Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9335, del 10-05-2022 (2022/3781)

RESOLUCIÓ de 26 d'abril de 2022, de la Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, per la qual s'autoritza la modificació d'espècies a cultivar en l'establiment d'aqüicultura marina amb número de registre 57, Moluscos Santa Pola, SL, enfront del terme municipal de Santa Pola. Expedient AMIA/03.0027.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9335

Data del DOGV
:   10-05-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2022/3781


Data del document
:   26-04-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * aqüicultura

RESOLUCIÓ de 26 d'abril de 2022, de la Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, per la qual s'autoritza la modificació d'espècies a cultivar en l'establiment d'aqüicultura marina amb número de registre 57, Moluscos Santa Pola, SL, enfront del terme municipal de Santa Pola. Expedient AMIA/03.0027. [2022/3781]  
Vista la Resolució de 31 d'agost de 2021, de la Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, per la qual s'autoritza a Moluscos Santa Pola, SL, la instal·lació d'un establiment d'aqüicultura en terrenys de domini públic marítim terrestre, enfront del terme municipal de Santa Pola, amb núm. de registre 57.  
Vista la sol·licitud presentada pels interessats el 7 de setembre 2021, per a realitzar una modificació no substancial, consistent a augmentar-hi les espècies de cultiu.  
Vista la Resolució de la Direcció General de la Costa i de la Mar de data 14.02.2022, que autoritza aquesta modificació no substancial.  
Vista la Resolució modificativa de la declaració d'impacte ambiental de data 11.04.2022, que deixa sense efecte la DIA de data 6 de maig de 2021.  
Vista la proposta de la directora territorial de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica d'Alacant de 13 d'abril 2022.  
De conformitat amb el que s'estableix en l'article 26 de la Llei 5/2017, de 10 de febrer, de la Generalitat, de Pesca Marítima i Aqüicultura de la Comunitat Valenciana, aquesta Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca resol:  
  
Primer  
Autoritzar l'ampliació d'espècies en la granja marina Moluscos Santa Pola, SL, CIF Y63515774, domiciliada al C/ Llotja Vella del Moll Pesquer, s/n, 03414 Santa Pola (Alacant), amb núm. de registre 57.  
  
Segon  
No es modificaran la producció màxima total, l'ocupació, la tecnologia de cultiu, l'abalisament o qualsevol altra característica del projecte.  
  
Tercer  
Característiques de la instal·lació després de les modificacions:  
Tipus de cultiu: granja marina  
Mètode cultiu: long-line de tipus submergit.  
  
Superfície total: 780.000 m²  
Espècie Producció màxima (tones/any)  
Ostrea edulis (ostra plana) 113  
Mytilus galloprovincialis (clòtxina) 9  
Pecten jacobaeus (petxina de pelegrí) 3  
Chlamys varia (petxina) 10  
  
  
  
Coordenades geogràfiques perimetrals (UTM Fus 30 ETRS89)  
  
 X Y  
Boia 1: 717.113,84 4.225.897,64  
Boia 2: 717.260,92 4.225.207,45  
Boia 3: 716.206,80 4.224.722,14  
Boia 4: 716.026,97 4.225.328,17  
  
  
Quart  
L'incompliment de les prescripcions o condicions ací establides se sancionarà administrativament, de conformitat amb la Llei 5/2017, de 10 de febrer, de la Generalitat Valenciana, de pesca marítima i aqüicultura de la Comunitat Valenciana.  
Contra la present resolució, que no posa fi a la via administrativa, es podrà interposar recurs d'alçada davant el secretari autonòmic d'Agricultura i Desenvolupament Rural, en el termini d'un mes comptat des de l'endemà de la notificació de la present resolució, de conformitat amb el que es disposa en l'article 121 i 122 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
  
  
València, 26 d'abril de 2022.- El director general d'Agricultura, Ramaderia i Pesca: Antonio Quintana Martínez.  
  
  
CONDICIONANTS  
  
Subdirecció General de Biodiversitat  
1. Es recorda que les modificacions previstes no podran suposar canvis en l'ocupació, superfície concessional o capacitat de producció en relació amb les instal·lacions actuals. Qualsevol canvi en l'activitat requerirà un nou informe per part de l'òrgan gestor dels espais protegits.  
  
