Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5416, del 28-12-2006 (2006/13969)

Informació pública de l'aprovació de les bases particulars de la Vallesa sud (p.27.07.06).
------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5416

Data del DOGV
:   28-12-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2006/13651


Organisme emissor
:   Ajuntament de Sagunt

Tipus de document
:   Anunci

Informació pública de l'aprovació de les bases particulars de la Vallesa sud (p.27.07.06). [2006/Q13685]  
El Ple de la corporació municipal, en la sessió ordinària feta el dia 27 de juliol de 2006, va adoptar, entre altres, l'acord següent:  
9. Expedient 5/2393-YD. Aprovació de les bases particulars de la Vallesa sud.  
Primera. Sol·licitud de programació  
En data 1 de febrer de 2006, registre d'entrada número 6.485, Fidel Xaparro González va presentar un escrit, en representació de l'empresa Elecnor, SA, que cal interpretar, en el context de la nova Llei 16/2005, Llei Urbanística Valenciana, com una sol·licitud de programació de l'àmbit mitjançant gestió indirecta, en els termes de l'article 130. Esta sol·licitud es remet a la documentació presentada davant este ajuntament en data 10 d'agost de 2005, que cal tractar en els termes de l'article 280 del Decret 67/2006.  
Hi ha, en definitiva, una obligació expressa de resoldre en algun dels tres sentits recollits en l'article 130 de la Llei Urbanística Valenciana.  
Segona. Bases generals aplicables  
 Als efectes de l'article 131.1 de la Llei Urbanística Valenciana, este programa es regirà, a més de les previsions que es contemplen en estes bases, per les bases generals de programació al municipi de Sagunt, en els termes en què estes les ha aprovat el Ple d'esta corporació, en la sessió de data 29 de juny de 2006.  
Atés que fins a hores d'ara estes bases generals només han sigut objecte d'aprovació provisional i que estan pendents del que resulte de la instrucció de l'expedient administratiu corresponent, en el cas que es produïsca alguna modificació d'estes bases, caldrà atindre's a les noves previsions que s'acorden.  
Per això, l'anunci del concurs d'este programa no es podrà remetre a publicació fins que el Ple haja aprovat definitivament la redacció de les bases generals i estes s'hagen publicat. L'anunci haurà de fer referència al text darrer d'estes bases.  
Complementant les bases generals, en relació amb el denominat la Vallesa sud, caldrà tindre en compte les següents determinacions:  
Determinació primera. Ordenació urbanística vigent en l'àmbit de l'actuació integrada.  
Regix l'ordenació detallada vigent del Pla General d'Ordenació Urbana, la representació gràfica del qual s'adjunta tal com reflectix el planejament al fitxer d'unitats d'execució.  
Estaríem, segons el Pla General d'Ordenació Urbana de Sagunt, davant de les unitats d'execució V.1, V.2 i V.3.  
Zonificació: ZI 1. T1. El que remet al règim d'usos i condicions d'edificació dels articles 166 i següents del Pla General d'Ordenació Urbana.  
Les dades que figuren a les fitxes incorporades al present acord se subordinen al mesurament real de l'àmbit i a allò que resulte de l'aplicació a estes superfícies dels índexs indicats al Pla General d'Ordenació Urbana.  
S'hi adjunten els plànols indicatius de l'àmbit.  
Determinació segona. Necessitats i objectius que cal satisfer amb el programa d'actuació integrada.  
a) Gestionar la transformació jurídica de les finques afectades pel programa.  
Serà necessari redelimitar l'àmbit:  
. Reduint-lo, per a excloure aquells terrenys ocupats per la via de servici de la carretera de l'Estat, en la part sud-est i, si és el cas, per la carretera de la Diputació a l'est (el darrer, segons l'informe que consta a l'expedient de 18 d'abril de 2006). En tot cas, s'hauran de tindre en compte els límits del domini públic d'ambdues administracions, i incloure el de caràcter ferroviari, al nord, als efectes que no resten franges de propietat privada sense el tractament urbanístic adequat.  
. Ampliant-lo, per a incloure les parcel·les situades al nord-oest de l'àmbit, fins a les vies del ferrocarril, tant a un costat com a un altre del vial, amb l'abast del següent esquema.  
Es tracta en ambdós casos d'un sòl sense un tractament urbanístic específic, en sòl industrial, sense materialització de cap aprofitament. En el cas que en un futur es pretenguera això, caldria dotar ambdues porcions d'uns servicis per via pública de què hui no disposa, no executables a títol individual per la longitud de les connexions que hauria de realitzar i que, a més, en un futur es rebrien a través de les dotacions que materialitzarà l'actuació integrada en la que se li implicarà mitjançant el present acord.  
. La redelimitació suposa l'execució conjunta de les tres unitats d'execució del Pla General d'Ordenació Urbana indicades, així com dels terrenys inclosos mitjançant la redelimitació, d'acord amb una única programació. No s'alteraran els aprofitaments tipus que cal aplicar als diversos espais.  
b) Urbanitzar completament la unitat d'execució que constituïsca l'objecte del programa i realitzar les obres públiques addicionals que calguen per a complir el que disposen els apartats següents, amb subjecció a les previsions temporals i econòmiques del programa.  
Pel que fa a això, cal destacar les circumstàncies següents:  
. Haurà de preveure el proveïment d'aigua tant potable com bruta, pel fet de tractar-se d'un polígon industrial. La xarxa d'aigua bruta serà igualment d'hidrants i hi connectaran les connexions de zona verda.  
. Les connexions d'aigua potable i bruta es realitzaran al polígon Camí la Mar 2, i s'han de realitzar i tramitar els encreuaments de col·locació de tubs amb el Ministeri de Foment.  
. Les xarxes de connexió seran de fosa dúctil K9 per al proveïment, i seran de polietilé per a les xarxes de distribució.  
. De la mateixa manera es realitzarà la connexió d'aigües pluvials i residuals al polígon Camí la Mar 2, el qual ja té la previsió d'absorbir el cabal generat per l'àmbit que ens ocupa. Haurà de tramitar igualment els encreuaments amb el Ministeri de Foment.  
. Les condicions d'abocament i de càlcul de la xarxa de residuals i pluvials serà les mateixes que per als sectors Camí la Mar 1 i 2 i Parc Sagunt (segons l'informe de 27 de novembre de 2002 de PES), que consistixen en: «Han de disposar xarxes separadores:  
. Una destinada per a la recollida d'aigües pluvials netes (procedents de cobertes).  
. Una altra xarxa destinada a la recollida d'aigües pluvials procedents de zones d'aparcaments (primeres pluges) i aigües sanitàries. Esta xarxa s'ha de dimensionar per a recollir totes les aigües sanitàries, amb un factor punta de l'orde de 2,5 a 3 (s'ha de calcular per a la superfície de disseny del polígon).  
Amb estes dades s'han de poder conduir les aigües a un pretractament a l'EDAR, on es disposarà de reixes de desbast o tamisos i un sistema de desarenament i desengreixat. Les conduccions es dimensionaran si no es bomba, amb un cabal de dilució de cinc és a u, i si es bomba a l'EDAR, d'un cabal de tres a u.  
