Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 1731, del 25-02-1992 (1992/824066)

ORDRE de 12 de febrer de 1992, del Conseller de Medi Ambient, per la qual es fixen els períodes hàbils i les normes generals relacionades amb la pesca a les aigües continentals de la Comunitat Valenciana durant la temporada 1992-93.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/1992/02/12/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   1731

Data del DOGV
:   25-02-1992

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1992/824066


Data del document
:   12-02-1992

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Ordre

Ordre de 12 de febrer de 1992, del Conseller de Medi Ambient, per la qual es fixen els períodes hàbils i les normes generals relacionades amb la pesca a les aigües continentals de la Comunitat Valenciana durant la temporada 1992-93.  
D'acord amb la Llei de Pesca Fluvial de 20 de febrer de 1942 i el Reglament de 6 d'abril de 1943, i amb l'article 33, apartat 2, de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals de la Flora i la Fauna Silvestres, es fixen els períodes hàbils de pesca i les normes generals d?aplicació en la pesca a les aigües continentals de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, a proposta de la Direcció General de Conservació del Medi Natural i fent ús de les facultats que tinc atribuïdes,  
ORDENE  
Article primer Espècies  
Les espècies de peixos la pesca dels quals és permesa a les aigües continentals de la Comunitat Autònoma Valenciana són: anguila (Anguilla anguilla), truita (Salmo trutta), truita arc iris (Salmo gairdneri), lluç de riu (Essox lucius), barb (Barbus sp), carpa (Cyprinus carpio), peix roig (Carassius auratus), tenca (Tinca tinca), madrilla (Chondrostoma toxostoma), bagra (Lenciscus cephalus), llobarro (Dicentrarchus labrax), llobarro negre (Micropterus salmoides), i els mújols: llisa, llisa de cap xiquet, llisa cabuda (cabut o cabeçut) i llisa galti-roja (llises o mújols inclosos en les espècies Chelon labrosus, Liza ramada, Liza saliens i Mugil cephalus).  
Les talles mínimes per a aquestes espècies es relacionen a l'annex I, sense perjudici de les reglamentacions vigents a cada vedat. Els exemplars de talla igual o inferior hauran de ser tornats a l'aigua.  
Article segon. Xarxes i esquers  
1. Xarxes. L'ús de xarxes és prohibit i només és autoritzable, amb caràcter excepcional, en els casos que preveu la Llei 4/1989, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i la Fauna Silvestres.  
2. Esquers. Es prohibida la utilització dels següents tipus d'esquers: peixos vius, ous de peix, pastes o massilles aromatitzades i cucs de carn (asticot), com també esquerar les aigües abans o durant la pesca.  
Article tercer. Vedats de pesca  
Amb l?objecte de protegir i fomentar la fauna ictiològica, durant aquesta temporada s'estableixen els vedats de pesca especificats a l'annex 11. Hi és totalment prohibida la captura de qualsevol espècie.  
Article quart. Vedats   
La relació de vedats de pesca s'indica a l'annex III. Per a practicar la pesca en aquests trams cal un permís especial, personal i intransferible. Us condicions específiques a què se subjecta la pesca en aquests vedats seran establertes per les direccions territorials corresponents.  
Article cinquè. Aigües en règim especial  
Es consideren dos tipus d'aigües en règim especial que es relacionen a l'annex IV sota els epígrafs A) i B).  
Són masses en règim especial A) les compreses dins els trams habitats per la truita, on queda autoritzada la pesca de les espècies piscícoles incloses a l'article primer d'aquesta ordre durant tot l'any. Es podrà utilitzar qualsevol tipus d'esquer permès per la legislació vigent, tret dels ja indicats en l'article segon, apartat 2, d'aquesta ordre..  
Són masses en règim especial B) les compreses dins els trams habitats per la truita, on és autoritzada la pesca de les espècies piscícoles incloses a l'article primer d'aquesta ordre, tret de la truita, durant tot l'any. En aquestes zones, per a la pesca de la truita regirà l'època de veda establerta a l'article sisè d'aquesta ordre i durant aquest període només serà autoritzat l?ús d'esquers d'ou de peix i de fruita del temps.  
