Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9093, del 26-05-2021 (2021/5626)

RESOLUCIÓ de 17 de maig de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 47/17-AIA Morella.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9093

Data del DOGV
:   26-05-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/5626


Data del document
:   17-05-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Morella
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 17 de maig de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 47/17-AIA Morella. [2021/5626]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 47/17-AIA Morella.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 47/17-AIA.  
Títol: explotació porcina d'engreix.  
Promotor: Miguel Ángel Querol Vives.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Morella.  
Localització: parcel·la 4 del polígon 58. Terme municipal de Morella (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1r. Objecte del projecte:  
L'objecte del projecte és l'autorització d'una activitat ramadera, d'acord amb la Llei 6/2014, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, a la localitat de Morella (Castelló).  
2n. Descripció del projecte segons la documentació aportada:  
El projecte consisteix en una explotació de porcí d'engreix de nova construcció a la parcel·la 4 del polígon 58 de Morella, amb una capacitat de 2.490 places d'engreix de 20 a 100 kg.  
La parcel·la cadastral disposa de 927.372 m² de superfície (92,7 ha).  
L'explotació constarà de 2 naus rectangulars, de dimensions interiors 60 x 15 m i 90 x 15 m, amb una superfície útil total de 2.250 m². L'estructura de les naus serà prefabricada de formigó, biguetes T-18 i pòrtic de formigó pretesat, amb coberta a dues aigües.  
Com a elements complementaris es projecten:  
- Dues construccions rectangulars de 6 x 5 m, executades a base de blocs de formigó brillant, amb forjat unidireccional de biguetes de formigó i coberta de teules ceràmiques. Aquests edificis es destinaran respectivament a la ubicació del grup electrogen i el magatzem, i a vestuari d'oficina.  
- Bassa de purins i depòsit d'aigua.  
A) Instal·lacions:  
Tanca: es construirà una tanca perimetral de 2,00 m d'alçària, de malla metàl·lica sobre suports d'acer galvanitzat assentats sobre daus de formigó i separats 3 m.  
L'explotació tindrà un accés únic, que consistirà en una porta de 4 m d'amplària d'una fulla, de les mateixes característiques que la tanca.  
  
Gual sanitari i sistemes per a evitar la transmissió de vectors: l'explotació disposarà d'una motxilla arruixadora per a la desinfecció manual dels vehicles que hi accedisquen.  
Control ambiental: la ventilació de les naus serà estàtica i s'aprofitaran els corrents d'aire generats entre les finestres de les fronteres principals i els fumerals de la carena.  
Es disposarà d'un sistema de calefacció mitjançant sòl radiant. Les canonades de circulació d'aigua calenta es col·locaran en totes les cel·les, aprofitant l'espai sense reixetes.  
Subministrament d'aigua: l'explotació s'abastirà d'aigua a partir d'un pou propi. L'aigua es conduirà a un depòsit d'emmagatzematge circular, de diàmetre intern de 12 m i alçada interior de 3 m. Des d'aquest depòsit s'abastiran les dues naus i la zona de vestuari.  
Electricitat: la granja s'abastirà d'energia elèctrica mitjançant un grup electrogen amb motor de gasoil, amb consum estimat mensual de 980 litres.  
Alimentació. La distribució de pinso serà automàtica, a partir de les 5 sitges d'emmagatzematge de pinso projectades, de 14.000 kg de capacitat individual.  
B) Procés productiu:  
L'activitat d'engreix de porcí es desenvolupa mitjançant el sistema de producció conegut com tot dins-tot fora. Els gorrins es reben amb un pes mitjà de 20 kg i es venen quan arriben als 100 kg, després d'un període d'engreixament d'uns 4 mesos.  
Entre cicles productius es fa una neteja a fons, amb desinfecció i buit sanitari de 20 dies. En definitiva, es desenvolupen 2,5 cicles/any.  
  
L'activitat s'exercirà en règim d'integració vertical amb una empresa subministradora d'animals, pinso, medicaments i atenció especialitzada.  
C) Gestió de purins.  
El purí generat en l'explotació es gestionarà de manera que s'aplique a terrenys de cultiu com a fertilitzant orgànic nitrogenat.  
En l'explotació, el purí s'emmagatzemarà tant en les fosses inferiors existents davall de les places com en una bassa exterior, que estarà tancada per a evitar riscos de caiguda.  
D) Gestió d'altres residus.  
- Cadàvers: el titular de l'explotació es compromet a inscriure's en l'Associació d'Usuaris de Casetes de Recollida de Cadàvers de Bestiar no Boví de la província de Castelló.  
- Residus de tractaments: la gestió dels residus sanitaris i especials ramaders generats en l'explotació es farà mitjançant contenidors homologats que es retiraran i substituiran periòdicament pel gestor autoritzat ACRIPORTE.  
  
