Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7955, del 11-01-2017 (2016/9921)

RESOLUCIÓ de 17 de novembre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 68/15-AIA Segorbe.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7955

Data del DOGV
:   11-01-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/9921


Data del document
:   17-11-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 17 de novembre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 68/15-AIA Segorbe. [2016/9921]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 68/15-AIA Segorbe.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 68/15-AIA.  
Títol: Planta de fabricació i envasat de sucs i nèctars de fruites, cremes alimentàries, gaspatxos i altres.  
Promotor: New Action Next Business, SL.  
Autoritat substantiva: Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació.  
Ref. òrgan substantiu: 533/13-IPPC.  
Localització: parcel·les 5 i 159 del polígon industrial La Esperanza. Terme municipal de Segorbe (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1r. Objecte del projecte:  
L'objecte del projecte és la sol·licitud de l'autorització ambiental integrada d'acord amb la Llei 6/ 2014, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, per a una planta de fabricació i envasat de sucs i nèctars de fruites, cremes alimentàries, gaspatxos i altres ubicada en la localitat de Segorbe, província de Castelló.  
2n. Descripció del projecte segons la documentació aportada:  
El projecte s'ubica en les parcel·les 5 i 159 del polígon industrial La Esperanza del terme municipal de Segorbe, que tenen unes superfícies cadastrals de:  
- Parcel·la núm. 5: 56.736,33 m²  
- Parcel·la núm. 159: 7.357,21 m²  
Ambdues parcel·les disposen dels serveis d'energia elèctrica en MT, aigua i sanejament. En el cas de la parcel·la 5, es disposa a més del servei de gas natural, amb una estació de regulació i mesura.  
\* En la parcel·la 5 hi ha una edificació industrial amb les següents superfícies construïdes:  
  
Edificació Planta baixa Planta 1a Planta 2a Total  
Zona A 4.550,00 m² ?-m² ?-m² 4.550,00 m²  
Zona B + B- 36.777,70 m² ?-m² ?-m² 36.777,70 m²  
Zona C 800,00 m² 800 m² 800 m² 2.400,00 m²  
Total 42.127,70 m² 800 m² 800 m² 43.727,70 m²  
  
  
  
La zona A té una alçària de 21 m, la zona B+B- una alçària d'11 m i finalment, la zona C destinada a lavabos, vestuaris i oficines té 3 plantes amb una alçària per a cada planta de 3,50 m.  
Per a l'exercici de l'activitat s'adaptarà part de les edificacions existents, es demolirà una altra part, i es construiran noves edificacions, de manera que, en acabar les obres, la superfície edificada resultant serà de 41.696,80 m², amb una alçària màxima de 38,5 m. La zona C no serà objecte de modificacions, se li donarà el mateix ús que se li venia donant.  
L'execució de les obres inclou la realització d'una sitja autoportant per a l'emmagatzematge automàtic de producte acabat i molls d'expedició de producte. També es realitzaran molls per a recepció de matèries primeres i envasos-embalatges, així com per a retirada de residus.  
  
Es realitzarà una redistribució interior amb acabats sanitaris per a albergar-hi les diferents dependències i cambres de la indústria. S'adaptaran oficines, lavabos i sala de descans del personal, i es realitzaran altres modificacions per a cobrir les noves necessitats de la indústria.  
Finalment, es realitzaran algunes connexions noves i es realitzaran les instal·lacions necessàries per al funcionament correcte de l'activitat. Així mateix, s'adaptaran els carrers de circulació exterior a la parcel·la per a millorar la circulació dels camions en la parcel·la, i s'adequarà el tancament amb la pavimentació.  
En les taules següents es resumeixen les obres a realitzar en la parcel·la 5 per a l'exercici de l'activitat.  
  
Superfície a demolir.  
  
Edificació Planta baixa Planta 1a Planta 2a Total  
Zona A 4.550 m² ?-m² ?-m² 4.550 m²  
Zona B- 813 m² ?-m² ?-m² 813 m²  
Total 5.363 m² ?-m² ?-m² 5.363 m²  
  
  
  
Superfície a adaptar  
  
 Planta baixa Planta 1a Planta 2a Total  
Sup. resultant   
a adaptar 36.764,70 m² 800 m² 800 m² 38.364,70 m²  
  
  
  
Superfície de nova construcció  
  
Edificació Planta baixa Planta 1a Planta 2a Total  
Sitja-magatzem i zona d'entrada-eixida 3.443,55 m² ?-m² ?-m² 3.443,55 m²  
Molls expedició 1.488,55 m² ?m² ?m² 1.488,55 m²  
Planta 1a en nau   
a adaptar 1.433 m² ?m² 1.433,00 m²  
Sup. a construir 4.932,10 m² 1.433 m² ?m² 6.365,10 m²  
Sup. construïda  
resultant 41.696,80 m² 2.230 m² 800 m² 44.729,80 m²  
  
  
\*La parcel·la número 159, actualment sense edificar, es construirà una planta de tractament d'aigües residuals per a tractar un cabal de fins a 3.100 m³/dia. La depuradora prevista, d'acord amb les equivalències indicades en el Reial decret 11/1995 pel qual s'estableixen normes aplicables al tractament d'aigües residuals urbanes, té una capacitat de 186.000 habitants-equivalents.  
En la parcel·la 159 es construirà, a més, una nau per a emmagatzematge de xufes amb dimensions de 31,50 m x 18 m i amb 7 m d'alçària.  
  
Superfície a construir en aquesta parcel·la:  
- Edificació per a depuradora p. baixa - 14,45 m x 9,70 m: 140,17 m²  
- Magatzem per a xufes p. baixa - 31,61 m x 13,00 m: 410,93 m²  
- Total superfície construïda: 551,10 m²  
No obstant això, ha d'assenyalar-se que, a l'entrada de la documentació en les dependències d'aquesta direcció general, ja s'havien executat les obres fonamentals per a l'adequació de les instal·lacions existents als requeriments de la indústria. Així, tant les demolicions previstes, com la construcció de la sitja-magatzem i dels distints depòsits integrants de l'estació depuradora, estaven executades i falten per realitzar obres menors.  
A) Instal·lacions que inclou l'activitat:  
A.1) Baixa tensió de força motriu i enllumenat.  
A.2) Instal·lació de fluids:  
- Aigua gelada, incloent-hi un equip per a tractament addicional de l'aigua potable a afegir en els processos.  
- Aigua calenta, incloent-hi un depòsit de 90 m³ i circuits d'aigua a 85é C per a higienització.  
A.3) Instal·lació d'aire comprimit.  
A.4) Instal·lació de vapor: inclou inicialment 2 calderes de vapor de 12.000 kv/h, que posteriorment s'ampliaran amb 2 calderes addicionals de la mateixa capacitat, i un depòsit de 30.000 litres per a condensats i col·lector de distribució.  
A.5) Instal·lació de ventilació: amb extractors estàtics en coberta i buits de ventilació en façana. També es disposa d'extractors dinàmics.  
  
A.6) Instal·lació de seguretat contra incendis d'acord amb la normativa sectorial.  
A.7) Instal·lació frigorífica.  
A.8) Estació depuradora d'aigües residuals. Ubicada en la parcel·la 159 i dimensionada per a tractar 3.100 m³/dia amb la qualitat d'efluent requerida per a l'abocament a llit públic.  
B) Maquinària:  
La maquinària instal·lada, adequada per als processos a realitzar i dimensionada per a la capacitat de producció a aconseguir, inclou:  
- Depòsits de matèries primeres.  
- Equips de mescles.  
- Equips de dissolució.  
- Depòsits intermedis de mescles.  
- Pasteuritzadors, homogeneïtzadors i tancs de regulació asèptics previs a l'envasat.  
- Línies d'envasat en cartó, a temperatura ambient i refrigerada.  
- Transportadors i robots paletitzadors amb embolcadores de palets.  
- Equips de control informàtic i automatització del magatzem de producte acabat.  
Tanca: tot el perímetre de l'activitat estarà tancat. En l'accés a les instal·lacions hi haurà una porta corredissa de 8 m de longitud i una caseta per a control d'entrada de vehicles, turismes i camions.  
C) Procés productiu:  
En les instal·lacions s'elaboraran productes per a envasar a temperatura ambient i refrigerats.  
- Productes a temperatura ambient: sucs NFC, sucs FC, orxata, fruita+llet, fruita+soja, llets vegetals, batuts, nèctars i derivats de la xufa.  
  
- Productes refrigerats: sucs NFC, smoothies, gaspatxos, salmorejo, ajoblanco, cremes i caldos.  
La fabricació inclou diversos processos, atés que hi ha diferents productes prenent com a punt de partida matèries primeres distintes, tant en format (sòlid o líquid, en bidons, a granel), com en temperatura (ambient, refrigerat o congelat). Així, es generen circuits que responen a processos diferenciats, si bé tenen en comú el tram final relatiu a envasament, pasteurització, paletització i emmagatzematge.  
L'activitat es dissenya per a aconseguir inicialment una producció anual de 417.492.559 litres de producte acabat. Desglossat per tipus de productes, la producció anual serà de:  
  
Productes acabats Litres/any  
Sucs 966.162.393  
Orxates 10.373.063  
Gaspatxos 39.198.826  
Cremes 1.142.131  
Refrescos 49.333.433  
Total 932.834.208  
  
  
No obstant això, quan s'aconseguisca el 100 % de capacitat de producció de la indústria, s'arribarà a una producció de 774.707.520 l/any.  
Per a aconseguir aqueixa producció, les quantitats anuals requerides de cada matèria primera són:  
  
Producte (U) Quantitat anual  
Sucs i concentrats (litres) 54.161.042  
Llet (litres) 3.771.685  
Xufa (kg) 1.606.086  
Llet de soja (kg) 17.660  
Verdures (kg) 72.858.507  
Bases per a refrescos (litres) 2.596.344  
Envasos (unitats) 122.357.924  
Caixes (unitats) 9.405.106  
Palets (unitats) 328.932  
  
  
La planta funcionarà un total de 285 jornades a l'any, amb 3 torns per jornada de 8 hores cada u, amb una plantilla d'uns 260 treballadors.  
  
