Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8083, del 13-07-2017 (2017/5620)

RESOLUCIÓ de 15 de juny de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 130/15-AIA Requena.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8083

Data del DOGV
:   13-07-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/5620


Data del document
:   15-06-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 15 de juny de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 130/15-AIA Requena. [2017/5620]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 130/15-AIA Requena.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 130-2015-AIA.  
Títol: Ampliació explotació avícola intensiva (cria i recria de polletes).  
Promotor: Explotaciones Ganaderas La Jedrea, SL.  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació.  
Localització: parcel·les 85, 87, 88, 893, 911 del polígon 41 de Requena (València).  
  
Antecedents. Descripció del projecte.  
El 16 de juliol de 2009 la Direcció General de Gestió del Medi Natural emet una declaració d'impacte ambiental favorable al projecte d'explotació avícola de producció en règim intensiu (cria i recria de polletes) amb una capacitat productiva de 230.000 animals.  
Actualment es pretén ampliar la capacitat de l'explotació avícola des d'un total de 230.000 a 365.000 places (augment de la capacitat productiva en 135.000 places).  
Les construccions s'ubicaran en la parcel·la 85 del polígon 41 i la resta de parcel·les queden lliures d'edificació. Les superfícies ocupades són les següents:  
Superfície de les parcel·les: 38.188,53 m².  
Superfície ocupada per les construccions i instal·lacions existents: 5.360,16 m².  
Superfície ocupada per accessos existents i altres usos: 7.407,05 m².  
Superfície ocupada total existent (construccions + accessos): 12.767,21 m².  
Coeficient d'edificabilitat existent: 0,14.  
Percentatge d'ocupació existent: 33,43 %.  
Les característiques de les instal·lacions són les següents:  
Actualment hi ha 4 naus dedicades a la cria i recria de polletes. Les naus 1 i 2 van patir els efectes d'un incendi per això s'han remodelat totalment i permeten l'augment de la capacitat productiva però sense augmentar la superfície construïda.  
Totes les naus estan executades per mitjà d'estructura metàl·lica a dues aigües i tancaments exteriors de bloc de formigó i paviment a base de solera de formigó amb cintes d'extracció de gallinassa. Compten amb sistemes de ventilació i calefacció.  
Les seues dimensions són:  
- Nau 1: dimensions de 12,5 m d'ample i 65 m de llarg, i una alçària exterior de 4,62 metres en carener. Superfície en planta de 812 m².  
- Nau 2: té 7 m d'ample i 65 m de llarg, alçària exterior de 3,70 metres en carener i superfície en planta de 455 m².  
- Nau 3: perpendicular a les naus 1 i 2, de dimensions 12,5 m d'ample i 115 m de llarg, alçària de 3,70 metres en carener i superfície en planta de 1.437,5 m². Aquesta nau compta amb un xicotet magatzem, oficines, lavabos, vestuaris i altres. Al fons de la zona d'explotació, en la part central es troba la porta que comunica aquesta zona amb el moll de càrrega i descàrrega de camions.  
- Nau 4: perpendicular a les naus 1 i 2, i paral·lela a la nau 3, de dimensions 15 m d'ample i 115 m de llarg, i una alçària de 6 metres en carener.  
El subministrament de l'energia elèctrica es realitza a través d'una línia de mitjana tensió que arriba fins a l'explotació on es disposa d'un centre de transformació aeri. Es disposa a més de dos grups electrògens que proporcionen o abasteixen d'energia elèctrica a tota l'explotació en cas de fallada en el subministrament.  
Les modificacions existents respecte a la llicència concedida són:  
- Rehabilitació i condicionament de les naus 1 i 2 segons la descripció realitzada.  
- Execució de corredor de comunicació entre les naus 1 i 2.  
- Execució de noves fosses de gallinassa per a extracció de la gallinassa a l'exterior.  
- Muntatge de noves sitges i depòsits d'aigua de naus 1 i 2 sobre solera de formigó complint les distàncies imposades per l'òrgan competent en carreteres.  
- Regularització del terreny i formigonat de la zona exterior de les naus 1 i 2 i bassa d'aigua.  
- Preparat dels molls de càrrega i descàrrega de les naus 1 i 2.  
- Transformació de magatzem en zona d'ús dels treballadors i habilitació de porxe.  
- Instal·lació de casa prefabricada per a guardià de la granja.  
- Instal·lació de decantador de greixos, fossa sèptica i depòsit d'emmagatzematge d'aigües residuals per al seu trasllat a depuradora.  
- Ampliació instal·lació de gas.  
Actualment s'està procedint a la realització de les actuacions necessàries per a la construcció d'un femer cobert de 400 m² que completarà la capacitat d'emmagatzematge existent (femer de 400 m²).  
  
