Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9961, del 21-10-2024 (2024/10568)

RESOLUCIÓ de 6 de setembre de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica de les Normes de Gestió de l'Espai RN 2000 Muntanyes de la Marina. Expedient 10/1046-YUW.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9961

Data del DOGV
:   21-10-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/10827

CVE
:   MUTJ-M-3423-62248

Data del document
:   06-09-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

De conformitat amb l’article 56.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, el qual establix la publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  de la declaració ambiental,

RESOLC

Publicar en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l’expedient 10/2459-CNV.

«Declaració ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió dels espais XN 2000 Muntanyes de la Marina

Tràmit: Avaluació ambiental i territorial estratègica de les NG XN2000

Promotor: Direcció General del Medi Natural i d’Avaluació Ambiental de la Conselleria d’Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Autoritat substantiva: Conselleria d’Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Títol: Normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000: ZEC «Serra de la Safor» (ES5233041), ZEC «Valls de la Marina» (ES5213042), ZEC «Aitana, Serrella i Puig Campana» (ES5213019), ZEC «Serres de Bèrnia i el Ferrer» (ES5213020), ZEC «Riu Gorgos» (ES5212004) i ZEPA «Muntanyes de la Marina» (ES0000453).

Municipis: l’Atzúbia, Alcalalí, Alcoleja, Altea, Benasau, Beniarbeig, Beniardà, Beniarrés, Benidorm, Benifato, Benigembla, Benimantell, Benimassot, Benimeli, Benissa, Bolulla, Callosa d’en Sarrià, Calp, Castell de Castells, Castell de Guadalest, Confrides, Dénia, el Verger, Fageca, Famorca, Finestrat, Gata de Gorgos, l’Orxa, la Nucia, Llíber, Murla, Ondara, Orba, Orxeta, Parcent, Pedreguer, Pego, Penàguila, Planes, Polop, Quatretondeta, el Ràfol d’Almúnia, Sagra, Sanet y Negrals, Sella, Tàrbena, Tollos, Tormos, la Vall d’Alcalà, la Vall d’Ebo, la Vall de Gallinera, la Vall de Laguar, Vilallonga i Xaló.

Expedient: 10/2822-VCX

La comissió d’avaluació ambiental, en sessió celebrada el 17 de febrer de 2022, va adoptar el següent:

Acord:

Vista la proposta de Declaració ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió de l’Espai XN 2000 «Muntanyes de la Marina», en els termes següents:

L’objecte de la declaració ambiental i territorial estratègic (DATE) és valorar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000: ZEC «Serra de la Safor» (ES5233041), ZEC «Valls de la Marina» (ES5213042), ZEC «Aitana, Serrella i Puig Campana» (ES5213019), ZEC «Serres de Bèrnia i el Ferrer» (ES5213020), ZEC «Riu Gorgos» (ES5212004) i ZEPA «Muntanyes de la Marina» (ES0000453), subjecta a una avaluació ambiental estratègica ordinària de conformitat amb el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP). Per a fer-ho, la DATE verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que se’n deriven per l’aplicació de les respectives normes de gestió, establint, si és el cas, les condicions finals que s’han d’incorporar en estes prèviament a la seua aprovació.

Documentació rebuda de la Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental

El 5 de maig de 2021 es va rebre del Servici de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000 la proposta del Projecte de decret …/… de …, del Consell, pel qual es declaren com a zones especials de conservació (ZEC) els llocs d’importància comunitària ZEC «Serra de la Safor» (ES5233041), ZEC «Valls de la Marina» (ES5213042), ZEC «Aitana, Serrella i Puig Campana» (ES5213019), ZEC «Serres de Bèrnia i el Ferrer» (ES5213020), ZEC «Riu Gorgos» (ES5212004) i ZEPA «Muntanyes de la Marina» (ES0000453).

La proposta del projecte de decret inclou, en l’annex V, la norma de gestió dels espais protegits de la Xarxa Natura 2000 esmentats abans.

La documentació remesa en format digital per a emetre la present DATE és la següent:

1. Estudi ambiental i territorial estratègic.

2. Memòria tècnica de la norma de gestió.

3. Proposta del projecte de decret del Consell.

4. Proposta de norma de gestió dels espais XN 2000 (s’adjunta com a annex de la proposta del projecte de decret del Consell).

5. Informació pública del projecte de decret del Consell:

a. Pla de participació pública.

b. Anunci de la informació pública en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  (DOGV), núm. 8976, de 16 de desembre de 2020, per un termini de 45 dies hàbils.

c. Còpia de les consultes efectuades.

d. Còpia dels informes i les al·legacions rebuts.

6. Informe d’al·legacions.

A. Anàlisi del procés d’avaluació

Les dates més rellevants del procés d’avaluació ambiental seguit han sigut:

|  |  |
| --- | --- |
| *Document* | *Data* |
| Presentació del document consultiu: | 20.12.2016 |
| Emissió del document d’abast: | 09.02.2017 |
| Fase de participació pública i consultes de la versió preliminar i EATE: 45 dies hàbils | 16.12.2020 |
| Remissió documentació per a DATE | 05.05.2021 |

  

Cal destacar que esta norma se sotmet a una avaluació ambiental estratègica pel procediment ordinari en compliment de l’acord de la Comissió d’Avaluació Ambiental del 12 de setembre de 2014, pel qual s’acorda, sobre la base de l’informe de l’Advocacia General de la Generalitat de data 25 de juliol de 2014, sotmetre les normes de gestió dels espais Xarxa Natura 2000 a una avaluació ambiental pel procediment ordinari.

B. Anàlisi de l’estudi ambiental i territorial estratègic

B.1. Continguts concordes amb l’annex VII del TRLOTUP

L’estudi ambiental i territorial estratègic de les normes de gestió presenta un contingut que s’ajusta, en línies generals, al que s’establix en l’annex VII del TRLOTUP, que s’estima suficient per a dur a terme l’avaluació ambiental de les normes que s’indiquen.

B.2. Continguts d’acord amb el document d’abast

En el document d’abast de l’estudi ambiental i territorial estratègic de la norma de gestió referida, emés per l’acord de la Comissió d’Avaluació Ambiental del 9 de febrer de 2017, s’especifiquen, fonamentalment, en els apartats *E*  i *F*  la informació i la documentació que ha d’aportar-se en la fase següent de la tramitació ambiental de les normes de gestió. En concret, es requerix:

*a*) Contingut de l’EATE

Després de l’anàlisi de l’EATE, i encara que no s’han seguit els epígrafs de l’annex VIII del TRLOTUP, es considera que el contingut s’ajusta, en línies generals, al que especifica este annex i s’han incorporat les modificacions aplicades després del procés de consultes i de participació pública en la proposta de decret i en les normes de gestió.

*b*) Consideracions tècniques que ha de recollir l’EATE i la norma de gestió

Amb caràcter genèric, les normes de gestió recullen les consideracions que s’han dut a terme en el respectiu document d’abast en relació amb les normes d’aplicació directa i règim d’avaluació de repercussions que recull l’apartat 5 de les normes de gestió (annex V de la proposta de decret).

No obstant això, en l’apartat de valoració de possibles impactes s’analitzaran detalladament les repercussions sobre la zona d’activitats determinades, tal com indicava el document d’abast.

*c*) Contingut de la norma de gestió

Les normes de gestió aportades ajusten el contingut al que establix l’article 47 *ter*.1 de la Llei 11/1994, d’espais naturals de la Comunitat Valenciana. A més, la memòria tècnica que acompanya la norma de gestió respectiva, complementa la informació de la norma amb la documentació següent, que no és contingut de compliment obligat segons la Llei 11/1994:

• Síntesi descriptiva de l’àrea i les seues característiques principals, incloent-hi l’àmbit de la norma de gestió, les característiques geogràfiques generals i les característiques socioeconòmiques.

• Identificació de pressions, impactes i amenaces.

En conseqüència, el contingut de les normes de gestió esmentades s’adapta, en línies generals, al que indica el document d’abast.

B.3. Descripció de l’alternativa triada: Proposta de norma de gestió

Atés que l’alternativa 0 de no aprovació de la norma no és una alternativa vàlida, ja que s’incomplirien les obligacions adquirides per la Generalitat Valenciana sobre la base de l’aplicació de les normatives de referència, especialment el que es disposa en la Directiva 92/43/CEE, a continuació es descriu de manera succinta el contingut de les normes de gestió:

B.3.1. Àmbit territorial

En la memòria tècnica que acompanya la norma de gestió respectiva es complementa la informació territorial aportant, de manera genèrica, les característiques geogràfiques generals, el relleu i la hidrografia d’este àmbit, a més de la caracterització socioeconòmica, incloent-hi els usos predominants del sòl, l’estructura de la propietat, els nuclis de població i les infraestructures de comunicació. S’afig, finalment, la relació dels instruments i les figures de protecció de la biodiversitat en l’àmbit de les normes de gestió (catàleg de zones humides, microreserves vegetals, etc.).