2. S'ha d'assegurar que els punts de fondeig no siguen modificats per a la instal·lació de les boies ni dels caps previstos per al sistema de policultiu.  
3. Atés que en els fons de la Comunitat Valenciana existeixen registres de presència de nacra (Pinna nobilis), espècie protegida declarada ?en situació crítica- per Ordre TEC/1078/2018, de 28 de setembre, en cas de localitzar-se exemplars vius, es georeferenciaran i es contactarà amb aquesta Subdirecció General (woxsprvipbfv@lqhzlb.yy), a l'efecte d'establir mesures per a assegurar-ne la protecció.  
4. Haurà d'assegurar-se que els llastos existents i altres instal·lacions del sistema de fondeig estan dimensionats per a ser capaços de suportar els esforços de les noves instal·lacions.  
5. El sistema de fondeig comptarà amb els elements necessaris perquè cap de les seues parts puga arrossegar-se pels fons. S'ha d'assegurar que el cap que uneix els dos llastos per als pectínids no tinga un efecte d'arrossegament sobre els fons.  
6. Els elements que s'instal·len en mar han de ser objecte d'un adequat manteniment i vigilància, que assegure que cadascuna de les seues parts conserva les característiques adequades per a la seua funció, al llarg del període en el qual estiguen situats en la mar. S'haurà de comprovar que el sistema d'ancoratge es troba adequadament fixat i sense indicis de desgast o corrosió, amb flotabilitat, de manera que no puga produir-se'n el trencament ni la pèrdua en la mar de les boies emprades ni dels elements utilitzats. A més, s'haurà d'inspeccionar l'estat perquè les instal·lacions no perden qualitat i arriben a generar afeccions a la Xarxa Natura 2000 per contaminació accidental, sorolls molestos, fugida d'individus o captures accidentals.  
Les tasques de comprovació han de realitzar-se amb la periodicitat suficient i, en tot cas, inferior a la vida útil que resulte esperable per al sistema instal·lat. A més, també s'haurà de realitzar una inspecció de tota la instal·lació després d'episodis de temporal o borrasca, amb vent i onatge intens, a fi d'identificar trencaments o avaries. En cas de danys, aquests hauran de reposar-se com més prompte millor.  
  
7. Amb la finalitat de minimitzar les interaccions que el desenvolupament d'aquesta activitat poguera ocasionar sobre els ramats costaners de dofí mular (Tursiops truncatus) i altres espècies de cetacis, s'evitarà la interacció en l'aigua entre bussos de les granges i els cetacis, així com l'alimentació intencionada dels animals que puguen aproximar-s'hi. De fet, està prohibit emetre sorolls o utilitzar substàncies o aliments (feeding) amb el propòsit d'atraure o repel·lir la fauna o modificar-ne el comportament.  
8. La presència d'un o diversos exemplars de l'espècie Tursiops truncatus de manera permanent en instal·lacions, interactuant amb els bussos o embarcacions, haurà de ser comunicada a l'òrgan gestor de l'espai protegit.  
9. Es prohibeix qualsevol activitat o comportament que puga causar molèstia o dany a cetacis, tortugues marines o ocells marins protegits. En aquest sentit, abans de començar les activitats d'instal·lació, revisió, manteniment de les instal·lacions de la granja marina s'haurà de comprovar que aquestes activitats no puguen danyar les espècies presents en aquest moment en la zona.  
10. En el cas de ferir una tortuga o cetaci o si es troba un d'aquests animals ferit o mort, s'haurà d'avisar el 112 com més prompte millor i indicar-li la posició, hora i circumstàncies de la troballa. Així mateix, s'haurà d'informar la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina (ftgriovulbga@ mbivej.bo).  
11. Durant les activitats s'haurà de garantir que l'emissió de sorolls siga mínima, evitant sons estridents que pertorben la tranquil·litat dels animals, excepte per motius de seguretat o d'emergència.  
  
