Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8658, del 17-10-2019 (2019/9242)

RESOLUCIÓ de 18 de setembre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 73/17-AIA Aras de los Olmos.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8658

Data del DOGV
:   17-10-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/9242


Data del document
:   18-09-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Aras de los Olmos
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 18 de setembre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 73/17-AIA Aras de los Olmos. [2019/9242]  
D'acord amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, pel qual s'estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 73/17-AIA Aras de los Olmos.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 73/0385-EVG.  
Títol: explotació avícola de pollastres d'engreix amb capacitat per a 70.000 places.  
Promotor: José Antonio Cubel Sebastián.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Aras de los Olmos (València).  
  
Localització: polígon 6, parcel·les 296, 297, 298 i 299, del terme municipal d'Aras de los Olmos (València).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
José Antonio Cubel Sebastián és propietari de les parcel·les 296, 297, 298 i 299, del polígon 6, del terme municipal d'Aras de los Olmos (València), en les quals pretén la instal·lació d'una explotació avícola de pollastres d'engreix amb capacitat per a 70.000 aus (pollastres de carn).  
  
Es requereix per a això la tramitació d'una llicència ambiental d'acord amb la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana.  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada.  
Localització.  
L'activitat se situarà a les parcel·les 296, 297, 298 i 299, del polígon 6, del terme municipal d'Aras de los Olmos, pertanyent a la comarca dels Serrans, a la província de València. Les parcel·les tenen en conjunt una superfície total de 12.113 m², actualment sense cultivar.  
  
L'actuació se situa en sòl no urbanitzable comú, segons es desprén de la consulta a les normes urbanístiques del pla general del municipi d'Aras de los Olmos, aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, amb data 21 de desembre de 2001, i publicades en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de 8 de maig de 2002.  
  
Accessos  
L'accés a l'explotació es realitza des de l'extrem nord del nucli urbà d'Aras de los Olmos, eixint pel camí de l'Ermita i prenent immediatament a mà esquerra el camí de Losilla. Després d'aproximadament 1.800 metres hi ha un punt d'encreuament per a vehicles al barranc de la Covatilla que permet l'accés a les parcel·les en les quals es pretén situar l'explotació avícola.  
Descripció del procés productiu  
L'activitat de l'explotació consisteix en l'engreix de pollastres procedents d'una empresa integradora, fins que aconsegueixen el pes adequat per a ser transportats i sacrificats a l'escorxador. Els pollastres arriben a la granja amb un dia de vida i hi romanen un total de 42-49 dies fins a aconseguir els 2-2,5 kg de pes. L'explotació tindrà capacitat per a 70.000 places.  
La criança es realitza sobre jaç (encenall o palla) que es mantindrà en tot moment amb la humitat idònia (aproximadament el 60 %).  
Després de l'eixida cap a l'escorxador es retira el fem produït per part d'un gestor autoritzat i degudament contractat per la propietat en el mateix dia de l'eixida dels pollastres, i es neteja i es desinfecten els equips, el sòl i els recobriments de la nau. No obstant això, hi haurà un femer de solera impermeable per al cas que no es produïsca una perfecta coordinació entre el final de la llocada i la retirada del fem.  
  