L’àmbit de la norma de gestió, denominada en conjunt «Muntanyes de la Marina», està integrat per 5 espais ZEC (Serra de la Safor; Valls de la Marina; Riu Gorgos; Aitana, Serrella i Puigcampana; Riu Gorgos i Serres del Ferrer i Bèrnia), una ZEPA (Muntanyes de la Marina) i sis zones de connectivitat ecològica (ZE). Comprén una superfície de 59.433,8 hectàrees, incloent-hi en la delimitació un total de 73 municipis, repartits en sis comarques de les províncies de València i Alacant: la Safor, l’Alcoià, la Vall d’Albaida, el Comtat, la Marina Alta i la Marina Baixa.

A grans trets, la major part dels espais se situen al nord-est de la província d’Alacant, i abasten grans valls i les serres prelitorals alacantines.

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *Codi* | *Espai* | *Municipis* | *Província* | *Longitud* | *Latitud* | *Superfície (ha)* |
| ZEC ES5233041 | Serra de la Safor | l’Orxa; la Vall de Gallinera; Vilallonga | València, Alacant | W 0 16 18 | N 38 52 13 | 3.514,55 |
| ZEC ES5213042 | Valls de la Marina | l’Atzúbia; Beniarbeig; Beniarrés; Benimassot; Benimeli; Castell de Castells; Dénia; Ondara; Orba; Pego; Planes; el Ràfol d’Almúnia; Sagra; Sanet y Negrals; Tollos; Tormos; la Vall d’Alcalà; la Vall d’Ebo; la Vall de Gallinera; la Vall de Laguar; el Verger | Alacant | W 0 11 19 | N 38 48 2 | 16.061,26 |
| ZEC ES5212004 | Riu Gorgos | Alcalalí; Benigembla; Castell de Castells; Gata de Gorgos; Llíber; Murla; Parcent; la Vall de Laguar; Xaló | Alacant | W 0 3 44 | N 38 45 21 | 777,36 |
| ZEC ES5213019 | Aitana, Serrella i Puigcampana | Alcoleja; Benasau; Beniardà; Benidorm; Benifato; Benimantell; Bolulla; Callosa d’en Sarrià; Castell de Castells; Castell de Guadalest; Confrides; Fageca; Famorca; Finestrat; la Nucia; Orxeta; Penàguila; Polop; Quatretondeta; Sella | Alacant | W 0 13 10 | N 38 39 10 | 17.605,85 |
| ZEC ES5213020 | Serres del Ferrer i Bèrnia | Alcalalí; Altea; Benissa; Callosa d’en Sarrià; Calp; Tàrbena; Xaló | Alacant | W 0 3 25 | N 38 40 41 | 3.449,6 |
| ZEPA ES0000453 | Muntanyes de la Marina | l’Atzúbia; Alcalalí; Alcoleja; Altea; Benasau; Beniarbeig; Beniardà; Beniarrés; Benidorm; Benifato; Benigembla; Benimantell; Benimassot; Benimeli; Benissa; Bolulla; Callosa d’en Sarrià; Calp; Castell de Castells; Castell de Guadalest; Confrides; Dénia; Fageca; Famorca; Finestrat; la Nucia; Ondara; Orba; Orxeta; l’Orxa; Penàguila; Pego; Planes; Polop; Quatretondeta; el Ràfol d’Almúnia; Sagra; Sanet y Negrals; Sella; Tàrbena; Tollos; Tormos; la Vall d’Alcalà; la Vall d’Ebo; la Vall de Gallinera; la Vall de Laguar; Vilallonga; el Verger; Xaló | València, Alacant | W 0 15 12 | N 38 43 12 | 43.117,77 |
| ZE 1 | Zona de connectivitat ecològica (Tàrbena) | Bolulla; Callosa d’en Sarrià; Tàrbena | Alacant | - | - | 1.477,61 |
| ZE 2 | Zona de connectivitat ecològica (serra d’Alfaro) | Castell de Castells; Fageca; Famorca; Tollos | Alacant | - | - | 2.270,10 |
| ZE 3 | Zona de connectivitat ecològica (Benicadell-serra d’Agullent) | Albaida; Agullent; Atzeneta d’Albaida; Bèlgida; Beniarrés; Beniatjar; Benissoda; Bufali; Carrícola; el Palomar; Gaianes; Muro de Alcoy; Ontinyent; Otos; Ráfol de Salem; Salem | Alacant-València | - | - | 6.191,97 |
| ZE 4 | Zona de connectivitat ecològica (Serpis) | Alcosser; Alcoi; Beniarrés; Benimarfull; Cocentaina; Gaianes; l’Alqueria d’Asnar; l’Orxa; Muro de Alcoy; Planes; Vilallonga | Alacant-València | - | - | 7.689,08 |
| ZE 5 | Zona de connectivitat ecològica (barranc del Batlle) | Pego, el Ràfol d’Almúnia | Alacant |  |  | 10,52 |
| ZE 6 | Zona de connectivitat ecològica (riu Algar) | Altea, Callosa d’en Sarrià | Alacant |  |  | 81,83 |

  

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/10/3/1210411/5_1728979371229_4535712671299660894_imagen.jpeg)

Figura 1: Àmbit territorial de les normes de gestió. Font: Projecte de decret.

B.3.2. Objectius

L’objectiu de la norma de gestió és establir les mesures de conservació i les mesures necessàries per a previndre el deteriorament i les alteracions dels hàbitats i les espècies dels espais de la Xarxa Natura 2000 del seu àmbit territorial, amb la finalitat de mantindre’ls o portar-los a un estat de conservació favorable, i contribuir a fer front a la pèrdua de biodiversitat de manera que es complisca la normativa comunitària (Directiva 92/43/CEE, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i la flora silvestres, i Directiva 2009/147/CE, de 30 de novembre de 2009, relativa a la conservació de les aus silvestres), estatal (Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat) i autonòmica (Llei 11/1994, de 27 de desembre, d’espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana).

La norma de gestió, com a instrument de planificació ambiental dels espais XN 2000 corresponents, incorpora els seus objectius de gestió en relació amb els hàbitats i les espècies presents en el seu àmbit territorial.

B.3.3. Contingut de la norma de gestió

Les determinacions que es recullen en la norma indicada per a aconseguir l’objectiu específic de fer front a la pèrdua de biodiversitat són les següents:

• Inventari de tipus d’hàbitats naturals i espècies presents en els espais, descripció del seu estat de conservació i dels criteris que s’han utilitzat per a interpretar-ho. Incorpora la determinació de l’estat de conservació dels hàbitats i les espècies presents en els espais i criteris de valoració.

Els hàbitats són propis de zones muntanyenques prebètiques del nord de la província d’Alacant com, per exemple, 5230\* matolls arborescents de *Laurus nobilis*, 6110\* prats calcaris càrstics o basòfils de l’*Alysso-Sedion albi*, hàbitat 9580\*. Boscos mediterranis de *Taxus baccata*, 1240 penya-segats amb vegetació de les costes mediterrànies amb *Limonium*  spp. endèmics, 1510\* estepes salines mediterrànies (*Limonietalia*), 1520\* vegetació gipsícola ibèrica (*Gypsophiletalia*, 4090 bruguerars oromediterrranis endèmics amb argilaga, o hàbitats aquàtics i de ribera com 3150 llacs eutròfics naturals amb vegetació *Magnopotamion*  o *Hydrocharition*, 3280 rius mediterranis de cabal permanent del *Paspalo-Agrostidion*  amb cortines vegetals riberenques de *Salix* i*Populus alba*, 3290 rius mediterranis de cabal intermitent del *Paspalo-Agrostidion*  o 7220\* brolladors petrificants amb formació de tuf (*Cratoneurion*).

Entre les espècies de flora destaquen *Teucrium lepicephalum, Silene hifacensis, Apium repens, Orchis papilionácea* o*Orchis conica*, mentres entre la fauna apareixen l’àguila cuabarrada (*Aquila fasciata*), l’àguila daurada o reial (*Aquila chrysaetos*), el duc eurasiàtic (*Bubo bubo*), el cranc de riu de potes blanques (*Austropotamobius pallipes*), la llúdria eurasiàtica (*Lutra lutra*) o el donzell mercurial (*Coenagrion mercuriale*).