Tramitació administrativa  
L'expedient s'inicia el 23 de març de 2017, amb la remissió per la Direcció Territorial d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural de Castelló de l'expedient administratiu municipal relatiu a la llicència ambiental de l'explotació porcina. L'escrit adjunta la documentació tècnica en format paper i digital (estudi d'impacte ambiental, projecte d'obra i projecte d'activitat).  
El 6 d'agost de 2018 es remet un informe a l'Ajuntament de Morella en què es requereix la documentació preceptiva per a completar l'expedient administratiu i aclariments i justificacions tècniques addicionals. Així mateix, es comunica la realització d'una consulta al Servei d'Ordenació del Territori que pot resultar determinant per a la resolució de l'expedient. En la mateixa data es remet una còpia del requeriment al promotor.  
El 22 d'agost de 2018 es remet a l'Ajuntament de Morella un informe del Servei d'Ordenació del Territori i, d'acord amb el seu contingut, es requereix documentació addicional.  
El 19 de novembre de 2018, l'Ajuntament de Morella remet documentació aportada pel promotor.  
El 22 de març de 2019, l'Ajuntament de Morella remet la documentació complementària aportada pel titular, que aclareix i justifica determinats aspectes tècnics.  
El 29 de juliol de 2019, l'Ajuntament de Morella remet la documentació addicional.  
El 20 de setembre de 2019, l'Ajuntament de Morella remet un informe de patrimoni cultural en format paper. El 10 d'octubre de 2019 remet el mateix informe via telemàtica.  
Finalment, l'1 de juliol de 2020, es rep de l'Ajuntament de Morella la resolució de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre sobre concessió d'aigües.  
  
Tràmit d'informació pública  
El tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme mitjançant la inserció de l'anunci de l'Ajuntament de Morella en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 114, de data 20 de setembre de 2016, així com en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament.  
El certificat d'informació pública, de 6 de març de 2017, signat digitalment per la secretària interventora i per l'alcalde de l'Ajuntament, indica que transcorregut el termini d'informació pública (30 dies hàbils) no s'hi han presentat al·legacions.  
  
  
  
Informes considerats.  
1. Informe de la Direcció Territorial d'Agricultura de Castelló en matèria agropecuària en atenció a la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (23.07.2015).  
S'indica que l'interessat és titular de tres explotacions porcines inscrites en el RERA de la Comunitat Valenciana en ubicacions diferents de la que se sol·licita.  
Es pretén construir una nova explotació de porcí, amb capacitat per a 2.496 porcs d'engreix. A la parcel·la hi ha altres construccions que no són objecte de l'informe.  
La distància respecte d'altres explotacions de l'espècie porcina i respecte del nucli urbà és superior a 1.000 m. Així, es compleix el que estableix el Reial decret 324/2000, sobre ordenació d'explotacions porcines, i la Llei de ramaderia de la Comunitat Valenciana.  
Els usos i aprofitaments estan vinculats amb l'activitat de l'explotació, són adequats i precisos i, segons informa l'Ajuntament, s'ubiquen sobre sòl no urbanitzable.  
En relació amb la Llei 5/2014, tenint en compte la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, i el Reial decret 324/2000, sobre ordenació d'explotacions porcines, s'emet un informe favorable sobre la construcció de l'explotació porcina sol·licitada.  
2. Informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Castelló (10.09.2015).  
La parcel·la es localitza en terreny no forestal segons el PATFOR.  
S'indica que la parcel·la limita pel nord amb la via pecuària denominada vereda de la Mola de la Garumba al Tossal Gros, amb una amplària legal de 20 m. No obstant això, les naus se situen a 560 m de la via, per la qual cosa no s'aprecia cap inconvenient en l'execució.  
3. Informe d'avaluació d'efectes sobre la Xarxa Natura 2000, biodiversitat i espais naturals protegits, de la unitat d'Espais Naturals Protegits del Servei Territorial de Castelló (21.07.2015).  
L'actuació proposada es troba en l'àmbit territorial de la ZEPA «L'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana».  
La ubicació triada per a les naus presenta característiques agrícoles, sense afecció sobre comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés mediambiental.  
Es considera que l'actuació sol·licitada no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000.  
Consultat el banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana, no es té constància de la presència d'espècies amenaçades en la quadrícula UTM d'1 km de costat afectada pel projecte.  
Es conclou que l'explotació és compatible i pot continuar tramitant-se sense necessitat d'una avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
4. Informe del Servei d'Ordenació del Territori (23.07.2018).  
Segons el PATRICOVA, en l'única cartografia d'inundabilitat disponible en la zona, les noves instal·lacions de l'explotació es troben afectades per perillositat d'inundació de nivell geomorfològic a excepció del depòsit d'aigua.  
La normativa del PATRICOVA prohibeix determinats usos, entre els quals es concreten granges afectades per perillositat de nivell geomorfològic.  
Es conclou que el projecte es troba afectat per risc d'inundació i és incompatible amb la normativa del PATRICOVA. Hi ha la possibilitat d'elaborar un estudi d'inundabilitat que concrete la perillositat d'inundació.  
5. Primer informe patrimonial de la Direcció General de Cultura i Patrimoni (8.07.2019) relatiu a la memòria de prospecció arqueològica del projecte d'explotació porcina d'engreix al polígon 58, parcel·la 4 de Morella, a l'efecte de l'informe patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià.  
  