Després de cada cicle es duu a terme un protocol de neteja i desinfecció de les instal·lacions i del material emprat juntament amb un període de buit sanitari, que permet mantindre i aconseguir uns nivells de bioseguretat adequats. El buit sanitari després de cada cicle té una duració d'uns deu dies, amb la qual cosa el nombre de criances que s'aconsegueixen a l'any és de sis.  
Descripció de les edificacions  
Per al correcte funcionament de l'explotació avícola es requereix l'execució de:  
- Dues naus d'engreix de dimensions interiors 120 x 15 m i 110 x 15 m.  
- Dues sales tècniques de control, de 4 x 4 m, on se situarà el sistema informàtic que regula les condicions ambientals a l'interior de la nau de pollastres. Es construiran annexos a la façana davantera de les naus d'engreix (una per nau). Una d'aquestes disposarà de lavabos.  
Les naus de cria s'executaran en planta rectangular a dues aigües, amb una llum entre eixos de pilars de 15 m, una separació entre pòrtics de 5 m, una alçària de cornisa de 2,9 m i una alçària en carener de 4,10 m construïda a base de perfils metàl·lics IPE.  
Les parets laterals de la nau s'executaran a base de plafons sandvitx de 5 cm. Aquests plafons s'ancoraran al terreny per mitjà d'un muret d'obra de 30 cm d'alçària per 20 cm d'amplària.  
El tancament de coberta es realitzarà mitjançant xapa metàl·lica de 6 mm de grossària.  
L'interior de les naus serà diafan, és a dir, no disposen de cap sistema de compartimentació. Els ocells podran desplaçar-se per tot l'interior de la nau a excepció dels corredors d'entrada situats al costat de les portes d'accés.  
Interiorment les naus quedaran dividides per 5 línies d'abeuradors i 4 línies de menjadores que es disposaran de manera longitudinal.  
Instal·lacions  
- Ventilació i calefacció: amb la finalitat de mantindre una ventilació i temperatura adequada en les naus d'explotació, es preveu la disposició de ventiladors automàtics (huit amb un cabal de 23.000 m³/h i set de 38.000 m³/h, en cadascuna de les naus) situats en els laterals longitudinals de la nau i la instal·lació de sistema de refrigeració mitjançant plafó de refredament. La ventilació serà dinàmica mitjançant la depressió de l'atmosfera interior. Addicionalment s'instal·laran, en cada nau, quatre canons de calor de gas, de 68.000 kcal/h de potència tèrmica. Per al correcte funcionament del procés productiu desenvolupat en les naus s'instal·larà un depòsit de gas propà, de 7,75 m de longitud i 1,2 m de diàmetre, amb capacitat per a 8,334 m³. El control ambiental de la nau es durà a terme mitjançant el muntatge d'una instal·lació composta, per a cadascuna de les naus, per toveres nebulitzadores distribuïdes a la part alta de la nau, sis sondes de temperatura i una d'humitat, depressiòmetres, interruptors capacitius i motors d'obertura i tancament de les trapes de ventilació. Tot això controlat electrònicament des de la nau de control.  
- Alimentació: es disposaran tres sitges cilíndriques de xapa d'acer galvanitzat, de 15 tones de capacitat, en l'exterior de cadascuna de les naus de cria. Longitudinalment es disposaran quatre línies de menjadores tipus plat i cinc línies d'abeuradors tipus tetina.  
- Instal·lació de sanejament: s'instal·larà una xarxa d'aigües negres independent que evacuarà les aigües fecals procedents del lavabo a executar en la nau magatzem (local tècnic). Per a l'emmagatzematge temporal d'aquestes aigües residuals s'instal·larà un depòsit estanc, degudament impermeabilitzat, que serà buidat periòdicament per gestor autoritzat per al correcte tractament i depuració.  
- Instal·lació d'aigua: el proveïment d'aigua a l'explotació es realitzarà a partir de la xarxa general d'aigua potable del municipi. La instal·lació d'aigua consisteix en una escomesa de la xarxa pública, un comptador i diversos punts de connexió. Tota la instal·lació serà de polietilé i de PVC. S'instal·larà un depòsit amb capacitat de 30 m³ a fi de garantir el subministrament en cas d'eventuals talls en la xarxa municipal. En paral·lel al circuit de proveïment d'aigua s'instal·larà un sistema de potabilització que constarà d'un sistema de filtració col·locat entre la connexió i el depòsit per a assegurar que no entra matèria orgànica. El sistema de desinfecció consistirà en un dosificador elèctric, connectat en paral·lel al senyal de la bomba, que injecta el producte desinfectant en proporció al consum d'aigua.  
- Instal·lació elèctrica: és necessària la realització de la instal·lació elèctrica tant de força com d'enllumenat per a dur a terme el normal funcionament de l'explotació. L'energia elèctrica serà subministrada en mitjana tensió per la companyia elèctrica. Posteriorment, per mitjà d'un centre de transformació, es repartirà a les edificacions de l'explotació.  
  