D) Aigües residuals: estació depuradora  
L'abocament d'aigües residuals de la indústria s'incrementarà progressivament fins al seu funcionament a ple rendiment. Aquest abocament es compon de dos tipus d'aigües, la procedent del rebuig del tractament d'osmosi per a aigua de planta i l'efluent de l'estació depuradora d'aigües residuals.  
Per a l'estat de ple rendiment, les aigües d'abocament seran:  
  
 Abocament punta diari Abocament anual  
Aigua de rebuig del tractament d'osmosi 1.900 m³ 223.711 m³  
Abocament EDAR 3.100 m³ 547.207 m³  
Abocament total 5.000 m³ 770.918 m³  
  
  
El tractament de depuració aplicat a l'aigua residual de la indústria consta de les etapes següents:  
1. Pretractament  
a) Tamís de caragol: funcions de desbast, llavat, extracció, deshidratació i premsatge en un sol equip.  
b) Neutralització amb CO2: a fi d'adequar i estabilitzar el pH.  
c) Tamís de tambor: té per objecte la separació de les fases sòlida i líquida. Atés el cabal que s'ha de tractar, s'instal·laran dos tamisos de 0,5 mm en paral·lel previs al flotador CAF, i uns altres 3 tamisos de 0,25 mm, també en paral·lel, a l'eixida del flotador CAF.  
d) Flotador CAF: el sistema es basa en la injecció de microbambolles d'aire en el fons de la massa d'aigua a aclarir. El desequilibri de densitats crea un corrent ascendent que arrossega cap a la superfície les partícules olioses i els sòlids en suspensió. El material flotant es retira en superfície, mentres l'aigua aclarida ix per la zona inferior.  
  
e) Homogeneïtzació airejada: l'objectiu és homogeneïtzar l'abocament, tant en cabal com en càrrega contaminant, abans del tractament biològic. En el depòsit d'homogeneïtzació, es realitzarà un ajust final de pH, així com la dosificació de nutrients necessària.  
2. Tractament biològic.  
Reactor Seqüencial'SBR: sistema de llots activats per cicles d'ompliment i descàrrega. Una vegada que el reactor s'ompli, opera com un sistema convencional de llots activats però sense el flux continu d'afluent o descàrrega d'efluent. L'aireig i la mescla s'interrompen després de completar-se les reaccions biològiques, se sedimenta la biomassa i es remou l'aclarit. L'excés de biomassa es porga per a aconseguir que en cada cicle es mantinga una relació de masses quasi constant entre el substrat afluent i la biomassa.  
S'instal·len dos reactors SBR en paral·lel, de manera que, amb una adequada combinació dels cicles s'optimitzarà el tractament.  
3. Línia de deshidratació de fangs.  
a) Espesseïdor de fangs: per mitjà de decantació, s'elimina una quantitat considerable d'aigua dels fangs, facilitant el funcionament de la línia de deshidratació posterior.  
b) Homogeneïtzació de fangs: es mesclen els fangs de porga del biològic i del flotador CAF. Per a evitar decantacions es dota el depòsit d'agitació i aireig. Així mateix, s'afig un polielectrolit al fang per a afavorir la seua floculació i que durant la centrifugació se separen els sòlids de l'aigua.  
c) Decantador centrífug: la fase sòlida, més pesada, es precipita contra les parets del rotor. D'aquesta manera, els líquids ixen a l'exterior d'una banda i la fase sòlida per la part contrària.  
d) Sitja d'emmagatzematge de fangs deshidratats: 40 m³ de capacitat.  
  
Tramitació administrativa  
L'expedient s'inicia el 10 de març de 2014 amb la recepció, en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental d'una nota de règim intern del Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació en què sol·licita informe de suficiència de la documentació relativa a un projecte de planta de «fabricació i envasat de sucs i nèctars de fruites, cremes alimentàries, gaspatxos i altres» promogut per New Action Next Business, SL, a ubicar en el polígon industrial La Esperanza del terme municipal de Segorbe. Amb la nota de règim intern esmentada es remetia adjunt el projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada, l'estudi d'impacte ambiental i un resum no tècnic.  
El 28 de maig de 2014 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet nota de règim intern al Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació en què es comunica l'obertura de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental i la realització de consultes. Així mateix, es requereix ampliació d'informació per part del promotor en determinats aspectes tècnics, entre ells, la remissió d'un estudi d'integració paisatgística.  
  
El 19 d'agost de 2014 el Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació remet documentació aportada pel promotor a requeriment d'aquest servei, i informe aportat per Energías Renovables la Esperanza, SL, per a la seua inclusió en l'expedient.  
El 25 de novembre de 2014 es remet a la Subdirecció General de Qualitat Ambiental el document d'abast per a l'elaboració de l'estudi d'impacte ambiental del projecte.  
El 13 de febrer de 2015, el Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació envia estudi d'integració paisatgística, i comunica que s'ha remés una còpia de la documentació esmentada al Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. Es requereix del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental emissió d'informe.  
El 27 de febrer de 2015, a través d'una nota de règim intern, es comunica al Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació la realització de noves consultes derivades de l'anàlisi de la documentació remesa el 19 d'agost de 2014.  
El 26 de març de 2015, es comunica al Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació que es considera suficient la documentació aportada per a l'adequada avaluació ambiental del projecte i que, en conseqüència, no hi ha objecció a la realització del tràmit d'informació pública de l'expedient.  
El 24 de juny de 2015, el Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació remet, per mitjà de nota de règim intern, documentació relativa al tràmit d'informació pública del projecte.  
El 25 d'abril de 2016, el Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació remet còpies d'informes rebuts en les seues dependències per a la seua consideració en l'avaluació ambiental del projecte.  
El 8 d'agost de 2016, per mitjà de nota de règim intern, el Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació remet documentació addicional relativa als abocaments d'aigües de l'activitat.  
El 16 de setembre de 2016, el Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació remet nota de règim intern en què adjunta documentació addicional.  
Finalment, el 22 de setembre de 2016, es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental nota de règim intern del Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació que remet informes tècnics aportats per l'Ajuntament de Segorbe.  
  
  
Tràmit d'informació pública  
El tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme per mitjà de la inserció d'anunci de la Direcció General de Qualitat Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 7506, de data 16 d'abril de 2015. El període d'exposició pública de l'expedient es va prolongar entre el 17 d'abril i el 23 de maig, i no es van produir al·legacions, d'acord amb diligència del cap de Secció de Protecció Atmosfèrica i Canvi Climàtic de 27 de maig de 2015.  
  
Així mateix, l'Ajuntament de Segorbe va exposar en el seu tauler d'anuncis l'anunci d'informació pública des del dia 1 d'abril a l'1 de maig de 2015. L'ajuntament remet a la Direcció General de Canvi Climàtic i Protecció i Control Integrat de la Contaminació al·legació presentada el 29 d'abril de 2015 per Juan Ramón Rodríguez Sierra en representació de Coalició Compromís Altura, així com la resposta aportada pel promotor de l'activitat en data 19 de juny de 2015.  
Revisada l'al·legació de Juan Ramón Rodríguez Sierra, el contingut d'aquesta se centra en la distribució de l'aigua del brollador de La Esperanza entre els usuaris amb drets reconeguts (Altura, Navajas i Segorbe) i en el fet que el subministrament d'aigua per part d'un ajuntament a una indústria no pot suposar minves en els drets de la resta dels usuaris.  
La resposta de NANB a l'al·legació presentada indica que l'abastiment d'aigua a la indústria el realitzarà per l'Ajuntament de Segorbe a través de la xarxa municipal a costa de la concessió d'aigües de la població de Segorbe, sense afecció a altres poblacions.  
  
Informes considerats.  
Ateses les característiques del projecte i les possibles afeccions ambientals detectades, en el període de consultes per a l'elaboració del document d'abast de l'estudi d'impacte ambiental, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental va sol·licitar informació de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
  
Posteriorment, de l'anàlisi de la documentació es va derivar la necessitat de realitzar noves consultes a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i al Servei d'Ordenació del Territori.  
Finalment, remesos pel Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació, s'han considerat informes del Servei de Gestió de Residus i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
A continuació es resumeix el contingut dels informes considerats en la resolució de l'expedient:  
A) La Confederació Hidrogràfica del Xúquer, consultada en relació amb les necessitats d'aigua de la indústria i amb l'abocament d'aigües residuals, el 25 de juliol de 2014, informa:  
1r. Respecte al consum d'aigües: encara que la documentació aportada pel promotor no precisa la quantitat anual d'aigua a consumir, a través de documentació aportada per l'Ajuntament de Segorbe (sol·licitud de modificació de concessió sobre el brollador La Esperanza) la demanda total d'aigua per part de l'empresa per a l'any horitzó 2024 s'estima en 1,67 hm³.  
Ja que sobre el brollador de La Esperanza hi ha altres drets d'aigües reconeguts que no poden resultar afectats per l'aprofitament addicional plantejat, s'assenyala que la modificació concessional requereix pronunciament de l'Oficina de Planificació Hidrològica de la Confederació Hidrològica del Xúquer en relació amb la incidència sobre la massa d'aigua de l'aqüífer de la modificació de la concessió.  
  
2n. Quant a les aigües d'abocament: l'informe al·ludeix a una reunió entre tècnics de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, tècnics de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient i representants de l'Ajuntament de Segorbe i de l'empresa promotora. En aquesta reunió es va concretar una solució a l'abocament segons la qual l'efluent de l'EDAR de la indústria s'abocarà a un col·lector de pluvials del polígon la titularitat del qual és municipal i que al seu torn aboca al barranc de l'Aiguardent, afluent del riu Palància.  
D'aquesta manera, l'abocament de l'empresa es considera connexió a col·lector municipal i l'ajuntament, com a titular del col·lector que aboca a llit públic, en acceptar el dit abocament, respon del funcionament de l'EDAR. Les instal·lacions i eficiència d'aquesta EDAR hauran d'especificar-se en l'AAI.  
El col·lector del polígon passarà a tindre la consideració d'unitari (en compte de col·lector de pluvials únicament) i el seu abocament al barranc requerirà autorització d'abocament per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer la tramitació del qual ja s'ha iniciat (exp. 2014VI0062). En definitiva, l'ajuntament es fa responsable davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer del compliment dels límits d'abocament que s'imposen en l'AAI a l'empresa. Per a això, l'ajuntament ha de:  
a) Adequar la seua ordenança municipal perquè les exigències d'abocament al col·lector siguen almenys tan restrictives com les de l'organisme de conca per a l'abocament al barranc.  
b) Justificar tècnicament que el col·lector presenta prou capacitat per a admetre l'efluent de la indústria i les aigües pluvials del polígon.  
  
c) Justificar tècnicament que l'EDAR és adequada per a complir els valors límit imposats en el punt d'abocament al barranc.  
Per tot això, tampoc és possible en el moment d'emissió de l'informe d'un pronunciament sobre la preservació de la qualitat de les aigües receptores de l'abocament. L'informe finalitza indicant que la solució a l'abocament s'està instrumentant.  
B) Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 12 de novembre de 2014, relatiu a les aigües residuals de l'activitat:  
L'informe es realitza després de la recepció de nova documentació en l'organisme de conca per a la seua incorporació a l'expedient i indica que, segons aquesta documentació, es pot comprovar que excepte males pràctiques, errors de funcionament o vicis ocults, no es produeixen abocaments al domini públic hidràulic.  
L'informe és favorable condicionat al compliment, entre altres, de les prescripcions següents:  
1r. No es podrà atorgar l'autorització ambiental integrada mentres l'autorització d'abocament de l'Ajuntament de Segorbe no haja sigut atorgada.  
2n. En l'expedient que es troba en la Conselleria d'Infraestructura, Territori i Medi Ambient haurà de constar certificat de connexió de les aigües residuals de procés, i certificat de connexió de les aigües residuals domèstiques, emesos pel titular de la xarxa de sanejament.  
3r. En les línies d'aigua de l'activitat susceptibles de generar abocaments d'aigües residuals no haurà d'haver cap sistema d'alleugeriment capaç de generar abocament per qualsevol mitjà i periodicitat, a domini públic hidràulic.  
4t. Es recorda la prohibició general de realitzar abocaments directes o indirectes d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar el domini públic hidràulic llevat que es compte amb la corresponent autorització.  
5é. Les instal·lacions es mantindran netes, lliures de residus i sense arreplegues a la intempèrie de manera que no es puga produir la contaminació de les aigües pluvials, les quals s'arreplegaran i eliminaran per sistemes que asseguren la no alteració de les seues característiques qualitatives i la innocuïtat del seu abocament, a domini públic hidràulic, si és el cas.  
C) Informe de l'Àrea de Gestió del Domini Públic Hidràulic de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 14 de juliol de 2014, relatiu a les al·legacions presentades en matèria de concessió d'aigües:  
L'informe indica que el brollador de La Esperanza subministra cabals des de temps immemorials a usuaris dels termes municipals d'Altura, Navajas i Segorbe. Afig que l'Ajuntament de Segorbe ha plantejat una modificació en la seua concessió actual per als usos d'abastiment industrial, que ha donat lloc a l'expedient corresponent (2014RC0006) que ja ha superat el tràmit d'informació pública.  
S'assenyala que les concessions s'atorguen, en principi, sense menyscabar les preexistents, per això han de definir-se en funció de les necessitats reals fixant tant en cabal punta com en volum màxim anual. S'afig que l'ús industrial té menor precedència que l'agrícola per la qual cosa no podria acollir-se a la possibilitat d'expropiació.  
Es finalitza indicant que, en relació amb l'al·legació presentada, tal com està plantejada la concessió no afectaria els usuaris d'Altura. No obstant això, l'al·legació s'incorporarà a l'expedient, sense perjudici que els que es consideren interessats s'hi personen i al·leguen el que estimen pertinent.  
D) El Servei de Gestió de Residus el 21 de maig de 2014 informa que la documentació aportada és adequada i suficient en relació amb la producció de residus, amb les consideracions següents:  
- L'emmagatzematge dels residus perillosos haurà de realitzar-se segregat per tipus de residus, convenientment senyalitzat, en lloc cobert i que dispose de sòl impermeable així com de sistemes de contenció i arreplega de vessaments accidentals.  
- Es realitzen indicacions sobre el codi LER que correspon a determinats residus, i s'assenyala que les modificacions a realitzar en la codificació hauran d'incloure's en la taula resum dels residus generats, tant perillosos com no perillosos.  
- Finalment, s'inclou un text que haurà d'incorporar-se íntegrament en l'autorització ambiental integrada que s'atorgue a la instal·lació, als efectes del règim jurídic de la producció de residus que correspon.  
  
E) El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge informa el 24 d'octubre de 2014.  
L'informe assenyala que la instal·lació ha requerit la modificació del planejament vigent en aspectes de competència municipal, però de gran rellevància paisatgística i visual, com l'alçària de les edificacions en un àmbit molt sensible a causa de la seua alta exposició visual.  
Per això, es considera necessària l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística a fi de valorar l'afecció i determinar mesures per a mitigar els efectes generats estudiant la conca visual de l'actuació. Així mateix, es fonamenta legalment l'exigència de redactar un EIP d'acord amb el que estableix la Llei 5/2014 (LOTUP).  
Finalment, s'indica que la competència per a informar sobre l'EIP correspon a l'ajuntament, ja que l'exigència de realitzar l'estudi es deriva d'una modificació de l'ordenació detallada.  
F) El Servei d'Ordenació del Territori, consultat en referència a la incidència de l'abocament d'efluents en el barranc de l'Aiguardent sobre el risc d'inundació aigües avall del punt d'abocament, informa el 20 de març de 2015.  
El Servei d'Ordenació del Territori indica que el cabal diari derivat del procés industrial representa un cabal de 0,05 m³/s, completament irrellevant quant al seu efecte sobre inundacions.  
Així, l'informe conclou:  
«La planta de fabricació i envasat de sucs i altres, en les parcel·les 5 i 159 del polígon industrial La Esperanza de Segorbe (Castelló) no té incidència en el risc d'inundació, de conformitat amb les determinacions normatives del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana».  
  
  
Consideracions ambientals  
1r. El projecte s'emplaça en les parcel·les 5 i 159 del polígon industrial La Esperanza. D'acord amb el certificat de 25 d'octubre de 2013, del secretari de l'Ajuntament de Segorbe amb el vistiplau de l'alcalde, la classificació de les parcel·les és de sòl urbanitzable d'ús industrial (pla parcial d'ordenació del sector 11 del pla general d'ordenació urbana) i l'ús de l'activitat sol·licitada és compatible en l'emplaçament sol·licitat.  
Respecte a la compatibilitat urbanística de l'activitat, en la documentació aportada es justifica com a única alternativa tècnica per a l'exercici de l'activitat la construcció d'una sitja-magatzem d'alçària. Aquesta justificació resulta necessària per a acollir-se a l'excepció de l'alçària màxima permesa per la normativa urbanística en el polígon de La Esperanza (11 m amb caràcter general). En aquest cas, el magatzem automàtic supera els 11 m amb escreix, ja que arriba als 38,50 m d'alçària.  
D'acord amb la documentació, els requeriments de magatzem de producte acabat per a l'activitat són:  
- capacitat d'entrada de palets de producte acabat (96 palets/hora).  
  
- capacitat d'emmagatzematge (quarantena) de 15 dies de duració: 21.542 palets.  
- necessitats de buits per al bon funcionament del magatzem (7,5 % més de buits que la capacitat mínima): 23.158 buits.  
- un quart de la producció ha de mantindre's a temperatura controlada (+ 4ºC).  
Amb els requeriments indicats, la limitació en alçària a 11 m suposaria una superfície de magatzem superior a 25.000 m² (enfront dels 3.000 m² que ocupa la sitja-magatzem amb el disseny proposat), que en cap cas permetria aconseguir les velocitats requerides per a la planta.  
  
En definitiva el sistema d'emmagatzematge automàtic proposat consisteix en un edifici autoportant, de dimensions exteriors 101,29 x 30,30 x 38,50 m.  
Els avantatges que presenta aquesta solució tècnica són:  
1r. És l'única solució viable per a cobrir les necessitats de l'activitat respecte a velocitats d'entrada i eixida de producte acabat, així com a capacitat d'emmagatzematge, traçabilitat i accessibilitat.  
2n. Elimina riscos laborals en no haver personal a l'interior de la sitja-magatzem, que es troba automatitzada i es controla des de l'exterior.  
  
3r. S'optimitza l'espai. A més, la no existència de treballadors a l'interior fa que no es necessite enllumenat permanent, amb el consegüent estalvi energètic.  
Encara que s'estima prou justificada la necessitat de la sitja-magatzem autoportant per a l'adequat exercici de l'activitat, ja que el certificat de compatibilitat urbanística aportat inicialment no especificava l'exempció del compliment del requisit d'11 m d'alçària màxima, es va comunicar aquesta circumstància al promotor, a fi que sol·licitara un nou certificat de compatibilitat urbanística en què es mencionara aquest aspecte. L'absència d'aquest certificat suposaria la inviabilitat urbanística del projecte.  
Aquesta deficiència va ser esmenada per mitjà de remissió d'informe tecnicojurídic de 15 de juliol de 2016, firmat per l'arquitecte tècnic municipal i la coordinadora de l'àrea de foment de l'ajuntament de Segorbe, en què s'indica textualment: «Que dins de l'activitat esmentada s'inclou una sitja d'emmagatzematge de producte acabat l'alçària de cornisa de la qual supera els 11 m, i és compatible amb allò que s'ha estipulat en la modificació puntual núm. 4 del pla parcial d'ordenació del sector 11 del PGOU de Segorbe, en quedar prou justificada aquesta alçària per les necessitats dels processos de producció a desenvolupar en les instal·lacions».  
2n. Revisada la cartografia disponible en la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, es detecten les següents afeccions ambientals degudes a l'emplaçament proposat per a l'activitat:  
  
- El polígon està situat al costat del paratge natural municipal de La Esperanza, declarat per Acord del Consell de la Generalitat de 27 de gener de 2006.  
- La parcel·la està a una distància inferior a 1 km del lloc d'interés comunitari Curs mitjà del riu Palància.  
- La parcel·la està a una distància aproximada de 4 km dels LIC, també declarats ZEPA Serra d'Espadà i Serra Calderona.  
- Encara que les parcel·les on s'emplaça el projecte no afecten directament terreny forestal, la parcel·la en què s'emplaçarà l'EDAR és contigua amb terreny forestal segons el vigent PATFOR.  
- La parcel·la 5 on s'emplaça el projecte és contigua a la Cañada Real del Collado i Savinar, o Vereda Real del Collado de Arguinas, via pecuària amb una amplària legal de 37,5 m. No obstant això, el carrer Catalunya del polígon industrial, que coincideix amb el traçat de la via pecuària en aqueix tram, té amplària suficient perquè l'ocupació de la parcel·la no es veja limitada per l'afecció a la Cañada.  
La localització de l'activitat no afecta directament o indirectament cap altra figura de protecció de les incloses en la Llei 11/1994 de la Generalitat Valenciana d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Tampoc s'ha localitzat, d'acord amb el banc dades de la biodiversitat, cap espècie de flora o fauna protegides als voltants de la ubicació de l'activitat.  
3r Ateses les seues característiques, l'activitat proposada produirà previsiblement impactes sobre el medi ambient en els aspectes següents:  
1) En la fase d'execució: a causa de les obres d'execució i de l'increment de trànsit associat a aquestes, es produeixen sorolls, partícules en suspensió i residus de construcció i demolició.  
La documentació aportada estimava una producció de 2.140 m³ de residus de construcció i demolició, la destinació final dels quals era abocador autoritzat. No obstant això, la documentació no indicava el gestor responsable de la retirada, ni l'abocador on s'eliminarien aquests residus. D'altra banda, tal com s'ha indicat en la descripció de l'activitat, les obres per a adaptar les edificacions existents a les necessitats de la indústria ja s'havien executat amb anterioritat a l'inici del procediment d'avaluació ambiental. En conseqüència, si bé es poden avaluar els impactes produïts, no és possible la introducció de mesures correctores addicionals a les proposades en la documentació aportada.  
  
No obstant això, a fi de comprovar la forma en què s'han realitzat les obres d'adequació de les instal·lacions, es requereix, almenys, acreditar documentalment l'adequada gestió dels RCD generats, amb indicació del gestor autoritzat que se'n va fer responsable de la retirada i destinació final.  
2) En la fase d'explotació:  
A) Emissions a l'atmosfera:  
A.1. Emissió de gasos: l'activitat està inclosa dins del catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera en l'epígraf 83515890 (processos industrials amb combustió amb calderes de Ptn <=20 i >2,3 Mwt).  
En concret, quan la planta funcione a ple rendiment, disposarà de 4 calderes iguals, de combustió de gas natural, cada una de les quals té, d'acord amb les fitxes de focus d'emissió canalitzada, les característiques següents:  
Cabal màxim emés: 12.218 Nm³/h.  
Equip corrector: mòdul controlador.  
Tª dels gasos emesos: 135 ºC.  
SO2: 24 mg/Nm³  
CO: 161 g/Nm³  
NOx: 60/25 ppm (expressat com NO2).  
Amb independència de les emissions canalitzades des de les calderes, es poden produir fugues de gas natural en les conduccions. En aquest sentit, la distància entre l'estació de regulació i mesura (ERM) existent i la sala de calderes exigeix la instal·lació d'una canonada d'acer pintat amb una longitud aproximada de 285 m. Aquesta canonada s'instal·la per damunt de la coberta de la planta, garantint una adequada ventilació en cas de fugues, però implicant, així mateix, que l'eventual fuga s'alliberaria directament a l'atmosfera. Aquesta circumstància requereix un especial manteniment i vigilància de la canonada.  
A.2. Producció de soroll: la documentació aportada inclou un estudi acústic de l'activitat (annex 21 del projecte d'AAI).  
En l'estudi esmentat es detalla que en l'activitat, les emissions sonores es produeixen en:  
- Sales d'equips frigorífics de la sitja-magatzem i de la zona de producció: a causa dels compressors frigorífics, els condensadors evaporatoris exteriors i, en la zona de producció, els refrigeradors d'aigua glicolada.  
- Sala de compressors d'aire: a causa dels compressors d'aire.  
  
- Sala de calderes: a causa dels cremadors de les calderes.  
La resta de la maquinària de procés produeix nivells de soroll inferiors a 40 dB, i no es considera en l'estudi acústic.  
- Planta depuradora: el soroll el generen els grups bufadors de la SBR.  
L'estudi estableix els nivells de soroll generats en cada zona i determina les reduccions ocasionades per l'aïllament i per la distància. Després d'aplicar les reduccions corresponents, els nivells sonors resultants són inferiors a 60 dB(A), que és el límit màxim admissible per al cas que ens ocupa, activitat exercida durant les 24 hores del dia, en entorn industrial, d'acord amb el que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i en el Decret 266/2004, de la Conselleria de Territori i Habitatge, de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
  
Quant a les vibracions, les màquines susceptibles de produir-les, són els compressors frigorífics i els d'aire. A fi d'evitar molèsties per vibració, els equips que ho necessiten, s'instal·laran sobre tacs o bancades antivibratòries i amb una separació mínima d'un metre respecte dels elements estructurals. A més, es comprovarà periòdicament el seu funcionament correcte i les vibracions que produïsquen.  
  
Finalment, el projecte indica que una vegada s'haja realitzat la posada en marxa de l'activitat es realitzarà una auditoria acústica per un OCA, segons els procediments establits, i es repetirà cada 5 anys, segons s'especifica en la legislació.  
B) Consum de recursos:  
B.1. Aigua: el principal recurs natural que es consumeix en l'activitat és aigua potable, les necessitats de la qual es divideixen en 6 grups depenent de l'ús que se li donarà:  
Tipus I: aigua incorporada a producte.  
Tipus II: aigua de condicionament de matèries primeres vegetals.  
Tipus III: aigua per a serveis de maquinària i CIP.  
Tipus IV: aigua per a calderes.  
Tipus V: aigua contra incendis.  
Tipus VI: aigua domèstica, sanitària i lavabos.  
A fi d'aconseguir els requisits de qualitat necessaris per a alguns d'aquests usos, l'aigua potable se sotmet a un tractament addicional d'osmosi inversa. Aquest tractament genera una elevada quantitat d'aigua de rebuig, per la qual cosa les necessitats d'aigua del procés són majorades pel coeficient d'eficiència del tractament.  
D'acord amb la documentació aportada es requereixen 1.027.000 m³ anuals d'aigua.  
D'altra banda, l'aigua utilitzada en la indústria se subministra a través de la xarxa municipal del polígon, procedent del brollador de La Esperanza, circumstància que es va posar en relleu al llarg del procés d'avaluació ambiental de projecte. La disponibilitat de recursos hídrics suficients per a l'adequat exercici de l'activitat està vinculada a l'ampliació concessional de l'Ajuntament de Segorbe respecte al brollador de La Esperanza a què es fa referència en els apartats d'informes considerats.  
En data d'emissió de la present declaració, no hi ha pronunciament de l'oficina de planificació hidrològica respecte a l'expedient de modificació de la concessió d'aigües a favor de l'Ajuntament de Segorbe (procediment 2014RC0006). La resolució favorable en l'expedient esmentat és condició imprescindible per a garantir l'abastiment d'aigües de l'activitat, per la qual cosa es considera determinant per a aquesta declaració d'impacte ambiental, i per tant, vinculant per a l'autorització de l'activitat.  
Des de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer s'ha transmés que el procediment 2014RC0006, de modificació de la concessió d'aigües del brollador de La Esperanza, no està paralitzat, i que en l'expedient hi ha un informe favorable emés pels Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient relatiu a la no afecció a Xarxa Natura 2000 per l'increment d'extracció de recursos hídrics de l'aqüífer de La Esperanza al contingut textual del qual s'ha tingut accés.  
Per això, es decideix no demorar la resolució del present procediment d'avaluació d'impacte ambiental, condicionant el sentit de la declaració d'impacte ambiental al contingut de la resolució de l'expedient 2014RC0006.  
B.2. Energia elèctrica. El consum d'energia en la indústria té els usos següents:  
- Il·luminació.  
- Maquinària de procés i envasat.  
- Instal·lacions: frigorífica, ventilació, aire comprimit, contra incendis,(...).  
- Transportadors de palets i transelevadors.  
- Preses de corrent.  
Aquests usos són atesos des de 3 centres de transformació, segons la seua proximitat. Dos dels centres existien prèviament i el tercer és de nova construcció, per a atendre l'estació depuradora. La potència instal·lada per als 3 centres de transformació de l'activitat, una vegada treballe a ple rendiment és de:  
CT zona est: 8.376 kW.  
CT zona oest (sitja): 6.017 kW.  
CT EDAR: 734 kW.  
Total potència instal·lada: 15.127 kW.  
No obstant això, tenint en compte el règim de treball de la indústria, es preveu un coeficient de simultaneïtat de 0,50 per al normal exercici de l'activitat, per la qual cosa la potència total demanada serà de 7.563,50 KW.  
B.3. Gas natural:  
La planta industrial inclou una sala de calderes per a la generació de vapor amb espai suficient per a la instal·lació de 4 calderes, encara que inicialment se n'instal·len 2. Els cremadors de les calderes s'alimenten amb gas natural, el consum previst és de 1.430 m³/h per a dos calderes i per a les quatre 2.860 m³/h.  
C) Producció de residus:   
L'estimació de les quantitats anuals dels distints tipus de residus generats per l'activitat i l'emmagatzematge previst per a aquests són els que es detallen a continuació:  
  
C.1. Residus no perillosos  
  
Tipus residu Total Kg Total m³ Emmagatzematge  
Envasos acer 230.202 Contenidors  
Envasos plàstic 166.500 Contenidors  
Paper/cartó 766.100 Contenidors  
Llots depuradora 4.266 Sitja  
Matèria orgànica 4.000.000 Sitja elevat  
  
  
C.2. Residus perillosos  
  
Tipus residu Total Kg Codi LER Emmagatzematge  
Envasos acer 720 15 01 10\* Contenidors amb tapa  
Envasos vidre 62 15 01 10\* Contenidors  
Envasos plàstic 24.500 15 01 10\* Contenidors amb tapa  
Envasos RP 14.334 18 67 11\* Contenidors  
Oli usat 725 13 02 05\* Depòsit tancat  
Fluorescents 56 20 01 21\* Contenidor amb tapa  
Tòners 20 08 03 17\* Contenidor amb tapa  
Dissolvents i altres productes químics 590 14 06 03\*/  
06 01 06\*/  
16 03 05\* Contenidor tancat  
  
  
En tots els casos, els residus generats en la indústria seran retirats per gestor autoritzat, per a la matèria orgànica es concreta que la retirada es realitza diàriament.  
L'emmagatzematge dels residus i la posterior retirada hauran d'adequar-se al tipus i naturalesa d'aquests. En el cas dels residus perillosos, tal com indica el Servei de Gestió de Residus en el seu informe, l'emmagatzematge es realitzarà segregat per tipus de residus, haurà d'estar convenientment senyalitzat, en lloc cobert que disposarà de sòl impermeable així com de sistemes de contenció i arreplega de vessaments accidentals.  
D) Abocament d'aigües residuals:  
La planta comptarà amb una EDAR per al tractament de les seues aigües residuals. A aquest efluent s'afegirà l'aigua de rebuig d'una planta d'osmosi inversa (que tracta l'aigua potable a fi d'aconseguir les qualitats requerides pel procés productiu).  
El projecte proposa l'abocament d'aquestes aigües al col·lector d'aigües pluvials del polígon industrial La Esperanza, el titular del qual és l'Ajuntament de Segorbe, i que passa a adquirir la consideració de col·lector d'aigües residuals. Al seu torn, el col·lector aboca a llit públic en el barranc de l'Aiguardent, afluent del riu Palància. En conseqüència, l'Ajuntament de Segorbe, com a titular del col·lector, es responsabilitza de l'abocament a llit públic.  
Respecte d'això, en el procés d'avaluació ambiental del projecte van sorgir dues qüestions en relació amb el cabal de l'abocament i una en relació amb la seua qualitat que requerien d'anàlisi en profunditat:  
1. D'una banda, van sorgir dubtes respecte a la capacitat real del col·lector del polígon per a acollir les aigües procedents de l'activitat. En la documentació aportada es realitzava un estudi de la capacitat del col·lector per a acollir les aigües de la indústria i les aigües pluvials del polígon, considerant com a període de retorn 15 anys.  
No obstant això, des del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental no es considerava suficient aquest període de retorn, i així es va transmetre al promotor sol·licitant la repetició dels càlculs per a períodes superiors. El titular no va repetir els càlculs, i va argumentar que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer no menciona cap període de retorn i que «ampliar aquest horitzó ens portaria a conclusions allunyades de la realitat, ja que amb el transcurs dels anys es produeixen uns nivells de pluviometria inferiors als registrats en el passat».  
A pesar que roman la incertesa respecte a la capacitat del col·lector del polígon per a assumir les aigües de la indústria, segons la clàusula quarta del conveni de col·laboració i urbanístic amb l'Ajuntament de Segorbe, relativa a subministraments i serveis:  
«- En relació amb la xarxa de sanejament, l'ajuntament realitzarà les gestions administratives necessàries per a garantir el compliment de les necessitats que planteja l'empresa, tant pel que fa al recorregut com a la destinació final de les aigües residuals.»  
Es considera admissible l'abocament de l'efluent de l'activitat al col·lector sota la responsabilitat d'ambdues parts, com a signants del conveni, de costejar, si és el cas, les reparacions d'avaries que eventualment es produïsquen en el col·lector a causa de precipitacions no considerades.  
2. D'altra banda, es va detectar que el barranc de l'Aiguardent, on desaiguarà el col·lector del PI, travessa al final del seu trajecte cap al riu Palància una plana que presenta perillositat geomorfològica d'acord amb la cartografia del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
El possible problema consistia en el fet que el cabal de les aigües abocades per la indústria, que arribaran al barranc de l'Aiguardent (cabal punta de 5.000 m³/dia i cabal mitjà de 4.600 m³/dia), podria agreujar la perillositat geomorfològica preexistent, ampliant tant la superfície implicada, com la freqüència del fenomen.  
En principi la zona afectada per perillositat geomorfològica comprén terrenys de cultiu, però també inclou una zona, pertanyent al terme municipal de Navajas, qualificada com a sòl urbà d'ús residencial. Ha de destacar-se, a més, que en les proximitats es troben les carreteres CV-213 i CV-214 i la línia de ferrocarril València-Saragossa.  
En conseqüència, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental va consultar el Servei d'Ordenació del Territori en matèria de les seues competències i, així mateix, el 20 de març de 2015, es va visitar la zona per a verificar in situ les característiques del barranc de l'Aiguardent, en la qual es va posar en evidència que aquest roman canalitzat fins al seu punt d'abocament al Palància.  
Quant a la consulta al Servei d'Ordenació del Territori, amb data 20 de març de 2015 es rep l'informe corresponent que, sense entrar en la valoració de la zona amb risc geomorfològic existent al nord del paratge de La Esperanza, respecte a la possible incidència sobre aquest de l'abocament de l'activitat conclou: «la planta de fabricació i envasat de sucs i altres, en les parcel·les 5 i 159 del polígon industrial La Esperanza, de Segorbe (Castelló) no té incidència en el risc d'inundació».  
  
3. Quant a la qualitat de l'abocament de les aigües residuals de la indústria al col·lector del polígon industrial i d'aquest al seu torn a llit públic, es considera prou justificada en la documentació tècnica aportada.  
L'efluent de l'activitat està compost per la mescla de les aigües depurades en l'estació depuradora i les aigües de rebuig del tractament d'osmosi inversa per a ús en planta. La documentació fa un estudi de volums i de característiques d'ambdues aigües i de les característiques de la mescla. L'EDARI de l'activitat es dissenya perquè els paràmetres de l'efluent estiguen en tot cas per davall dels límits admissibles per al seu abocament a llit públic. En conseqüència, el col·lector desaiguarà al barranc de l'Aiguardent les aigües de la indústria incorporades a aquest, mesclades amb les aigües pluvials del polígon.  
Per raó de la titularitat del col·lector, que correspon a l'Ajuntament de Segorbe, és aquest el responsable del compliment de les condicions d'abocament. Tenint en compte que el col·lector es converteix en unitari amb abocament al barranc de l'Aiguardent, a fi de garantir el compliment dels requisits de qualitat, que estan lligats a l'efluent de la indústria, que és, en volum, la principal aportació al col·lector esmentat, i en naturalesa, l'únic de caràcter residual, s'ha de disposar d'una arqueta per a anàlisi de l'aigua prèvia al punt de connexió al col·lector del polígon. L'efluent en aquest punt haurà de complir tots els paràmetres de qualitat exigits per a l'abocament d'aigües residuals a llit públic.  
  
En aquest sentit, entre la documentació rebuda en data 8 d'agost de 2016, s'inclou còpia de publicació, en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 150, de 13 de desembre de 2014, de l'aprovació definitiva de la modificació de l'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram de Segorbe. Aquesta modificació es refereix a la regulació de les condicions d'ús de la xarxa d'aigües pluvials del polígon industrial La Esperanza com a xarxa d'evacuació d'aigües depurades per a abocar al llit públic.  
Així mateix, consta que l'empresa disposa d'una arqueta de presa de mostra i mesurador de cabal amb coordenades UTM en referència ERTS89 fus 30.  
UTM X: 713.310, UTM I: 4.415.262  
A més, en sessió realitzada el 20 de juliol de 2016, la Junta de Govern Local de l'Ajuntament de Segorbe va acordar autorització d'abocament d'aigües depurades a la xarxa de pluvials del polígon industrial La Esperanza, instada per New Action Next Business, SL.  
Finalment, el 31 de juliol de 2015, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer atorga autorització conjuntural d'abocament d'aigües residuals procedents del col·lector de sanejament del polígon industrial La Esperanza (exclusivament indústria d'elaboració de sucs de fruites i hortalisses New Action Next Business, SL) al barranc de l'Aiguardent en el terme municipal de Segorbe, que desemboca en el riu Palància a través de la xarxa de séquies pertanyent a la comunitat de regants de Segorbe.  
  
Consten 2 pròrrogues a aquesta autorització conjuntural, la primera d'elles autoritza l'abocament fins al 30 de juny de 2016 en els mateixos termes que l'autorització prèvia, a excepció del cabal màxim, que podrà arribar als 60 l/s. L'última pròrroga d'autorització conjuntural d'abocament comprén fins al 31 de desembre de 2016 i manté les condicions prèvies, incloent-hi un cabal màxim de 60 l/s. En aquesta última resolució, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer indica que entre les consideracions que observa es troba que el tràmit per a atorgar l'autorització definitiva d'abocament es troba en fase d'informació pública.  
S'assumeix que, ja que tant la societat NANB, SL, com l'Ajuntament de Segorbe han anat complint els requisits establits per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, no hi haurà impediment per a l'obtenció de l'autorització definitiva d'abocament. No obstant això, s'haurà de remetre a aquesta direcció general en el moment de la seua obtenció.  
  
E) Paisatge: si bé la indústria proposada s'ubica en polígon industrial, el seu impacte visual és molt significatiu a causa, d'una banda, de la seua localització elevada, pròxima a l'autovia A-23 i amb visuals a llarga distància; i d'altra banda, a l'edificació d'una sitja-magatzem de grans dimensions (mesures exteriors 101,29 x 30,30 x 38,50 m).  
A aquestes circumstàncies s'afig la proximitat del paratge natural municipal La Esperanza. Aquest paratge, declarat per Acord del Consell de la Generalitat de 27 de gener de 2006, ja tenia minvats els seus valors paisatgístics per la contigüitat amb el polígon industrial La Esperanza. Encara que l'activitat s'ubica en l'extrem sud-oest del polígon i el paratge natural es troba al nord, la localització elevada d'ambdós enclavaments, unida a les dimensions de la sitja feien pertinent considerar el paratge en la valoració paisatgística del projecte. Així es va comunicar al promotor, indicant la necessitat d'elaborar un estudi d'integració paisatgística amb les especificacions assenyalades pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
Totes aquestes consideracions s'inclouen en l'EIP realitzat pel titular en què es destaca:  
a) La morfologia de la vall, la disposició del polígon industrial en una lloma i l'alçària del magatzem, impliquen la visibilitat de l'estructura des de la pràctica totalitat de la vall.  
b) Dins de la parcel·la, la sitja s'ubica on anteriorment estava el cos de major alçària de la nau anterior. És a dir, s'ha demolit aqueixa construcció i s'ha col·locat en el seu lloc el nou volum, alterant així el mínim possible l'impacte que ja existia.  
c) En l'elecció de l'acabat exterior del magatzem s'assenyala que, respectant les necessitats tècniques, s'ha buscat l'austeritat, suprimint elements complementaris com ara publicitat o il·luminació. Quant al color, el to blau neutre pretén la integració amb el cel com a teló de fons, tractant de pal·liar l'afecció sobre la línia de l'horitzó.  
  
Com a mesures d'integració l'EIP indica:  
- L'elecció del color que fa desaparéixer el magatzem de la vista en determinades condicions atmosfèriques. De totes maneres, i a pesar de ser el color que més suavitza la presència del magatzem en el paisatge, quasi mai passa desapercebut.  
- La realització d'algunes actuacions en l'entorn dels llocs més emblemàtics, a fi d'incloure-hi nous elements, sobretot vegetals, que trenquen les vistes més directes i amb major impacte.  
No obstant això, en l'EIP aportat no es concreten les actuacions en els llocs tradicionals: espais concrets sobre els quals es realitzarà la mesura correctora, espècies vegetals a introduir-hi, nombre d'exemplars i ubicació, mètode de plantació.  
D'altra banda, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge assenyalava en el seu informe que la competència per a informar sobre l'EIP i les mesures correctores a incorporar en el projecte correspon a l'Ajuntament de Segorbe.  
L'informe de l'ajuntament respecte a l'EIP, de 15 de juliol de 2016, és molt concís, es limita a informar en «sentit favorable a la vista de les mesures correctores i compliment del plantejament municipal establit per a aquest sector de sòl urbà industrial».   
A pesar del beneplàcit de l'Ajuntament de Segorbe, es considera que l'impacte paisatgístic de l'actuació és notable. D'altra banda, atés que la sitja-magatzem, que constitueix el principal element d'impacte visual, ja es troba executada, resulta impossible plantejar alternatives.  
  
No obstant això, és possible incorporar mesures compensatòries a fi de minimitzar l'efecte visual provocat en els espais emblemàtics pròxims afectats: les ermites de la Mare de Déu de l'Esperança, de Sant Cristòfol i de Santa Bàrbara, de Segorbe, Castellnovo i Altura, respectivament; així com el castell de Segorbe.  
Les mesures a realitzar haurien de concretar les actuacions suggerides en l'estudi d'integració paisatgística.  
F) Contaminació lumínica nocturna: en el procés d'avaluació ambiental de l'activitat es va plantejar la possibilitat que el seu funcionament durant les 24 hores del dia (en 3 torns de 8 hores) i la seua proximitat a dos ZEPAS, Serra d'Espadà i Serra de la Calderona implicara molèsties a l'avifauna.  
L'activitat nocturna requereix il·luminació, no sols a l'interior de les instal·lacions, sinó també en la zona de molls de càrrega. Així mateix, hi haurà un trànsit nocturn de camions que implicarà il·luminació en la zona.  
En conseqüència, es va requerir el promotor que descriguera les característiques de la il·luminació exterior de la planta i que justificara el compliment del que disposa la ITC EA-03, relativa a la resplendor lluminosa nocturna i llum intrusa o molesta, inclosa en el Reial decret 1890/2008 pel qual s'aprova el reglament d'eficiència energètica en instal·lacions d'enllumenat exterior i les seues instruccions tècniques complementàries.  
El titular va remetre un annex de justificació del compliment de la ITC EA-03. Tal com s'estableix en l'esmentat document, la ubicació de la instal·lació, en funció de la seua protecció contra la contaminació lumínica i segons el tipus d'activitat exercida en la zona, es classifica com a àrea de brillantor o lluminositat mitjana E3. La limitació de les emissions lluminoses cap al cel queda justificada si no se supera un valor del 15 % per al flux hemisfèric superior instal·lat (FHSinst).  
Per a la determinació del FHSinst s'empra un programa de càlcul lumínic comercial. Amb les dades de la planta s'obté un FHSinst = 8,5 %, inferior al màxim permés per a la zona E3. Per a la resta de paràmetres limitats en la ITC (luminància vertical, intensitat lluminosa emesa per les lluminàries i luminància mitjana i màxima de les façanes), amb els punts de mostreig considerats, els resultats obtinguts romanen per davall dels màxims admissibles. No és procedent la comprovació del paràmetre «luminància màxima de senyals i anuncis lluminosos», perquè no n'hi ha en l'activitat.  
En conseqüència, es considera justificat el compliment de la norma i no es requereixen mesures addicionals correctores.  
G) Afecció a tercers: estació depuradora d'aigües residuals:  
En la parcel·la 161, contigua a la ubicació de l'EDAR de l'activitat, hi ha una instal·lació fotovoltaica. La mercantil Energías Renovables la Esperanza, SL, propietària de la dita instal·lació, s'ha personat com a interessada en el procediment d'autorització ambiental integrada per afecció directa a les seues instal·lacions d'un depòsit, de 25 m de diàmetre i 11 m d'altura, de la dita EDAR.  
Així, consta en l'expedient un informe d'impacte realitzat pel Grup d'Investigació i Desenvolupament d'Energia Solar i el Grup de Sistemes Fotogramètrics i Topomètrics de la Universitat de Jaén a petició d'Energies Renovables la Esperanza, SL. D'acord amb les conclusions d'aquest informe, s'afecta la instal·lació fotovoltaica en els sentits següents:  
- A causa de l'ombreig provocat pel depòsit, un 12 % de la superfície del generador fotovoltaic pateix pèrdues anuals de radiació solar compreses entre el 2,5 i el 12,5 %, amb una minva superior en la producció elèctrica. Açò suposa un perjudici econòmic per a la societat, que pot agreujar-se atés que l'últim marc legislatiu que regeix el règim retributiu d'instal·lacions fotovoltaiques imposa un llindar mínim de producció elèctrica per a la permanència dins del referit règim retributiu, de manera que la instal·lació afectada podria quedar fora d'aquest.  
  
- Els sobrecalfaments produïts en la instal·lació fotovoltaica com a conseqüència del depòsit sota estudi també afecten la durabilitat de la instal·lació.  
L'informe assenyala que l'afecció del depòsit sobre la instal·lació fotovoltaica s'anul·laria rebaixant l'alçària del depòsit de manera que aquesta fóra igual a 3,55 m.  
Sense objectar la necessitat de la depuradora per al tractament de les aigües residuals de la indústria, la veritat és que no s'han previst alternatives de projecte quant a l'afecció d'aquesta instal·lació a l'estació fotovoltaica contigua.  
El depòsit objecte de disputa és el segon dels reactors seqüencials de tractament biològic instal·lats en paral·lel (SBR2).  
L'impacte sobre la planta fotovoltaica s'hauria evitat amb la mera execució del depòsit de la depuradora semienterrat, o més allunyat de la llinda amb la parcel·la 161, circumstàncies que no van poder advertir-se per l'execució anticipada del projecte prèviament a l'obtenció de la totalitat de les autoritzacions legalment exigides.  
Si bé és cert que les afeccions econòmiques ocasionades per eventuals ombrejos sobre la instal·lació esmentada excedeixen de les competències pròpies de l'avaluació ambiental del projecte, no és menys cert que el funcionament de la planta solar suposa beneficis mediambientals sobre els quals repercuteix negativament el depòsit de l'EDAR.  
  
D'altra banda, en relació amb la resolució del procediment en què es decidisca sobre l'autorització final, resulta oportú indicar la conveniència que aquesta observe les prescripcions necessàries a l'efecte d'evitar o, si és el cas, minimitzar possibles danys a tercers que puguen derivar en reclamacions per responsabilitat patrimonial contra la Generalitat, així mateix, es pot considerar la pertinència de comprometre l'entitat beneficiària de l'autorització, i causant de l'eventual dany, a reparar qualsevol perjudici causat a tercers dimanat de l'activitat autoritzada.  
  
H) Altres afeccions:  
Legionel·la: l'activitat inclou instal·lacions susceptibles d'albergar i provocar proliferació de legionel·la. Als efectes del que estableix el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi, la instal·lació es classifica com a tipus 1r Instal·lacions amb major probabilitat de proliferació i dispersió de legionel·la.  
En conseqüència, el titular de l'activitat és responsable del compliment del que disposa el Reial decret 865/2003 mencionat, incloent-hi la realització dels programes de manteniment periòdic, les millores estructurals i funcionals de les instal·lacions i el control de la qualitat microbiològica i fisicoquímica de l'aigua.  
Respecte d'això, el projecte inclou un annex dedicat específicament a la prevenció de la legionel·losi en què es detallen les condicions de la instal·lació, el pla anual de revisions i manteniment i les operacions de neteja i desinfecció en cas de brot de legionel·losi, tant per a la instal·lació d'aigua de consum humà, com per a les torres de refrigeració i els condensadors evaporatoris.  
Es considera que el pla de revisions i manteniment, i les operacions de neteja i desinfecció detallades per a casos de brots del bacteri han d'incloure's, a més, dins del programa de vigilància ambiental de l'activitat.  
Flora i fauna: les parcel·les afectades, que pertanyen a polígon industrial, estan exemptes d'espècies de flora i fauna d'interés. Quant a repercussions indirectes degudes a les actuacions d'execució de l'obra (soroll i emissions de fum i pols), són de caràcter marcadament temporal i en àrea d'influència molt limitada.  
Patrimoni cultural: l'efecte serà nul en tractar-se de parcel·les en polígon industrial que, en el cas de la parcel·la 5, ja estaven prèviament edificades.  
4t. L'estudi d'impacte ambiental del projecte inclou el preceptiu programa de vigilància ambiental. El mateix programa proposa la seua incorporació al plec de prescripcions tècniques del projecte perquè s'execute pel contractista sota la supervisió de la direcció d'obra.  
S'indica que, periòdicament i per exigències sanitàries, es realitzaran anàlisi de les matèries primeres, aigua utilitzada, abocaments i productes elaborats. S'assumeix que els aspectes relatius al control de matèries primeres i aigua consumida, atesa l'activitat de la indústria, el producte de la qual està destinat al consum humà, estaran degudament controlats per altres òrgans de l'administració.  
El PVG se centra en la vigilància i control de l'abocament de les aigües residuals. S'indica que la vigilància ambiental es realitzarà per mitjà de controls de l'efluent i del medi receptor efectuats conjuntament. El mostreig serà sistemàtic i es mantindran constants els punts de mostreig i la periodicitat.   
S'estableix que tant la presa de mostres com les anàlisis es duran a terme per un organisme acreditat, i que els límits de detecció dels mètodes d'anàlisis emprades seran com a mínim del mateix valor que els límits de detecció establits en la normativa de referència. Així mateix, s'assenyala que, en cas de sobrepassar els valors límits per a algun dels paràmetres, es notificarà immediatament a la Direcció General de l'Aigua.  
Es disposarà d'una arqueta de presa de mostres així com dels dispositius específics per a un accés fàcil tant per a l'obtenció de mostres com per a la determinació del cabal en el moment del mostreig.  
El problema del PVA aportat és que està realitzat sobre el pressupost d'abocament a mar, seguint les especificacions de l'Ordre de 13 de juliol de 1993 per la qual s'aprova la Instrucció per al projecte de conduccions d'abocaments des de terra al mar. Així, les consideracions realitzades sobre les determinacions a realitzar en el medi receptor no es corresponen amb les circumstàncies del projecte, en què l'efluent de l'activitat, des del col·lector de l'ajuntament de Segorbe, abocarà finalment en llit públic.  
Les especificacions indicades quant a la freqüència de mostreig de l'efluent, amb periodicitat mensual, es consideren adequades. Quant als paràmetres a determinar, hauran d'analitzar-se tots els paràmetres corresponents a les especificacions de qualitat de l'aigua per al seu abocament a llit públic. Per a tots i cada un d'aquests paràmetres, els resultats de les analítiques hauran d'estar dins dels intervals admissibles per a abocament a llit públic.  
De cada mostreig mensual s'aportaran a més:  
- Cabal que s'està abocant en el moment del mostreig.  
- Volum total setmanal de l'aigua abocada.  
- Cabal punta setmanal.  
En el PVA proposat es requereix també l'aportació anual de les dades següents:  
- Volum anual de l'efluent abocament.  
- Analítica de l'efluent en què es determinarà la presència i concentració de substàncies incloses en els annexos I i II del Reial decret 60/2011.  
Respecte d'això, ha d'indicar-se que el Reial decret 60/2011, de 21 de gener, sobre les normes de qualitat ambiental en l'àmbit de la política d'aigües va ser derogat, després de la presentació de l'estudi d'impacte ambiental, pel Reial decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les aigües superficials i les normes de qualitat ambiental. Evidentment, l'equip redactor de l'EIA no podia anticipar aquesta circumstància, però en l'actualitat cal adaptar el programa de vigilància ambiental, pel que fa al control de l'efluent, a la nova normativa d'aplicació.  
  
Quant a la vigilància estructural mencionada en el programa de vigilància ambiental proposat pel promotor, es dedueix que la conducció a la inspecció visual de la qual es refereix és un emissari submarí, per la qual cosa està fora de lloc en el projecte que ens ocupa. No obstant això, es considera que ha de substituir-se per la vigilància estructural del col·lector del polígon a què desaigua l'activitat, atesa la incertesa que roman sobre la capacitat d'aquest col·lector per a acollir l'abocament de l'activitat en moments d'elevades precipitacions.  
D'altra banda, el PVA proposa un pla de vigilància a realitzar per tècnics de la conselleria amb competències en medi ambient, pendent de corroborar-se en la corresponent autorització ambiental integrada. Aquest pla inclou inspeccions de la instal·lació i mostrejos relatius a emissions a l'atmosfera, immissió de partícules, i control acústic.  
  
En un cronograma que comprén des de l'any de posada en marxa de l'activitat fins a l'any 6, es proposa la realització de tots els controls indicats a l'inici de l'activitat, i la seua repetició, als 4 anys, per a la inspecció de la instal·lació i per als mostrejos relatius a emissions a l'atmosfera i immissió de partícules PM-10.  
Es considera que, amb independència de les activitats d'inspecció desenvolupades per la conselleria amb competències en medi ambient, la inclusió d'un programa de vigilància ambiental en l'estudi d'impacte ambiental té per objecte que el mateix promotor desenvolupe operacions d'autocontrol ambiental de la seua activitat, per a detectar, i si és el cas corregir, impactes no detectats en l'avaluació. Les activitats d'autocontrol hauran d'incloure, a més dels controls periòdics exigits per la diferent normativa sectorial, altres mesuraments, proposats pel titular, derivades de les peculiaritats del seu projecte.  
  
