbit territorial del Pla Zonal.
  
Els seus Estatuts establiran els seus fins, de conformitat amb el que estableix aquest Pla Zonal, així com el seu règim orgànic, funcional i econòmic financer.
  
En tot cas el contingut mínim dels seus estatuts serà el que determina l'article 36 del Reial Decret Legislatiu 781/1986, de 18 d'abril, pel qual s'aprova el text refós de les Disposicions Legals Vigents en matèria de Règim Local.
  
El seu règim jurídic serà el que determine la legislació de règim local, i en especial, l'article 44 de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les Bases de Règim Local; els articles 35 a 38 del Reial Decret Legislatiu 781/1986, de 18 d'abril, pel qual s'aprova el text refós de les Disposicions Legals Vigents en matèria de Règim Local i disposicions concordants.
  
2.8 Termini d'execució del pla
  
En la taula adjunta es mostren els terminis d'execució per a implantar cada una de les infraestructures plantejades en el present pla zonal.
  
El Pla tindrà una vigència de 20 anys, transcorreguts els quals haurà de revisar-se en la seua integritat. No obstant això, si es produeixen canvis tecnològics o legislatius que ho aconsellen, podrà revisar-se abans del terme de la seua vigència les vegades necessàries.
  
2.9 Mesures de compensació
  
A continuació s'exposen les opcions a triar, que podran presentar-se en el projecte de gestió quant a les mesures de compensació, a favor d'aquells municipis en el terme municipal de les quals s'ubiquen les instal·lacions d'eliminació i valorització dels residus.
  
Mesures econòmiques:
  
- Reducció de la càrrega econòmica que comporta la prestació del servei mancomunat de gestió dels residus (reducció de la taxa de gestió de residus).
  
- Compensacions directes en la gestió de residus:
  
- 100 PTA. o més per tona de residus tractats en la planta de valorització
  
- 200 PTA. o més per tona de residus eliminats en el dipòsit controlat
  
- 5.000.000 PTA. o més anuals destinades a realitzar un control ambiental de les instal·lacions per un agent extern independent.
  
- Mesures de caràcter ambiental:
  
- Finançament per a la creació de zones verdes dins del municipi afectat.
  
- Finançament per a la reforestació d'àrees de bosc del terme municipal que hagen sofert un incendi.
  
- Ajudes per a realitzar auditories ambientals o implantar l'Agenda 21 Local.
  
- Mesures de promoció i educació ambiental:
  
- Creació d'una oficina d'informació ambiental o aula mediambiental, que coordine i planifique tots els programes informatius i educatius que tinguen per objectiu la divulgació del Pla Zonal i l'educació dels ciutadans en la gestió dels residus.
  
- Jornades de portes obertes de les instal·lacions de gestió dels residus.
  
- Col·loquis i debats amb la participació de les associacions civils per a explicar que consisteix el nou model de gestió dels residus.
  
- Qualsevol altra mesura que comporte una millora ambiental en els municipis de la zona.
  
2.10 Mesures d'àmbit municipal
  
2.10.1. Ordenances municipals
  
Les ordenances municipals hauran d'adaptar-se a les prescripcions i objectius del Pla Zonal per a afavorir la seua implantació i garantir els següents objectius de gestió:
  
- La minimització de la producció de residus
  
- La recollida selectiva de matèria orgànica, vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
- La correcta gestió dels residus inerts.
  
A continuació s'enumeren els principals condicions que hauran d'incloure's en les ordenances municipals:
  
- Condicions relacionades amb els contenidors i horaris
  
- L'entitat local establirà, en concordança amb el consorci, mancomunitat o associació que es cree, l'horari i la freqüència per a l'arreplegada dels contenidors.
  
- Es requeriran als usuaris les següents especificacions:
  
- Els contenidors s'utilitzaran adequadament dins de l'horari establert, dipositant els residus en bosses ben tancades, i tancant igualment els contenidors després d'usar-los.
  
- No s'obstaculitzarà la càrrega, el buidatge o el trasllat dels contenidors. Per això haurà d'impedir-se que els ciutadans depositen les bosses en el sòl, en compte de en l'interior dels contenidors.
  
- No es desplaçaran els contenidors de la ubicació donada per l'ajuntament.
  