• Objectius de conservació i gestió.

Els objectius de gestió comuns per al conjunt dels hàbitats d’interés comunitari de presència confirmada en els espais són els següents:

1. Actualitzar periòdicament la informació cartogràfica de la superfície i la cobertura.

2. Mantindre o millorar la distribució, la superfície, la cobertura i les funcions específiques de cada un dels hàbitats.

Els objectius de gestió per a les espècies de l’annex II de la Directiva d’hàbitats i de l’annex I de la Directiva d’aus silvestres amb presència a l’espai, així com per a les altres espècies importants per a la gestió de l’espai, són:

1. Actualitzar de manera periòdica la informació sobre la grandària poblacional.

2. Mantindre o millorar la població dins de l’«estat de conservació favorable» i que les perspectives de futur per a estes variables siguen bones.

3. Mantindre els hàbitats de les espècies mitjançant l’eliminació dels factors que estan afectant l’estat de conservació d’estes.

4. Crear noves zones d’expansió per a *Silene hifacensis* i*Apium repens.*

Els objectius de gestió per al conjunt de l’espai pretenen redimensionar els anteriors de manera que puguen establir-se prioritats en funció de les directrius següents:

1. Concepció en xarxa. Contribució de cada hàbitat i/o espècie al conjunt de la Xarxa Natura 2000 a escala regional (Comunitat Valenciana), nacional i europea.

Hàbitats naturals d’interés comunitari que es consideren de prioritat especial:

1240\* penya-segats amb vegetació de les costes mediterrànies amb*Limonium spp*. endèmiques

1510\* estepes salines mediterrànies (*Limonietalia*)

1520\* vegetació gipsícola ibèrica (*Gypsophiletalia*)

4090\* bruguerars oromediterranis endèmics amb argilaga

5230\* matolls arborescents amb *Laurus nobilis*

7220\* brolladors petrificants amb formació de tuf (*Cratoneurion*)

9580\*boscos mediterranis de*Taxus baccata*

– Espècies:

Silene d’Ifac (*Silene hifacensis*), api rèptil (*Apium repens*), cabeçuda de guix (*Teucrium lepicephalum*), cranc de riu de potes blanques (*Austropotamobius pallipes*), donzell mercurial (*Coenagrion mercuriale*), llúdria euroasiàtica (*Lutra lutra*), àguila cuabarrada (*Aquila fasciata*) i àguila daurada o reial (*Aquila chrysaetos*).

2. Priorització de recursos. Les mesures de gestió activa es podran iniciar d’acord amb un calendari de prioritats condicionades per l’afecció extrema provocada per l’incendi recent i en el grau d’importància de les espècies en un context de recursos limitats, amb l’orde següent de prioritats:

– Hàbitats naturals d’interés comunitari que es consideren de prioritat especial:

1520\* vegetació gipsícola ibèrica (*Gypsophiletalia*)

5230\* matolls arborescents amb *Laurus nobilis*

9580\* boscos mediterranis de*Taxus baccata*

4090\* bruguerars oromediterranis endèmics amb argilaga

– Espècies:

Silene d’Ifac (*Silene hifacensis*), api rèptil (*Apium repens*), cabeçuda de guix (*Teucrium lepicephalum*), cranc de riu de potes blanques (*Austropotamobius pallipes*) i àguila cuabarrada (*Aquila fasciata*)

3. Context econòmic, social i territorial. L’aplicació de la norma s’adaptarà a les diferents necessitats i limitacions imposades pel medi socioeconòmic, es fomentaran les activitats tradicionals que contribuïsquen a la conservació, amb atenció al suport econòmic d’instruments financers per a la Xarxa Natura 2000 i es consideraran un marc d’actuació prioritari la informació i la conscienciació sobre la Xarxa Natura 2000 entre la població local.

• Zonificació de l’àmbit d’aplicació de la norma de gestió:

El criteri determinant de la zonificació és la presència o no d’hàbitats i espècies per als quals s’establixen objectius de conservació en la norma de gestió, així com el caràcter prioritari o no d’estos.

L’àmbit d’aplicació de la norma de gestió es zonifica, a efectes normatius i de gestió, en 5 categories (zona A, zona B, zona C, zona D i zona de connectivitat ecològica).

La superfície i la contribució relativa de cada una d’estes categories de zonificació dins de l’espai corresponent de la XN 2000 és la següent:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Zonificació* | *Superfície (ha)* | *% àmbit norma de gestió* |
| Zona A | 1.461,39 | 2,46 |
| Zona B | 31.105,81 | 52,33 |
| Zona C | 8.989,47 | 15,13 |
| Zona D | 158,07 | 0,27 |
| Zona de connectivitat ecològica | 17.719,06 | 29,81 |
| TOTAL | 59.433,80 | 100,00 |

  

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/10/3/1210411/6_1728979371235_4688186200942450399_imagen.jpeg)

Figura 2: Zonificació de les normes de gestió. Font: projecte de decret.

• Normativa d’aplicació directa i règim d’avaluació de repercussions

A l’efecte d’esta norma de gestió, la normativa d’aplicació directa queda agrupada de la manera següent:

*a*) Normes per a la protecció d’hàbitats naturals d’interés comunitari d’especial prioritat. Es detallen les activitats considerades incompatibles en les àrees de la zona A, així com en les àrees del territori en què apareguen els hàbitats naturals d’especial prioritat que s’indiquen en l’apartat V.1 de la norma de gestió.

*b*) Normes per a la protecció d’altres hàbitats naturals d’interés comunitari Per a les àrees incloses en la zona B, no s’establix cap incompatibilitat específica, més enllà de les limitacions establides en les diferents legislacions sectorials.

*c*) Normes per a la protecció d’espècies de fauna i de flora. Es relacionen les activitats considerades incompatibles en les àrees zonificades com a A, B, C, D i zones de connectivitat ecològica (ZCE), mentres no estiguen relacionades directament amb les mesures de gestió del lloc que s’establixen en la mateixa norma de gestió i/o les consideren com a tals l’òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000, i fan menció a la limitació de la pràctica d’escalada i barranquisme en àrees sensibles per a les aus rapaces.

Pel que fa al règim d’avaluació de repercussions, la norma de gestió indica:

a) Queden sotmesos a este règim els plans, els programes i els projectes inclosos en el camp d’aplicació material del Decret 60/2012, de 5 d’abril, d’avaluació de repercussions en tot l’àmbit de les ZEC i ZEPA inclosos en la norma de gestió, fins i tot les zones de connectivitat ecològica.

*b*) S’indiquen els plans, els programes i els projectes que queden exclosos de l’obligació d’avaluar les repercussions sobre les ZEC i ZEPA d’esta norma de gestió.

*c*) Resta de supòsits. Quedaran subjectes a avaluació de les repercussions sobre els espais protegits de la XN 2000 objectes d’esta norma de gestió.

La norma de gestió recull, en una taula resum, les normes d’aplicació directa i la concreció de l’obligació d’avaluar atenent la zonificació (A, B, C, D i ZCE) establida. En esta taula, que es reproduïx a continuació, es distingix entre:

• Actuacions no autoritzables (excloses de l’avaluació de repercussions per incompatibilitat amb la conservació)

• Actuacions que no requeriran una avaluació de repercussions (sense afecció previsible sobre els hàbitats o les espècies)

• Actuacions que requeriran una avaluació de repercussions.