En ambdós casos es connecta la xarxa a la de pluvials a través de sobreeixidors que permeten que en cas de grans pluges com ara .gota freda' es puga evacuar l'aigua a través de la xarxa d'aigües pluvials, que en eixe moment permetran aconseguir dilucions molt superiors, encara que l'ideal és conduir els excessos fins a un filtre verd (que s'haurà de conservar una vegada posat en marxa el sistema) o fins al mar.  
. S'hauran de supervisar el projecte d'urbanització i els d'edificacions industrials a fi de garantir que les xarxes i connexions s'executen amb els criteris esmentats.  
. Tots estos condicionants estan prevists a l'estudi d'impacte ambiental de Parc Sagunt, i són preceptius perquè la Conselleria de Medi Ambient autoritze el projecte.  
. A fi d'evitar problemes i responsabilitats de cada polígon, s'haurà de conduir estes aigües pluvials fins a les llacunes habilitades per al seu abocament a la marjal dels Moros, o conduir l'abocament fins al mar».  
I igualment caldrà tindre en compte que, el dimensionat final de la xarxa de residuals a Parc Sagunt i Camí la Mar, i per al qual es va obtindre l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient, té com a previsió de cabal de càlcul el més desfavorable dels dos següents:  
. Cinc vegades el cabal mitjà de residuals.  
. Cabal mitjà de residuals més cabal de primeres pluges a carrers.  
Haurà de preveure un cabal addicional a la xarxa de pluvials, en vista a contemplar el canalitzat de les aigües que, en estos moments, aboca l'empresa Glapilk a la bassa realitzada a la zona verda a l'oest. El traçat, per consegüent, es realitzarà des d'esta zona verda fins a la connexió amb Camí la Mar 2. L'import d'esta xarxa general de pluvials es costejarà entre ambdues entitats (Glapilk i el sector Vallesa sud), i es tindrà com a coeficient de repartiment la part proporcional de cabal aportat. Hi ha un informe d'esta entitat pel que fa a les necessitats d'evacuació, i que consta a l'expedient.  
El sector es farà càrrec de la part proporcional de les despeses originades per les infraestructures comunes de proveïment i abocament amb el conjunt de sectors industrials implicats. L'import econòmic derivat d'esta actuació connexa es fixa sobre la base dels aprofitaments o cabals, respectivament.  
Haurà de plantejar executar un carril bici que discórrega des de la connexió del camí de la Vallesa amb la via de servici de la V-23 fins a l'encreuament sobre la CV-309 al nord-est al costat de l'encreuament del traçat ferroviari. Es proposa que este es realitze juntament amb les delimitacions oest i nord de l'àmbit. L'ample serà almenys de 2,5 metres, se senyalitzarà convenientment i serà exclusiu.  
c) Connectar i integrar adequadament la urbanització amb les xarxes d'infraestructures, d'energia, comunicacions i servicis públics existents.  
Haurà de resoldre les qüestions sobre:  
Sistema viari.  
. Haurà de ser suficient per a absorbir el trànsit previst industrial.  
. Serà necessari preveure l'execució d'una rotonda de dos carrils a la intersecció de l'eix principal d'accés, amb un diàmetre de corona interior de 24 ml mínim (i garantir així un radi de gir de 15 m).  
. Entenem que la normativa urbanística del sector haurà de contemplar de no permetre accessos rodats a les parcel·les des de l'eix principal d'accés fins a la rotonda.  
. Els carrers portaran la mateixa alineació en tota la seua longitud en el màxim possible, i s'haurà de mantindre obligatòriament a l'eix principal i al camí de la Vallesa.  
. S'haurà de plantejar una franja de zona verda de protecció al costat del talús generat pel pas inferior de la V-23 (gual generat a la via de servici).  
. Haurà de garantir que tots els girs en cantons complixen amb el radi mínim, que es fixa en 15 metres.  
. Haurà de continuar mantenint la connexió, únicament sentit d'eixida, de l'actual camí de la Vallesa a la via de servici de la V-23. Amb esta premissa es fa imprescindible que el tram del vial perimetral (trams nord i oest), des de l'eix principal fins a esta connexió siga de doble sentit de circulació.  
. Les connexions amb la via de servici de la V-23, hauran de ser autoritzades pel Ministeri de Foment, i se n'haurà d'aportar l'autorització. Haurà d'existir almenys una connexió doble (entrada i eixida) per a l'eix principal, i caldrà a més mantindre la d'eixida del camí de la Vallesa. No obstant el que s'ha dit anteriorment, caldrà ajustar-se a les determinacions del ministeri per a la segona eixida, i s'haurà de redimensionar la primera (dos carrils d'entrada i eixida obligatoris) en cas que es desestime la segona.  
Jardineria i mobiliari urbà.  
. Haurà de dotar d'arbratge com a mínim les voreres exteriors dels vials perimetrals, la mitjana central de l'eix principal, així com el sòl que es destine a zona verda.  
. La superfície destinada a zona verda es dotarà de bancs, papereres i una font. La seua previsió és la de convertir-se en àrea de descans del personal de la zona industrial. Es dissenyarà amb criteris de poc i fàcil manteniment.  
. Es prioritzarà l'ús d'espècies autòctones, tant per a arbres com arbustives, de baix consum hidràulic.  
. Haurà d'estudiar-se l'enjardinament de la rotonda en un annex específic, atés que es tracta d'un punt singular en què haurà de preveure l'ús d'arbres de port exemplar.  
Proveïment d'aigua.  
. S'haurà de realitzar, com s'ha indicat anteriorment, tant una xarxa d'aigua potable com una xarxa d'aigua bruta. Ambdues xarxes estaran convenientment senyalitzades i identificades (tapes de pous, arquetes, cinta indicadora.).  
. Haurà d'emmallar la xarxa amb una xarxa principal perimetral i emmallats interiors per a cada illa.  
. No consta que hi hagen xarxes de proveïment als fitxers municipals de manteniment, si bé haurà de grafiar-les en el cas que existisquen i adoptar solucions pel que fa a estes (anul·lació, reposició, manteniment, connexió.).  
. S'haurà de preveure, juntament amb la realització dels encreuaments de la resta d'instal·lacions, l'encreuament de les vies ferroviàries de la xarxa d'aigua potable, i realitzar-ne la connexió amb el diàmetre 125 mm que hi ha al camí de la Vallesa, al nord.  
Sanejament i pluvials.  
. S'hauran de realitzar, com s'ha indicat anteriorment, les connexions a la xarxa de Camí la Mar 2, amb els condicionants de càlcul i de connexió.  
. Els condicionants d'abocament de les parcel·les hauran de figurar com a text normatiu urbanístic.  
. Es realitzaran dos pous específics abans de les connexions per a l'obtenció de mostres, en vista a detectar que el funcionament de la xarxa és correcte i d'acord amb les indicacions de la Conselleria de Medi Ambient.  
Trànsit.  
. La circulació al voltant de les illes serà en sentit horari. Els carrers centrals seran de doble sentit de circulació, i els perimetrals generalment d'un únic sentit.  