- Il·luminació: per a reforçar la il·luminació natural de les finestres translúcides, es dotarà la nau d'una instal·lació elèctrica a base de llums fluorescents col·locats en el sostre. En l'exterior, en cadascun dels accessos es col·locarà un focus halogen.  
- Femer: la capacitat d'emmagatzematge del femer es limitarà al volum de gallinassa generada en un cicle productiu. Tindrà unes dimensions en planta de 12 x 6 metres, executat mitjançant solera de formigó en massa de 15 cm de grossària, que n'assegure la impermeabilitat, amb un pendent de l'1 % cap a una basseta de recollida de lixiviats i delimitat perimetralment per una fila de bloc prefabricat de formigó de 0,4 m d'alçària per a evitar l'entrada de les aigües d'escolament de pluja. Estarà cobert per una xapa metàl·lica de 6 mm de grossària per a evitar la incidència directa de la pluja. La coberta estarà suportada per corretges recolzades sobre bigues sustentades per pilars.  
  
- L'explotació tindrà tancament perimetral amb entrades i accessos controlats, pediluvis a l'entrada de les naus i gual sanitari en l'accés de la granja.  
  
Combustibles  
L'únic combustible que es preveu utilitzar serà el gas propà necessari per al funcionament diari i discontinu del sistema de calefacció.  
  
  
Gestió del fem  
Atesa la guia de millors tècniques disponibles del sector de l'avicultura de carn publicat pel Ministeri de Medi Ambient, la generació de fem serà de 13,5 kg per plaça i any. Per tant, s'estima una producció anual de 945 tones de fem.  
La gestió del fem s'efectuarà mitjançant contracte amb un gestor autoritzat. S'aporta còpia del contracte signat amb empresa gestora autoritzada. Aquesta empresa gestora està inscrita en el registre d'establiments SANDACH. Una xicoteta porció del fem produït (5.322,81 kg, és a dir, el 0,56 % del fem total) serà utilitzat pel promotor com a abonament orgànic de parcel·les agrícoles de la seua propietat. S'aporta un pla de fertilització per a aquestes parcel·les la superfície total de les quals puja a 3,1154 hectàrees.  
  
Gestió de cadàvers  
Els cadàvers seran recollits per una empresa especialitzada gestora d'aquests. S'aporta còpia del compromís de contracte de retirada de cadàvers per part d'empresa gestora autoritzada.  
Gestió de fàrmacs veterinaris, desinfectants i raticides  
Es tracta de diversos productes específics que s'expenen en envasos tipificats, de lliure adquisició i utilització pels usuaris de l'activitat. Els productes seran manejats pel veterinari i els residus es gestionaran mitjançant una empresa gestora de residus. S'aporta còpia del compromís de recollida i transport de residus per part d'empresa gestora autoritzada.  
  
Gestió d'aigües residuals  
Per a l'emmagatzematge temporal de les aigües residuals s'instal·larà un depòsit estanc, degudament impermeabilitzat, que serà buidat periòdicament per gestor autoritzat per al correcte tractament i depuració.  
  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 22 de maig de 2017 té entrada en el registre de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural un ofici remés per l'Ajuntament d'Aras de los Olmos mitjançant el qual se sol·licita l'inici de l'avaluació d'impacte ambiental ordinària i la formulació de la declaració d'impacte ambiental, en relació amb la llicència ambiental per a una explotació avícola de pollastres d'engreix al terme municipal d'Aras de los Olmos, que es desenvoluparà al polígon 6, parcel·les 296, 297, 298 i 299, situat al paratge de La Retuerta, sol·licitada per José Antonio Cubel Sebastián. S'adjunta l'estudi d'impacte ambiental i una còpia del projecte, juntament amb les al·legacions presentades durant els tràmits d'informació pública, audiència als confrontants i consultes i informes recaptats per l'ajuntament.  
  
Amb data de registre d'eixida 7 d'agost de 2017 es realitza un requeriment de documentació al promotor i a l'Ajuntament d'Aras de los Olmos.  
El 14 de novembre de 2017 té entrada en el registre d'aquesta conselleria documentació complementària, remesa per l'Ajuntament d'Aras de los Olmos.  
El 15 de desembre de 2017 té entrada en el registre d'aquesta conselleria còpia de l'informe forestal remesa per l'Ajuntament d'Aras de los Olmos.  
El 2 de gener de 2018 té entrada en el registre d'aquesta conselleria còpia de l'informe PATRICOVA remesa per l'Ajuntament d'Aras de los Olmos.  
El 23 de febrer de 2018 té entrada en el registre d'aquesta conselleria còpia de la resolució de la valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 remesa per l'Ajuntament d'Aras de los Olmos.  
L'1 de juny de 2018 es realitza un requeriment de documentació a l'Ajuntament d'Aras de los Olmos amb remissió de còpia al promotor.  
  