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *Actuacions no autoritzables (excloses de l’avaluació de repercussions per incompatibilitat amb la conservació)* | *Zona* | | | | |
| *A* | *B* | *C* | *D* | *ZCE* |
| Les que siguen incompatibles amb la classificació i la qualificació urbanística dels sòls inclosos en les categories de zonificació indicades. | X | X |  | X |  |
| El desbrossament no selectiu, la rompuda o l’aprofitament miner de terrenys ocupats en l’entrada en vigor de la present norma per vegetació natural inclosa en els hàbitats 1510\*, estepes salines mediterrànies (*Limonietalia*), y 1520\*, vegetació gipsícola ibèrica (*Gypsophiletalia*), excepte quan esta eliminació siga necessària per a executar projectes que tinguen una avaluació de repercussions favorable. | X |  |  |  |  |
| La col·locació de noves infraestructures de comunicació i generació d’energia, excepte les que tinguen l’avaluació de repercussions favorable. No es consideraran infraestructures noves les que ja es troben en el moment de l’aprovació d’estes normes i tinguen l’autorització preceptiva. | X |  |  |  |  |
| La instal·lació de parcs eòlics i parcs fotovoltaics (excepte les instal·lacions de dimensions reduïdes destinades a l’autoconsum o les que utilitzen les cobertes d’edificacions que ja estan construïdes) i les noves activitats extractives i mineres i les seues indústries annexes (excepte les que funcionen legalment en l’entrada en vigor d’esta norma de gestió). | X | X |  |  |  |
| L’obertura o ampliació de pistes i la instal·lació de noves infraestructures de comunicació i la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establir noves àrees de cultiu. | X |  |  |  |  |
| La pràctica d’escalada i barranquisme en les àrees que, mentres es desenvolupa esta norma, i en aplicació de l’article 11 del Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell de la Generalitat, de regulació del senderisme i els esports de muntanya, es consideren zones sensibles per la presència d’hàbitats d’espècies incloses en esta normativa, especialment l’*Aquila fasciata*. | X | X | X |  | X |
| Totes les activitats que puguen produir la contaminació de sòls o del subsol amb risc per als hàbitats i les espècies, així com les que produïsquen menyscapte dels usos actuals o potencials d’estos recursos o de la seua capacitat ecològica. En el mateix sentit, es considera incompatible tota mena d’abocament sòlid o líquid potencialment contaminant sobre els sòls o la incorporació d’este al subsol mitjançant qualsevol procediment. | X | X | X |  | X |
| En les àrees aquàtiques que alberguen poblacions d’espècies considerades en esta norma, l’eliminació de la vegetació autòctona aquàtica, subaquàtica i palustre, per mitjans mecànics o químics, així com el desbrossament i el dragatge per mitjans mecànics. | X | X | X |  | X |

  

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *Actuacions que no requeriran una avaluació de repercussions (sense afecció previsible sobre hàbitats o espècies)* | *A* | *B* | *C* | *D* | *ZCE* |
| Les relacionades amb la gestió del lloc i les que preveuen les mesures de gestió activa. | X | X | X | X |  |
| Qualsevol pla, programa, projecte o actuació que es desenvolupe en l’àmbit de la zona D establida en esta norma de gestió, amb l’excepció de les actuacions industrials que puguen representar, per les seues característiques específiques, una emissió de contaminants gasosos o d’abocaments d’aigües residuals susceptibles d’afectar les àrees situades fora de la zona D esmentada. |  |  |  | X |  |
| Actuacions de conservació, rehabilitació i millora de les instal·lacions i infraestructures ja existents en l’àmbit d’esta zonificació, mentres no suposen un increment de la seua superfície o volum. | X | X | X | X | X |
| Les instal·lacions de gestió d’aigües residuals d’habitatges aïllats que se situen dins de l’àmbit de les normes de gestió i que disposen de les autoritzacions preceptives de l’òrgan de conca. | X | X | X | X | X |
| La pràctica de l’agricultura i la ramaderia extensiva en els àmbits en què s’estiguera produint esta pràctica a l’entrada en vigor d’estes normes conforme als supòsits indicats. | X | X | X | X | X |
| La pràctica de l’activitat cinegètica o piscícola d’acord amb la legislació sectorial vigent. | X | X | X |  | X |
| Les activitats i els aprofitaments forestals de qualsevol naturalesa quan es duguen a terme a l’empara d’un instrument tècnic de gestió forestal aprovat per la Generalitat Valenciana i que dispose de l’avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 emesa per l’òrgan competent. Així mateix, els considerats com a aprofitament forestal menor segons el que s’indica en l’article 20 del Decret 205/2020, d’11 de desembre, del Consell, de regulació dels aprofitaments forestals en muntanyes privades i l’alienació d’aprofitaments forestals en muntanyes gestionades per la Generalitat, o en la norma que el substituïsca. | X | X | X |  | X |
| Les actuacions ordinàries de conservació de llits –com ara la retirada d’elements obstructius–, així com l’eliminació d’espècies al·lòctones i les obres d’emergència, desenvolupades o expressament autoritzades per l’òrgan de conca. | X | X | X |  | X |
| Les actuacions de manteniment i conservació de les infraestructures –basses, séquies, assuts– vinculades al regadiu o a altres activitats, amb independència de l’òrgan que les execute, quan no es troben en els supòsits que indiquen les normes. | X | X | X |  | X |
| Les instal·lacions d’energia renovable destinada a l’autoconsum, quan es vinculen a edificacions existents degudament autoritzades i que compten amb l’informe previ de la conselleria competent en matèria d’energia. | X | X | X | X | X |
| Els instruments de planejament següents que afecten el sòl urbà: plans de reforma interior, estudis de detall i programes per al desenvolupament d’actuacions aïllades. | X | X | X | X |  |

  

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *Actuacions que requeriran avaluació de repercussions* | *A* | *B* | *C* | *D* | *ZCE* |
| Activitats d’ús públic del medi en grups organitzats, incloent-hi competicions esportives o altres esdeveniments esportius, lúdics o culturals, en les àrees delimitades a este efecte en aplicació de l’article 11 del Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell de la Generalitat, de regulació del senderisme i els esports de muntanya de manera compatible amb la conservació del medi natural. | X | X | X |  | X |
| La construcció, reconstrucció o remodelació d’edificacions aïllades o instal·lacions en sòl no urbanitzable, destinades a activitats agrícoles o ramaderes, forestals, cinegètiques, turístiques. | X | X | X |  | X |
| Els aprofitaments forestals i els treballs de conservació i millora de masses forestals, quan no complisquen els requisits que indiquen les normes. | X | X | X |  | X |
| La construcció de línies elèctriques quan no estiguen sotmeses a una declaració o estimació d’impacte ambiental i els plans de manteniment anual de línies elèctriques que preveu la Llei forestal de la CV. | X | X | X |  | X |
| L’obertura, l’ampliació o el canvi de traçat de camins i pistes rurals i forestals. | X | X | X |  | X |
| La utilització de llots de depuradora i purins com a esmena agrícola en els supòsits que s’indiquen en estes normes. | X | X | X |  | X |
| Els nous aprofitaments d’aigües superficials que impliquen la canalització i el desviament d’aigües, quan afecten àrees amb presència constatada de poblacions d’espècies que considera esta norma. | X | X | X |  | X |
| Les autoritzacions d’abocament d’aigües residuals i les concessions per a l’aprofitament d’aigües subterrànies. | X | X | X |  |  |
| Els projectes per a desenvolupar activitats extractives amb tècniques mineres, incloent-hi els aprofitaments d’àrids en l’entorn immediat de cavitats que s’esmenten en estes normes. | X | X | X |  | X |
| Tots els plans, programes o projectes que impliquen una afecció directa o indirecta al subsol que per la seua envergadura o localització puguen alterar l’estructura subterrània de les cavitats que s’esmenten en estes normes. | X | X | X |  | X |
| Els altres supòsits compresos en l’àmbit d’aplicació material del Decret 60/2012 que no s’indiquen explícitament en els apartats anteriors. | X | X | X | X |  |

  

• Criteris orientadors i mesures de gestió activa

– Criteris orientadors

La norma de gestió conté una relació de criteris orientadors que tenen com a objectiu orientar els planificadors i els gestors sobre la millor manera de compatibilitzar l’ordenació i la gestió de determinades actuacions relacionades amb estos àmbits amb les exigències derivades de la normativa de la Xarxa Natura 2000, en particular amb l’exigència d’assolir o mantindre l’estat de conservació favorable dels hàbitats i les espècies que han motivat la declaració dels espais LIC i ZEPA que constituïxen l’àmbit de la norma de gestió.

Concretament, s’establixen els següents:

· Criteris orientadors per a la planificació i la gestió forestal

· Criteris orientadors per a la creació i el manteniment de punts d’aigua

· Criteris orientadors per a la construcció o la modificació d’infraestructures

– Mesures de gestió activa

Les mesures de gestió activa constituïxen el conjunt d’actuacions necessàries que cal executar amb la finalitat que els hàbitats i/o les espècies en l’àmbit de les normes de gestió i especialment els que s’han proposat com a objectiu, mantinguen o assolisquen un estat de conservació favorable.