- No es produiran danys als contenidors (adhesius o cartells, fer pintades o inscripcions, etc.). L'ajuntament imputarà als responsables el cost del contenidor o contenidors, a més d'imposar la sanció corresponent.
  
- Condicions relacionades amb la minimització de la producció de residus
  
- S'establiran exigències ambientals en la concessió de llicències municipals per a noves empreses que vulguen establir-se en el municipi. En aquest punt els ajuntaments hauran d'exigir una sèrie de condicions d'obligat compliment a aquelles activitats de nova creació que generen residus. Aquestes condicions se centraran en els següents condicions:
  
- Utilització de la millor tecnologia disponible per a la reducció de la producció de residus i per a la reducció de la seua perillositat
  
- Garanties sobre la valoració dels residus generats per l'activitat
  
- Disseny dels productes manufacturats de tal manera que faciliten la recuperació dels subproductes i la valorització de les matèries i substàncies que contenen quan queden fora d'ús
  
- Recollida selectiva de matèria orgànica, paper-cartó, vidre i envasos lleugers:
  
- Es consideraran dues modalitats:
  
- Obligatòria: Per als generadors singulars. En el cas dels comerços que generen caixes de cartós'haurà de doblegar i lligar dites caixes abans de l'arreplegada.
  
- Voluntària: Extensiva per als veïns. La seua recollida es realitzarà en contenidors comunitaris.
  
- Haurà de prohibir-se:
  
- El dipòsit de materials en contenidors que no corresponguen al que s'especifique.
  
- La recollida de la fracció dipositada en aquests contenidors per part de personal alié a l'empresa d'arreplegada.
  
2.10.2. Promoció i educació ambiental.
  
Per a la consecució dels objectius d'un programa integrat de gestió municipal de residus, és imprescindible la participació dels ciutadans i dels agents socials implicats. Per a això, l'ens mancomunat, amb la col·laboració dels municipis, ha d'impulsar la realització d'una campanya de conscienciació social destinada no sols a donar informació sinó també a promoure l'educació mediambiental en els municipis.
  
7.94.7.5. Objectius de la campanya de conscienciació social
  
Els objectius de la campanya de conscienciació social seran els següents:
  
- Aconseguir que els ciutadans entenguen la problemàtica dels residus i coneguen els diferents factors implicats (aspecte cognoscitiu)
  
- Crear consciència en els ciutadans sobre l'impacte ambiental d'una gestió inadequada dels residus i de la necessitat d'aplicar un model més correcte, encara que aquest exigisca un major esforç (aspecte emocional)
  
- Conscienciar sobre les implicacions ambientals de la compra i l'ús de qualsevol producte o servei.
  
- Donar a conéixer el model de gestió de residus i el paper dels diversos agents socials en la cadena de consum: productors, distribuïdors, venedors i consumidors (què deuen i poden fer).
  
- Aconseguir que els ciutadans deprenguen a distingir les diferents fraccions dels residus que han de separar en origen, principalment la matèria orgànica i els residus perillosos, i la manera en què han d'entregar-la als sistemes de recollida selectiva
  
- Canviar els hàbits quotidians, (en un percentatge prou significatiu) dels ciutadans, pel que fa a la reducció (evitar els embalatges superflus, envasos no retornables, productes d'un sol ús, etc...), la recollida selectiva de les fraccions valoritzables i la recollida selectiva dels residus especials
  
- Incentivar l'ús i consum de productes de menor impacte ambiental o provinents del reciclatge
  
- Aconseguir que els distribuïdors i venedors tinguen l'incentiu i la sensibilitat per a participar activament en el model de gestió, mirar d'oferir als seus clients la possibilitat de generar menys residus (productes sense embalatges superflus, productes que no generen residus especials...), col·laborar en la seua valoració (envasos i embalatges retornables o reciclables...) i afavorir la compra de productes reciclatges i d'ecobalanç positiu
  
- Proporcionar als diversos agents socials un sistema d'informació àgil i fonamentat sobre els diversos condicions que afecten al Pla Zonal de Residus, que els done suport i evite la circulació d'idees tòpiques i inexactes.
  
- Coordinar la participació en l'arreplegada selectiva segons les característiques locals de cada municipi.
  
Aquests objectius generals de la campanya de conscienciació hauran d'ajudar a aconseguir els objectius quantitatius del Pla Zonal de Residus.
  