El 20 de juny de 2018 té entrada en el registre d'aquesta conselleria documentació complementària remesa per l'Ajuntament d'Aras de los Olmos.  
El 31 de juliol de 2019 té entrada en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental còpia de l'informe de PATRICOVA i el resultat del tràmit d'informació pública remesos per l'Ajuntament d'Aras de los Olmos.  
El 13 d'agost de 2019 té entrada en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental còpia de l'informe favorable de patrimoni remesa per l'Ajuntament d'Aras de los Olmos.  
La informació pública del projecte es va dur a terme en dues ocasions:  
- Segons el certificat de data 29 d'abril de 2017, de l'Ajuntament d'Aras de los Olmos, el primer tràmit d'informació pública es va realitzar mitjançant la publicació del corresponent anunci en el Butlletí Oficial de la Província de València, núm. 57, de data 22 de març de 2017. La documentació va romandre exposada al públic durant un termini de 20 dies; es va notificar individualment als veïns immediats al lloc de l'emplaçament de l'activitat, i se'ls va donar un termini de 10 dies per a la presentació d'al·legacions. Durant aquests terminis, es va presentar dins del termini i en la forma escaient una al·legació de Patricia Yuste Cubel, com a veïna confrontant. Resum del contingut de l'al·legació: és propietària de la parcel·la confrontant núm. 293, del polígon 6. L'activitat projectada implica l'edificació d'una granja de grans dimensions, amb enorme impacte visual i odorífer que limitarà altres usos que s'haurien de potenciar com ara el turisme rural. El lloc triat per a la ubicació de la granja no es considera adequat per la seua proximitat a jaciments arqueològics i a la població. El trànsit de vehicles associat a l'activitat afectarà la qualitat dels seus cultius, especialment en la fase de construcció.  
- Per a complir el que estableix l'article 36, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el tràmit d'informació pública es va repetir, aquesta vegada per un termini de 30 dies, mitjançant la publicació del corresponent anunci en el Butlletí Oficial de la Província de València, núm. 99, de data 25 de maig de 2017, amb notificació individual als veïns immediats al lloc de l'emplaçament de l'activitat. Segons certifica l'Ajuntament d'Aras de los Olmos, amb data 17 de juny de 2017, durant aquest termini no es van presentar al·legacions.  
  
  
Afeccions legals  
Segons l'informe tècnic municipal, de data 22 d'abril de 2016, la qualificació urbanística de les parcel·les on se sol·licita l'actuació (parcel·les 296, 297, 298 i 299, del polígon 6) és la de sòl no urbanitzable comú i l'actuació sol·licitada és compatible amb la normativa i el planejament urbanístic municipal.  
En l'àrea d'influència del projecte està la carretera CV-355, l'ús de la qual no es requereix per a l'accés a l'activitat o el seu desenvolupament i discorre a una distància aproximada de 120 metres respecte al límit est de l'explotació.  
D'acord amb el visor cartogràfic de la Generalitat, pel límit oest de l'activitat discorre el traçat de l'assagador de la Covatilla. Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, l'execució i el funcionament de l'explotació avícola no afectarà en cap cas aquest camí ramader.  
  
Segons l'informe del Servei d'Ordenació del Territori, de data 27 de novembre de 2017, l'explotació projectada està afectada per risc d'inundació i estaria prohibida segons l'article 18 de la normativa del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). No obstant això, en el mateix informe s'indica la possibilitat d'elaborar un estudi d'inundabilitat que concrete l'afecció de la perillositat d'inundació en la zona, tot això segons les determinacions normatives del PATRICOVA. Mitjançant la Resolució del director general d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, de data 14 de novembre de 2018, es va aprovar l'estudi d'inundabilitat de l'explotació avícola de pollastres al polígon 6, parcel·les 296, 297, 298 i 299, del terme municipal d'Aras de los Olmos (València), en considerar-se complides les previsions contingudes en el PATRICOVA. L'ajuntament, com a administració responsable dels projectes d'urbanització, condicionarà l'aprovació de la llicència urbanística al correcte disseny de les obres de drenatge i haurà de comprovar el correcte dimensionament i execució d'aquestes.  
  