Article sisé. Pesca de la truita  
1. El període hàbil d'aquesta temporada abastarà des del tercer diumenge de març al 31 d'agost.  
2. Conformement a l'article divuit de la Llei de Pesca Fluvial vigent, es consideren aigües habitades per la truita les relacionades a l'annex V. Hi regirà per a totes les espècies el període hàbil determinat per a la truita, sense perjudici del que es disposa a l'article cinqué d'aquesta ordre.  
3. El nombre màxim de captures, per pescador i dia, serà de deu exemplars de truita, de les quals cinc, pel cap alt, seran de truita comuna, sense perjudici de les reglamentacions vigents a cada vedat.  
4. Procediment de pesca i esquers. A més de les xarxes i de la resta de procediments prohibits per la vigent Llei de Pesca Fluvial i pel Reial Decret 1095/1989, és prohibit a totes les aigües habitades per la truita l?ús de tots els esquers, tret dels següents: cullereta, mosca, mosquit, draga, dragueta i cuc, amb ham de dimensió superior al calibre número 3, d?acord amb l'annex VII, sense perjudici del que disposa l'article cinqué d'aquesta ordre i la reglamentació específica de cada vedat. A més, als rius Ebrón, Vallanca, Palància, Millars i Vilafermosa només és autoritzat l?ús de cullereta i mosca.  
Al vedat de Beniarrés - riu Serpis - indicat a l'annex III, durant l?època hàbil per a la truita, definida a l'article sisé, apartat 1, la pesca d'aquesta espècie es realitzarà exclusivament amb cullereta i mosca.  
Article setè  
La resta d'espècies relacionades a l'article primer podran pescar-se amb canya durant tot l'any, fora dels trams declarats oficialment habitats per la truita, que es relacionen a l'annex V.  
Article vuitè. Cranc de riu  
L'única espècie de cranc que es permet de pescar és el cranc americà (Procambarus clarkii) durant tot l'any sense limitació de grandària ni de nombre d'exemplars. Tret de la pesca professional, només s'autoritza la captura amb salabret.  
Aquesta espècie podrà pescar-se a la zona situada a l?est de la N-340, des de l?entrada a la província de Castelló fins a l?eixida de la d'Alacant, i, a més, a:  
- Riu Alcalà, des del naixement;  
- Riu Millars, aigües avall del pont de la carretera de Montanejos a Zucaina i fins a la desembocadura;  
- Riu de les Coves o de Sant Miquel i la conca;  
- Riu Xúquer, aigües avall de l'antiga presa de Tous fins a la desembocadura,  
- Riu Magre, aigües avall de la presa de Forata fins a la desembocadura.  
Article nové. Indemnitzacions  
A l?efecte d'exigir l?oportuna indemnització pels exemplars pescats il·legalment al territori de la Comunitat Valenciana, a l'annex VI es fixa el barem de valoració de les distintes espècies piscícoles.  
Article deu  
Autoritzar les direccions territorials de la Conselleria de Medi Ambient perquè modifiquen els períodes i les zones hàbils de pesca, el nombre de captures, a establir vedes temporals, com a conseqüència de les condicions biològiques de les masses d'aigua, repoblacions o circumstàncies meteorològiques adverses, i a incrementar les talles mínimes de captura.  
Article onze. Concursos de pesca  
Per a la realització de concursos de pesca serà preceptiva l'autorització de les direccions territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Les direccions territorials són facultades per a realitzar modificacions excepcionals de la normativa pel que fa a l'esquer, les talles, els contingents i els dies hàbils establerts en aquesta ordre per raó dels concursos esmentats.  
Article dotze  
Us prohibicions i limitacions generals no recollides en aquesta ordre es regiran per les disposicions de la vigent Llei de Pesca Fluvial i el reglament que té, per la Llei de 4/1989, de 27 de mare, i pel Reial Decret 1095/1989, de 8 de setembre. La pesca de l'angula es regirà per la normativa pròpia.  
DISPOSICIO FINAL  
Aquesta ordre entrarà en vigor el dia de la publicació al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 12 de febrer de 1991.  
El Conseller de Medi Ambient,   
ANTONIO ESCARRE ESTEVE  
ANNEX I  
Talles mínimes  
Espècie cm  
   
Anguila 20  
Trucha 19  
Lluç de riu 40  
Barbs 18  
Carpa 18  
Tenca 15  
Llobarro 20  
Llobarro negre 21  
Mújols 25  
La resta d?espècies 8  
ANNEX II  
Vedats de pesca  
Riu Vilafermosa: des que entra a la província de Castelló fins a l'assut del riu existent al poble de Villahermosa del Rio.  
Riu Ebrón: des del pont de la central elèctrica de Castellfabib fins al pont de los Santos a la carretera nacional Terol-Conca.  
Riu Vallanca o Boires: tram al terme municipal de Vallanca, comprés entre el pont de la Vega i el pont del Matadero, i tram al terme municipal d'Ademuz, des de la presa de la central elèctrica fins al pont de la dita central.  
Riu Reatillo: des del límit de terme entre Sot de Chera i Chulilla fins a la desembocadura al riu Túria.  
Riu Fraile: des del naixement fins a la confluència amb el barranc de Cinco Cántaros.  
Riu Algar: des del naixement fins a la desembocadura al riu Guadalest.  
Riu Palància: vedat 5,4 quilòmetres a la part alta del vedat de Teresa.  
ANNEX III  
Vedats de pesca  
Vedats truiters  
Denominació Riu Km  
   
 1. Ludiente Vilafermosa 6  
 2. Benages-Cedraman (\*) Vilafermosa 6  
 3. Bejís (\*\*) Palància 4  
 4. Teresa (\*\*\*) Palància 4,8  
 5. Puente Alta Túria 9  
 6. Túria Túria 8,5  
 7. Ribarroja Túria 6  
 8. La Terrera Cabriol 6  
 9. Beniarrés Serpis 8  
 10. Casas del Río Cabriol 7  
(\*) Benages-Cedraman posseeix un tram selectiu i un altre (Cedraman) de 2 quilòmetres, sense mort.   
(\*\*) Bejís és vedat selectiu.   
(\*\*\*) A la part alta del vedat, vedats 2,4 quilòmetres.  
Vedats de pesca intensiva  
Denominació Riu Km  
   
11. La Balma Bergantes 7,3  
12. Peñas Negras Vilahermosa 4,6  
13. Chulilla Túria 3,2  
Altres vedats: ciprínids, anguila i altres no-salmònids.  
Denominació Riu Km  
   
14. Carraixet Bnc. Carraixet 3,5  
15. Cullera Xúquer y Estany 4,3  
16. Bullent Bullent 7,3  
17. Molinell Molinell 8,4  
ANNEX IV  
Masses d'aigua en règim especial  
Règim A). Es consideren així les aigües quietes dels embassaments següents:  
- Arenós   
- Benaixeve   
- Loriguilla  
Règim B). Es consideren així els següents trams:  
- Riu Millars: des de ' la presa de Montanejos fins a la confluència amb la desembocadura amb el riu Vilafermosa.  
- Riu Túria: des del pont de la Palanca fins al pont del Guerreró, ambdós a Torrebaja.  
- Riu Túria: des del pont de Casas Bajas (entrada al polisportiu) fins al límit de la província de Conca.  
- Riu Reatillo: des de la presa de Buseo fins al primer gual als voltants de Sot de Chera,  
- Riu Túria: aigües avall de la presa del Molinar a Gestalgar.,  
ANNEX V  
Trams habitats per la truita  
Riu Bergantes: des del barranc de la Balma al límit amb la província de Terol.  
Riu Sénia des de la capçalera fins al paratge del pont de Matany i totes les aigües que hi aflueixen.  
Riu Vilafermosa: a tot el riu i aigües que hi aflueixen.  
Riu Millars: des de l'entrada a la província de Castelló fins a la presa de Vallat.  
Riu Palància: des del naixement fins a la presa del canal del Palància a Teresa i totes les aigües que hi aflueixen.  
Riu Túria: de l'entrada a la província de València pFl Racó d'Ademús al pont de Riba-roja i totes les aigües que hi aflueixen, aigües amunt de l'embassament de Benaixeve.  
Riu Reatillo: des de l'embassament de Buseo fins a l'afluència al Túria. Riu Cabriol: des de la presa de l'embassament de Contreras a la cruïlla de la carretera N-322 Valencia-Albassete.  
Riu Serpis: des de la resclosa de l'embassament de Beniarrés fins a l'entrada a la província de València.  
Riu Toixa: des del naixement fins a l'encreuament amb la carretera nacional 234 València-Ademuz i totes les aigües que aflueixen aigües amunt del dit encreuament.  
També es consideren trams habitats per la truita, els 50 darrers metres de tots els afluents de les aigües relacionades anteriorment.  
ANNEX VI  
Barem de valoració per a espècies aqüícoles  
Espècies protegides PTA/exemplar  
Samaruc 1.000  
Fartet 1.000  
Tortugues aquàtiques 5.000  
Altres espècies PTA/kg  
Angula 15.000  
 PTA/exemplar  
Cranc autòcton 1.000  
Anguila i llobarro negre 300  
Truita comuna:  
- fins a 19 cm 1.000  
- Entre 19 y 30 cm 1.500  
- Més de 30 cm 2.000  
Truita arc iris 750  
Qualsevol altra espècie piscícola  
no relacionada anteriorment 200  
Veure annex


Còpia Permalink ELI