L'activitat productiva consisteix en la cria i recria de polletes. El cicle de producció comença un dia abans de l'entrada de les polletes amb el condicionament de la temperatura de les naus.  
El període de la duració del cicle de cria i recria és de 17 setmanes, passat el qual es procedeix al trasllat dels animals a granges de posta. Després de cada cicle de producció es realitza un període de llavat i desinfecció de la nau durant quatre setmanes.  
Així doncs la duració de cada cicle productiu és de 20-21 setmanes; pot completar-se fins a un total de 2,5 cicles de cria i recria al llarg d'un any.  
Els consums més importants esperats són 5.972 T de pinso anuals, 13.030,50 m³/any d'aigua per a consum de les polletes, 33,93 m³/any per a neteja de les naus, 88 m³ per a sanejament. El total consumit (junt amb consum de jardins, caseta guardià, etc.) és de 19.821,13 m³/any.  
  
L'aigua s'extrau d'un pou que compta amb autorització administrativa per a l'extracció de 20.916 m³/any. Una vegada extreta l'aigua del pou s'emmagatzema en una bassa que subministra aigua a les distintes instal·lacions.  
La neteja de les naus es realitza per mitjà de l'ús d'aigua a pressió amb un baix consum, per això no s'esperen abocaments fora de les naus.  
  
  
Tramitació administrativa  
El 9 de novembre de 2015 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació del projecte procedent del Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació a fi de determinar la suficiència de documentació.  
El 9 de desembre de 2015 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, emet un informe en què se sol·licita l'ampliació de la documentació en els següents aspectes (resum):  
- Ampliar la descripció del projecte indicant les variacions significatives del projecte proposat respecte a l'original.  
- Detallar els efectes ambientals de l'activitat sobre els cursos d'aigua i el paisatge, els efectes en relació amb el canvi climàtic, la valoració dels aspectes ambientals més rellevants de l'entorn de l'actuació.  
  
- Es realitzarà un programa de gestió de fems.  
- Estudi d'inundabilitat.  
El 26 de gener de 2016 el promotor aporta estudi d'inundabilitat i se sol·licita consulta al Servei d'Ordenació del Territori.  
El 3 de març de 2016 el Servei d'Ordenació del Territori emet un informe.  
El 15 d'abril de 2016 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita la documentació necessària per a continuar el procediment al promotor i li comunica que ha de remetre la dita documentació a través de l'òrgan substantiu.  
El 4 d'octubre de 2016 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet informe en què indica que el promotor ha de justificar adequadament els cabals que utilitzarà en l'explotació i modificar el pla de gestió de la gallinassa.  
El 16 de febrer de 2017 la Subdirecció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental remet el resultat de la informació pública i sol·licita la declaració d'impacte ambiental.  
La informació pública es va realitzar per mitjà de publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del 10 de març de 2016. Durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
  
Afeccions legals.  
- Nivell de perillositat per inundació 4 (riu Magre).  
- Zona de policia del barranc de l'Estena.  
- Sòl no urbanitzable protecció infraestructures viàries, sòl no urbanitzable protegit (afecció domini públic hidràulic) i sòl no urbanitzable comú.  
  