La distància respecte a la zona habitada més pròxima a l'explotació (centre urbà d'Aras de los Olmos) és d'uns 1.750 m, segons el visor cartogràfic de la Generalitat. La Direcció Territorial de València de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, amb data 22 de febrer de 2017, emet informe favorable a l'explotació, d'acord amb la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, i indica que aquesta compleix les distàncies de seguretat sanitària establides en l'article 54 de la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.  
  
El municipi d'Aras de los Olmos no està designat com a zona vulnerable segons el Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell, pel qual es designen municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
La localització del projecte no afecta espais de la Xarxa Natura 2000, ni a cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Únicament, s'ha de destacar el fet que el límit oest de les parcel·les en les quals se situarà l'explotació limita amb una superfície catalogada com a terreny forestal ordinari en la cartografia del PATFOR, que coincideix amb el barranc de la Covatilla. Així mateix, s'observa que el camí d'accés a l'explotació afectarà aquest terreny forestal. La Secció Forestal de la Direcció Territorial de València, en data 10 de novembre de 2017, emet informe favorable a l'actuació. Atesa la proximitat a sòl forestal, durant els treballs de construcció (especialment en el desbrossament i neteja del terreny), s'haurà de complir el que estableix el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
Segons la BDB, consta la possible presència de l'espècie Aquila fasciata en l'entorn pròxim de l'activitat (quadrícula d'un km de costat). Segons la Resolució del director general del Medi Natural i Avaluació Ambiental, de data 5 de febrer de 2018, el projecte de la granja no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i no s'haurà de sotmetre a avaluació detallada dels efectes que hi pot tindre.  
  
Consideracions ambientals  
1. Els principals impactes que l'activitat pot produir sobre el medi ambient són:  
- Contaminació atmosfèrica  
Durant la fase de construcció de la granja, la contaminació atmosfèrica es produirà principalment per la presència de pols i gasos de combustió. Com a mesures correctores, en l'estudi d'impacte ambiental es proposen regs periòdics en les àrees en les quals s'efectuen moviments de terra. També s'indica que el ferm dels vials haurà d'estabilitzar-se amb algun sistema per a evitar que el trànsit dels vehicles de transport alce pols (empedrats, llast compactat, paviments, etc.). Els apilaments de materials polsosos s'efectuaran en zones de resguard del vent i de visualitat reduïda. Finalment, com a mesures de protecció de la qualitat química de l'aire, els motors de combustió interna es reglaran en cada canvi d'oli per a complir la vigent normativa sobre emissions a l'atmosfera.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que l'emissió de gasos produïts durant el funcionament de l'activitat poden considerar-se quasi menyspreables pel que fa a l'afecció al medi, ja que el fem serà retirat després de cada període productiu i no s'emmagatzemarà en l'explotació, excepte una xicoteta part que el promotor usarà com a adob en parcel·les de la seua propietat. En la documentació tècnica aportada, per a reduir l'emissió de males olors, s'estableixen mesures específiques de gestió del fem com ara no realitzar manipulacions d'aquest els dies festius de les poblacions pròximes o els dies de vent de certa intensitat, quan la direcció d'aquests puga dirigir les olors a les poblacions.  
  
Quant a la capacitat de l'explotació, l'activitat estaria classificada com a grup C, d'acord amb el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera establit pel Reial decret 100/2011. Per tant, l'ampliació de l'explotació estarà sotmesa a la notificació prevista en l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
  
- Contaminació acústica  
Durant la fase de construcció, la contaminació acústica estarà originada principalment pel trànsit de vehicles per al trasllat de materials d'obra, eliminació de deixalles, moviments interiors en les parcel·les per maquinària d'obra i altres moviments de vehicles típics de qualsevol projecte constructiu. En l'estudi d'impacte ambiental es proposa com a mesura protectora per a reduir els sorolls i vibracions que les empreses constructores doten els motors de combustió interna de silenciadors homologats. A aquesta mesura cal afegir la comprovació del correcte estat mecànic de tots els vehicles mitjançant les preceptives revisions tècniques.  
Durant el funcionament de l'activitat, els sorolls i les vibracions seran els produïts pel maneig dels animals. Segons s'indica en la documentació tècnica, en el normal funcionament de les instal·lacions no es preveu la producció de sorolls rellevants atés que la maquinària a emprar és de potència reduïda. El que sí que es produiran són els sorolls propis d'una granja avícola derivats de les aus que piulen en determinats moments. Ateses les característiques constructives de les naus, no es preveu que passen a l'exterior més de 70 dB(A). No seran considerades les maniobres dels mitjans de transport en la càrrega i descàrrega d'animals, en ser discontínues i de baix nivell sonor. Les possibles vibracions que puguen generar els motors per al pinso són d'escassa magnitud i no s'emprarà una altra maquinària que genere vibracions d'importància. Com a mesura protectora, en l'estudi d'impacte ambiental es proposa utilitzar compressors i grups electrògens dels denominats silenciosos.  
  