12. Tots els residus originats durant la desinstal·lació / instal·lació de qualsevol element existent en la zona de fondeig, que no siguen reutilitzats, així com les caigudes d'eines o despreniments dels artefactes, han de ser recollits pels titulars i portats a port per a ser tractats per gestors autoritzats. Mai no podran ser llançats a la mar. Es prohibeix realitzar abocaments, de qualsevol naturalesa, a la mar.  
  
13. S'hauran de fer plans de contingència i protocols d'actuació per a minimitzar els danys i perjudicis davant un fenomen meteorològic extrem en la mar Mediterrània. Aquests poden ocasionar el trencament de les instal·lacions.  
14. S'haurà de disposar de plans de contingència per a un possible enganxament d'ocells, cetacis o tortugues marines, que inclouran les mesures previstes per a evitar o mitigar el dany, en cas d'atrapada.  
15. Es mantindrà un registre de la vigilància i seguiment de la concessió i els seus voltants per personal qualificat, convenientment format i amb coneixement dels corresponents protocols d'actuació en cas d'atrapada o presència d'ocells, cetacis i tortugues marines.  
  
16. S'hauran de minimitzar les fonts de llum durant la nit, amb les necessàries garanties per a la seguretat de les embarcacions i tripulació, per a evitar l'enlluernament, la desorientació dels ocells marins i les molèsties a les espècies aquàtiques.  
17. Es retirarà qualsevol sistema d'ancoratge ja existent en la zona sol·licitada que no es pense usar en aquest projecte.  
18. El PVA haurà de ser indicat en la declaració d'impacte ambiental. Els informes hauran de presentar-se de manera que permeten comparar les dades obtingudes en anys anteriors. A més, se n'haurà de realitzar un seguiment:  
- Informar de les espècies i nombre d'exemplars d'espècies de cetacis, tortugues o ocells morts o ferits en les instal·lacions, i mesures preses per a evitar que aqueixos accidents es repetisquen en un futur.  
- S'ha de realitzar un seguiment anual de les praderies de posidònia oceànica més pròximes a la instal·lació. Per al seguiment hauran d'establir-se una sèrie d'estacions de caracterització i seguiment distribuïdes en tres zones principals: a) influència màxima (la més pròxima i/o la que més probablement rep la influència de l'impacte); influència intermèdia (zones més allunyades a continuació de la zona d'afecció màxima); i zones de control o referència (zones allunyades que no reben influència de cap activitat). Per a l'establiment de les zones, s'hauran de tindre en compte les direccions predominants dels corrents (no sols la més dominant), de manera que hauria d'establir-se més d'una zona d'influència intermèdia. En cada zona s'establiran, com a mínim, tres estacions de mostreig. En la mesura que siga possible s'intentaran utilitzar estacions que ja s'hagen utilitzat anteriorment si es disposa de dades d'anys anteriors al començament de les obres del projecte. Les estacions han de tindre característiques ambientals similars (profunditat, orientació, tipus de substrat, pendent de la plataforma, tipus de sediment, etc.), de manera que siguen comparables entre si. La distància entre estacions dependrà de les característiques de l'actuació i la seua àrea d'influència potencial. L'estat de les prades en l'àrea d'influència es determinarà mitjançant comparació estadística amb les estacions «control» de referència. En cada estació de mostreig s'han de realitzar tres mesuraments de densitat i de cobertura. Els resultats hauran d'analitzar-se mitjançant una anàlisi ANOVA (Contrast d'hipòtesi H0: si existeixen diferències significatives per a ZixTj (p0,05)). Quant a la periodicitat, s'ha de realitzar un mostreig anual, i el primer es farà abans de la posada en marxa de la instal·lació. S'ha de procurar que el mostreig es produïsca en la mateixa estació de l'any, per a evitar l'efecte de la variabilitat estacional dels diferents descriptors. A l'hora de presentar els resultats en els informes, s'han de comparar les dades obtingudes en l'últim mostreig, amb les que es tinguen disponibles d'anys anteriors.  
19. En qualsevol cas, si el pla de seguiment indicara que el funcionament de la instal·lació està causant perjudici a la prada de posidònia oceànica, s'hauran d'incloure les mesures correctores o les modificacions necessàries en la instal·lació o en el seu funcionament per a revertir aquesta afecció. Aquestes mesures o modificacions hauran de ser informades a la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina (mnjpmlfigatwuykqol@ dxikih.om)  
20. Com que es necessita una embarcació per a la realització de les activitats de producció i per al manteniment de les instal·lacions, s'adoptaran mesures de bones pràctiques durant la navegació:  
- Es recorda que les actuacions a realitzar es troben dins de l'àmbit de dos espais marins de la Xarxa Natura 2000 amb presència de cetacis, ocells i tortugues marines, per la qual cosa es recomana reduir la velocitat de les embarcacions de motor, a fi d'evitar possibles col·lisions amb aquestes espècies, excepte per estrictes raons de seguretat, de caràcter puntual.  
- Es recomana minimitzar els sorolls generats per l'embarcació i la maquinària a utilitzar; per a això, s'ha d'assegurar que tinguen la documentació i inspeccions al dia, complint amb la normativa vigent en contaminació sonora.  
- Si durant la navegació s'acostaren a l'embarcació cetacis o tortugues marines, no es modificarà el rumb i s'evitaran maniobres que puguen comprometre'n la seguretat; en cap cas es realitzaren maniobres d'aproximació. Pel que fa als cetacis, s'hauran de seguir les instruccions del Reial decret 1.727/2007, de 21 de desembre, pel qual s'estableixen mesures de protecció dels cetacis.  
  