Informes administratius  
L'expedient conté:  
- Informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Requena de 14 de setembre de 2015 que indica que la classificació del sòl on s'ubica la granja és de sòl no urbanitzable comú, segons aprovació del Pla general de Requena de 26 d'abril de 2013, i és necessària l'emissió de l'informe de l'article 201 de la LOTUP.  
- Notificació de resolució d'expedient de concessió d'aigües subterrànies de 5 de juny de 2007 pel qual es concedeixen 20.916 m³/any per a 270.000 aus.  
- Informe favorable de la comissaria d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 3 de desembre de 2015 referent a la gestió de les aigües sanitàries i pluvials i altres aigües residuals si bé s'indica (entre altres) que la gestió dels fems es realitzarà segons la legislació vigent, ha de certificar-se la impermeabilitat de la fossa sèptica i evitar arreplegues a la intempèrie que puguen contaminar les aigües pluvials.  
  
Consideracions ambientals  
1. Identificació i valoració d'impactes. Establiment de mesures protectores i correctores.  
En l'entorn de l'explotació l'element més destacable és la rambla d'Estenas que se situa a l'oest de l'explotació. Com a característica del territori se cita l'alta vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers subjacents i el risc per perillositat d'inundació.  
No hi ha espais de la Xarxa Natura 2000 en l'entorn de l'actuació sobre els quals es puguen causar impactes directes.  
Referent al sòl inundable hi ha un estudi detallat d'inundabilitat realitzat amb la tramitació de l'autorització ambiental vigent, i aprovat per òrgan competent el 23 de juny de 2009, en el qual es determina que exceptuant els molls de càrrega de les naus 3 i 4 el calat dels quals és de 45 cm. catalogat com a risc 6, la resta de la parcel·la, en la qual es construirà el femer cobert, es troba exempta de risc d'inundació.  
  
Les instal·lacions que permetran l'ampliació de l'activitat estan executades pel que no hi ha impactes en fase d'obres.  
En la fase d'activitat de l'explotació cal citar el consum de recursos, la generació de residus i subproductes i l'emissió de gasos d'efecte d'hivernacle com els aspectes que han d'estudiar-se amb més profunditat per a evitar la generació d'impactes ambientals.  
Quant a la generació de subproductes cal citar-se la generació de 2.664,50T/any de gallinassa. El sistema de gestió de la gallinassa en les naus (cinta transportadores) permet que aquest subproducte arribe amb baix contingut d'humitat a l'emmagatzematge.  
Actualment es disposa d'un femer de 400 m² amb capacitat d'emmagatzematge de 2,5 mesos. El femer compta amb solera impermeable i arqueta d'arreplega de lixiviats. Els lixiviats es conduiran a una arqueta exterior on s'evaporaran.  
La nau que albergarà el fem comptarà amb tancament fins als 3 metres d'alçària per a afavorir la ventilació de la gallinassa.  
La gallinassa s'utilitzarà per a l'adob de camps agrícoles. Es disposa de 361,43 ha en els municipis de Chelva, Benagéber, Requena i Utiel per a la utilització agrícola de la gallinassa.  
El promotor indica que actualment no hi ha prou compromís escrit de propietaris per a gestionar la gallinassa produïda pel que caldria aportar un total de 88 ha addicionals.  
Referent als residus generats es proposa el següent:  
- Residus assimilables a industrials derivats del manteniment de la maquinària i dels grups electrògens, seran arreplegats i emmagatzemats en contenidors adequats fins a la seua retirada per un gestor autoritzat.  
  
- Els residus sòlids comuns derivats de l'activitat exercida pels operaris, seran arreplegats i transportats als contenidors, els quals són retirats pels serveis de neteja, portats a l'ecoparc o emmagatzemats fins a la seua retirada per un gestor autoritzat.  
- Els envasos de biocides i desinfectants seran depositats en contenidors estancs destinats a això, i seran emmagatzemats fins a la seua retirada per un gestor autoritzat.  
- Per a l'eliminació de cadàvers dels animals morts es disposa de depòsits, on s'emmagatzemen fins a la seua posterior arreplega per empresa gestora autoritzada per a això.  
- Les aigües procedents de la neteja de naus es deixaran sobre la solera per a afavorir la seua evaporació i evitar així qualsevol tipus d'abocament o residu.  
- Per al tractament de les aigües sanitàries s'ha realitzat una nova instal·lació que compta amb separador de greixos, fossa sèptica on es produirà la digestió anaeròbia d'aquestes aigües i depòsit estanc on s'emmagatzemaran fins a la seua retirada per gestor autoritzat a l'EDAR.  
Quant a les emissions i la seua influència en l'augment de l'efecte d'hivernacle l'estudi d'impacte ambiental exposa que la major part dels gasos emesos es generen en els processos naturals del metabolisme animal i en la degradació del fem. La seua emissió depén de factors associats al disseny de les instal·lacions així com de la gestió dels fems. Els gasos generats són: amoníac, metà, òxid nitrós, diòxid de carboni.  
  
En presència d'oxigen es produeix la digestió aeròbia de la matèria orgànica i s'evita el despreniment d'amoníac i es produeix CO2 i aigua. La ventilació de les dejeccions retardarà l'acció dels bacteris anaerobis afavorint els aerobis. S'espera una generació de 25.433 kg d'amoníac a l'any.  
Les emissions de metà contribueixen a l'augment de l'efecte d'hivernacle. Depenen del contingut de la dieta dels animals i de l'emmagatzematge del fem produït. A causa del sistema de gestió emprat en la gallinassa les emissions seran baixes (1.378,1 kg any).  
L'òxid nitrós es produeix en el procés de desnitrificació en l'etapa d'emmagatzematge del fem i en l'aplicació en camp. Contribueix a la destrucció de la capa d'ozó i és un dels gasos responsables de l'efecte d'hivernacle. Es calcula que la seua producció serà de 1578,8 kg/any.  
  
El diòxid de carboni és el tercer gas que s'emetrà en les explotacions ramaderes que contribueix a aquest efecte hivernacle. No obstant això, es considera que aquesta emissió és molt menys rellevant que en altres sectors ramaders.  
Les mesures per a reduir les emissions atmosfèriques són aquelles que incideixen en la bona ventilació de les naus i l'aireig del fem. Les distintes instal·lacions estan dissenyades per a aconseguir aquestes condicions.  
Quant als sorolls, l'aïllament de les naus amortirà l'eixida de sorolls a l'exterior que no superaran els nivells de recepció externs exigits en la normativa vigent.  
Referent al patrimoni cultural valencià, realitzada prospecció arqueològica, no s'ha trobat cap vestigi o jaciment arqueològic, ni la presència de cap material que puga assenyalar l'existència d'elements d'interés patrimonial.  
- Sobre el paisatge, atés que l'explotació es troba en un entorn antropitzat no s'esperen impactes rellevants. No obstant això, es crearan pantalles vegetals per a ocultar els elements metàl·lics i es crearan visuals cap a entorns més agradables enllaçant unitats de paisatge.  
  
2. Informes sectorials.  
Respecte al risc d'inundació el 3 de març de 2016 el Servei d'Ordenació del Territori emet un informe en el sentit següent:  
(?) «Analitzada la cartografia del sistema nacional de zones inundables (MAGRAMA) es comprova que es troba estudiat el riu Mare que no té incidència sobre les instal·lacions, però no fins a la rambla d'Estenas que circula, de NW a SE, pel S de les parcel·les de la granja i desemboca en el riu Magre, aigües avall d'aquesta.  
Vist que la cartografia del PATRICOVA determina perillositat d'inundació de nivell 4 i de caràcter geomorfològic en les parcel·les on s'ubica la granja.  
Vist que hi ha resolució aprovatòria de data 15 de juny de 2009, d'un estudi d'inundabilitat específic presentat per a la declaració d'impacte ambiental (amb resolució de 16.07.2009) que determinava l'afecció parcial de les parcel·les amb risc de nivell 6 que únicament incidia sobre els molls de càrrega de les naus 3 i 4.  
Vist que atenent els articles 7 i 11 de la normativa del PATRICOVA preval allò que s'ha determinat per l'estudi d'inundabilitat aprovat per la resolució de 15 de juny de 2009.  
Vist que les modificacions existents en les instal·lacions respecte de la llicència aprovada es descriuen dins de l'apartat 2.4 del projecte bàsic per a ampliació de granja avícola intensiva i encara que es declara en aquest que no s'incrementaran les superfícies de cap tipus, atés que les instal·lacions estan completament construïdes o en construcció (femer). Per tant totes les superfícies romanen igual (?).  
Vist que es detecten canvis importants respecte de les instal·lacions respecte de sitges, la casa del guàrdia, les fosses, els depòsits, la nau-femer i altres instal·lacions menors (?).  
Vist que del pla número 6 del «projecte bàsic per a ampliació de granja avícola de producció intensiva» es pot deduir que aquestes instal·lacions es troben fora de la zona d'afecció d'inundabilitat determinada en l'estudi d'inundabilitat aprovat (resolució de 15.06.2009).  
  
Es determina el compliment de l'article 18 de la normativa del PATRICOVA».  
L'informe conclou que l'ampliació de l'explotació avícola intensiva no es troba afectada per risc d'inundació segons les determinacions normatives del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.  
  
- Informe de 3 de gener de 2006, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià que indica que no s'han detectat afeccions d'índole paleontològica en l'àmbit d'actuació.  
- Informe de 4 d'octubre de 2006, de la Direcció de Patrimoni Cultural Valencià que indica que realitzada la prospecció arqueològica no s'han detectat jaciments arqueològics ni restes culturals.  
L'informe conclou: «Haurà de preveure's que l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres determinarà l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a aquesta conselleria a l'efecte que es determinen les mesures oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei del patrimoni cultural valencià».  
- Informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de 28 d'octubre de 2010 en el qual s'indica «(?) pel que fa al municipi afectat no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació. No s'han localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic per això no cal cap mesura preventiva ni correctora».  
  
L'informe conclou en el mateix sentit que l'informe de 4 d'octubre de 2006.  
3. Programa de vigilància ambiental.  
Es basarà en els punts següents:  
- Nivell de soroll: arreplega de dades. En el cas de superar-se els límits es localitzarà el punt d'origen i la causa a fi d'implantar-hi mesures correctores.  
- Olor ambiental: es realitzaran enquestes a l'estiu i hivern. En cas necessari una vegada localitzat l'origen es determinarà si hi ha algun procés que es realitze de manera incorrecta.  
- Retirada i emmagatzematge del fem: control i registre de dates de retirada, control de la humitat de la gallinassa.  
- Gestió del fem: arreplega de dades cada vegada que es produïsca retirada del fem per part de l'agricultor. Es controlarà que no se supere el màxim de nitrogen per hectàrea.  
- Neteja exterior: revisions visuals de possibles abocaments o situacions inadequades d'emmagatzematge. Correcció de les actuacions inadequades, instal·lació de nous contenidors d'arreplega.  
- Nivell de l'aigua subterrània: mantindre un consum racional de l'aigua, registre de cabals bombats per mitjà de comptador volumètric, ajustar els nivells de bombament en cas de cabals excessius.  
- Qualitat del sòl: vigilància dels punts on s'aprecia algun punt de degradació, detecció de les causes i correcció immediata.  
- Desenvolupament de la vegetació: control estacional del grau de desenvolupament. En cas necessari, canvi d'espècies amb major capacitat d'adaptació.  
- Depuració d'aigües residuals: control dels nivells de la fossa sèptica, programa de manteniment.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
En general en el projecte s'han adaptat correccions ambientals adequades per a impedir la generació d'impactes ambientals d'elevada magnitud. L'explotació està situada a suficient distància dels nuclis habitats (entre 700 i 2000 metres), per això, en principi, no ha de causar una molèstia significativa a la població.  
Quant a la gestió de gallinassa, la capacitat d'emmagatzematge no arriba als tres mesos establits en el codi valencià de bones pràctiques agràries (CVBPA) quan la dita gestió es realitza en parcel·les de cultiu i, d'altra banda, el promotor no ha aportat prou superfície de cultiu per a emprar tota la gallinassa produïda.  
Per això, atesa l'envergadura de l'explotació es fa patent la necessitat de comptar amb gestor autoritzat per a la gestió de la gallinassa produïda.  
No obstant això, part d'aquesta gallinassa i a manera de gestió secundària i no principal, podrà ser retirada directament pels agricultors sempre que quede constància documentada de la destinació de la gallinassa per mitjà d'un llibre-registre en què haurà de constar: polígon, parcel·la, tipus de cultiu, quantitats retirades que hauran d'estar adaptades a les necessitats en nitrogen dels cultius, i identificació de la persona que retira la gallinassa d'acord amb el que a aquest efecte indique l'autorització ambiental integrada.  