En este sentit, les normes de gestió contenen un conjunt de mesures, de diversa naturalesa, que poden englobar-se, de manera genèrica, en els apartats següents:

A. Avaluació de comunitats

A.1. Estudi i seguiment dels hàbitats d’interés comunitari de prioritat especial

A.2. Seguiment de l’estat de conservació de les espècies

B. Millora, restauració i conservació

B.1. Prevenció d’incendis forestals

B.2 Coordinació amb la Planificació Hidrològica del Xúquer

B.3. Coordinació i elaboració d’un protocol amb els ajuntaments i els agents implicats per a identificar i compatibilitzar les activitats esportives amb les necessitats de conservació dels hàbitats naturals i les espècies presents

B.4. Seguiment i correcció de línies elèctriques perilloses per a l’avifauna

B.5. Pressupostar la retirada de residus inerts en l’àmbit de les normes de gestió

B.6. Actuació tipus per a la millora d’hàbitats prioritaris

B.7. Recuperació de poblacions d’espècies de l’annex II (Directiva hàbitats) a les ZEC «Aitana, Serrella i Puigcampana» i «Serres del Ferrer i Bèrnia»

B.8. Control d’espècies exòtiques invasores

B.9. Restauració assistida de la coberta vegetal afectada per incendi forestal

B.10. Estudi per a la connectivitat entre els espais de la Xarxa Natura 2000 Muntanyes de la Marina i els espais naturals protegits de la Font Roja i la serra de Mariola

C. Informació dels valors naturals per a fomentar la conservació i el desenvolupament sostenible de l’entorn

C1. Campanyes de comunicació i sensibilització participativa

• Programa d’actuacions

La norma de gestió presenta un programa d’actuacions en el qual es recull el conjunt de les mesures i/o les actuacions de gestió directa, i indica la seua prioritat d’execució en cada zona, la font de finançament, l’estimació econòmica i la responsabilitat sectorial de l’actuació. El programa d’actuacions aconseguix un pressupost estimat de 827.834,00 euros.

• Règim d’avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i les espècies

L’avaluació dels resultats de les mesures de conservació (normativa i directrius i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i les espècies presents en l’àmbit d’esta norma de gestió s’ha de fer periòdicament, i coincidir en el temps amb l’elaboració dels informes d’aplicació que es preveuen en l’article 17 de la Directiva d’hàbitats (Directiva 92/43/CEO) i l’article 12 de la Directiva d’aus silvestres (Directiva 2009/147/CE).

Es proposen tres sistemes d’indicadors: els indicadors per al seguiment de l’estat d’aplicació de la norma de gestió, els indicadors per al seguiment de l’estat de conservació de les espècies i els hàbitats i els indicadors específics relacionats amb el canvi climàtic.

1) Indicadors per al seguiment de l’estat d’aplicació de la norma de gestió

2) Indicadors per al seguiment de l’estat de conservació de les espècies i els hàbitats

2.1) Indicadors de seguiment de l’estat de conservació de les espècies i els hàbitats Els mateixos indicadors (paràmetres) que s’utilitzen per a establir l’estat de conservació servixen per a valorar l’evolució dels elements de gestió, positiva o negativa respecte d’este «estat de conservació favorable» que cal mantindre o aconseguir.

2.2) Indicadors per a quantificar el progrés de la norma de gestió en relació amb el seguiment. S’establixen dos indicadors:

2.2.1) Grau de seguiment: percentatge (%) d’espècies i hàbitats per als quals s’ha avaluat l’estat de conservació al cap de 6 anys.

2.2.2) Grau d’avançament en els objectius de conservació: percentatge (%) d’espècies i hàbitats que:

*a*) Mantenen l’estat de conservació

*b*) Milloren l’estat de conservació

*c*) Empitjoren l’estat de conservació

A este efecte, el llindar per a quantificar un canvi en l’estat de conservació es definix com el pas d’una categoria a una altra, de manera que, en la figura següent, qualsevol canvi de categoria de dreta a esquerra és una millora i un empitjorament en el sentit contrari:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Favorable* | *Desfavorable-inadequat* | *Desfavorable-roín* |
| > Empitjora l’estat de conservació | | |
| < Millora l’estat de conservació | | |

El canvi de la categoria de desconegut a qualsevol altra categoria no es considera una millora o un empitjorament de l’estat de conservació, encara que sí que es considera un avanç en el grau de coneixement de l’espècie o l’hàbitat. De la mateixa manera, el pas d’un estat de conservació conegut a la categoria de desconegut implica, només, un retorcés en el grau de coneixement.

3) Indicadors específics relacionats amb el canvi climàtic, com el nombre d’hàbitats més sensibles al canvi climàtic o parcel·les de seguiment regular d’hàbitats sensibles.

C. Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s’han pres en consideració

a. Antecedents

Tenint en consideració la tramitació sectorial i ambiental duta a terme fins a este moment, descrita en l’apartat *A*. Anàlisi del procés d’avaluació d’este document, l’avaluació del resultat de les consultes es fa sobre la base dels documents i els informes que són objecte de l’informe d’al·legacions esmentat.

b. Fase de consulta i exposició pública

En data 15 a 17 de desembre de 2020, es va consultar a les administracions públiques i les entitats interessades i, d’altra banda, es va dur a terme la fase d’informació pública mitjançant un anunci en el DOGV núm. 8976, de 16 de desembre de 2021, amb el qual s’exposa la versió preliminar del projecte de decret, amb les normes de gestió, la memòria tècnica, els mapes de localització, el pla de participació pública i l’estudi ambiental i territorial estratègic.

En les taules següents s’indiquen les consultes realitzades, així com les al·legacions i els informes rebuts:

Fase de consultes

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Administració-entitats-associacions-particulars* | *Data de consulta* | *Informes-respostes* |
| Departaments de la Generalitat Valenciana |  |  |
| Direcció General de l’Aigua | 17.12.2020 | 08.01.2021 |
| Direcció General del Canvi Climàtic | 17.12.2020 | 18.01.2021 |
| Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental | 17.12.2020 | - |
| Direcció General de Prevenció d’Incendis Forestals | 17.12.2020 | - |
| Servici d’Ordenació i Gestió Forestal | 17.12.2020 | 18.01.2021 |
| Servici de Gestió d’Espais Naturals Protegits | 17.12.2020 | 28.01.2021 |
| Servici de Caça i Pesca | 17.12.2020 | 08.03.2021 |
| Servici Territorial d’Indústria i Energia d’Alacant | 17.12.2020 | 10.02.2021 |
| Servici Territorial d’Urbanisme d’Alacant | 17.12.2020 | 12.02.2021 |
| Servici Territorial d’Agricultura d’Alacant | 17.12.2020 | - |
| Conselleria d’Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball  DG Indústria, Energia i Mines | 17.12.2020 | - |
| Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  DG Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible  Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge | 17.12.2020 | - |
| Conselleria d’Educació, Cultura i Esport  DG Cultura i Patrimoni | 17.12.2020 | - |
| Conselleria d’Innovació, Universitats, Ciència i Societat Digital | 17.12.2020 | 26.02.2021 |
| Centre de Coordinació d’Emergències | 17.12.2020 |  |
| Administració local |  |  |
| Diputació d’Alacant. Àrea de Medi Ambient, Energia i Residus. | 17.12.2020 | 12.02.2021 |
| Diputació de València | 17.12.2020 | - |
| Ajuntament de Dénia | 15.12.2020 | 17.01.2021 |
| Ajuntament de Llíber | 15.12.2020 | 19.02.2021 |
| Ajuntament de Pego | 15.12.2020 | 18.02.2021 |
| Ajuntament de Tàrbena | 15.12.2020 | 09.02.2021 |
| Ajuntaments d’Agullent, d’Albaida, d’Alcosser, d’Alcoi, d’Alcoleja, de l’Alqueria d’Asnar, d’Altea, d’Atzeneta d’Albaida, de l’Atzúbia, de Bèlgida, de Benasau, de Beniarbeig, de Beniardà, de Beniarrés, de Benidorm, de Benifato, de Benigembla, Benimantell, Benimarfull, Benimassot, Benimeli, Benissa, Benissoda, Bolulla, Bufali, Beniatjar, de Callosa d’en Sarrià, de Calp, de Carrícola, de Castell de Castells, de Cocentaina, de Confrides, del Castell de Guadalest, del Palomar, del Ràfol d’Almúnia, del Ráfol de Salem, del Verger, de Fageca, de Famorca, de Finestrat, de Gaianes, de Gata de Gorgos, de la Nucia, de la Vall d’Alcalà, de la Vall de Laguar, de l’Orxa, de Murla, de Muro de Alcoy, d’Ondara, d’Ontinyent, d’Orba, d’Orxeta, d’Otos, de Parcent, de Pedreguer, de Penàguila, de Planes, de Polop, de Quatretondeta, de Sagra, de Salem, de Sanet y Negrals, de Sella, de Tàrbena, de Tollos, de Tormos, de la Vall de Gallinera, de la Vall d’Ebo, de Vilallonga i de Xaló | 15.12.2020 | - |
| Altres administracions |  |  |
| Direcció General de Biodiversitat, Boscos i Desertificació (MITECO) | 17.12.2020 | - |
| Direcció General de la Costa i el Mar (MITECO) | 17.12.2020 | 08.03.2021 |
| Demarcació de Carreteres de l’Estat a la Comunitat Valenciana | 17.12.2020 | 23.02.2021 |
| Subdelegació del Govern a Alacant | 17.12.2020 | 15.01.2021 |
| Confederació Hidrogràfica del Xúquer | 17.12.2020 | - |
| Entitats representatives i particulars |  |  |
| Acció Ecologista-Agró | 16.12.2020 | - |
| Associació de Municipis Forestals de la CV | 16.12.2020 | - |
| Associació Valenciana d’Agricultors | 16.12.2020 | 18.01.2021 |
| Col·legi Oficial d’Enginyers Tècnics Agrícoles | 16.12.2020 | - |
| Federació d’Esports de Muntanya i Escalada de la CV (FEMECV) | 16.12.2020 | 19.02.2021 |
| Federació de Caça de la CV | 16.12.2020 | - |
| La Unió de Llauradors i Ramaders | 16.12.2020 | - |
| SEO/Birdlife | 16.12.2020 | - |
| Societat Valenciana d’Ornitologia | 16.12.2020 | - |
| Unió de Xicotets Agricultors (UPA-PV) | 16.12.2020 | - |
| WWF | 16.12.2020 | - |