. S'haurà d'indicar amb panells informatius S-200 els recorreguts per a eixida en direcció al port, que consistixen en l'eixida direcció oest i canvi de sentit en la rotonda davant de Glapilk.  
Telecomunicacions.  
. Haurà de dotar la urbanització de xarxes de telecomunicació de dos companyies subministradores com a mínim, i haurà de convenir amb estes compartir el prisma de canalització.  
. Haurà de reposar els servicis aeris existents de forma soterrada. No s'admetrà cap classe de volades a l'àmbit de la unitat.  
Subministrament elèctric.  
. Haurà de reposar els servicis d'energia elèctrica existents, tant en mitjana com en baixa tensió, i es valoraran i se sospesaran les distintes possibilitats de proveïment, canvi de mitjana a baixa tensió i desmuntatge/eliminació de centres de transformació de titularitat privada, adaptació d'estos CT existents i les seues connexions en aèria, i passar-les a subterrànies.  
. Els centres de transformació i instal·lacions necessàries per a garantir els servicis mínims que doten les parcel·les de la condició de solar hauran d'instal·lar-se en una parcel·la privada, quan estes instal·lacions siguen de companyies privades, i no se'n permetrà la ubicació a espais públics.  
. Les línies aèries hauran de reposar-se en subterrània d'acord amb el Pla General d'Ordenació Urbana, i es col·locaran els entroncaments aeri/subterrani, sempre fora de l'àmbit.  
d) Suplementar les infraestructures i espais públics o reserves dotacionals en allò que c alga per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servici existents i exigibles reglamentàriament.  
. S'entendrà que la connexió a xarxes de la companyia subministradora d'energia elèctrica estarà inclosa dins de l'obra urbanitzadora, i es podran realitzar increments econòmics respecte dels preus fixats en estes bases particulars en relació amb les infraestructures esmentades quan el punt de connexió donat per la companyia estiga a una distància superior a 500 metres de l'àmbit, i només podrà ser objecte d'increment la part de traçat exterior a l'àmbit d'actuació.  
. No hi ha més observacions respecte d'això, tret de les obres connexes indicades en els apartats b) i c) anteriors.  
e) Obtindre els sòls dotacionals públics de l'àmbit de l'actuació, o adscrits a esta, a favor de l'administració gratuïtament.  
No és necessària cap consideració especial.  
f) Establir terminis per a edificar els solars resultants de l'actuació urbanitzadora.  
Es fixa el termini màxim de dos anys des que es reben provisionalment les obres d'urbanització de l'àmbit.  
Determinació tercera. Fitxa de gestió o, si procedix, directrius d'evolució urbana i ocupació del territori establides al Pla General.  
És necessari reconduir el que ja s'ha indicat en la determinació primera.  
Determinació quarta. Criteris i objectius urbanístics i territorials de les propostes de planejament que han de formular els concursants amb fixació de les directrius i estratègies que haurà d'observar l'ordenació que proposen.  
Alguns d'estos ja s'han indicat. En concret, la necessitat:  
. Redelimitar l'àmbit en la part nord-oest, tant a un costat com a un altre del vial, per a integrar tots els terrenys pendents d'ordenació. La proposta d'Elecnor en eixe sentit només es referix als de la part est del vial i no a les del costat oest.  
. Ajustar-se en la delimitació de l'àmbit a les actuacions fetes en les seues respectives carreteres per part del Ministeri de Foment i de Diputació.  
. La cerca d'una adaptació de l'ordenació vigent o la formulació d'una de nova que assimile estos objectius.  
 Als efectes de definir esta determinació convé partir de les observacions realitzades per l'arquitecte municipal sobre la documentació presentada per l'empresa Elecnor, SA, en els termes de l'article 280 del Decret 67/2006, quan assenyala pel que fa a això el següent:  
«El passat 30 de novembre, per part d'esta Oficina Tècnica d'Urbanisme, es va emetre un informe desfavorable sobre la nova ordenació presentada per a Vallesa sud.  
L'empresa Elecnor promotora del PAI justifica la nova proposta basant-se en les raons següents:  
. Supressió del pas pel FFCC.  
. Acceptació per part del Ministeri de Foment de la connexió viària al polígon.  
. Respecte de les edificacions i activitats existents.  
. Superposició amb xarxa de camins.  
. Disseny viari d'acord amb la normativa tècnica municipal.  
A açò cal afegir que Elecnor justifica la modificació partint de base de l'existència d'una línia aèria de 220 kV i a la ràpida presentació del PAI de Vallesa nord.  
La nostra opinió és que cap de les raons exposades té valor suficient per a afirmar que .el canvi d'ordenació detallada proposat millora el previst' ja que:  
. La supressió del pas mai va estar prevista en el disseny original del Pla General d'Ordenació Urbana, per la senzilla raó que es va plantejar posteriorment.  
. En el pla esmentat figurava una àmplia zona d'afecció ja que el ministeri tenia en estudi la millora de la carretera d'accés al port i la construcció d'un nou nus de gran amplitud, per la qual cosa era previsible la modificació de l'accés i la construcció d'una via de servici. No pot afirmar-se, per tant, que es tracta de causes sobrevingudes.  
. L'ordenació vigent respecta els drets de les edificacions i activitats, tal com es demostra en el següent esquema (en verd el desaparegut bulevard).  
. A banda que la solució anterior també s'adaptava prou a la malla viària existent, este criteri (segons el nostre parer) només es justifica en l'exercici de la planificació urbanística quan no es conculca una idea rectora d'ordenació del territori que tinga com a objectiu millorar l'entorn urbà. Pensem que esta idea (en concret el bulevard d'unió entre Vallesa nord i sud) millorava substancialment tant el paisatge urbà com l'accessibilitat en un entorn industrial.  
No comentem l'últim dels arguments, precisament perquè no podem considerar-lo com a argument».  
No obstant això, i com a complement a l'informe de l'arquitecte municipal, és necessari tindre en compte:  
. Que en el PGOU.92 existia una ordenació detallada i que esta ordenació s'ha vist afectada essencialment per l'activitat sectorial del Ministeri de Foment, que en executar la via de servici del desdoblament del vial d'accés al port comercial ha reduït l'espai edificable previst. Si a això se suma la probable impossibilitat d'accés directe a les parcel·les de la façana sud a través de la via de servici del ministeri, la qual cosa obligarà a preveure i executar un viari municipal paral·lel a esta, es conclou que sí que hi ha una clara circumstància sobrevinguda que incidix de forma directa en l'ordenació anterior, i reduirà sensiblement els espais edificables en la línia de façana sud, la més llarga de l'àmbit.  
Això s'evidencia en el següent plànol.  
En roig està la traça del vial del ministeri que es dissimula amb l'alineació prevista en negre. A este esquema cal afegir la traça del viari municipal d'accés a les parcel·les indicat. N'hi ha prou de veure que és el que ocorre amb la parcel·la edificable de la V.2 que pràcticament desapareix.  
Això evidencia que no es pot mantindre l'ordenació anterior i que cal adaptar-la amb una visió de conjunt de l'àmbit.  
. D'altra banda el manteniment de la traça del bulevard previst o la seua supressió no és un aspecte decisiu ja que:  
a) No és probable el seu manteniment de traçat a la part nord de la Vallesa, atés que el grau de consolidació i altres factors (LAT 220 KV) aconsellen un canvi d'ubicació d'este. Després no es va a mantindre la seua continuïtat de disseny cap al nord de les vies.  
b) És un bulevard que no té continuïtat rodada ja que està interromput per les vies del ferrocarril.  
c) La ubicació de la zona verda pot ubicar-se en punts on, a més de complir amb la seua funció pròpia, soluciona uns altres problemes. Així la ubicació de l'aspirant Elecnor cerca atenuar les conseqüències de l'efecte trinxera que l'encreuament, a distint nivell del vial del ministeri, provoca sobre la via de servici.  
. A més, alguns elements que actualment estan en funcionament (per exemple, centre de transformació privat), sí que es veurien afectats per l'actual trama viària, que obligaria a la seua demolició, i no obstant això una proposta més detallada com la presentada hi resoldria la qüestió, i conciliaria interessos públics i privats, presidit tot això per un criteri de proporcionalitat.  
. La proposta presentada té, a més, el vistiplau de la Diputació, amb els ajustaments derivats del seu informe de data 18 d'abril de 2006, i és susceptible d'obtindre el vistiplau del Ministeri de Foment ja que la solució d'accessos té una incidència mínima sobre el vial de servici.  
. D'altra banda, la proposta dóna una solució d'integració correcta a l'àmbit inclòs en virtut de la redelimitació, encara que esta darrera haja de tindre unes dimensions més àmplies, tal com s'ha vist.  
Per tot això, el proponent del present acord informa favorablement la proposta presentada com a base de la documentació que cal presentar en el període de licitació, atés que amb ella es poden complir els objectius d'ordenació pretesos. Tot això sense perjuí que l'aspirant a agent urbanitzador haja d'esmenar i completar tots els extrems indicats en les presents bases i en les bases generals.  
Determinació cinquena. Descripció dels objectius d'edificació privada que han de complir-se en l'àmbit de l'actuació.  
Cap observació respecte d'això.  
Determinació sisena. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció dels documents d'ordenació i gestió exigibles.  
És necessari estar a les exigències de la clàusula 10a de les bases generals així com dels annexos I i II d'esta.  
A estes, serà necessari afegir les següents exigències, de caràcter addicional:  
Tota la documentació de planejament continguda en els programes d'actuacions integrades, sense perjuí de la seua presentació en paper, sempre haurà de constar en suport digital (en els formats més habituals: doc; xls; dwg).  
El plànol de replantejament serà la base de tot el material gràfic. Es farà amb projecció en coordenades UTM, amb suficients bases de replantejament georeferenciades i grafiades. Estes hauran de quedar materialitzades sobre el terreny, a través de claus i pintura i en cas de grans àmbits se situaran sobre plataformes amb suficient espai que permeta el seu estacionament a fi de comprovar-ne la perfecta adscripció al terreny. En els documents de planejament seran en dues coordenades, independentment de les que consten en el plànol d'urbanització. Afectarà tant la zona d'actuació com la confrontant, i comprendrà una àrea exterior suficient, que comprenga com a mínim el viari de contacte en la seua totalitat, i amb referència a les illes existents si n'hi ha. Cada punt significatiu constarà de coordenades per al replantejament, i el quadre de bases i punts de replantejament figurarà necessàriament al plànol.  
Tot el contingut gràfic documental haurà de tindre en comú el perímetre georeferenciat de l'àmbit (o àmbits si és el cas) de l'actuació del plànol de replantejament. Es presentarà en paper a escala màxima 1/1000.  
Documents de planejament.  
Documentació escrita informativa i justificativa.  
La part informativa de la documentació de planejament continguda en els programes d'actuacions integrades constaran d'un apartat específic de la repercussió o declaració d'impacte segons l'estudi d'impacte ambiental del Pla General d'Ordenació Urbana de Sagunt.  
Quan es tracte de programes que afecten un nombre significatiu de parcel·les, contindrà un apartat o annex on s'analitze la situació de la parcel·lació del sector, amb una estadística de les superfícies de les parcel·les cadastrals afectades en el moment de la presentació del PAI, a fi de justificar, entre altres, la parcel·la mínima de l'ordenació quan així procedisca.  
Les afeccions imposades per la legislació sectorial en l'àmbit territorial vindran en un llistat on conste cada una d'elles de forma completa i el butlletí i data de publicació.  
La memòria justificativa dels documents que continguen una nova ordenació detallada o que en varien l'existent, hauran de contindre la seua anàlisi sobre la seua incidència, sobre la base dels criteris següents:  
La seua integració amb la ciutat, tenint en compte:  
. L'articulació amb l'estructura urbana existent.  
. La contribució a la millora o manteniment del paisatge urbà.  
La qualitat dels nous espais públics, atenent a:  
. La situació d'estos.  
. La seua morfologia.  
. La seua superfície en proporció adequada a les necessitats de l'ús dominant.  
El règim d'usos previst, atés:  
. Les tipologies edificadores apropiades.  
. La seua adequació a les característiques específiques del sector.  
Documentació escrita normativa.  
La part normativa de la documentació de planejament continguda en els programes d'actuacions integrades, remetran sempre que siga possible a la del Pla General d'Ordenació Urbana vigent al terme municipal de Sagunt o els derivats del seu desenvolupament. En el cas de difícil adscripció o variació dels seus paràmetres ho definiran en les normes particulars sobre la base, si és el cas, de la legislació de consulta.  
Tots els documents que continguen una nova ordenació detallada o que en varien l'existent, hauran de presentar un quadre resum on consten tots els paràmetres significatius.  
Documentació gràfica informativa.  
Els plànols informatius reglamentaris se sotmetran als següents criteris obligatoris:  
a) La situació dels terrenys en el context de l'ordenació urbanística es referirà sempre als plànols originals de classificació de sòl del Pla General d'Ordenació Urbana a la seua escala original.  
b) L'estructura de la propietat reflectirà el pla original cadastral (en paper escala 1:2.000).  
c) La topografia del terreny assenyalarà les corbes de nivell metre a metre i punts de cota (en paper escala 1:2.000). En el suport digital constarà com a capa única les corbes de nivell metre a metre.  
d) El plànol dels usos, aprofitaments, vegetació, construccions i edificacions existents reflectirà les corbes de nivell de l'apartat anterior (en paper escala 1:2.000).  
e) Les infraestructures de qualsevol tipus i les xarxes generals de servici inclouran les torres i els pals de suport, els diàmetres i les arquetes, i els béns demanials o servituds derivades de la seua implantació (en paper escala 1:2.000).  
f) L'ordenació estructural del sector i del seu entorn, l'estat de les construccions en les operacions de reforma i tot allò que incidisca directament o indirectament en el planejament municipal vigent es vincularà sobre els plànols originals del Pla General d'Ordenació Urbana que procedisquen en cada cas, a la seua escala original.  
g) Les afeccions tant físiques com jurídiques que puguen condicionar l'ordenació, com ara zones de domini públic i les seues àrees de servitud, grans infraestructures de tota índole existents al territori, les àrees arqueològiques i les construccions i les fites més rellevants que hi existisquen o altres factors anàlegs, es faran constar en un plànol a banda o, si és possible, a l'indicat com e). En qualsevol cas les afeccions físiques i jurídiques, servituds, etcètera, que condicionen l'ordenació establida es faran constar en el suport digital georeferenciat com a capa única.  
h) Quan la nova ordenació es vincule a nuclis urbans s'haurà d'incloure una anàlisi gràfica completa de la situació actual de la zona afectada, amb un abans i un després un cop realitzada l'ordenació proposada.  
Documentació gràfica de caràcter normatiu.  
Els plànols proponents de nova ordenació detallada o variació de l'existent s'ajustaran als criteris següents:  
a) El plànol de qualificació i assignació de destinacions urbanístiques a cada terreny contindrà, en la forma que es considere oportuna, els paràmetres característics de cada un d'estos: superfícies, edificabilitat, nombre de plantes, distàncies a límits i tots aquells que es consideren rellevants en funció de l'ordenació detallada proposada (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1.000).  
b) El plànol de delimitació de la xarxa de reserves de sòl dotacional públic inclourà les característiques més rellevants dels equipaments prevists: superfícies, edificabilitat (si s'hi fixara), nombre de plantes, distàncies a límits i tots els que es consideren oportuns (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1.000).  
c) En el plànol específic de la xarxa viària rodada i de vianants es definiran els amples i les característiques geomètriques, i inclourà un esquema de les seccions tipus de cada vial. Este plànol prescindirà d'aquells elements propis de l'avantprojecte o projecte d'urbanització contingut en l'alternativa tècnica, encara que inclourà les rasants de les trobades així com les corresponents al viari de contacte. Inclourà també la xarxa primària adscrita, si és el cas, així com les zones de protecció segons la legislació aplicable. Este plànol contindrà necessàriament les corbes de nivell (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1.000).  
d) Si n'hi més d'una, les actuacions integrades previstes l'àmbit de les quals quedarà definit delimitant unitats d'execució, amb les característiques rellevants de cada una d'estes (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1.000).  
e) Les àrees sotmeses o autoritzades a estudis de detall s'inclouran al mateix plànol del model real o virtual d'implantació dels volums edificables que es basarà en el plànol a), i reproduirà les dades d'aquell, i els grafiarà sobre cada una de les parcel·les patrimonialitzables per ús i destinació (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1.000).  
f) Plànol final on es reflectisca la nova ordenació proposada sobre el plànol original del Pla General d'Ordenació Urbana a què afecte.  
g) Aquells altres plànols que es consideren necessaris per a la millor definició de l'ordenació detallada.  
Tots els plans hauran de reflectir l'ordenació estructural vigent als sòls de l'entorn del sector o sectors ordenats, i acreditaran la integració de la proposta.  
Determinació setena. Admissibilitat de variants.  
No s'admeten.  
Determinació huitena. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, s'hauran de respectar en la redacció del projecte de les obres d'urbanització.  
Com ja s'ha indicat, caldrà estar a les determinacions de la clàusula 10a de les bases generals i del seu annex II.  
Determinació novena. Estimació dels terminis de desplegament i execució del programa d'actuació integrada, així com la regulació dels efectes del seu incompliment.  
a) La presentació dels texts refosos corresponents al planejament o al projecte d'urbanització haurà de produir-se en el termini màxim d'un mes des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de l'aprovació definitiva que impose modificacions a l'alternativa tècnica.  
b) La notificació als interessats per a l'exercici de l'opció per modalitat de retribució establit en l'article 166 de la Llei Urbanística Valenciana, s'haurà de practicar en el termini màxim d'un mes des de la formalització del PAI.  
c) El projecte de reparcel·lació l'haurà de presentar davant l'ajuntament l'urbanitzador en el termini màxim d'un mes des de la finalització del termini per a l'opció per modalitat de retribució establit en l'article 166 de la Llei Urbanística Valenciana. A este efecte, l'urbanitzador haurà de presentar davant l'administració actuant l'acreditació justificativa de la pràctica de les comunicacions regulades exigibles.  
d) La presentació dels texts refosos corresponents al projecte de reparcel·lació s'haurà de produir en el termini màxim de 15 dies hàbils des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de les modificacions que cal introduir al projecte inicialment formulat.  
e) L'inici de les obres d'urbanització haurà de produir-se en el termini d'un mes des de l'aprovació definitiva del projecte de reparcel·lació, i s'acreditarà mitjançant acta de replantejament subscrita per la direcció de les obres i, almenys, per un tècnic municipal. A estos efectes, l'urbanitzador haurà d'acreditar, a l'acta de replantejament, el pagament als creditors nets del compte de liquidació o bé la consignació d'esta quantitat a la Tresoreria municipal.  
f) Les obres d'urbanització hauran de finalitzar en el termini màxim de 18 mesos des del seu inici. La finalització de les obres s'acreditarà per mitjà del corresponent certificat final d'obres expedit pel director facultatiu.  
Efectes del seu incompliment.  
El retard en el compliment de qualsevol dels terminis indicats, i no sols el de l'execució material de les obres, tindrà una penalització d'un u per mil del pressupost íntegre del PAI per dia natural de demora.  
Determinació desena. Model de proposició que cal presentar pels interessats.  
Model de proposició:  
(Nom i cognoms), amb DNI número ., domiciliat per a tots els actes d'este concurs a ., que intervé en nom i representació de l'entitat mercantil ., amb domicili social a ., CIF número ., telèfon . correu electrònic . i fax número ., assabentat de l'anunci publicat en el ., de les bases generals, publicades en el ., i de les bases particulars de condicions aprovat per la corporació municipal de Sagunt en la seua sessió de data ., i publicades en el ., per a contractar mitjançant concurs públic obert el programa d'actuació integrada de les unitats d'execució V.1, V.2 i V.3 del Pla General d'Ordenació Urbana de Sagunt, així com els terrenys inclosos en la redelimitació, denominats la Vallesa sud, de conformitat amb les bases a què es fa referència.  
Amb la presentació d'esta sol·licitud accepta la meua representada els termes de les bases generals i particulars de programació que regulen l'adjudicació del present programa, i declara que esta complix totes i cada una de les condicions exigides per a resultar adjudicatària del programa.  
(Lloc, data i firma del proponent).  
Determinació onzena. Documentació que cal presentar per cada licitador juntament amb la proposició.  
En el sobre A, com a documentació acreditativa de la personalitat i de la solvència, la documentació indicada en l'article 79.2 del Reial Decret Legislatiu 2/2000, de 16 de juny, de Contractes de les Administracions Públiques. Extrem que cal complementar amb el que establix la determinació 13a de les presents bases particulars.  
En el sobre B, com a alternativa tècnica: a més dels indicats en l'article 126 de la Llei Urbanística Valenciana, en tot cas un document de planejament amb el caràcter de plànol de reforma interior acreditatiu de tots els extrems i propostes indicats en estes bases i que han d'aportar els aspirants a agents urbanitzadors.  
En el sobre C, com a proposició juridicoeconòmica: els indicats en l'article 127 de la Llei Urbanística Valenciana.  
La documentació que serà objecte de valoració serà la següent:  
A) De l'alternativa tècnica.  
. El plànol de reforma interior.  
. El projecte d'urbanització.  
. El document acreditatiu de la inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana.  
. El document acreditatiu dels terminis que es proposen per al desenvolupament de l'actuació integrada i la resta de compromisos.  
. El document acreditatiu de l'enunciat dels objectius complementaris que es proposen d'acord amb l'article 124.2, amb indicació expressa, si és el cas, dels compromisos d'edificació simultània a la urbanització que estiga disposat a assumir per damunt del mínim legal.  
B) De la proposició juridicoeconòmica.  
a) El document acreditatiu de l'import de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat.  
b) El document acreditatiu de la valoració dels terrenys a efectes de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie.  
c) El document acreditatiu dels compromisos financers per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador.  
Determinació dotzena. Termini i lloc per a la presentació de les proposicions.  
Atés que es partix d'una ordenació detallada ja vigent, que només és susceptible de ser modificada en els termes indicats, es fixa com a termini de presentació de proposicions al concurs el de tres mesos.  
L'inici del còmput d'este termini començarà a comptar des de l'endemà de la data de la darrera de les publicacions obligatòries practicades, ja siga la del Diari Oficial de la Generalitat o bé siga la del Diario Oficial de la Unión Europea.  
Les proposicions dels interessats s'hauran de presentar en qualsevol dels registres de l'Ajuntament de Sagunt, dins del termini indicat i en l'horari de 08.00 hores a 14.00 hores. No serà admissible cap altre mitjà de presentació. Esta restricció només afecta la documentació subjecta als terminis de concurrència competitiva i no a la resta de documents que siga necessari aportar durant la instrucció de la resta de l'expedient, que podrà fer-se per qualsevol dels mitjans establits en la Llei 30/1992, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
Determinació tretzena. Criteris de solvència econòmica i financera, tècnica i professional exigibles als concursants i documentació acreditativa del compliment d'estos criteris.  
Solvència econòmica i financera.  
N'hi haurà prou de complir un dels requisits següents:  
A) Capital social mínim.  
Atés que el PEM indicat com a punt de partida de la licitació a les bases particulars és inferior a 10 milions d'euros el capital social mínim serà de mig milió d'euros.  
Este extrem s'acreditarà mitjançant un certificat expedit pel Registre Mercantil, d'una antiguitat no superior a tres mesos.  
B) Disponibilitat de fons propis.  
Gaudir de la disponibilitat de fons propis que equivalga com a mínim a un 20% del pressupost d'execució de contracta del PAI a què es licita.  
Si es tractara d'una persona jurídica el mitjà d'acreditació d'esta solvència serà la presentació del balanç, amb relació a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació, dels comptes anuals aprovats i degudament inscrits al Registre Mercantil.  
Si es tracta d'un empresari individual i està obligat a presentar la declaració de l'impost del patrimoni, s'exigirà disposar d'un patrimoni equivalent als fons propis abans indicats, extrem que acreditarà mitjançant la corresponent liquidació referent al darrer exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació. Si no està obligat a presentar l'impost del patrimoni, se li exigirà que la declaració de l'impost sobre la renda de les persones físiques del darrer exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació, figure amb ingressos empresarials de caràcter positiu.  
C) Agrupacions d'interés urbanístic.  
Aquelles que es troben legalment constituïdes, amb personalitat jurídica pública pel fet d'estar degudament registrades, es considerarà que tenen solvència financera en tot cas.  
S'acreditarà este extrem mitjançant el certificat acreditatiu de la inscripció al Registre d'AIU.  
Solvència tècnica i professional.  
A) Plantilla mínima.  
Tindre com a personal en nòmina dins de la plantilla de l'empresa en condició de fix un mínim dels següents efectius:  
. Un arquitecte superior i/o tècnic competent.  
. Un arquitecte tècnic.  
. Un enginyer tècnic industrial o de categoria superior.  
. Un topògraf.  
. Un llicenciat en dret.  
S'acreditarà este extrem mitjançant una còpia compulsada dels contractes laborals corresponents, així com de l'estat d'alta en el moment de la presentació.  
A més caldrà acompanyar una còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'ells.  
B) Contractes de servicis professionals.  
Qualsevol dels efectius mínims anteriors podrà ser substituït per l'acreditació de la subscripció d'un contracte de servicis professionals per al PAI concret objecte de licitació amb caràcter previ a la presentació de la proposició, i durant la vigència d'este.  
S'acreditarà este extrem mitjançant una còpia compulsada dels contractes de servicis professionals corresponents.  
A més caldrà acompanyar una còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'ells.  
Determinació catorzena. Criteris objectius d'adjudicació del programa d'actuació integrada, especificats per orde decreixent d'importància, incloent-ne la ponderació.  
Atés que es planteja la formulació d'una ordenació detallada diferent de la ja existent, la importància relativa de l'alternativa tècnica respecte de la proposició juridicoeconòmica serà del 65%.  
Dins de cada una d'elles, la importància relativa és la següent:  
Per a l'alternativa tècnica:  
a) La qualitat tècnica de l'ordenació proposada. Este criteri representarà un 50% de la valoració de l'alternativa tècnica.  
b) La resolució adequada de la integració de l'actuació en el seu entorn. S'entén per integració aquelles solucions de connexió global de l'àmbit a tot tipus d'infraestructures generals existents o previstes que atenguen millor les necessitats que l'àmbit nou demandarà o generarà. Els extrems referents a la integració en l'entorn dels nous espais, localització d'usos i la seua distribució ja s'entén inclòs a l'apartat a).  
c) La millor estructuració de dotacions públiques i d'espais lliures.  
Els criteris establits en les dues lletres anteriors representaran en conjunt un 20% de la valoració de l'alternativa tècnica.  
d) La qualitat tècnica de les resolucions proposades per a la urbanització. Este criteri representarà un 10%.  
e) Nombre, disseny, ubicació i qualitat dels habitatges sotmesos a algun règim de protecció que es comprometa a promoure l'urbanitzador. Este criteri representarà un 5%.  
f) Inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana dins de l'àmbit del programa, com a objectius complementaris d'este, d'acord amb les directrius establides en els articles 30 a 35 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. Este criteri suposarà un 10%.  
g) Termini d'execució del programa d'actuació integrada.  
h) Compromís d'edificació simultània a la urbanització dels solars resultants de l'actuació per damunt d'un mínim legalment exigible.  
i) Compromisos addicionals assumits voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador.  
Els criteris establits en les tres lletres anteriors representaran en conjunt un 5%.  
Per a la proposició juridicoeconòmica:  
a) Import de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat. Este criteri representarà un 35% de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.  
b) La valoració dels terrenys a efectes de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie representarà un 55%.  
c) Compromisos financers per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a costa seu per l'urbanitzador. Este criteri suposarà un 10%.  
Determinació quinzena. La previsió i, si és el cas, limitació de la possibilitat de formular alternatives tècniques que suposen una ampliació de l'àmbit territorial a programar, així com les conseqüències de l'ampliació.  
Només s'admetrà l'ampliació de les propostes en els termes indicats en la determinació primera i quarta. Esta ampliació de l'àmbit no és potestativa sinó que és obligatòria.  
Determinació setzena. El percentatge mínim de solars l'edificació del qual haja de ser simultània a la urbanització.  
La simultaneïtat d'obres d'urbanització i edificació es regirà pel que establix l'annex III de les bases generals esmentades.  
Determinació dessetena. Necessitat d'un informe del Consell del Territori i el Paisatge establit en l'article 136.4 de la Llei Urbanística Valenciana, així com d'altres administracions sectorials.  
Atés que per part de l'administració de l'estat, així com de la Diputació s'han realitzat actuacions en les seues infraestructures confrontants amb l'àmbit, carreteres en ambdós casos, posteriors a l'ordenació fixada al Pla General d'Ordenació Urbana de 1992, i que la modifica, fa falta obtindre d'estes els informes corresponents de les esmentades administracions.  
En eixe sentit, per part de l'aspirant Elecnor, es va obtindre un informe favorable de la Diputació, en data 18 d'abril del 2006, de manera que els condicionants que es deriven d'este informe i que es reflectixen en la documentació informada s'hauran d'incorporar necessàriament a les propostes dels aspirants i conformaran les premisses de la part est de l'àmbit. No cal, per tant, obtindre tal informe pel fet de comptar-hi ja.  
La proposta dels distints aspirants sobre els accessos al vial de servici haurà de vindre avalada amb un informe favorable del Ministeri de Foment o almenys la justificació de la sol·licitud d'este degudament documentada.  
Determinació dihuitena. Percentatge màxim de coeficient de canvi.  
Este no podrà superar en cap cas un coeficient de 0,40 més l'impost sobre el valor afegit a favor de l'agent urbanitzador.  
Determinació denovena. Prerrogatives que ostenta l'administració.  
Caldrà atindre's al que disposa la clàusula 3a de les bases generals per les quals es regix el present PAI.  
Determinació vintena. Competència de l'orde jurisdiccional contenciós administratiu per a conéixer les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'administració i l'urbanitzador.  
L'orde jurisdiccional contenciós administratiu serà el competent per a conéixer les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'administració i l'urbanitzador.  
Determinació vint-i-unena. Adjudicació connexa o condicionada, d'acord amb el que disposa els articles 139.1 de la Llei Urbanística Valenciana i el reglament, així com l'existència o la inexistència de cànon d'urbanització.  
A pesar d'existir obres que impliquen la participació de diversos polígons, com ara la xarxa de pluvials, xarxa de clavegueram i de subministrament d'aigua, la circumstància de la simultaneïtat de l'execució d'estos àmbits i la programació del present, exclou la necessitat d'articular el cànon per a exigir estes quantitats que tindrà el caràcter de condició connexa.  
Determinació vint-i-dosena. La previsió d'un preu cert de licitació, que tindrà caràcter de màxim i que servirà de base per al càlcul de la garantia provisional.  
De conformitat amb el que establix la base 98 de les bases generals, s'establix l'import de la garantia provisional en una quantitat de 200.000 euros.  
Considerant que a les bases generals per les quals es regix el present PAI es va fixar el següent criteri per a definir l'import del PEM:  
Per a la urbanització interior: un cost mitjà màxim per metre quadrat de vial i per metre quadrat de zona verda. En el cas que ens ocupa es fixa un cost mitjà màxim de 75 euros/m² d'urbanització genèrica, tant per a sistema viari com per a zona verda.  
Per a les connexions exteriors: es fixaran preus màxims de caràcter individual per cada un dels elements identificats per les bases particulars. Este pronunciament estimatiu es farà en tot cas per a aquelles infraestructures de connexió exterior que seran de titularitat municipal. En el cas que ens ocupa, es consideren com a obres motiu de connexions exteriors:  
. Connexió d'aigua potable i fabril: l'import s'establix, provisionalment, en el percentatge expressat a la taula adjunta, si bé està pendent de l'establiment exacte dels aprofitaments que resulten als àmbits la Vallesa sud i sòl urbanitzable no programat al nord de la carretera de la IV planta.  
 Aprofitament (m²t) % respecte  
 al total  
La Vallesa sud (sòl urbà) 158.172,88 14,302%  
Camí la Mar 1 389.267,00 35,197%  
Camí la Mar 2 406.133,00 36,722%  
Sunp. nord carretera quarta planta 152.391,00 13,779%  
Total 1.105.963,88 100  
El preu de licitació (PEC) de les esmentades obres, segons el conveni aprovat pel Ple de la corporació el 29 de juny del 2006 entre l'Ajuntament de Sagunt i Parque Empresarial de Sagunto, SL, respecte de la portada conjunta d'aigua als polígons industrials, es xifra en 5.328.480,41 euros, quantitat de què el 55% és imputada a les obres de portada per als polígons industrials (bruta i potable), si bé tal percentatge està pendent d'aprovació municipal després de l'aportació dels projectes i la justificació de càrregues.  
. Connexió de sanejament: correspondrà a l'import proporcional, i es basarà en l'aprofitament, de les obres en la xarxa de residuals, tram des de la connexió fins a la depuradora així com obres de connexió amb esta, prevista en l'àmbit del Camí la Mar 2, així com el pagament de l'import proporcional del cànon imposat per l'entitat de sanejament a esta connexió.  
L'import per a esta obra figura, o s'establirà, en l'expedient del polígon Camí la Mar 1, executor d'esta infraestructura.  
. Connexió de pluvials: correspondrà a l'import proporcional, i es basarà en cabals aportats, de les obres d'evacuació de pluvials, tram des de la connexió fins a l'abocament a Parc Sagunt, prevista en els polígons Camí la Mar 1 i 2. Els implicats en esta infraestructura són els polígons Camí la Mar 1 i 2, la Vallesa i l'empresa Glapilk.  
L'import per a esta obra figura, o s'establirà, en l'expedient del polígon Camí la Mar 1, executor d'esta infraestructura.  
. Obres addicionals per a contemplar l'abocament de la zona verda (Glapilk): el cost de les obres addicionals a realitzar per a contemplar l'abocament de les aigües pluvials des de la zona verda a l'oest de l'àmbit fins a la connexió amb Camí la Mar 2, seran costejats per l'empresa Glapilk, i caldrà aportar, a més dels projectes que els justifiquen (càlcul d'obra sense considerar esta premissa i considerant-la), estudi econòmic que identifique l'increment de cost. Este increment no entra dins de la valoració general del polígon (estimació per m² urbanitzats).  