Les quantitats de nitrogen a aplicar per parcel·la seran les indicades en la taula IV de l'Ordre 7/2010 d'aprovació del CVBPA i les que s'indicaran a continuació:  
- Olivera, ametler i altres fruits secs en règim de secà: 90 kg/N/ha i any.  
- Fruiter de secà: 100 kg/ha/any.  
- Vinya (secà i regadiu) i garrofera: 50 kg/ha/any.  
- Cereal: 170 kg/ha/any.  
Aquestes quantitats podran ser modificades en el cas que es detecten desviacions en les previsions realitzades (augments en els nivells de nitrat en aigües subterrànies).  
Així mateix, podrà ser anul·lada la possibilitat de retirada secundària de la gallinassa per a la utilització en parcel·les agrícoles en el cas que no es complisca allò que s'ha indicat en el condicionant 2.b i c d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i annex I.1.h del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això es resol:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d?«Ampliació d'explotació avícola intensiva» promogut per Explotaciones Ganaderas La Jedrea, SL, sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
1. Abans de l'autorització administrativa s'obtindrà:  
a) Els informes que pertoquen en relació amb el compliment de l'article 201 de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge a emetre per raó de la matèria (ramaderia) i per raó de l'ocupació de sòl no urbanitzable protegit.  
b) L'informe de l'òrgan de conca respecte a l'afecció de zona de policia de llits.  
2. a) A causa de l'envergadura de l'explotació, la gallinassa es gestionarà, de manera principal, a través de gestor autoritzat.  
b) De manera secundària la gallinassa podrà ser utilitzada pels particulars en les seues explotacions agràries sempre que quede degudament documentat la destinació de la gallinassa i les condicions del seu ús, d'acord amb allò que s'ha exposat en l'apartat de consideracions de l'òrgan ambiental d'aquesta declaració d'impacte ambiental i del que a aquest efecte indique la resolució per la qual es concedeix l'autorització ambiental integrada.  
c) La possibilitat d'ús de la gallinassa en parcel·les agrícoles comportarà l'ampliació de la capacitat d'emmagatzematge per un període mínim de 3 mesos.  
d) Amb anterioritat a l'autorització substantiva haurà d'aportar-se compromís escrit amb gestor autoritzat.  
3. El programa de vigilància ambiental inclourà:  
a) El control del consum d'aigua: en cas de detectar-se un augment del consum d'aigua per damunt dels cabals atorgats per l'organisme de conca, haurà de, o bé ampliar-se la concessió o bé buscar subministraments d'aigua alternatius, i en tot cas d'acord amb el que dispose l'òrgan de conca competent.  
Fins que aquest augment de recursos es produïsca haurà d'ajustar-se la capacitat productiva al consum legal d'aigua disponible.  
b) La recopilació anual de la documentació que justifique la gestió de la gallinassa d'acord amb allò que s'ha indicat en la present resolució.  
Aquesta documentació haurà de remetre's anualment al Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació, el qual podrà sol·licitar la col·laboració dels òrgans que crega oportú en matèria d'agricultura i ramaderia i en matèria d'impacte ambiental per a la verificació de la correcció de la gestió de la gallinassa en parcel·les particulars.  
4. En les plantacions de vegetació que es realitzaran per a disminuir els impactes sobre el paisatge, es tindran en compte els elements més visibles de l'explotació com ara les sitges de pinso al voltant dels quals o als seus voltants haurà de plantar-se vegetació de desenvolupament vertical per a afavorir la seua ocultació.  
5. S'evitaran arreplegues a la intempèrie que puguen contaminar les aigües pluvials i les aigües subterrànies.  
6. L'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres determinarà l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a aquesta conselleria a l'efecte que es determinen les mesures oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei del patrimoni cultural valencià.  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjuí que, si és el cas, pertoquen en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 9 de maig de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 15 de juny de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.