No hi ha afecció al patrimoni arqueològic. El jaciment més pròxim és la necròpolis del mas de Macià Querol, situada a 400 metres a l'oest de la futura explotació. Els petròglifs del mas de la Parreta i Carrascar del mas de la Parreta estan tots a més de 500 metres de la granja.  
  
No hi ha afecció al patrimoni etnològic.  
No obstant això, en l'entorn es troba el jaciment paleontològic Mas de Macià Querol, en què en el segle passat es van recuperar restes de dinosaures iguanodonts. La localització exacta del jaciment és desconeguda i s'ubica en els afloraments de la formació d'argiles de Morella denominades capes roges de Morella, en l'entorn del mas de Macià Querol. La seqüència sedimentària que constitueix les capes roges de Morella aflora en nombrosos punts de la comarca dels Ports i s'hi han trobat ben sovint restes de dinosaures i altres vertebrats mesozoics, de gran interés.  
A partir de la cartografia aportada i l'acarament amb el mapa geològic nacional a escala 1:50.000, es desprén que la futura explotació no s'ubicarà sobre les argiles de la formació de Morella, sinó sobre les margues marines de la unitat superior (formació de calcàries i margues de Xert), que si bé es caracteritzen per un alt contingut de restes fòssils d'invertebrats marins, la seua abundància generalitzada els resta singularitat científica i valor patrimonial. Els nivells d'argiles continentals de les capes roges es localitzen aproximadament a 20 metres de profunditat, molt per davall de la fonamentació de les edificacions. No obstant això, seria pertinent fer una prospecció geològica que permetera determinar sobre quina de les dues unitats geològiques s'ubicarà la futura granja.  
S'emet un informe favorable sobre el projecte als efectes patrimonials de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, condicionat a la realització d'una prospecció geològica que permetrà determinar sobre quina de les dues unitats geològiques s'ubicarà la futura granja i, per tant, determinar o descartar una possible afecció al patrimoni paleontològic valencià.  
6. Segon informe patrimonial de la Direcció General de Cultura i Patrimoni (13.09.2019).  
S'informa amb relació a l'estudi previ de prospecció geològica aportat el 26 de juliol de 2019 en compliment de la condició establida en l'informe previ.  
Els resultats de l'estudi corroboren que la granja no s'assentarà directament sobre els materials de la formació d'argiles de Morella, sinó sobre la formació de Xert. D'altra banda, la realització d'uns sondatges ha permés constatar que les denominades capes roges de Morella tampoc apareixen en el subsol en els tres primers metres de profunditat, molt per davall de l'abast de les naus.  
Es conclou amb la informació favorable, als efectes patrimonials de l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, del projecte d'explotació porcina d'engreix al polígon 58, parcel·la 4 del terme municipal de Morella, i s'entén complida satisfactòriament la condició a què es va supeditar l'anterior informe patrimonial.  
Si es produïren variacions respecte de la proposta informada, haurà de sotmetre's aquesta de nou a l'informe vinculant establit en la Llei 4/1998.  
  