5.32.4.6. Planificació cronològica de la campanya
  
En funció de la seua distribució en el temps han de desenvolupar-se dues tipus d'elements de comunicació:
  
- Comuns i simultanis, per a tot el territori en què s'aplicarà el Pla de Gestió de Residus. Aquests elements corresponen bàsicament a la fase inicial de la campanya i al seguiment i són principalment les actuacions en els mitjans de comunicació (TV, premsa i ràdio), les inauguracions de les instal·lacions de tractament, la presentació oficial del Pla de Gestió, les exposicions, etc.
  
- Específics per als municipis, de manera que cada municipi els distribuïsca en funció de la seua planificació cronològica. Corresponen a la fase de posada en marxa del programa en el municipi. Aquests elements són principalment: la distribució de correu personalitzat als habitants del municipi, la distribució de material (tríptic de sensibilització, guia de segregació, migs de segregació interna), les visites porta a porta, etc.
  
La campanya tindrà tres fases ben diferenciades: inicial, de posada en marxa, i de seguiment; (cada una amb uns elements de comunicació concrets i diferents).
  
- Fase Inicial:
  
És una fase fonamentalment descriptiva. Donada la importància que els ciutadans coneguen la gestió dels residus sòlids urbans i l'arreplegada selectiva, es crearà una sèrie d'actuacions de comunicació general perquè termes com «residus», «recollida selectiva», «reciclatge», etc., passen a formar part de les inquietuds i preocupacions de la major part de la població. Al mateix temps, aquesta actuació contribuirà a crear una certa expectativa per a la posada en marxa del nou sistema de recollida i gestió.
  
Per a aquesta campanya, s'utilitzaran diversos elements de comunicació com:
  
- Articles de premsa
  
- Realització d'un vídeo sobre el Pla de Gestió en general
  
- Preparació d'una exposició itinerant de caràcter general sobre residus oberta al públic
  
- Exposicions en les instal·lacions de gestió que s'inauguren i jornades de portes obertes
  
Sessions informatives per a associacions i col·lectius específics; particularment per a aquells que deuran participar en la recollida porta a porta
  
Preparació de material didàctic per als escolars
  
Edició i distribució d'un tríptic de sensibilització
  
Preparació del voluntariat que realitzarà les visites «porta a porta» en la següent fase de la campanya.
  
Realització d'enquestes per a conéixer l'opinió dels ciutadans en condicions com la consciència mediambiental, el nivell de coneixement de la recollida selectiva, la imatge de l'actual sistema de recollida, el grau de predisposició a participar en la recollida selectiva i les motivacions més importants, per a trobar arguments de pes sobre els quals fonamentar la campanya.
  
Aquestes enquestes, a més de permetre conéixer el nivell de sensibilització dels ciutadans i les seues preocupacions en aquest àmbit, faran una important funció com a element de comunicació i educació, perquè moltes vegades desperten la consciència dels ciutadans enquestats.
  
La campanya de comunicació es dirigirà a tots els ciutadans, però hi haurà elements concrets per a determinats grups o col·lectius que, donades les seues característiques, es faran mitjançant canals de comunicació específics. Per exemple, es preveu la preparació de material adequat per a la premsa, els escolars, les associacions de veïns, els comerços, les oficines i els mercats, entre altres.
  
- Posada en marxa de la campanya
  
La posada en marxa de la campanya requereix unes actuacions de comunicació amb un contingut molt concret que ha de coordinar-se amb la posada en marxa del sistema d'arreplegada de residus. Per aquest motiu, els elements de comunicació que es dissenyen es distribuiran als ajuntaments, de forma que cada un els distribuïsca a la població uns dies abans de la posada en marxa de la recollida.
  
Entre els diferents elements de comunicació que es poden realitzar per a aquesta etapa es troben:
  
- Enviament d'una carta conjunta de la Conselleria de Medi Ambient i de les autoritats locals, demanant la participació ciutadana i informant del dia en què començarà a funcionar el nou sistema de recollida.
  
- Visites porta a porta (amb voluntaris ben preparats).
  
- Col·locació de cartells informatius en els portalssobre la ubicació dels contenidors d'arreplegada selectiva.
  
- Reunions o visites informatives a comerços, mercats, escoles, bars i restaurants.
  
- Distribució adhesiu entre els comerços, escoles i altres agents col·laboradors, amb la figura i el color del contenidor previst per a l'arreplegada de cada fracció.
  