- Contaminació de sòl i aigües  
Durant la fase de construcció, el trànsit de vehicles i maquinària, com també el manteniment d'aquests, podria ocasionar la contaminació del sòl i de les aigües superficials i subterrànies a causa de possibles vessaments d'hidrocarburs. A fi de reduir el risc de vessaments accidentals d'hidrocarburs, no s'haurà de realitzar cap mena d'activitat de manteniment de maquinària a la parcel·la.  
Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, el moviment de terres també podria afectar les aigües superficials per modificació del seu curs natural, però tenint en compte que no hi ha aigües superficials pròximes a les parcel·les on se situaran les naus, aquest impacte és molt poc probable.  
En la fase de funcionament es podria produir la contaminació del sòl per filtració de fem. En la documentació tècnica aportada s'indica que, una vegada buides les naus, el fem serà retirat per una empresa autoritzada, per a la posterior valorització, i evitar d'aquesta manera la manipulació i emmagatzematge d'aquest a l'explotació. Tan sols una porció xicoteta del fem produït serà utilitzat pel promotor com a adob orgànic de parcel·les agrícoles de la seua propietat. El projecte recull la construcció d'un femer amb solera impermeable i amb basseta de recollida de lixiviats per al cas que no es produïsca una perfecta coordinació entre el final de la llocada i la retirada del fem. Com a mesura addicional per a reduir el risc de filtració de lixiviats, l'interior de les naus també haurà de dotar-se d'una solera impermeable i estanca i d'un sistema de recollida de lixiviats. Així mateix, amb caràcter previ a l'inici de l'activitat, s'haurà de certificar davant l'òrgan substantiu la impermeabilitat i estanquitat de la solera de les naus i del femer mitjançant un document signat per tècnic competent. Els lixiviats recollits tant en el femer com en les naus hauran de ser retirats juntament amb el fem per una empresa gestora autoritzada i inscrita en el registre d'establiments SANDACH.  
  
El pla de fertilització presentat per a la gestió de la xicoteta porció de fem que es reservarà per a ús propi compleix la normativa sectorial vigent en el moment de l'inici de la tramitació de l'expedient. No obstant això, tenint en compte que el pla de gestió del fem no és un document tancat, el promotor el modificarà progressivament per a l'adaptació al codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana (CBPACV) que estiga vigent a cada moment. A més, com a part integrant del programa de vigilància ambiental, anualment i de manera obligatòria, el promotor ha de remetre a l'òrgan substantiu els aspectes modificats del pla de gestió en relació amb la seua adaptació al CBPACV. El titular de l'explotació haurà de portar un llibre de registre actualitzat a la disposició de l'autoritat ambiental, amb les parcel·les en les quals s'efectue l'aplicació del fem i amb tots els documents de lliurament-recollida de fem per l'empresa gestora autoritzada.  
  