Consideracions ambientals  
1r. Compatibilitat urbanística.  
Entre la documentació aportada, hi ha un informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Morella, de 14 de juliol de 2015, en el qual s'assenyala que la parcel·la 4 del polígon 58 està definida com a sòl no urbanitzable comú, i s'hi indica que l'activitat de granja porcina és compatible amb el planejament urbanístic.  
2n. Contrastada la ubicació proposada amb la informació subministrada per la cartografia disponible en el visor cartogràfic de la Generalitat, es va detectar que:  
- La localització de les construccions està afectada per perillositat per inundació de tipus geomorfològica d'acord amb el PATRICOVA vigent.  
- L'emplaçament de l'activitat està inclòs en l'àmbit territorial de la ZEPA «L'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana».  
  
- La parcel·la limita al nord amb la via pecuària denominada vereda de la Mola de la Garumba al Tossal Gros.  
No s'hi detecten altres afeccions relacionades amb l'emplaçament de l'activitat.  
En relació amb les afeccions assenyalades, entre la documentació aportada inicialment consten els dos informes sectorials que assenyalen que ni la via pecuària ni la Xarxa Natura resulten afectades per l'activitat proposada.  
Respecte de la perillositat per inundació, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental hi va fer una consulta al Servei d'Ordenació del Territori, i va anticipar al promotor la possibilitat que l'informe d'aquest servei determinara la incompatibilitat de l'activitat a la ubicació proposada amb la normativa del PATRICOVA.  
En atenció al contingut de l'informe del Servei d'Ordenació del Territori, es va comunicar a l'Ajuntament que, per a continuar amb el procediment, el promotor havia de:  
- presentar un estudi d'inundabilitat, del qual tornaria a informar el Servei d'Ordenació del Territori,  
- o bé, tal com ja se li havia anticipat, plantejar una ubicació alternativa per a l'explotació que no mostrara afeccions.  
El promotor va optar per localitzar l'explotació en un altre emplaçament dins de la mateixa parcel·la cadastral, mantenint una distància respecte de la vereda superior a l'amplària legal de la via pecuària. No obstant això, advertit que el nou emplaçament exigia un nou informe de patrimoni cultural, es va postposar la resolució del procediment d'avaluació ambiental fins a l'obtenció d'aquest informe.  
3r. Els principals aspectes mediambientals del projecte són:  
A) Consum d'aigua.  
1. Necessitats d'aigua.  
La documentació aportada inicialment estima unes necessitats globals d'aigua per a l'explotació de 7.460 m³/any.  
En documentació posterior, el promotor assenyala unes demandes totals per a l'explotació de 4.050 m³/any, cosa que suposa un consum diari de 4,5 l/plaça. El promotor aporta taules de diversos autors i organismes que avalen aquestes necessitats. No obstant això, aquests consums són inferiors als establits en la guia de MTD del sector porcí editada pel Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí, i es consideren excessivament ajustats.  
2. Procedència.  
En relació amb l'abastiment, inicialment s'aportava documentació relativa a una sol·licitud de pou de captació d'aigües a la parcel·la 19 del polígon 57 de Morella, encara que no hi constava la resolució de concessió de captació per l'organisme de conca. Així, es va requerir la remissió de la corresponent resolució de concessió. Es va advertir al titular que l'autorització havia de suposar un volum anual suficient per a atendre les demandes de l'explotació i que havia de reflectir l'ús ramader.  
Posteriorment, el promotor aporta un informe previ a la concessió d'aigües. L'informe al·ludeix al pou amb les coordenades assenyalades, indica l'ús ramader (2.500 caps de porcí d'engreix) i assenyala un volum anual de 4.050 m³.  
Finalment, es remet la Resolució, d'11 de juny de 2020, del comissari d'aigües de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre, de concessió d'aprofitament d'aigües amb les característiques següents:  
- Coordenades de la presa: UTMX: 741783; UTMY: 4497509 (Datum: ETRS89)  
- Classe o afecció: subministrament de bestiar, 2.499 caps de bestiar porcí.  
- Volum màxim anual: 4.048,38 m³.  
- Cabal mitjà equivalent en el mes de màxim consum: 0,167 l/s.  
- Cabal màxim instantani: 0,55 l/s.  
La resolució indica expressament que el titular:  
«3a. Haurà d'instal·lar i mantindre a costa seua un dispositiu de mesurament dels volums d'aigua captats realment (comptador) que permeta, a través d'equips calculadors interns o externs a aquest, proporcionar en cada moment el valor del volum d'aigua extret. El mesurament s'expressarà en volum acumulat i aquest serà expressat en metres cúbics.  
El titular haurà d'instal·lar igualment un element específic per a limitar el cabal màxim a les determinacions de la concessió, que podrà anar incorporat al mateix comptador o ser instal·lat de manera independent i, en tot cas, sense produir afecció al mesurament realitzat pel comptador. Serà vàlid qualsevol dispositiu que faça impossible l'aprofitament d'un cabal superior al màxim fixat en el títol habilitant. El pou haurà de disposar, a més, d'una canonada piezomètrica de, com a mínim, 30 mm de diàmetre interior de PVC o ferro galvanitzat, ranurat des del nivell d'aigua fins a la bomba, per a permetre la lectura del nivell de l'aigua, protegit amb tap roscat i amb accés exterior lliure.  
Les característiques dels dispositius i de la correcta instal·lació s'especifiquen en l'Ordre ARM/1312/2009, de 20 de maig, per la qual es regulen els sistemes per a fer el control efectiu dels volums d'aigua utilitzats pels aprofitaments d'aigua del domini públic hidràulic, dels retorns a l'esmentat domini públic hidràulic i dels abocaments a aquest.  
  
El titular portarà un control del volum anual captat obtingut per lectura del comptador, que anotarà expressat en m³/any. El registre es referirà a l'any natural i s'anotarà l'estimació al mes de gener. Posteriorment, se li remetrà un llibre de control, a què es refereix l'article 11 de l'Ordre ARM/1312/2009, en el qual haurà d'anotar les dades esmentades».  
En conseqüència, amb el compliment de la Resolució de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre, es considera acreditada la disponibilitat d'aigua en quantitat suficient i emparada en un dret legal per a abastir les demandes indicades pel promotor. No obstant això, s'adverteix que no és admissible superar aquestes demandes.  
B) Gestió del purí.  
Per als 2.490 porcs de capacitat total de l'explotació, es generarà una quantitat anual de 5.353 m³ de purins, amb un contingut en nitrogen de 18.053 kgN.  
El promotor assenyala que les dejeccions es gestionaran de manera que s'apliquen a cultius amb criteris agronòmics.  
Inicialment s'acreditava la disponibilitat de 97,73 ha de cereal. Així, s'aportava el compromís dels titulars d'acceptar la matèria orgànica de l'explotació i no aportar matèria orgànica de cap altra procedència. Encara que s'aportaven compromisos que avalaven una superfície superior, se'n van excloure certs recintes per l'ús que tenien com a pastius segons el visor SIGPAC o la proximitat a un nucli urbà.  
  
Es va requerir l'acreditació de disponibilitat de més superfície agrícola per a gestionar tots els purins generats en l'explotació i es van comunicar al promotor les dosis de nitrogen màximes que cal considerar segons el cultiu receptor. Respecte d'això, es considera que tota aplicació de nitrogen que excedisca els consums òptims dels cultius suposa un risc potencial de contaminació de sòls i aqüífers.  
Així mateix, es va indicar la possibilitat de contractar un gestor autoritzat SANDACH per a la retirada de les dejeccions de l'explotació.  
Davant d'aquest requeriment, el promotor aporta nous compromisos de propietaris de cultius i arriba a un total de 107,57 ha de cereal. Adjunta, així mateix, un pla d'adobament segons el qual el màxim temps que estarà sense possibilitat d'aplicar purí a camp és de 6 mesos.  
Es considera que la superfície agrícola disponible justifica la gestió adequada del purí generat per 2.490 places de porcí d'engreix.  
- Emmagatzematge del purí: La documentació indica que les dues naus disposaran de fosses inferiors per a l'emmagatzematge del purí. En concret, 4 línies de fosses per nau, de longitud igual al llarg total de la nau, amplària 2 m i profunditat 0,5 m.  
Considerant un resguard mínim de 10 cm, les fosses inferiors de les naus tenen una capacitat d'emmagatzematge total de 480 m³.  
La documentació aportada preveia la construcció d'una bassa de purins exterior, que s'impermeabilitzaria amb geotèxtil de polietilé 300 g/m².  
Atesa l'existència de discrepàncies en diversos apartats de la documentació respecte de les dimensions de la bassa, es va requerir que el promotor en fera un aclariment.  
El titular concreta que la bassa serà de planta rectangular, amb fons de 25 x 30 m, profunditat 3,5 m i talús 2/1. S'indica expressament que la profunditat d'ompliment serà de 3,0 m. Això suposa una capacitat útil d'emmagatzematge de 3.350 m³, que supera la producció de purí corresponent a 6 mesos de funcionament de l'explotació. En definitiva, es constata que la capacitat de la bassa és suficient per a acollir tota la producció de purí de l'explotació corresponent a les èpoques sense possibilitat d'aplicació a camp.  
Es considera suficient, si bé es requerirà un certificat de tècnic competent, a la finalització de l'execució de la bassa, que la impermeabilització siga correcta. Així mateix, es requerirà incloure, dins del programa de vigilància ambiental, el control periòdic de l'estat de la impermeabilització, tant de la bassa com de les fosses inferiors que hi ha en les naus d'engreix.  
C) Cadàvers, residus de tractaments veterinaris i de buit sanitari i altres residus:  
- Cadàvers. La documentació aportada inclou el compromís d'inscripció en l'Associació d'Usuaris de Casetes de Recollida de Cadàvers de Bestiar no Boví de la Província de Castelló, en concret en la caseta de Morella, de data 2 de març de 2016, en el qual es reflecteix la capacitat de la futura explotació (2.490 places de porcí d'engreix).  
En els termes indicats, es considera acreditada l'adequada gestió dels cadàvers. El titular haurà de fer efectiva la inscripció en l'esmentada associació abans de l'inici de l'activitat.  
- Residus de tractaments veterinaris i de buit sanitari. La documentació indica que els residus sanitaris i especials ramaders generats en l'explotació els retirarà una empresa gestora.  
Es menciona que s'aporta un contracte amb el gestor de residus; tanmateix, el document que s'adjunta és la comunicació a l'empresa gestora Asociación de Criadores de Porcino de Teruel (ACRIPORTE) de la resolució d'autorització de gestor AR-GRP/45. En efecte, es constata que ACRIPORTE està autoritzada per la Direcció General de Sostenibilitat del Govern d'Aragó per a la gestió dels residus que s'indiquen.  
  
A requeriment del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, el promotor aporta el compromís responsable de contractació dels serveis de l'entitat gestora. En conseqüència, es considera justificada l'adequada gestió dels residus indicats. Abans de l'inici de l'activitat, el promotor haurà de fer efectiu el contracte de retirada d'aquest tipus de residus amb el gestor.  
E) Afecció a la qualitat atmosfèrica:  
L'explotació s'inclou en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, classificada dins del grup C. En conseqüència, queda sotmesa a la notificació prevista en l'article 13.3 de la Llei 34/2007, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
E-1) Emissió de gasos. Les principals emissions a l'atmosfera generades en l'explotació consistiran en amoníac, òxid nitrós i metà procedents de l'emmagatzematge de purí.  
Així mateix, es produeixen emissions a l'atmosfera derivades del trànsit de vehicles de motor i de la combustió per a la calefacció. S'haurà d'incloure en el programa de vigilància ambiental l'adequat manteniment de maquinària i vehicles de l'activitat.  
D'altra banda, l'explotació produirà les olors pròpies d'aquest tipus d'instal·lacions. No és previsible que les olors generades arriben al nucli de població més pròxim, que dista més de 3 km. Així mateix, en l'aplicació de purins a cultius es respectaran les distàncies a nucli urbà establides en la normativa sectorial.  
E-2) Emissió de partícules en suspensió. En les explotacions ramaderes es generen partícules en suspensió, procedents principalment del llit dels animals, del pinso i dels mateixos animals. Aquestes partícules poden transportar-se per l'aire, de manera que afecten la població i es depositen sobre la vegetació.  
En el cas del porcí, els animals s'estabulen sobre slat, per la qual cosa no es generen partícules procedents del llit. Les sitges d'emmagatzematge de pinso són tancades, així com el sistema de distribució (caragols sense fi), per la qual cosa les pèrdues en el procés de distribució seran mínimes. En definitiva, es considera que l'actuació no produirà partícules en suspensió en quantitat significativa.  
F) Sorolls i vibracions: L'explotació es troba prou allunyada de qualsevol nucli de població per a garantir que no es produeixen afeccions per sorolls ni vibracions.  
En relació amb habitatges aïllats, l'estudi d'impacte ambiental inclou un estudi d'emissions que preveu tant la fase de construcció de les instal·lacions com la fase de funcionament, i conclou que a la distància en què es troba l'habitatge més pròxim, el nivell sonor serà inferior a 45 dB, de manera que es compleix la normativa.  
G) Paisatge:  
La construcció de les naus d'engreix s'ha traslladat a un emplaçament més elevat que l'originàriament proposat a fi d'evitar la zona afectada pel risc d'inundació geomorfològic. La major exposició visual de les instal·lacions suposa un impacte superior sobre el paisatge, encara que l'alçària de les naus no sobreïx en excés del relleu (4,5 m).  
  
D'altra banda, la granja se situarà en una zona antropitzada, amb àrees cultivades intercalades en terreny forestal, i hi ha als voltants una mina d'argila. A més, es tracta d'una zona d'escassa afluència, per la qual cosa no es considera que l'impacte visual de l'activitat siga significatiu.  
H) Afecció a patrimoni.  
En atenció a l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, es considera que, en els termes establits, el projecte no suposarà afecció al patrimoni cultural valencià.  
En tot cas, en la fase de construcció de les instal·lacions, l'eventual troballa de qualsevol resta d'índole cultural haurà de comunicar-se immediatament a l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural.  
  
I) Moviment de terres. Els càlculs inclosos en el projecte d'obra determinen que el desmunt necessari per a la realització de fonamentacions, bassa i altres s'igualarà al terraplé, amb la qual cosa no cal gestionar les terres excedentàries. Si és el cas, aquests materials s'hauran de gestionar d'acord amb la seua naturalesa.  
4t. L'estudi d'impacte ambiental del projecte inclou un programa de vigilància ambiental molt succint. Sense perjudici de les mesures considerades en aquest estudi, s'hi ha d'incloure, de manera addicional:  
- Control mensual de l'aigua consumida en l'explotació a fi d'evitar superar el volum autoritzat en la concessió de l'organisme de conca.  
  
- Control periòdic de l'estat d'impermeabilització de les fosses i la bassa exterior d'emmagatzematge de purins.  
- Quaderns de purí retirat i aplicat: amb indicació de les parcel·les, dates i dosis aplicades.  
- Netejar periòdicament la parcel·la i evitar que s'hi acumulen efectes.  
5é. Manteniment:  
Dins del programa de vigilància ambiental s'ha d'incloure un protocol de manteniment de la maquinària i les instal·lacions de l'explotació a fi d'optimitzar-ne el rendiment, en particular pel que fa a la combustió per a la calefacció de naus, fugues de fluids i emissions de sorolls.  
  
En tot cas, la maquinària i les instal·lacions han de superar les inspeccions tècniques preceptives d'acord amb la legislació sectorial corresponent.  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 3r de l'epígraf 1.a, de l'annex I, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiu sotmetre l'activitat al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 7.1.a de l'esmentada llei.  
  
L'expedient ha observat els tràmits que preveu la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i la resta de disposicions que se li apliquen.  
L'article 5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, atribueix a l'òrgan ambiental la competència en l'anàlisi tècnica dels expedients d'avaluació ambiental i en la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
  
El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes. Per mitjà de la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables, el projecte «d'explotació porcina d'engreix», promogut per Miguel Ángel Querol Vives, que s'ubicarà a la parcel·la 4 del polígon 58 del terme municipal de Morella (Castelló), amb capacitat per a 2.490 places, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació aportada, així com els condicionants del punt segon d'aquesta resolució.  
  
  
  
Segon  
1. Durant la fase de construcció de les noves instal·lacions:  
1.1. Es realitzaran regs d'aigua periòdics i les arreplegues de terres s'efectuaran al resguard del vent.  
1.2. Els materials d'excavació excedents procedents del moviment de terres per a l'execució de les naus es valoraran d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valoració de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en què es van generar. En defecte d'això, s'entregaran a un gestor autoritzat.  
1.3. Es realitzarà un manteniment adequat de la maquinària mitjançant les preceptives revisions tècniques. No es realitzarà cap mena d'activitat de manteniment de maquinària mòbil en la parcel·la.  
1.4. L'eventual troballa de qualsevol resta d'índole cultural suposarà la paralització immediata de les obres i la comunicació a l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural, en compliment del que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
  
2. El consum d'aigua de l'explotació ramadera queda limitat a 4.048 m³/any, quantitat compromesa pel promotor i amb una disponibilitat emparada per drets legals, acreditada per la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre, que haurà de complir els condicionants següents:  
2.1. El titular haurà d'instal·lar i mantindre un comptador que proporcione en cada moment el valor del volum d'aigua extret. El mesurament correspondrà al volum acumulat i s'expressarà en metres cúbics.  
2.2. El titular haurà d'instal·lar igualment un element específic per a limitar el cabal màxim a les determinacions de la concessió, sense que afecte al mesurament fet pel comptador. Serà vàlid qualsevol dispositiu que faça impossible aprofitar un cabal superior al màxim fixat en el títol habilitant.  
2.3. S'instal·larà una canonada piezomètrica de, com a mínim, 30 mm de diàmetre interior, de PVC o ferro galvanitzat, ranurada des del nivell d'aigua fins a la bomba, protegida amb tap roscat i amb accés exterior lliure.  
2.4. Les característiques i la instal·lació dels dispositius seguiran el que estableix l'Ordre ARM/1312/2009, de 20 de maig, per la qual es regulen els sistemes per a realitzar el control efectiu dels volums d'aigua utilitzats pels aprofitaments d'aigua del domini públic hidràulic, dels retorns a l'esmentat domini públic hidràulic i dels abocaments a aquest.  
2.5. El titular haurà de portar un llibre de control en què anotarà el volum anual captat obtingut per lectura del comptador. El registre es referirà a l'any natural i les dades s'expressaran en m³/any. Es remetrà una còpia del llibre de control a l'òrgan substantiu.  
Si en l'exercici de l'activitat es detectaren necessitats de recursos hídrics superiors per plaça, es reduirà el nombre de places d'engreix de l'activitat en la mesura necessària.  
3. Purins:  
3.1. A la finalització de les obres, abans de posar en funcionament la instal·lació, s'aportarà a l'òrgan substantiu un certificat de tècnic competent, en què s'acredite la correcta impermeabilització de les fosses interiors i de la bassa exterior d'emmagatzematge de purins.  
3.2. Pel que fa a la gestió dels purins:  
a) Es pararà molta atenció al procés d'extracció, càrrega i transport del purí per a evitar vessaments i es procedirà a traslladar-lo immediatament als camps de cultiu.  
b) L'aplicació de purins al camp s'ajustarà al que estableix el pla d'adobament presentat, respectant en tot moment el Codi valencià de bones pràctiques agràries, així com les ordenances dels municipis en què s'ubiquen les parcel·les que es femaran i la resta de normativa sectorial aplicable.  
c) El pla de gestió es modificarà progressivament per a adaptar-lo al codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana que estiga vigent en cada moment.  
f) S'ha de disposar en tot moment de les autoritzacions actualitzades dels titulars de les parcel·les.  
e) Qualsevol variació en parcel·les i dosis aplicables s'haurà de comunicar a l'òrgan substantiu: caldrà remetre'n una còpia al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
4. Gestió d'altres residus. En el termini d'un mes des de l'inici de l'activitat, el titular de l'explotació haurà d'aportar a l'òrgan substantiu una còpia dels documents següents:  
- Inscripció en l'Associació d'Usuaris de Casetes de Recollida de Cadàvers de Bestiar no Boví de la província de Castelló.  
- Contracte de retirada i gestió de residus sanitaris i especials ramaders amb l'empresa gestora Asociación de Criadores de Porcino de Teruel (ACRIPORTE).  
En els dos casos, els documents han de recollir l'emplaçament de l'explotació i la resta de dades identificatives d'aquesta parcel·la.  
5. L'explotació queda sotmesa al règim de notificació que preveu l'article 13.3 de la Llei 34/2007, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, en atenció a la seua classificació com a grup C segons el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, establit pel Reial decret 100/2011.  
6. Sense perjudici dels controls considerats en el programa de vigilància ambiental, aquest es completarà amb la inclusió dels següents controls periòdics addicionals:  
- Control mensual de l'aigua consumida en l'explotació.  
- Control periòdic de l'estat d'impermeabilització de fosses i bassa exterior d'emmagatzematge.  
- Quaderns de purí retirat i aplicat: indicació de parcel·les, dates i dosis aplicables.  
- Netejar periòdicament la parcel·la i evitar que s'hi acumulen efectes.  
El programa de vigilància ambiental inclourà, així mateix, un protocol de manteniment de la maquinària i les instal·lacions de l'explotació.  
7. Les condicions d'aquesta declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies que preveu l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
8. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i s'hi aplicarà el procediment d'avaluació d'impacte ambiental que preveu aquesta.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, com que és un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental és la que estableix l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
València, 3 d'agost de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d. R 09.08.2019 del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Benjamín Pérez Rocher.»  
  
València, 17 de maig de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.