També és important, com un element més de comunicació, la publicació o la difusió a través de la premsa local dels primers resultats del programa (per exemple, mitjançant les ràdios municipals).
  
- Seguiment
  
Aquesta és, sens dubte, la fase més llarga de la campanya. El seu objectiu és consolidar la segregació en origen i la participació per part dels ciutadans i col·lectius. Els propòsits que persegueix aquesta fase s'indiquen a continuació:
  
- Augmentar la participació
  
- Millorar la qualitat dels materials segregats
  
- Evitar la desmotivació dels ciutadans, passada la primera fase de la campanya.
  
Durant aquesta fase, a més de la informació als ciutadans, s'hauran de continuar:
  
- Els contactes directes amb els mitjans de comunicació
  
- Les accions recordatòries dels materials sol·licitats als punts d'entrega
  
- Els programes d'educació a les escoles amb l'organització de tallers de reciclatge, de compostatge, jornades sobre ecologia, etc.
  
- Les enquestes als ciutadans per a conéixer el grau de participació i el grau de satisfacció amb el servei
  
2.11 Criteris per al desenvolupament dels projectes de gestió
  
Els projectes de gestió es presentaran una vegada constituït el Consorci o Mancomunitat de municipis que integren l'àmbit de l'àrea de gestió corresponent. L'elaboració dels projectes de gestió podran realitzar-se per el propi Consorci o Mancomunitat o per persones físiques o jurídiques, En desenvolupament d'aquest Pla zonal es podran presentar els següents Projectes de Gestió de residus per a les àrees de gestió:
  
- Proyecte de gestió de residus sòlids, urbans i residus de jardineria. Aquest projecte inclourà la construcció del complex de valorització descrit en l'apartat 2.2 del present document. La xarxa d'ecoparcs, així com la gestió dels residus recollits en aquestes instal·lacions.
  
- Projecte de gestió de residus d'obra i construcció i voluminosos. Aquest projecte inclourà la construcció de la planta de reciclatge ?unitat de tractament de residus de la construcció i demolició i residus voluminosos- descrita en l'apartat 2.3. del present document i abocaments d'inerts. Els residus a tractar seran els voluminosos i inerts urbans, així com altres residus inerts de construcció.
  
- Altres projectes de gestió que les administracions competents consideren necessari.
  
Els projectes de gestió que desenvolupen el pla zonal corresponent, contindran com a mínim:
  
a) L'àmbit territorial i la categoria o tipus de residu que constitueix el seu objecte, sempre en referència a l'àrea de gestió corresponent.
  
La delimitació territorial no podrà excloure del seu àmbit territorial àrees que dins de la mateixa zona, establerta pel pla zonal, no tinguen entitat suficient per a constituir un àmbit de gestió propi del residu objecte del projecte.
  
b) La localització de les infraestructures amb un grau de detall 1/5.000, en cas de caldre la seua construcció.
  
c) Avantprojecte de les instal·lacions on es defineixen le dimensions i característiques de les infraestructures, obres i instal·lacions necessàries per a l'execució del projecte de gestió.
  
d) Pla de gestió-explotació de les instal·lacions
  
e) El calendari d'execució de les infraestructures i instal·lacions i el termini en què finalitzaran les obres i es posarà en funcionament el servei de gestió de residus.
  
f) S'establirà el termini de durada de la gestió del servei.
  
g) En el cas d'infraestructures de valorització i eliminació de residus es requerirà un estudi de detall de l'emplaçament en el qual es realitzaran els sondejos, assajos i treballs de camp necessaris per a determinar:
  
- Permeabilitat del terreny
  
- Estabilitat de talussos
  
- Problemes d'expansivitat
  
- Agresivitat química del sòl
  
- Nivell freàtic i hidrogeologia
  
Aquestos paràmetres hauran de complir amb els criteris establerts en el PIR i en la Directiva 31/99 per a ubicació d'abocadors.
  
h) Estudi econòmicfinancer i càlcul de la Taxa de tractament per a cobrir l'amortització de les instal·lacions i despeses d'explotació del servei i fórumla per a la seua actualització en els diferents anys.
  
i) Criteris per al control de funcionament i qualitat de les instal·lacions.
  
j) Aquelles altres que vinguen establertes per una norma de rang superior.
  
El Pla de Gestió en els Porjectes de Gestió, que inclourà, almenys:
  
1. Les tècniques de valorització i eliminació de residus.
  
2. Justificació del compliment dels objectius de valorització i eliminació conforme al que estableix l'apartat 1.1.6. del present pla zonal.
  
4. Els compromissos assumits, distingint entre aquells que siguen mínims i imprescindibles i aquells altres de millora o complementaris.
  
La constitució de garanties conforme a la Llei 13/1995 de 18 de maig, de Contractes de les Administracions Públiques.
  
5. La forma de prestació del servei o serveis inclosos en el pla de gestió.
  
6. Els estudis i compromisos economicofinancers relatius a les inversions i al finançament de les actuacions a realitzar. Tots els costos de les obres, instal·lacions, explotació i qualsevol altre derivat de la seua construcció o gestió seran a càrrec de l'adjudicatari del pla de gestió.
  
7. Termini, forma i condicions en què, si és procedent, revertiran les instal·lacions i els terrenys a l'administració.
  
8. Organigrama general del personal que gestionarà les plantes.
  
9. Descripció de la maquinària, vehicles i altres mitjans auxiliars que seran destinats a l'explotació.
  
10. Pla de manteniment d'instal·lacions i equips.
  
11. Consums previstos d'energia, aigua i altres reactius o materials
  
12. Els projectes de gestió que valoren la matèria orgànica i obtinguen compost hauran d'incloure també un pla de qualitat del producte, on s'indique la quantitat de compost a mostrejar i les analítiques a realitzar. A més haurà d'incloure un sistema de control de l'etiquetatge del compost.
  
L'Avantprojecte de les Instal·lacions contindrà:
  
- Memòria: Descripció del projecte i dels principals elements que formen la planta
  
Dimensionament del procés
  
Diagrames generals del procés
  
Balanços de masses i energia, si és procedent
  
Marques, tipus i diferents característiques dels equips i maquinària mòbil o fixa
  
Pla d'obres
  
- Plànols: plànols generals, de conjunt, de situació i de detall, estructurals i mecànics, suficients i necessaris perquè l'obra quede perfectament definida i que no puguen donar lloc a equívocs.
  
- Plec de condicions tècniques: Descripció de les obres i relació de prescripcions.
  
Especificacions dels equips.
  
- Pressupost: es confegiran incloent totes les partides necessàries per a l'execució d'obres.
  
- Estudi d'Impacte Ambiental, el contingut del qual s'ajustarà a la Llei Valenciana d'Impacte Ambiental i Reglament de la desenvolupa.
  
- Pla de qualitat: s'elaborarà un pla de qualitat per a l'execució dels treballs, que inclourà l'elecció del laboratori especialitzat, on s'indique la metodologia emprada, així com els assaigs i controls que es faran durant la fase d'execució de les obres.
  
L'estudi economicofinancer del projecte de gestió contindrà:
  
1. Capacitat de la planta segons l'avantprojecte d'execució
  
2. Rendiment de les infraestructures i maquinària.
  
3. Cost de reparacions i manteniment previst de l'obra civil, separat per anys de vida útil
  
4. Cost de reparacions i manteniment previst de les instal·lacions mecàniques separats per anys de vida útil.
  
5. Cost de personal d'explotació
  
6. Cost de subministraments d'operació (aigua, electricitat, combustible, telèfon)
  
7. Cost de depuració d'efluents
  
8. Bonificació per venda de materials i/o electricitat.
  
9. Interessos de finançament, termini d'amortització i cost de l'amortització.
  
10. Càlcul de la taxa per habitant i per quilo tractat.
  
2.12 Criteris per a l'adjudicació
  
Els criteris de valoració que poden servir per a l'adjudicació i la ponderació que se'ls atribueix, són els següents:
  
1. Solució tècnica proposada en què es pose de manifest el grau d'aprofitament dels recursos continguts en els residus i minimització dels abocaments de rebuig i impacte ambiental.
  
- Minimització en el consum energètic, aigua i producció de lixiviats.
  
- Fiabilitat en la mesura dels paràmetres de control, simplicitat del procés i fiabilitat respecte a la reposició dels equips
  
2. Proposta econòmica financera de la taxa a repercutir
  
3. Experiència en obres similars de la tecnologia proposada, així com en l'explotació d'instal·lacions per al tractament de residus


Còpia Permalink ELI