Quant a les aigües residuals de l'explotació i la possible afecció a aigües superficials o aigües subterrànies, existeix un risc d'abocament accidental, encara que no es preveu que en el desenvolupament normal de l'activitat i amb les mesures adoptades d'emmagatzematge i la gestió d'aquestes es produïsquen impactes negatius sobre aquests recursos.  
- Impacte sobre la vegetació  
Els moviments de terres de la fase d'execució de les naus comportaran una alteració de la coberta vegetal i terrestre, de manera que també la fauna local podrà veure's afectada en modificar-se el seu hàbitat. En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que les parcel·les d'actuació no posseeixen vegetació destacable.  
L'afecció als cultius confrontants com a conseqüència de la pols generada per la maquinària en la fase de construcció es veurà reduït per les mesures contra la pols proposades en l'estudi d'impacte ambiental, consistents en la realització de regs periòdics en les àrees en les quals s'efectuen moviments de terra i en l'apilament de materials polsosos al resguard del vent.  
- Impacte sobre la fauna  
L'obra civil, que comprén la construcció de les naus i les instal·lacions annexes, ocasionarà una alteració de l'escassa coberta vegetal existent, que afectarà de forma negativa la vegetació i conseqüentment la fauna del lloc, que patirà una alteració del seu hàbitat natural. En l'estudi d'impacte ambiental es valora aquest impacte com a irrellevant i s'indica que no seran necessàries mesures preventives o correctores.  
  
- Impacte sobre el paisatge  
La presència de noves construccions també provocarà un efecte negatiu en el paisatge, que patirà un canvi en la seua estructura. En l'estudi d'impacte ambiental es proposen les mesures preventives i correctores següents: utilitzar materials que harmonitzen cromàticament amb l'entorn, mantindre la vegetació de pantalla semblant al paisatge existent, evitar materials reflectors i brillants, revegetar i utilitzar estructures amb un mínim impacte visual.  
- Impacte sobre el patrimoni  
La Direcció General de Cultura i Patrimoni, amb data 18 de febrer de 2019, informa favorablement el projecte als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, amb el condicionant de l'obligació del promotor de comunicar les troballes de béns paleontològics que puguen produir-se durant el desenvolupament de les obres.  
- Generació d'olors  
Atés que la distància a la població més pròxima és superior als 1.600 m, en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que l'olor no representarà una molèstia per a la localitat.  
- Consum del recurs aigua  
El proveïment d'aigua a l'explotació es realitzarà a partir de la xarxa general d'aigua potable del municipi d'Aras de los Olmos.  
Els principals focus de consum d'aigua són dues: el consum necessari per a cobrir les necessitats fisiològiques dels animals i l'aigua destinada a les operacions de neteja i desinfecció.  
Atesa la guia de millors tècniques disponibles del sector de l'avicultura de carn publicat pel Ministeri de Medi Ambient, el consum d'aigua esperat en el funcionament de l'explotació és de 5.057,7 m³ anuals.  
  
S'aporta informe tècnic de l'Ajuntament d'Aras de los Olmos sobre disponibilitat d'aigua potable per al subministrament de l'explotació, en el qual s'informa que hi ha recursos suficients per a atendre la demanda generada per l'activitat ramadera, i s'empara en la concessió d'aigües subterrànies renovables amb destinació a proveïment i a ús ramader atorgada al municipi d'Aras de los Olmos mitjançant la Resolució de data 2 de maig de 2010, de la presidenta de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
2. Programa de vigilància ambiental  
El programa de vigilància ambiental proposat es completarà amb els punts següents:  
- S'han d'adoptar i vigilar de forma periòdica les mesures higienicosanitàries per a la prevenció i control de la legionel·losi, segons el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi i d'altra normativa sectorial d'aplicació.  
- La granja ha de tindre un llibre de registre en el qual s'han d'anotar totes les retirades de fem realitzades per gestor autoritzat, amb indicació del volum de fem retirat i la data en què es realitze. També s'han d'anotar les quantitats de fem emprades en la fertilització de parcel·les agrícoles, i indicar la data de fertilització i el número de parcel·la. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquesta el requerisca.  
- Anualment i de manera obligatòria, el promotor ha de remetre a l'òrgan substantiu els aspectes modificats del pla de gestió en relació amb la seua adaptació al codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana.  
- Ha d'emetre un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
- S'ha de presentar anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I, grup 1.a, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, un dels casos fàctics en els quals és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat Ambiental i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'explotació avícola de pollastres d'engreix amb capacitat per a 70.000 places, situada al polígon 6, parcel·les 296, 297, 298 i 299, del terme municipal d'Aras de los Olmos (València), promogut per José Antonio Cubel Sebastián, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, de la resta de la documentació tècnica aportada, i es complemente amb l'adopció dels condicionants establits a continuació:  
  
1. Atesa la proximitat de l'explotació a terreny forestal, s'ha de respectar el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
2. L'ajuntament, com a Administració responsable dels projectes d'urbanització, ha de condicionar l'aprovació de la llicència urbanística al correcte disseny de les obres de drenatge contingudes en l'estudi d'inundabilitat. Així mateix, l'ajuntament ha de comprovar el correcte dimensionament i execució d'aquestes infraestructures de drenatge per a no afectar tercers aliens a l'àmbit de l'actuació, i ha de rescabalar dels danys que es produïsquen per aquest motiu, sense perjudici de les autoritzacions pertinents que han d'obtindre de l'organisme de conca.  
  