. Demolicions, reposicions i indemnitzacions: l'import per demolició d'edificacions, que no el d'elements construïts (séquies, casetes d'eines, dipòsits.) que si entren en el cost global, es valorarà a raó de 90 euros/m³. El cost per reposició d'edificacions serà de 475 euros/m²t, corresponent al mòdul de referència per a obres d'edificació del COACV. Un altre tipus d'obres de reposició (p. ex. tanques, façanes, CT's d'abonat), hauran de justificar-se amb el corresponent desglossament pressupostari. La base de preus serà la de preus IVE (Institut Valencià de l'Edificació) vigent. Les indemnitzacions corresponents hauran de plantejar-se i justificar-se, i se'n realitzarà un pronunciament exprés després de l'anàlisi del que es proposa.  
. Obres d'urbanització que cal realitzar fora de l'àmbit necessàries per a la connexió i la integració: en cas de plantejar-se, es valoraran a raó de 75 euros/m² urbanitzat en sòl sense cap tipus d'urbanització o el canvi de la qual siga substancial (més del 75% de les obres existents es demolixen), i a raó de 40 euros/m² urbanitzat per a adaptacions d'obres urbanitzades (sempre que es necessite una modificació en més d'un 25% de les obres).  
Si fossen de titularitat distinta i no s'haguera pogut determinar el preu de partida per part dels servicis tècnics municipals, s'exclouria expressament del preu màxim fixat per este ajuntament com a preu de partida de la licitació a la baixa.  
S'entendrà que la connexió a xarxes de la companyia subministradora d'energia elèctrica estarà inclosa dins de l'obra urbanitzadora, i es podran realitzar increments econòmics respecte dels preus fixats en estes bases particulars en relació amb estes infraestructures quan el punt de connexió donat per la companyia esmentada estiga a una distància superior a 500 metres de l'àmbit, i només podrà ser objecte d'increment la part de traçat exterior a l'àmbit d'actuació.  
Igualment quedaran fora d'este límit econòmic aquelles millores en infraestructures que tot i ser necessàries o convenients no hagen sigut previstes en les bases particulars i que proposen els aspirants.  
Així mateix, es va fixar el següent criteri per a definir l'import del PEC: es va establir que mai podrà superar el 19% del PEM.  
D'altra banda s'indicava que no s'admetrà el cobrament a càrrec de la propietat per part de l'agent urbanitzador d'honoraris professionals tècnics en imports superiors als establits com indicatius en les tarifes dels corresponents col·legis professionals. L'aspirant a agent urbanitzador haurà de justificar expressament este extrem en les seues proposicions juridicoeconòmiques.  
També es va establir a les bases generals que com a despeses generals seria un percentatge màxim del 5% de la suma del PEC i dels honoraris professionals tècnics. Amb este percentatge s'entenen coberts els honoraris jurídics, les despeses de publicacions, de notificacions, actuacions en notaria, el registre de la propietat, les despeses financeres, etcètera. En el cas que com a conseqüència de l'aplicació de l'anterior percentatge resultara un import inferior a 60.000 euros, es considerarà en tot cas com a límit màxim d'este concepte la quantitat esmentada.  
Determinació vint-i-tresena. La puntuació mínima que hauran de superar les alternatives tècniques per a poder ser valorades les proposicions juridicoeconòmiques que les desenvolupen.  
Les bases generals establixen respecte d'això que només es procedirà a l'obertura de la proposició juridicoeconòmica d'aquells aspirants que hagen aconseguit com a mínim el 30% dels punts possibles de l'alternativa tècnica.  
Determinació vint-i-quatrena. La determinació de la quantia i forma de la garantia definitiva que cal prestar per l'urbanitzador.  
Caldrà atindre's al que disposa la base 13a de les bases generals del present PAI.  
Determinació vint-i-cinquena. Causes específiques de resolució addicionals a les establides en la Llei Urbanística Valenciana, en este reglament i en la legislació reguladora dels contractes de les administracions públiques.  
No es considera necessària la fixació de cap d'estes amb caràcter addicional.  
Determinació vint-i-sisena. L'abast i el límit de les possibles pròrrogues per al desplegament i l'execució del programa.  
L'ajuntament es reserva valorar cada cas concret per a decidir si és procedent o no la pròrroga en funció de les circumstàncies que concórreguen.  
Determinació vint-i-setena. Relació de titulars cadastrals.  
En les bases generals s'establix que amb ple respecte a la confidencialitat de dades de caràcter personal i a la normativa específica que regix les dades cadastrals, s'haurà d'incorporar necessàriament una relació de titulars cadastrals que hagen de ser citats durant el període d'informació pública, així com els seus domicilis.  
Esta relació no serà de lliure accés a l'expedient sinó que només serà facilitada a aquells interessats que acrediten que han dipositat a la notaria la documentació a què es referix l'article 134 de la Llei Urbanística Valenciana, als efectes de practicar la notificació d'estos en el context de la preceptiva informació pública.  
Figura en l'expedient esta relació, facilitada pel Departament de Rendes, amb accés restringit als subjectes indicats en el paràgraf anterior.  
Durant el debat, el grup municipal de Segregación Porteña proposa que l'assumpte quede sobre la taula. Proposta que, sotmesa a votació, és rebutjada per 12 vots a favor de PP, SP i SCP i 13 vots en contra de PSOE, EU i Bloc-EV.  
A la vista de tot el que s'ha exposat, de conformitat amb el dictamen de la Comissió Informativa Permanent d'Urbanisme, Inversions i Manteniment, El Ple de l'Ajuntament, per 22 vots a favor de PSOE, EU, Bloc-EV, PP i SCP i 3 abstencions de SP, acorda:  
Primer  
L'aprovació de les presents bases particulars de programació de l'àmbit denominat la Vallesa sud del Pla General d'Ordenació Urbana de Sagunt.  
Segon  
La iniciació del procediment de programació d'este àmbit, en els termes de l'article 132 i següents de la Llei Urbanística Valenciana.  
Este acte, de conformitat amb el que establix l'article 109 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, posa fi a la via administrativa.  
Contra este acte podeu interposar, amb caràcter potestatiu, un recurs de reposició o impugnar-lo directament davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.  
En el cas que opteu per la interposició del recurs de reposició, l'heu de presentar davant l'òrgan municipal que va dictar l'acte i en el termini d'un mes, comptador des de l'endemà d'aquell en què en tinga lloc la publicació, i haureu de tindre en compte que la interposició impedirà, fins a la resolució expressa o desestimació presumpta, la utilització de la via contenciosa administrativa.  
El recurs s'haurà de resoldre i notificar en el termini d'un mes. S'entendrà desestimat i quedarà expedita la via contenciosa administrativa, en cas contrari.  
En el cas que decidiu interposar un recurs contenciós administratiu directament, el fareu, de conformitat amb el que disposen els articles 10, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, davant la sala contenciosa administrativa corresponent del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, amb seu al Palau de Justícia de la Ciutat de València, en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà d'aquell en què tinga lloc la present publicació.  
Tot això sense perjuí que puga exercitar qualsevol altra acció o recurs que estime convenient en defensa dels seus drets.  
Cosa que es publica als efectes oportuns i a reserva del que resulte de l'aprovació de l'acta corresponent.  
Sagunt, 20 de setembre de 2006.. L'alcaldessa: Gloria Calero Albal.