- S'evitarà travessar amb embarcació o fondejar en les proximitats de les basses d'ocells que pogueren formar-se en la làmina d'aigua.  
21. S'haurà de remetre còpia dels informes de seguiment periòdics a la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina (pet-jzosfydbredtkfh@zaicxz.xw), tot indicant si existeixen noves mesures preventives o correctores.  
22. S'ha de garantir l'accés a les instal·lacions als agents mediambientals de la Direcció General de Biodiversitat, Boscos i Desertificació del Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic, quan ho requerisquen per a la possible realització d'inspeccions.  
  
  
Direcció General de la Costa i de la Mar  
L'informe emés el 14 d'agost de 2020, per la Subdirecció General per a la Protecció de la Mar d'aquest ministeri, de compatibilitat amb els objectius de l'estratègia marina de la demarcació llevantina'balear, i l'informe emés el 16 de novembre de 2020 per la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina d'aquest ministeri, referent als aspectes ambientals de l'afecció de la granja marina de l'assumpte a la Xarxa Natura 2000, en relació al possible efecte sobre els espais LIC+ZEPA Espai Marí Tabarca (ES0000214) i ZEPA Espai Marí Tabarca-Cap de Palos (ES00058), continuen vigents. No obstant això, a la vista de la modificació sol·licitada, s'haurà de prestar especial atenció al compliment de la condició 2.b) d'aquest últim informe: «No s'hi cultivaran espècies exòtiques. Quant a les espècies localment absents de manera natural, s'haurà de comptar amb la deguda autorització prèvia de l'òrgan gestor abans de fer-ne el cultiu.»  
  
Resolució modificativa de la declaració d'impacte ambiental (DIA)  
  
Amb la finalitat de facilitar l'acompliment dels condicionants ambientals, es procedeix a unificar-los deixant sense efecte els de la declaració d'impacte ambiental de 6 de maig de 2021, condicionants que s'amplien adoptant la redacció següent:  
1. Abans de l'inici de l'activitat es retiraran les infraestructures existents que no vagen a ser utilitzades procedint a la restauració física del medi afectat.  
  
2. Protecció de la biodiversitat:  
a) No se situaran les línies de cultiu sobre hàbitats sensibles, com prades de fanerògames marines, fons coral·lígens i fons de Maerl.  
  
b) No es cultivaran espècies exòtiques. Quant a les espècies localment absents de manera natural, s'haurà de comptar amb la deguda autorització prèvia de l'òrgan gestor abans de procedir al seu cultiu.  
c) Protecció de la fauna:  
c.1. Protecció de mamífers marins:  
- L'ús per les instal·lacions aqüícoles de «pingers» o altres dispositius acústics de dissuasió (de mamífers marins), només es realitzarà prèvia autorització administrativa de l'òrgan gestor de l'espai, després d'adequada justificació de la seua necessitat i avaluació posterior de la seua efectivitat.  
  
- S'evitarà la interacció en l'aigua entre els bussos de la granja i els ramats costaners de dofí mular (Tursiops truncatus), evitant a més l'alimentació intencionada dels animals. La presència d'un o diversos exemplars de l'espècie Tursiops truncatus, de manera permanent en les instal·lacions, interactuant amb els bussos o embarcacions, haurà de ser comunicada a l'òrgan gestor de l'espai protegit.  
- Els gestors de les instal·lacions d'aqüicultura col·laboraran amb els programes de seguiment de les poblacions de cetacis, almenys, autoritzant i facilitant la col·locació de sistemes de seguiment passiu per a la detecció de la presència d'individus de l'espècie Tursiops truncatus.  
  
- S'hauran de seguir les instruccions del Reial decret 1.727/2007, de 21 de desembre, pel qual s'estableixen mesures de protecció dels cetacis.  
c.2. Protecció d'ocells: Les embarcacions usuàries de les instal·lacions han d'evitar passar prop dels grups d'ocells marins que es formen al capvespre. Els treballs d'instal·lació es realitzaran respectant les zones i èpoques de nidificació dels ocells reproductors.  
c.3. El promotor col·laborarà en la conservació de les tortugues marines recollint aquelles que es troben en els voltants de les seues instal·lacions i hagen pogut patir algun dany, tot avisant l'autoritat competent per al seu trasllat a centre de recuperació. En el cas que tals danys provinguen de les estructures del cultiu, es comunicarà al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, juntament amb les mesures correctores adoptades.  
c.4. En el cas que en els fons es localitzen exemplars vius de l'espècie Pinna nobilis, es georeferenciaran i es contactarà amb la S.G. de Biodiversitat Terrestre i Marina (bcfhiccapmep@ lxfloh.br).  
c.5. Mesures de caràcter general:  
- Es redactaran plans de contingència amb les possibles mesures previstes per a evitar danys o mitigar-los en cas d'enganxament o atrapada d'ocells, cetacis o tortugues.  
- Es minimitzarà l'emissió de llum nocturna, tenint en compte les garanties de seguretat, per a evitar enlluernaments a ocells i espècies aquàtiques.  
- Amb la finalitat d'evitar molèsties o danys a espècies protegides, abans de fer qualsevol activitat d'instal·lació, revisió o manteniment de les instal·lacions, s'haurà de comprovar que no es causarà cap dany a les espècies presents en la zona, i es prohibeix en general qualsevol comportament que puga causar molèstia o dany a tortugues, cetacis o ocells protegits.  
- Es mantindrà un registre de la vigilància i seguiment de la concessió i els seus voltants per personal qualificat, convenientment format i en coneixement dels corresponents protocols d'actuació en cas d'atrapada o presència d'ocells, cetacis i tortugues marines.  
  
  
3. Elements de la instal·lació:  
- Hauran de ser dimensionats per a resistir els esforços que puguen patir al llarg del període en el qual estiguen instal·lats en la mar, de manera que no puga produir-se'n el trencament i la pèrdua en la mar de les boies emprades o cap dels elements necessaris, considerant les noves instal·lacions i assegurant que cadascuna de les parts conserva les característiques.  
- El nombre de morts emprats serà el mínim imprescindible per a fer l'estructura viable des del punt de vista tècnic, augmentant el seu pes per a aconseguir els mateixos objectius enfront de la instal·lació de múltiples elements enllaçats per cadenes sobre els fons.  
- La instal·lació dels morts i altres elements no ha de dur-se a terme deixant que caiga fins al fons pel seu propi pes des de l'embarcació, sinó amb el control i supervisió per treballadors subaquàtics, amb eines apropiades com una grua en l'embarcació o globus elevadors.  
- Els elements que s'instal·len (elements dels trens de fondeig, trens de fondeig morts d'ancoratge) han de ser objecte de manteniment i vigilància. El sistema de fondeig comptarà amb els elements necessaris perquè cap de les seues parts puga arrossegar-se pels fons.  
  
4. Successos accidentals/fenòmens meteorològics extrems i fauna:  
  
- Es realitzarà una revisió de les instal·lacions després de cada temporal amb la finalitat de detectar danys en les instal·lacions i es realitzarà un manteniment periòdic per a garantir que els caps romanen tibants, no sols després de temporals, a fi d'evitar possibles captures accidentals d'exemplars de fauna marina inclosos en el Reial decret 139/2011, de 4 de febrer, per al desenvolupament del Llistat d'Espècies Silvestres en Règim de Protecció Especial i del Catàleg Espanyol d'Espècies Amenaçades. Així mateix, hauran de comunicar, a l'autoritat competent i a aquesta Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina, qualsevol captura accidental d'aquestes espècies en l'estructura de caps.  
  
- S'assegurarà el correcte manteniment del conjunt de les estructures flotants i la realització d'un seguiment visual constant que n'avalue l'efectivitat per a evitar l'enganxament d'ocells.  
- S'hauran de realitzar plans de contingència i protocols d'actuació per a minimitzar els danys i perjudicis que es puguen ocasionar davant els recurrents fenòmens meteorològics extrems en la mar Mediterrània. Aquests ocasionen el trencament de les instal·lacions i la mortaldat de gran quantitat d'individus, que acaben arribant morts i en divers estat de descomposició, a les costes.  
  
5. Protecció del fons marí:  
- Es registraran de manera precisa les coordenades d'ubicació de cada punt de fondeig, comprovant l'estat dels fons i realitzant fotografies de cadascun, tant a l'inici del període d'autorització com a la seua finalització. La supervisió directa d'aquestes operacions servirà per a evitar el risc d'afecció a espècies protegides de tipus sèssil. Amb aquesta informació es realitzarà un seguiment per a estudiar la influència de la instal·lació sobre les comunitats biològiques. Hauran de realitzar-se un informe sobre l'estat dels fons i la probable afecció dels morts en situació preoperacional, així com informes periòdics de l'estat dels fons durant la vida útil de la instal·lació.  
  
  
6. Prevenció de la contaminació:  
Els residus originats, durant el conreu, caigudes d'eines o despreniments dels artefactes, han de ser recollits pels titulars i portats a port per a ser tractats per gestors autoritzats. Mai no podran ser llançats a la mar. Totes les instal·lacions tindran en compte els possibles riscos climàtics existents en la ubicació triada (pluges i temporals marítims) evitant així abocaments contaminants a la mar.  
  
  
7. Contaminació acústica marina: com que es necessita una embarcació per al fondeig de morts i ancores, se seguiran les recomanacions del document tècnic sobre impactes i mitigació de la contaminació acústica marina (MAGRAMA 2012), i els manuals del «Curs d'observador de mamífers marins i tècnics d'acústica passiva per a operar en aigües espanyoles (MAGRAMA 2014)».  
  
8. Qualsevol ampliació de l'activitat haurà d'evitar el seu emplaçament en cotes més succintes per la possible afecció a la prada de posidònia.  
  
9. Es realitzarà el programa de vigilància ambiental següent:  
9.1. Es realitzarà un mostreig previ a l'entrada en funcionament de l'activitat, mesurant-se els paràmetres i en els punts que s'estableixen en l'apartat següent.  
9.2. S'executarà el Pla de vigilància ambiental següent:  
  