3. Els materials d'excavació que es generen com excedents de l'execució estricta de l'obra es gestionaran d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents a aquelles en les quals es van generar o, en defecte d'això, seran lliurats a gestor autoritzat.  
4. D'acord amb el que estableix la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, almenys la meitat de la parcel·la ha de quedar lliure d'edificació o construcció i s'ha de mantindre en el seu ús agrari o forestal, o amb les seues característiques naturals pròpies.  
5. Durant la fase de construcció de les naus:  
a) No s'ha de realitzar cap mena d'activitat de manteniment de la maquinària a la parcel·la.  
b) S'ha de comprovar el correcte estat mecànic de tots els vehicles mitjançant les preceptives revisions tècniques.  
c) El promotor està obligat a comunicar les troballes de béns d'interés patrimonial que puguen produir-se durant el desenvolupament de les obres.  
6. La solera de les naus i del femer ha de ser totalment estanca i impermeable. Amb caràcter previ a l'inici de l'activitat, s'ha de certificar davant l'òrgan substantiu la impermeabilitat i estanquitat d'aquesta mitjançant document signat per tècnic competent.  
  
7. Les naus i el femer han de disposar d'un sistema de recollida de lixiviats que seran retirats juntament amb el fem per empresa gestora autoritzada inscrita en el registre d'establiments SANDACH.  
  
8. Respecte a la gestió del fem:  
a) Tant la retirada com la gestió del fem produït en l'explotació ha de ser realitzada per empresa gestora autoritzada inscrita en el registre d'establiments SANDACH.  
b) L'aplicació del fem al camp s'ha d'ajustar al que estableix el pla de fertilització específic presentat com a part del projecte, i respectar en tot moment el codi valencià de bones pràctiques agràries, com també les ordenances dels ajuntaments dels municipis en els quals se situen les parcel·les que s'han de fertilitzar i la resta de normativa sectorial aplicable.  
c) El pla de gestió del fem s'ha de modificar progressivament per a l'adaptació al codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana que estiga vigent en cada moment.  
d) Qualsevol variació en parcel·les i dosis d'aplicació ha de ser comunicada a l'òrgan substantiu, i remetre còpia a aquest servei.  
9. La construcció de la granja ha d'estar sotmesa a la notificació prevista en l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, en atenció a la classificació de l'activitat com a grup C segons el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, establit pel Reial decret 100/2011.  
  
10. El programa de vigilància ambiental proposat s'ha de completar amb els punts següents:  
a) S'han d'adoptar i vigilar de forma periòdica les mesures higienicosanitàries per a la prevenció i control de la legionel·losi, segons el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi i altra normativa sectorial d'aplicació.  
b) La granja ha de tindre un llibre de registre on s'anoten totes les retirades de fem realitzades per gestor autoritzat, amb indicació del volum de fem retirat i la data en què es realitze. També s'anotaran les quantitats de fem emprades en l'adobament de parcel·les agrícoles, amb indicació de la data de fertilització i el número de parcel·la. Aquest llibre ha d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquesta el requerisca.  
c) Anualment i de manera obligatòria, el promotor ha de remetre a l'òrgan substantiu els aspectes modificats del pla de gestió en relació amb la seua adaptació al codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana.  
d) S'ha d'emetre un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
e) S'ha de presentar anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat; l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites; els controls realitzats, i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
11. Les condicions d'aquesta declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre, d'avaluació ambiental.  
  
12. Qualsevol modificació del projecte ha de ser objecte d'avaluació ambiental quan siga un cas exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i s'ha d'aplicar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que es puguen utilitzar els mitjans que en defensa dels seus drets consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013.  
  
València, 19 d'agost de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Fran Quesada Ferre.»  
  
València, 18 de setembre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.