En aquest sentit, seria oportú un control d'emissions a l'atmosfera i d'immissió de partícules bianual, per a la qual cosa haurà de contractar-se els serveis d'un organisme autoritzat. Quant al control acústic, la normativa sectorial indica una freqüència de realització d'auditories acústiques quinquennal, sense perjudici del que determinen els òrgans amb competència sobre la matèria.  
Així mateix, s'ha de crear un arxiu per a la documentació relacionada amb el programa de vigilància ambiental, a fi de comprovar el grau d'eficàcia de les mesures correctores i obtindre conclusions i, si és el cas, detectar la necessitat d'implantar noves mesures correctores o de modificar les mesures existents.  
5é. Manteniment:  
El projecte inclou un annex dedicat al manteniment de les instal·lacions de la indústria, centrat en les instal·lacions de protecció contra incendis, de baixa tensió, de calderes i d'aire comprimit, així com la depuradora d'aigües residuals.  
Així mateix, s'inclou un annex de prevenció contra la legionel·la en la instal·lació de distribució d'aigua per a consum humà i en les torres de refrigeració i els condensadors evaporatoris. En l'annex esmentat s'al·ludeix al pla de revisió i manteniment d'aquestes instal·lacions, des de la perspectiva d'evitar la proliferació del bacteri. Aquest pla hauria de completar-se, quant a la instal·lació frigorífica, incloent-hi l'aspecte de la possible emissió de gasos a l'atmosfera.  
Els protocols d'inspecció i manteniment estan íntimament relacionats amb el programa de vigilància ambiental, quant a l'aspecte preventiu i de presa de mostres que impliquen. En aquest sentit, si bé s'estimen adequades totes les mesures proposades, es considera que s'ha d'ampliar el pla de manteniment de la instal·lació de refrigeració, i incloure-hi, a més, un pla de manteniment per a la instal·lació de gas. Ambdues instal·lacions són susceptibles de produir emissions de gasos a l'atmosfera en cas de fugues.  
Respecte al gas natural, aquest es condueix des de l'ERM a la sala de calderes a través d'una canonada de 285 m situada per damunt de la coberta de la planta. Ja s'ha mencionat que aquesta disposició suposa, en cas de fuga, que el gas s'allibere directament a l'atmosfera.  
En tot cas, tota la maquinària i instal·lacions que inclou l'activitat hauran de superar les inspeccions tècniques preceptives d'acord amb la legislació sectorial corresponent.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 7.d, annex I del Reial decret legislatiu 1/2008, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'avaluació d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 3r del reial decret mencionat.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre d'avaluació ambiental atribueix a l'òrgan ambiental la competència en l'anàlisi tècnica dels expedients d'avaluació ambiental i en la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (modificat per Decret 80/2016, d'1 de juliol, del Consell) atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de planta de fabricació i envasat de sucs i nèctars de fruites, cremes alimentàries, gaspatxos i altres, promogut per New Action Next Business, SL, que s'ubicarà en les parcel·les 5 i 159 del polígon industrial La Esperanza, en el terme municipal de Segorbe (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació aportada, així com els condicionants del punt segon de la present resolució.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
1. El sentit de la present declaració d'impacte ambiental està lligat a la disponibilitat de recursos hídrics per a l'adequat exercici de l'activitat, és a dir, a la resolució favorable del procediment 2014RC0006 de sol·licitud de modificació de la concessió d'aigües per part de l'Ajuntament de Segorbe respecte al brollador de La Esperanza. En el cas que aquesta resolució denegue la sol·licitud de l'Ajuntament de Segorbe, la present declaració d'impacte ambiental seria automàticament desfavorable.  
2. Quant als abocaments dels efluents de la indústria, compostos per la mescla de l'aigua de rebuig del tractament d'osmosi inversa amb l'aigua depurada en l'EDAR de la indústria, es considera admissible l'abocament dels dits efluents al col·lector del polígon Industrial de La Esperanza amb els següents condicionants específics:  
- L'efluent en l'arqueta de presa de mostra i mesurador de cabal (coordenades UTM ETRS89 fus 30 UTM X: 713.310 UTM I: 4.415.262) complirà tots els paràmetres de qualitat exigits per a l'abocament d'aigües residuals a llit públic.  
- En el moment de produir-se la resolució d'autorització d'abocament definitiva per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a l'Ajuntament de Segorbe, haurà de remetre's a aquesta direcció general. En tot cas, si no es produeix la resolució abans del 31 de desembre de 2016, haurà de remetre's nova autorització conjuntural d'abocament.  
3. En el termini de 2 mesos des de la notificació de la present resolució, s'aportarà a aquesta direcció general la documentació relativa a la destinació final dels residus de construcció i demolició generats en l'execució de les obres, en què haurà de constar:  
- Gestor autoritzat.  
- Dates i volums retirats.  
- Destinació final dels residus.  
4. En el termini de 2 mesos des de la notificació de la present resolució, s'aportarà a aquesta direcció general un annex que inclourà 4 fitxes en què es concreten les actuacions correctores sobre l'impacte paisatgístic de l'activitat en els espais següents:  
- L'ermita de la Mare de Déu de l'Esperança (Segorbe).  
- El castell de Segorbe (Segorbe).  
- L'ermita de Sant Cristòfol (Castellnovo).  
- L'ermita de Santa Bàrbara (Altura).  
En cada una de les fitxes es concretaran:  
- Espècies vegetals a introduir.  
- Nombre d'exemplars i ubicació (amb representació en pla).  
- Mètode de plantació.  
- Manteniment.  
- Qualsevol altre element corrector a introduir.  
- Pressupost.  
Aquest annex haurà de dur un informe de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental. Posteriorment, després de la finalització dels treballs, es remetrà documentació justificativa de la seua execució. Certificat de fi de treballs amb reportatge fotogràfic des de cada un dels espais.  
5. En el termini de 2 mesos des de l'autorització del projecte, haurà de realitzar-se una auditoria acústica i, posteriorment, les corresponents d'acord amb la periodicitat establida en l'article 18 del Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Les auditories acústiques es realitzaran per un organisme de control autoritzat, i es faran constar els resultats en un llibre de control que estarà a disposició de l'Administració competent. En cas de superar els nivells sonors permesos per la llei, s'establiran les mesures correctores pertinents.  
6. Es modificarà el programa de vigilància ambiental proposat en els termes següents.  
6.1. Quant al control de l'abocament, s'adaptarà el PVA substituint el pressupost d'abocament a mar pel d'abocament a llit públic (barranc de l'Aiguardent).  
- La freqüència mínima de mostreig serà mensual, o superior si així ho requereix l'organisme de conca.  
- S'analitzaran tots els paràmetres corresponents a les especificacions de qualitat de l'aigua per al seu abocament a llit públic. Per a tots i cada un d'aquests paràmetres, els resultats de les analítiques hauran d'estar dins dels intervals admissibles per a abocament a llit públic. En cas contrari, es comunicarà immediatament a l'Ajuntament de Segorbe, com a titular del col·lector, i a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, atés que la destinació final de l'efluent serà el barranc i posteriorment el riu Palància. S'aplicaran les mesures correctores indicades per l'organisme de conca.  
a) De cada mostreig mensual es registraran a més:  
- Cabal que s'està abocant en el moment del mostreig.  
- Volum total setmanal de l'aigua abocada.  
- Cabal punta setmanal.  
b) Anualment es recopilaran a més les dades següents:  
- Volum anual de l'efluent abocament.  
- Analítica de l'efluent en què es determinarà la presència i concentració de substàncies incloses en el Reial Decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les aigües superficials i les normes de qualitat ambiental.  
  
c) Mensualment, i en tot cas després d'un episodi de precipitacions, es realitzarà una inspecció visual de l'estat del col·lector del polígon a què desaigua l'activitat.  
6.2. Quant a la prevenció d'emissions atmosfèriques, els límits d'emissions canalitzades, la suficiència de les mesures preventives i correctores proposades i la resta d'aspectes relacionats, seran establits per l'òrgan competent en la preceptiva autorització d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, D'acord amb el que preveu l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
6.3. S'afegirà un epígraf en el programa de vigilància ambiental dedicat al control de la legionel·la, en què s'inclouran el pla anual de revisions i manteniment, i les operacions de neteja i desinfecció detallades per a casos de brots del bacteri incloses com annex 4 del projecte. En tot cas se seguirà el que disposa el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi.  
6.4. El programa de vigilància ambiental inclourà així mateix el protocol de manteniment de la maquinària i instal·lacions de l'explotació, que s'ampliarà incloent-hi la instal·lació de refrigeració i la instal·lació de gas natural, amb almenys la revisió de la canonada de gas que va des de l'ERM a la sala de calderes per damunt de la coberta de la planta.  
6.5. Es portarà un registre documentat del programa de vigilància ambiental a fi de comprovar l'eficàcia de les mesures preventives i correctores proposades, i si és el cas, detectar la necessitat d'implantar noves mesures o de modificar les mesures existents. Aquest registre inclourà a més el resultat dels controls i autocontrols periòdics legalment exigibles i tota la documentació relativa a accidents. La documentació del programa de vigilància ambiental estarà a disposició de les autoritats competents.  
7. L'autorització ambiental integrada que finalitze el procediment haurà d'observar les prescripcions necessàries a l'efecte de evitar o, si és el cas, minimitzar possibles danys a tercers, així mateix, podrà considerar la pertinència de comprometre l'entitat beneficiària de l'autorització, i causant de l'eventual dany, a reparar qualsevol perjudici causat a tercers dimanat de l'activitat autoritzada.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
València, 14 d'octubre de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 17 de novembre de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.