  

Aportacions en fase d’exposició pública

|  |  |
| --- | --- |
| *Entitat/interessats* | *Al·legacions* |
| Anna Galiana Pérez (Chumbo, SLU) | 15.02.2021 |
| Antonio de la Torre Galera i altres | 23.02.2021 |
| Associació Espanyola d’Espeleologia i Barrancs (ASEDEB) | 25.02.2021 |
| Associació de Guies Valenciana de Turisme Actiu | 26.02.2021 |
| Associació Valenciana d’Esportistes de Muntanya (AVEM) | 25.02.2021 |
| Catalina Cifuentes Salcedo | 25.02.2021 |
| Colla Ecologista La Carrasca | 26.02.2021 |
| Colla Ecologista Segària – Ecologistes en Acció Marina Alta | 11.02.2021 |
| Comunitat Valenciana Activa (CV Activa) | 19.02.2021 |
| Ecologistes en Acció PV | 11.02.2021 |
| Federació d’Espeleologia de la Comunitat Valenciana | 19.02.2021 |
| Grup de Muntanya de Calp (GMC) | 23.02.2021 |
| International Mountain Bicycling Association (IMBA). Deleg. CV | 23.02.2021 |
| Urbanitzadora de Penya Roja a Pego | 23.02.2021 |

  

Tots els informes i les al·legacions que s’han rebut en esta fase que feien observacions o consideracions als documents exposats al públic són objecte de consideració motivada en l’informe d’al·legacions redactat per l’òrgan promotor.

Els informes dels ajuntaments incidixen en les limitacions a activitats d’ús públic, qüestionen l’aplicació del tràmit d’avaluació de repercussions per a alguns tipus d’instal·lacions i construccions i proposen una nova zona de connectivitat ecològica.

Els informes de les administracions de l’Estat fan referència al compliment de la normativa vigent pel que fa al domini públic maritimoterrestre, de les disposicions respecte a la remissió de la declaració de ZEC al Ministeri, a la justificació de l’exclusió d’alguns tipus d’hàbitats i a l’actualització de dades.

Pel que fa als informes rebuts dels departaments de la Generalitat Valenciana, fan referència a la compatibilitat amb altres planificacions, a la incorporació de noves zones de connectivitat ecològica i a la inclusió d’indicadors de canvi climàtic.

Quant a les al·legacions aportades per organitzacions i ciutadans, es referixen bàsicament a les limitacions a determinades activitats com l’ús de fitosanitaris, l’escalada o possibles impactes d’instal·lacions d’energia eòlica. Algunes organitzacions mostren, a més, el seu interés a ser incloses com a agents socials en la mesura B.3 Coordinació amb els ajuntaments per a identificar i compatibilitzar les activitats esportives amb les necessitats de conservació dels hàbitats naturals i les espècies presents.

c. Modificacions introduïdes en els documents de la norma de gestió a conseqüència de la informació pública i les consultes

S’incorporen a la memòria tècnica de la norma de gestió i al projecte de decret corresponent les modificacions següents derivades de l’exposició pública i les consultes, que estan detallades en l’informe d’al·legacions:

• S’incorpora a la norma una menció explícita a la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes, especialment en el que es referix al domini públic maritimoterrestre en la ZEC «Serres del Ferrer i Bèrnia».

• S’incorpora al programa de seguiment un indicador específic relacionat amb els efectes del canvi climàtic.

• S’incorpora la desembocadura del riu Algar, amb la delimitació proposada pel Servici de Gestió d’Espais Naturals Protegits, com a zona de connectivitat.

• S’incorpora la comarca de l’Alcoià al text, per afectació al terme municipal de Penàguila.

• Es corregix la referència a les «infraestructures de comunicació i generació d’energia, ja existents», en l’àmbit d’aplicació del règim d’avaluació de repercussions. De la mateixa manera, s’exclouen d’este tràmit determinats treballs forestals d’entitat escassa, com l’aprofitament forestal menor o el procedent de circumstàncies extraordinàries, l’aprofitament de llenya destinada a l’autoconsum i l’aprofitament de productes forestals per a actuacions de caràcter cultural o educatiu; tots estos estan definits i regulats en el Decret 205/2020, d’11 de desembre, del Consell.

• S’exclouen del règim d’avaluació de repercussions les instal·lacions d’energia renovable destinades a l’autoconsum, quan es vinculen a edificacions existents degudament autoritzades i compten amb l’informe previ de la conselleria competent en matèria d’energia.

• S’incorpora una zona de connectivitat amb el Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva en l’àmbit del barranc del Batlle.

• S’incorpora una mesura de gestió activa en relació amb la recuperació de zones que han patit un incendi forestal, amb referència a la coordinació amb altres actuacions concurrents en el marc de l’aplicació de la legislació sectorial.

• Es modifica la mesura de gestió activa en relació amb l’eliminació de pi negre (*Pinus nigra* subsp. *nigra*) a Aitana i passa a considerar-se una actuació experimental i d’abast reduït.

• S’amplia la previsió de control de residus sòlids i abocaments al conjunt de la norma de gestió, amb la corresponent modificació de la mesura de gestió activa prevista.

• Es modifica la mesura de gestió activa B.3, relativa a la comptabilització de l’ús públic i la conservació, en el sentit d’incorporar la previsió d’actualització del protocol d’aplicació del Decret 179/2004, actualment vigent, i s’inclou una referència expressa a tots els agents socials implicats.

• S’incorporen, com a altres espècies d’interés, la zanniquèl·lia (*Zannichellia contorta*)a les ZEC d’Aitana, de Serrella i de Puig Campana i la falaguera (*Pteris vittata*) en la ZEC serres del Ferrer i Bèrnia.

• S’incorporen a la categoria de zonificació A, els recintes ocupats per l’hàbitat \*6210 en què conste la presència d’espècies protegides pel Decret 70/2009, i en particular *Orchis conica* (vulnerable) i *Orchis papilionacea.*

• Es modifica la redacció dels criteris orientatius per a punts d’aigua per a remarcar la prohibició de contaminació per abocaments o neteja d’envasos.

• S’incorpora a la mesura de gestió activa B.4 una referència a l’eliminació de línies obsoletes o fora d’ús.

• S’incorporen com a activitats expressament incompatibles amb determinades categories de zonificació les següents:

– En les zones A i B, la instal·lació de parcs eòlics i parcs fotovoltaics (excepte les instal·lacions de dimensions reduïdes destinades a l’autoconsum o les que utilitzen les cobertes d’edificacions existents) i les noves activitats extractives i mineres i les seues indústries annexes (excepte les que funcionen legalment a l’entrada en vigor d’esta norma de gestió).

– En zona A, l’obertura o ampliació de pistes i la instal·lació de noves infraestructures de comunicació i la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establir noves àrees de cultiu.

• S’incorpora una mesura de gestió activa per a l’estudi i una proposta de delimitació d’una àrea de connectivitat, a través de les serres dels Plans, el Rentonar i Penàguila, entre l’àmbit de la norma de gestió i els LIC i les ZEPA serres de Mariola i la Font Roja, a l’efecte de la seua incorporació en la futura norma de gestió d’este últim espai.

• S’amplia la previsió de campanyes de comunicació i sensibilització dirigides a altres col·lectius específics.

D. Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l’aplicació de la norma de gestió

Segons l’estudi ambiental i territorial estratègic, els efectes ambientals previsibles de les normes de gestió sobre la biodiversitat, la flora i la fauna són de signe indubtablement positiu, sobretot en relació amb la conservació dels hàbitats i les espècies que han determinat la inclusió d’estos espais en la Xarxa Natura 2000, atés que el seu objectiu principal és mantindre’ls en un estat de conservació favorable o portar-los-hi.

El mateix caràcter tenen els efectes sobre el paisatge, ja que els espais de la Xarxa Natura 2000 són recursos paisatgístics de conformitat amb la legislació protectora del paisatge, i estes normes de gestió es poden considerar un instrument que contribuirà a fixar els objectius de qualitat paisatgística per a estos.

L’emissió de les normes de gestió i la posada en marxa de les seues actuacions de conservació activa tant en els espais de la Xarxa Natura 2000 com en les àrees de connectivitat entre estos espais també tindrà signes positius en relació amb els factors climàtics i, especialment, sobre el problema del canvi climàtic, atés que augmentaran la capacitat de resiliència del territori, és a dir, la seua capacitat d’adaptació a este problema.

Igualment, també poden considerar-se positius en general els efectes sobre la terra, l’aigua i l’aire, ja que en promouran un ús racional dirigit a la seua millora i conservació en bon estat, en l’àmbit dels espais de la Xarxa Natura 2000.

També seran positius els efectes sobre la població, en la mesura que contribuiran a garantir la seguretat jurídica a l’hora de desenvolupar les seues actuacions en el marc de la Xarxa Natura 2000 i possibilitaran l’arribada de recursos financers en el marc de les polítiques comunitàries, estatals i autonòmiques de caràcter agrari i regional.

No es preveuen efectes significatius sobre la salut humana, en particular perquè les normes de gestió, per les seues característiques, no són susceptibles ni d’augmentar ni de rebaixar els riscos sobre este factor, a diferència d’altres instruments de planificació.

Tampoc es preveuen efectes significatius en matèria de patrimoni cultural, incloent-hi el patrimoni historicoartístic.

Finalment, cal tindre en compte que la Xarxa Natura 2000 i els diferents espais que la conformen són en si mateixos un element estratègic del territori en formar part de la infraestructura verda que preveuen tant el TRLOTUP com l’Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV, directrius 37, 38 i 39). Així doncs, l’elaboració de les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 tindrà efectes positius sobre els elements estratègics del territori, i contribuirà a fer complir l’Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.

E. Accions de seguiment de l’aplicació de la norma de gestió

En l’apartat IX, Règim d’avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i les espècies de les normes de gestió, es proposen dos sistemes d’indicadors per al seguiment: d’una banda, els indicadors per al seguiment de l’estat d’aplicació de la norma de gestió respectiva, i, d’altra banda, els indicadors per al seguiment de l’estat de conservació de les espècies i els hàbitats.

L’avaluació dels resultats de les mesures de conservació (normativa i criteris i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i les espècies presents en les ZEC objecte de les normes de gestió incloses en el projecte de decret s’efectuarà periòdicament, coincidint en el temps amb l’elaboració dels informes d’aplicació previstos en l’article 17 de la Directiva d’hàbitats (Directiva 92/43/CEE) i en l’article 12 de la Directiva d’aus silvestres (Directiva 2009/147/CE).

F. Consideracions al projecte de decret

L’apartat V.4 La zona D fa referència a la inclusió en esta categoria de «… les àrees urbanes i urbanitzables». Per a una comprensió millor, s’haurà de substituir en este punt i la taula-resum «… els terrenys classificats com a sòl urbà i sòl urbanitzable en els respectius instruments de planejament».

Quant a la cartografia de l’àmbit de la norma, s’hauran d’incloure plànols amb detall suficient per a permetre la identificació de les delimitacions de l’espai i de la zonificació.

En el projecte de decret, l’apartat 5.1.1. Normes per a la protecció d’hàbitats naturals d’interés comunitari de prioritat especial, es consideren actuacions no autoritzables i incompatibles les següents:

Punt 1. El desbrossament no selectiu, la rompuda o l’aprofitament miner de terrenys ocupats a l’entrada en vigor d’esta norma per vegetació natural inclosa en els hàbitats 1510\*, estepes salines mediterrànies (*Limonietalia*), i 1520\*, vegetació gipsícola ibèrica (*Gypsophiletalia*).

Amb esta redacció, el desenvolupament d’estes actuacions en la zona A que pogueren afectar la resta d’hàbitats prioritaris (5230\* matolls arborescents amb *Laurus nobilis*, 7220\* brolladors petrificants amb formació de tuf (*Cratoneurion*) i 9580\* boscos mediterranis de *Taxus baccata*) requerirà una avaluació de repercussions. Sembla raonable que, en esta mena d’hàbitats, en cap cas puguen autoritzar-se les actuacions esmentades, per la qual cosa s’haurà de canviar el text pel següent:

Punt 1. El desbrossament no selectiu, la rompuda o l’aprofitament miner de terrenys ocupats a l’entrada en vigor d’esta norma per vegetació natural inclosa en alguns dels hàbitats naturals considerats de prioritat especial en la norma.

D’altra banda, en la taula resum s’ha afegit el text següent «excepte quan esta eliminació siga necessària per a l’execució de projectes que compten amb una avaluació de repercussions favorable». Com que es tracta d’actuacions no compatibles, caldrà eliminar esta frase de la taula.

Punt 2. La instal·lació de noves infraestructures de comunicació i generació d’energia, excepte les que tinguen una avaluació de repercussions favorable.

Pot haver-hi una certa confusió o solapament en el concepte de «generació d’energia» amb el contingut del punt 4, que inclou instal·lacions de parcs eòlics i parcs fotovoltaics. En este sentit, podria substituir-se el terme per «transmissió d’energia», en el sentit de l’annex VI de la Llei 21/2013, d’avaluació ambiental, que, en l’apartat C, definix: o) Transmissió d’energia elèctrica: inclou l’activitat (transport), les instal·lacions (xarxa interconnectada d’alta i mitjana tensió) i el fi (subministrament a clients finals o distribuïdors). En este concepte s’inclouen les subestacions.

També caldria aclarir el concepte d’«infraestructures de comunicació», que s’haurà de substituir per «infraestructures viàries» per a no confondre’l amb infraestructures de telecomunicacions.

Punt 3. Les que siguen incompatibles amb la classificació i la qualificació urbanística dels sòls inclosos en les categories de zonificació indicades.

Atés que les activitats incompatibles amb la classificació i qualificació ho són en sentit ampli, estes hauran de ser incompatibles en totes les zones, fins i tot en la C i la ZCE.

Punt 5. En zona A, l’obertura o ampliació de pistes i la instal·lació de noves infraestructures de comunicació i la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establir noves àrees de cultiu.

Les noves infraestructures de comunicació ja venen indicades en el punt 2, per la qual cosa, i per a una millor comprensió, podria eliminar-se esta frase del punt 5 i de la taula resum.

Quant a les actuacions que no requeriran una avaluació de repercussions, apartat 6.0.7.6, es duran a terme les consideracions següents:

Punt 4. També queden exclosos de l’obligació d’avaluar les seues repercussions sobre este espai els plans, els programes, els projectes o les activitats que s’han considerat incompatibles en les normes d’aplicació directa d’esta norma de gestió, sense perjuí del que s’indica en l’apartat corresponent respecte de la possibilitat d’autorització excepcional d’estos.

Este punt no ve referit en la taula-resum, ni hi ha referència en la norma sobre autoritzacions excepcionals, per la qual cosa el seu contingut resulta prescindible i s’haurà d’eliminar tot el paràgraf.

Pel que fa a les actuacions que requeriran una avaluació de repercussions que es detallen en l’apartat 5.2.1. Obligació general d’avaluar, s’aporten les observacions següents per als punts indicats:

Punt 2. La construcció d’edificacions aïllades o instal·lacions en sòl no urbanitzable destinades a l’ús turístic, com ara allotjaments rurals, establiments de restauració, campaments i similars.

Tenint en compte les característiques concretes de la zona A, es considera que estes actuacions no són compatibles en eixa zona amb la conservació dels seus valors, motiu pel qual hauran d’eliminar-se del grup d’avaluació de repercussions i incloure’s en el grup d’actuacions no autoritzables, i reflectir-se, igualment, en les taules aportades.

Punt 8. La utilització de llots de depuradora i purins com a esmena agrícola en les àrees compreses en els perímetres de protecció d’abastiment a poblacions, així com en les àrees considerades sensibles per a la protecció d’hàbitats aquàtics, que hauran de definir-se en desplegament d’esta norma.