Aigua  
- El mostreig es realitzarà en columna integrada d'aigua.  
- Els mostrejos es realitzaran en tres punts en sentit SW des del punt mitjà de l'última línia de gàbies d'engreixament a 25, 100 i 200 m per a controlar l'abast de la possible afecció. A més, es mostrejarà un punt situat a 300 m en sentit NE des del punt mitjà de la primera línia de gàbies d'engreixament que es prenga de referència com a blanc ambiental.  
- Freqüència trimestral.  
- Paràmetres: clorofil·la a (g/l), amoni (mol NH4/l), nitrits (mol NO2/l), nitrats (mol NO3/l), fosfats (mol PO4/l), sòlids en suspensió (mg/l), oxigen dissolt (% saturació O2), pH, transparència i terbolesa (UNF).  
Sediment  
- Els punts de control seran els mateixos que per a la columna d'aigua.  
- Freqüència semestral.  
- Paràmetres: granulometria, COT (%) Nitrogen Kjeldahl (mg/Kg), fòsfor total (mg/kg), pH, potencial redox.  
Estimació d'abocaments, anualment s'estimarà el contingut de nitrogen, fòsfor i sòlids en suspensió aportats al mitjà.  
Es realitzarà el seguiment de les espècies de «loom».  
Seguiment de les prades de posidònia oceànica: s'ha de realitzar un seguiment anual de les prades de posidònia oceànica més pròximes a la instal·lació. Per al seguiment hauran d'establir-se una sèrie d'estacions de caracterització i seguiment, distribuïdes en tres zones principals: influència màxima (la més pròxima i/o la que més probablement rep la influència de l'impacte), influència intermèdia (zones més allunyades a continuació de la zona d'afecció màxima) i zones de control o referència (zones allunyades que no reben influència de cap activitat).  
  
Per a l'establiment de les zones, s'hauran de tindre en compte les direccions predominants dels corrents (no sols la més dominant), de manera que hauria d'establir-se més d'una zona d'influència intermèdia. En cada zona s'establiran, com a mínim, tres estacions de mostreig. En la mesura que siga possible s'intentaran utilitzar estacions que ja s'hagen utilitzat anteriorment, si es disposa de dades d'anys anteriors al començament de les obres del projecte. Les estacions han de tindre característiques ambientals similars (profunditat, orientació, tipus de substrat, pendent de la plataforma, tipus de sediment, etc.), de manera que siguen comparables entre si. La distància entre estacions dependrà de les característiques de l'actuació i la seua àrea d'influència potencial.  
  
L'estat de les prades en l'àrea d'influència es determinarà mitjançant comparació estadística amb les estacions «control» de referència. En cada estació de mostreig s'han de realitzar tres mesuraments de densitat i de cobertura. Els resultats hauran d'analitzar-se mitjançant una anàlisi ANOVA (Contrast d'hipòtesi H0: si existeixen diferències significatives per a ZixTj (p0,05)). Quant a la periodicitat, s'ha de realitzar un mostreig anual, realitzant-se el primer abans de la posada en marxa de la instal·lació o al més prompte possible. S'ha de procurar que el mostreig es produïsca en la mateixa estació de l'any, per a evitar l'efecte de la variabilitat estacional dels diferents descriptors. A l'hora de presentar els resultats en els informes, s'han de comparar les dades obtingudes en l'últim mostreig, amb les que es tinguen disponibles d'anys anteriors.  
- El primer document elaborat en el qual es reflectisca el PVA contindrà cartografia de la ubicació de les línies de cultiu, amb inclusió dels espais i hàbitats protegits més pròxims a l'àrea d'actuació, així com cartografia dels emissors marins i, si fa el cas, altres infraestructures que en el seu funcionament puguen afectar l'activitat prevista.  
  
- Al cap de dos anys de la seua execució podrà sol·licitar-se la modificació del PVA.  
  
10. Si del seguiment del Programa de vigilància ambiental es detectara que la instal·lació està causant perjudici a la prada de posidònia oceànica, s'hauran de realitzar les mesures correctores o les modificacions necessàries en la instal·lació o en el seu funcionament per a revertir aquesta afecció. Aquestes mesures o modificacions hauran de ser comunicades a la Subdirecció de Biodiversitat Terrestre o Marina.  
  
11. Fase d'abandó del projecte: a la finalització del títol d'ocupació del domini públic marítim terrestre, i a fi de complir amb els objectius ambientals de l'estratègia marina de la demarcació llevantina'balear, es retiraran dels fons tots els morts i altres estructures que es troben en la mar.