Les característiques de la zona A, de màxima rellevància des del punt de vista de la conservació, i que, a més, són terrenys forestals o naturals sense cultius agrícoles, fa que esta mena d’actuacions hagen d’excloure’s i no ser autoritzables en esta zona, ja que podrien ocasionar impactes negatius significatius en la vegetació i la fauna.

Punt 9. Els nous aprofitaments d’aigües superficials que impliquen la canalització i el desviament d’aigües, quan afecten àrees amb presència constatada de les espècies objecte d’esta norma, especialment en el cas d’*Apium repens*, *Coenagrium mercuriale*  i *Austropotamobius pallipes*.

S’haurà d’afegir en este punt el text següent «o a l’hàbitat 7220\* brolladors petrificants amb formació de tuf (*Cratoneurion*)».

S’han detectat les errates següents, tant en el text com en la taula-resum, que hauran de ser corregides:

• En la pàg. 61 del projecte de decret, on posa: «*Orquis papilionácea»*, ha de posar «*Orchis papilionacea*»; i on posa «*Orchis collina*» ha de posar «*Orchis conica*».

• En la pàg. 74, on posa «… la seua autorització perceptiva», ha de posar «… la seua autorització preceptiva».

• En tot el text, on posa «*Taxus bacata*», ha de posar: «*Taxus baccata*».

• En l’apartat III.3. Objectius de gestió, on posa «*Cratoneirion*», ha de posar «*Cratoneurion*».

Per tot això, i tenint en compte les modificacions indicades, es considera que la proposta de normes de gestió, amb la incorporació de les determinacions que s’assenyalen en el punt següent, és adequada per a aconseguir els objectius de conservació que es perseguixen per als espais de la Xarxa Natura 2000 inclosos en els seus respectius àmbits territorials i la tramitació duta a terme s’ajusta als requeriments de l’avaluació ambiental estratègica.

G. Acord d’emissió. Determinacions finals

Atenent el que s’establix en l’article 56 del TRLOTUP, d’acord amb els fonaments que s’han exposat, s’emet la present declaració ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2530 NFN «Serra de la Safor» (ES5233041), ZEC «Valls de la Marina» (ES5213042), ZEC (ES5213019), ZEC «Serres de Bèrnia i el Ferrer» (ES5213020), ZEC «Riu Gorgos» (ES5212004) i ZEPA «Muntanyes de la Marina» (ES0000453), presentades per la Direcció General del Medi Natural i d’Avaluació Ambiental, la qual s’haurà d’acompanyar del present document i incorporar a la norma de gestió respectiva, abans de la seua aprovació definitiva, les determinacions següents:

1. En les normes de gestió s’hauran d’incloure plànols amb el detall suficient per a permetre identificar les delimitacions de l’espai i de la zonificació.

2. Se substituirà «… les àrees urbanes i urbanitzables» per «… els terrenys classificats com a sòl urbà i sòl urbanitzable en els respectius instruments de planejament» en tot el document.

3. En l’apartat corresponent a les actuacions no autoritzables i incompatibles, s’inclouran les modificacions següents:

*a*. El desbrossament no selectiu, la rompuda o l’aprofitament miner serà incompatible en terrenys ocupats pels hàbitats naturals considerats d’especial prioritat en la norma.

*b*. S’eliminarà de la taula-resum la frase «excepte quan esta eliminació siga necessària per a l’execució de projectes que compten amb una avaluació de repercussions favorable».

*c*. Quant a «La instal·lació de noves infraestructures de comunicació i generació d’energia», se substituirà per «La instal·lació de noves infraestructures viàries i de transmissió d’energia» .

d. En el punt «3. Les que siguen incompatibles amb la classificació i la qualificació urbanística dels sòls inclosos en les categories de zonificació indicades» s’ampliaran a totes les zones de la norma.

e. En el punt «5. En la zona A, l’obertura o l’ampliació de pistes i la instal·lació de noves infraestructures de comunicació i la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establir noves àrees de cultiu» s’eliminarà la frase «i la instal·lació de noves infraestructures de comunicació».

4. Quant a les actuacions que no requeriran una avaluació de repercussions, s’eliminarà el punt 4 íntegrament, així com el text «Els següents instruments de planejament que afecten el sòl urbà: plans de reforma interior, estudis de detall i programes per al desenvolupament d’actuacions aïllades» de la taula-resum.

5. Pel que fa a les actuacions incloses en el grup sotmés a una avaluació de repercussions, s’inclouran les modificacions següents:

Punt 2- La construcció d’edificacions aïllades o instal·lacions en sòl no urbanitzable destinades a l’ús turístic, com ara allotjaments rurals, establiments de restauració, campaments i similars. Seran incompatibles en la zona A.

Punt 8- La utilització de llots de depuradora i purins com a esmena agrícola en les àrees compreses en els perímetres de protecció d’abastiment a poblacions, així com en les àrees considerades sensibles per a la protecció d’hàbitats aquàtics, que hauran de definir-se en desplegament d’esta norma. Seran incompatibles en la zona A i B.

Punt 9- En el punt 9 s’afegirà l’hàbitat 7220\* brolladors petrificants amb formació de tuf (*Cratoneurion*).

6. En l’apartat 6.1.2. Criteris orientadors per a la creació i el manteniment de punts d’aigua se substituirà «Crear rases d’aigua» per «Crear rases per a dirigir les escorrenties a la tolla».

Totes les modificacions proposades implicaran corregir la taula-resum, el contingut de la qual haurà de correspondre amb el text de la descripció de les actuacions detallat en la norma.

La declaració ambiental i territorial estratègica conté les determinacions finals de caràcter ambiental que han d’incorporar-se a les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000: ZEC «Serra de la Safor» (ES5233041), ZEC «Valls de la Marina» (ES5213042), ZEC «Aitana, Serrella y Puig Campana» (ES5213019), ZEC «Serres de Bèrnia i el Ferrer» (ES5213020), ZEC «Riu Gorgos» (ES5212004) i ZEPA «Muntanyes de la Marina» (ES0000453), sense perjuí de qualssevol altres que s’establisquen en els informes i/o autoritzacions que puguen aplicar-s’hi. La declaració ambiental i territorial estratègica és preceptiva i determinant i s’ha de tindre en compte immediatament abans de l’aprovació definitiva i és un document integrant de la documentació definitiva d’estes normes de gestió.

Respecte dels plans i els programes que puguen implementar-se en l’àmbit de les normes de gestió, no s’eximix del seu sotmetiment al tràmit d’avaluació ambiental si així ho preveu la normativa en matèria d’avaluació ambiental aplicable. De la mateixa manera, aquells projectes, actuacions i activitats que es pretenguen desenvolupar en este àmbit, encara que respecten les condicions establides en esta norma de gestió, no eximixen tampoc del seu sotmetiment al tràmit d’avaluació ambiental si així està previst en la normativa en matèria d’avaluació ambiental d’aplicació.

Esta declaració ambiental i territorial estratègica per a les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000: ZEC «Serra de la Safor» (ES5233041), ZEC «Valls de la Marina» (ES5213042), ZEC «Aitana, Serrella y Puig Campana» (ES5213019), ZEC «Serres de Bèrnia i el Ferrer» (ES5213020), ZEC «Riu Gorgos» (ES5212004) i ZEPA «Muntanyes de la Marina» (ES0000453), es publicarà en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  i es posarà a la disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria.

La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s’ha adoptat o aprovat la norma de gestió respectiva en el termini màxim de dos anys des de la publicació.

Òrgan competent

La Comissió d’Avaluació Ambiental és l’òrgan competent per a emetre l’informe ambiental i territorial estratègic a què es referix l’article 53.2.b del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, d’acord amb el que disposa l’article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s’aprova el Reglament de l’òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d’avaluació ambiental estratègica (plans i programes).

A la vista de tot el que s’ha esmentat anteriorment, la Comissió d’Avaluació Ambiental acorda: Emetre una declaració ambiental i territorial estratègica favorable en el procediment ordinari d’avaluació ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió de l’espai Xarxa Natura 2000 «Muntanyes de la Marina», amb el compliment de les determinacions que s’inclouen en l’informe citat.

Notificar als interessats que, contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s’hi pot interposar cap recurs, cosa que no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que es consideren pertinents en el seu dret.

Això es comunica perquè en tingueu coneixement i tinga els efectes oportuns.

Tot açò se certifica amb anterioritat a l’aprovació de l’acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se’n deriven, tal com ho autoritza l’article 18.2 de la Llei 40/2015, d’1 d’octubre, de règim jurídic del sector públic.

València, 18 de febrer de 2022. El secretari de la Comissió d’Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas»

  

València, 6 de setembre de 2024

Miguel Angel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental