Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9706, del 18-10-2023 (2023/10469)

RESOLUCIÓ 15 de setembre de 2023 de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural i del Pla d'ordenació detallada de Tavernes Blanques. Expedient 44/9406-WAC.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9706

Data del DOGV
:   18-10-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/10560


Data del document
:   15-09-2023

Organisme emissor


Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ 15 de setembre de 2023 de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural i del Pla d'ordenació detallada de Tavernes Blanques. Expedient 44/0404-JFX. [2023/10344]  
De conformitat amb l'article 56.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental, resolc:  
  
  
Únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 44/8608-ZLW Tavernes Blanques (València).  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural i del Pla d'ordenació detallada de Tavernes Blanques.  
  
Tràmit: avaluació ambiental de pla.  
Promotor: Ajuntament de Tavernes Blanques  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València  
  
Localització: Terme Municipal de Tavernes Blanques (València)  
Expedient: 44 - 2009 - EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 5 de març de 2021, va adoptar el següent Acord:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del pla general estructural i del Pla d'ordenació detallada de Tavernes Blanques, en els següents termes:  
A la vista de la data d'informació pública (que més endavant es detalla) i conformement amb el que s'estableix en la disposició transitòria primera de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) a aquest Pla és aplicable la Llei 21/2013, de 9 de desembre d'avaluació ambiental, desenvolupada a la Comunitat Valenciana per l'esmentada LOTUP.  
L'objecte de la Declaració Ambiental Estratègica i Territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària conformement amb la LOTUP. Per a això ha de verificar tot el procediment seguit i analitzar els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, i establirà, si escau, les condicions finals que s'hagen d'incorporar en aquest prèviament a la seua aprovació.  
En un primer moment l'avaluació ambiental del Pla es va tramitar conformement amb el que s'estipula en la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient (LEAE), i es va rebre el 8 d'abril de 2015 en l'Ajuntament una proposta de memòria ambiental aprovada en sessió plenària municipal de 26 de març de 2015, a fi que es procedira a la seua avaluació. El 24 d'agost de 2015 es rep de l'Ajuntament desistiment de la seua petició, aprovat el 30 de juliol de 2015 pel ple, per considerar l'equip de govern que el pla general en elaboració havia de comptar amb una major participació pública.  
El 22 de juny de 2016 es rep de l'Ajuntament una sol·licitud de pròrroga de 2 anys (aprovada el 21 de juny de 2016 pel ple) per a poder elaborar i aprovar una nova proposta del pla i la corresponent DATE, atés que l'Ajuntament pretén encetar un procés de participació ciutadana orientat a repensar el model territorial del municipi i obtindre valoracions dels ciutadans respecte de qüestions urbanístiques i ambientals, adequar el futur pla als criteris contemplats en la nova Llei (LOTUP) i en el PAT d'Ordenació i Dinamització de l'Horta de València i que aquest estiga en sintonia amb el planejament dels termes municipals limítrofs que també han previst re elaborar el seu Pla General.  
  
El 14 de maig de 2019 es rep de l'Ajuntament una nova proposta de pla adaptada a la LOTUP, per a la qual se sol·licita l'emissió de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural (PGE) i del Pla d'ordenació detallada (POP). Amb posterioritat l'Ajuntament remet diferents documents de la tramitació duta a terme (al·legacions presentades, informes emesos, relació dels sol·licitats...) i el 30 de setembre de 2020 la memòria justificativa del PGE i certificat de la seua aprovació plenària, per a completar la documentació consistent en:  
  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial:  
- Estudi ambiental i territorial estratègic  
- Pla de participació pública i informe de resultats (acompanya l'EP)  
- Informes-resum sobre la informació pública en el qual se sintetitzen els seus resultats i es justifica com s'han pres en consideració en la proposta de pla o programa.  
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades  
- Còpia d'al·legacions presentades durant el termini establit legalment  
- Relació certificada de les consultes realitzades a les administracions i entitats afectades, i empreses subministradores.  
- Certificat d'aprovació de la proposta.  
Proposta de pla general estructural (març 2019):  
Memòria informativa  
Plans d'informació (s'inclou pla proposada de Mobilitat)  
Memòria justificativa.  
Plans d'ordenació estructural (OE)  
Normes urbanístiques d'ordenació estructural  
Fitxes de zona i gestió (falta UE-6A)  
Catàleg de proteccions  
Informe de viabilitat econòmica  
Informe de sostenibilitat econòmica.  
Informe d'avaluació d'impacte de gènere  
- Estudis complementaris:  
Estudi de paisatge (EP).  
Estudi acústic.  
Pla proposada de mobilitat  
Indicadors de seguiment (s'inclouen en EATE)  
Proposta de pla d'ordenació detallada (març 2019):  
Memòria informativa i justificativa.  
Normes urbanístiques d'ordenació detallada (OD)  
Plans d'ordenació detallada (OD)  
Fitxes de gestió (UE-1 UE-2 UE-3; no s'inclou fitxa de la UE-6a)  
  
A. Anàlisi del procés d'avaluació.  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació del document consultiu 20.02.2007  
Emissió del document de referència 22.09.2009  
Acord plenari d'aprovació del PPP del PG i de l'estudi de paisatge (EP)  
Fase de consultes:  
Posada a la disposició del públic durant 30 dies naturals del PPP i del EP, mitjançant publicació, entre altres mitjans, en DOGV de data 03.06.2010  
  
  
17.06.2010  
Acord plenari d'aprovació del sotmetiment a informació publica del PG i dl'ISA i dels documents complementaris  
Fase de consultes:  
Posada a la disposició del públic durant 60 dies hàbils de l'Informe de Sostenibilitat Ambiental, de la Versió Preliminar del Pla (VPP) i dels seus estudis complementaris, mitjançant publicació, entre altres mitjans, en el DOGV de data   
24.07.2014  
  
  
  
07.08.2014  
Ple Municipal d'aprovació de la proposta de Memòria Ambiental i de la VPP 26.03.2015  
Fase de consultes:  
Acord plenari d'aprovació de la proposta de Memòria Ambiental i de la VPP de sol·licitud de Memòria Ambiental  
Sol·licitud d'emissió de la Memòria Ambiental (data entrada)   
26.03.2015  
  
08.04.2015  
Acord plenari per a deixar sense efecte la sol·licitud d'emissió de DT.  
Desistiment de la sol·licitud d'emissió de la Memòria Ambiental (data entrada) 30.07.2015  
24.08.2015  
Acord plenari d'aprovació de sotmetiment a informació i participació pública del Pla general estructural i del Pla d'ordenació detallada de Tavernes Blanques (PGE i POP) 31.07.2018  
Fase de consultes:  
Posada a la disposició del públic durant 3 mesos del PGE i del POP de Tavernes Blanques (versió preliminar), EATE i estudis complementaris mitjançant publicació en el DOGV de data  
 21.08.2018  
Acord plenari d'aprovació de PGE i POP 25.04.2019  
Sol·licitud d'emissió de la declaració ambiental i territorial estratègica (DATE) 14.05.2019  
Acord plenari d'aprovació esmena memòria justificativa  
 24.09.2020  
Remissió documente esmenat per a emissió de la DATE 30.09.2020  
  
  
PG: Pla General (terminologia LUV)  
PGE/POP: Pla general estructural/Pla d'ordenació detallada (term. LOTUP)  
PPP: Pla de Participació Pública  
EP: Estudi de Paisatge  
DT.: Memòria Ambiental (terminologia Llei 9/2006)  
DATE: declaració ambiental i territorial estratègica (term. LOTUP) (DAE en Llei 21/2013)  
DR: Document de Referència (terminologia Llei 9/2006)  
DONA: Document d'abast de l'Estudi Ambiental i Territorial Estratègic (term. LOTUP)  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
B.0) Antecedents. Resum del document de referència (22.09.2009)  
  
B.0.1) Informació Territorial:  
Tavernes Blanques és un municipi pertanyent a la comarca de l'Horta Nord (València), amb 9.353 habitants (MMF 6477) que limita amb Bonrepòs i Mirambell i amb Almàssera (al nord), amb Alboraia (a l'est) i amb València (a l'oest i sud).  
El terme és pràcticament pla, es troba pràcticament urbanitzat i edificat, excepte una xicoteta zona d'horta a l'oest del TM.  
  
El sòl urbà ocupa més del 80 % del terme municipal, que té 0,78 km² de superfície. No existeix sòl de protecció natural a excepció de la franja que conforma el barranc del Carraixet (al nord).  
El municipi no és accessible per transport públic d'alta capacitat (ferrocarril, metro o tramvia). Les principals vies de comunicació que travessen el terme són l'antiga Carretera de València a Barcelona (N-340) actual CV-300; la carretera CV-311 cap a la costa i la carretera a Carpesa (pedania de València).  
B.0.2) Planejament vigent:  
El DR emés no inclou un apartat específic relatiu al planejament vigent. Les determinacions d'aquest s'indiquen, per comparació, en descriure la proposta remesa (apartat B.0.4 i posteriors).  
L'ordenació urbanística a Tavernes Blanques es regula mitjançant el Pla General (Revisió i Adaptació de 1987), aprovat definitivament per la CTU de València el 29 de desembre de 1987 que no va ser avaluat, i les seues posteriors modificacions i desenvolupaments aprovats, alguns sotmesos a avaluació ambiental.  
B.0.3) Afectacions legals i ambientals significatives (indicades en DR)  
Afectat per risc d'inundació 1, 2 i 4 vinculat a possibles desbordaments del barranc del Carraixet, segons PATRICOVA.  
L'ordenació dels desenvolupaments proposats ha de respectar les zones de protecció i domini públic per afectació de vials previstes en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la CV.  
Els sectors que afecten el DPH del barranc del Carraixet han d'ajustar-se al que es disposa en la normativa sectorial aplicable (TR Llei d'aigües i altres disposicions de desplegament).  
Les vies pecuàries afectades per les actuacions han de ser respectades en tot el seu traçat i amplària conformement amb el que es disposa en al Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries.  
El terme municipal es localitza en la zona EV13+: Con del barranc del Carraixet/ barranc del Palmaret, afectat amb risc 1, 2 i 4 segons el PATRICOVA i conformement amb el que es disposa en la DA1ª Tavernes Blanques és un municipi amb elevat risc d'inundació. Per això, segons es disposa en la DA2ª, l'estudi d'inundabilitat a elaborar, amb caràcter previ a la proposta de reclassificació de sòl no urbanitzable, determinarà la procedència de la reclassificació, incloses -si és el cas- les limitacions d'ús que s'estimen necessàries.  
B.0.4) Descripció de la proposta (Alternativa proposada)  
Les superfícies de la proposta del concert previ avaluat són:  
  
Superfície m²  
Terme municipal Tavernes Blanques 782.471  
Sòl urbà 640.233  
Residencial 566.533  
Terciari 12.450  
Industrial 61.250  
Sòl urbanitzable 94.669  
Residencial 119.478  
Sud-1 84.881  
Sud-2 33.074  
Sud (part a Tavernes Blanques) 1.523  
Part del sector urbanitzable inclosa en el seu 24.809  
Sòl no urbanitzable 47.569  
Sòl no urbanitzable comú 4.769  
Sòl no urbanitzable comú cementeri 5.060  
Sòl no urbanitzable protecció llit 34.264  
Sòl no urbanitzable protecció viària 3.481  
  
  
En relació amb el planejament vigent es manté la classificació del sòl urbà i es delimiten dos sectors de sòl urbanitzable residencial (SUD-1, a l'oest; SUD-2 a l'est) que s'ordenen detalladament en el PG.  
  
Es considera el desenvolupament d'un tercer sector en el TM de València que formarà una unitat funcional amb el nucli urbà de Tavernes Blanques per a 722 habitatges de protecció pública (sector SUD amb 84.959 m² de superfície, dels quals 1.523 m² estan a Tavernes Blanques).  
El document de concert previ manté dues unitats d'execució (UE-1b i UE-6A) que estan en tramitació i pendents de desenvolupar.  
  
El sòl total a desenvolupar proposat (residencial tot) seria:  
  
Sector/ue Sup. Sector/ue Sostre màx. Res. Nre. màx. Hab. Habitants  
Sud-1 84.881 56.123 185 1.283  
Sud-2 33.074 79.163 737 590  
UE-1b 13.307 03.645 397 549  
Ue-6a 36.614 03.740 378 1.202  
Total 167.876 m² 1.726 hab 3.625 hab  
  
  
En sòl no urbanitzable (SNU) es diferencia:  
- SNU de protecció viària (SNUPV). Suposa la protecció dels sòls que serveixen de suport a la xarxa de comunicacions bàsica del municipi. Inclou la zona de domini públic de les carreteres. La superfície proposada és de 3.481 m² (0,44 % del TM).  
- SNU de protecció llit (SNUPC) Inclou la zona de domini públic i la zona de servitud del barranc del Carraixet. La superfície proposada és de 34.264 m² (4,38 % TM)  
- SNU Comú Cementeri (SNUCC) Comprén els terrenys destinats a l'ús dotacional cementeri. La superfície proposada és de 5.060 m² (0,65 % del TM)  
- SNU Comú (SNUC) Ho constitueix la resta del sòl no urbanitzable, localitzat al costat del barranc del Carraixet. La superfície proposada és de 4.764 m² (0,61 % del TM).  
L'estratègia de desenvolupament es fonamenta en un model basat en tres criteris:  
- Créixer entorn del nucli urbà, fins a la zona resultant de la delimitació de la ronda viària proposada juntament amb València per a alliberar de trànsit rodat el municipi.  
- Establir connexions amb la xarxa viària que envolta el TM i el comunica amb els principals eixos viaris existents i futurs (A-7 i futur ‘Corredor Comarcal')  
- Definir els tipus de sòl no urbanitzable en funció de les afectacions del territori (barranc, reserva viària, cementeri)  
Les magnituds de creixement de la proposta comporten un increment de sòl residencial de 119.478 m² (SUD-1, SUD-2 i SUD) i un possible augment de 3.625 habitants (increment poblacional del 40 % segons les dades del document). Fent un càlcul d'acord amb el creixement demogràfic dels últims anys s'obtenia una població potencial de 10.197 habitants en 2018 i 11.124 en 2028 (increment del 20 %).  
  
La determinació del SNUP proposat en el document s'adequa a les determinacions de la Llei 4/2004 d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge (LOTPP) i de la Llei 10/2004 del Sòl No Urbanitzable (LSNU).  
El model proposat suposa la quasi desaparició del SNU (reduït a l'afectat per llits, viaris i cementeri) i per tant la desaparició de l'horta.  
  
B.0.5) Resum de determinacions a tindre en consideració assenyalades en el Document d'Abast (abans Document de Referència)  
A més dels informes sectorials, considerar els següents aspectes ambientals:  
- Orientar futurs desenvolupaments urbanístics cap a zones no inundables. Es requereix elaborar estudi d'inundabilitat amb caràcter previ a la reclassificació de sòl (inundable) i incloure, si és el cas, les limitacions d'usos que s'estimen necessàries.  
- L'increment de sòl segellat proposat i de població es considera excessiu.  
- Mantindre i classificar com SNU protegit les hortes situades a l'oest del TM, preservant aquests terrenys per a un futur i evitant esgotar el sòl del TM, màximament quan no es donen les condicions adequades d'accessibilitat i de demanda social i per ser un sòl d'alta capacitat agrícola i importància paisatgística.  
- Donar major protecció als terrenys classificats com SNUC, confrontants amb zona de domini públic i la zona de servitud del barranc del Carraixet, i estudiar la seua classificació com SNUP, donades les dimensions d'aquests i les afectacions derivades del llit.  
- Identificar tots els llits i barrancs del TM i incloure'ls com SNUP en tota la seua extensió. Bolcar tota la informació d'aquests i estudiar els sectors que són afectats per zones de domini públic hidràulic, de servitud o policia. S'estarà a les consideracions de l'informe de l'organisme de conca de 3 de juliol de 2008.  
- Analitzar la repercussió sobre el consum de recursos i els efectes sobre el medi ambient (derivats de la gestió de residus, aigües residuals, etc.) que tindran els creixements, abans d'adoptar solució definitiva en relació amb la viabilitat d'aquests (en magnitud i ubicació). Es considera com un aspecte determinant de la magnitud del creixement la compatibilitat amb la planificació hidrològica establida per l'organisme de conca corresponent.  
- Estudiar la viabilitat dels creixements considerant l'adequada gestió de les aigües residuals generades (possibilitat real de tractament de cada sector, capacitat d'actuals instal·lacions, ampliacions necessàries). Realitzar quadre comparatiu recollint dades de consum d'aigua, volum d'aigües residuals i residus, actuals i previstos, atenent criteris de l'organisme de conca.  
- En relació amb el Patrimoni Cultural recollir en l'ISA la totalitat dels elements d'interés patrimonial inventariats en el terme, analitzant els que poden veure's afectats per les activitats urbanístiques projectades. S'analitzarà el nivell de coneixement actual d'aquests a fi de determinar el grau d'incertesa de la valoració i l'afectació al patrimoni. Determinar en l'ISA si estan prou documentats i es poden adoptar en el planejament determinacions per a garantir la no afectació. En cas contrari (insuficient coneixement), el document urbanístic ha d'establir el moment en què es duran a terme els estudis de patrimoni adequats per a garantir la compatibilitat entre activitats a desenvolupar i la preservació dels elements d'interés.  
- Estudiar en l'ISA diferents alternatives, destacant l'estudi de l'alternativa 0, a fi d'establir els potencials del planejament vigent i les necessitats a les quals haurà de respondre el nou planejament. Estudiar com a mínim (alternativa 0) la situació actual real (planejament vigent i executat, incidint en el que està per desenvolupar) i situació actual potencial (incloent actuacions en tramitació o pendents de formalització).  
Paral·lelament recollir en l'ISA els possibles impactes de les alternatives estudiades i les mesures preventives i/o correctores que garantisquen la minimització d'aquests impactes.  
Considerar en definir sectors les limitacions que sorgisquen dels informes de les administracions consultades.  
- Determinar el sòl per a la cessió gratuïta a l'administració relatiu a la reclassificació de sòl no urbanitzable en urbanitzable segons previsió 13.6 LOTPP.  
- Considerar en el creixement que es propose el llindar de consum de sòl establit en l'annex I ROGTU, justificant-ho sobre la base d'un estudi demogràfic del Pla General.  
(Actualment els llindars de creixement es preveuen en l'ETCV. En els municipis inclosos en el PAT de l'Horta venen definits en el PAT).  
  
- Incloure en l'ISA un estudi de demanda real d'habitatge no sols a nivell municipal. Considerar l'oferta existent en termes confrontants per a ajustar el creixement a una demanda real.  
- Incloure en l'ISA un quadre comparatiu de superfícies de classificació i qualificació del sòl entre el planejament vigent i el proposat, expressat en %, amb especial atenció a l'industrial, i justificar la demanda d'aquesta mena de sòl i el grau d'ocupació d'actuals polígons industrials.  
- Valorar possibles efectes induïts derivats d'ampliació o nova instal·lació d'infraestructures (carreteres, línies elèctriques, tractament d'aigües residuals…) per a atendre les demandes dels creixements inclosos finalment en la VPP.  
- Realitzar estudi acústic del terme municipal conforme estableix la legislació sectorial en matèria de contaminació acústica (Dt. 104/2006, Llei 7/2002)  
- Considerar la ubicació dels cementeris en ordenar sectors confrontants (limitació d'usos en els perímetres de protecció - Decret 39/2005)  
  
B.0.6) Alternativa proposada en la sol·licitud d'emissió de la Memòria Ambiental.  
El 8 d'abril de 2015 l'Ajuntament presenta una proposta de Pla General per a la qual se sol·licita l'emissió de la Memòria Ambiental d'acord amb la Llei 9/2006.  
En l'ISA s'assenyalen oportunitats i conflictes no resolts en el planejament vigent o llocs de manifest des de la seua aprovació, de caràcter urbanístic i paisatgístic (vora sud desconfigurada, falta de relació amb l'horta, excessiu trànsit motoritzat intern, dèficit de zones verdes, equipaments i sòls dotacionals de xarxa viària sense obtindre, existència de metro i tramvia en termes confrontants…) que haurien d'abordar-se en el pla.  
Per a la seua definició es mantenen els dos primers criteris dels tres enunciats en el concert previ (omet el relatiu als tipus de SNU segons les seues afectacions) i s'afigen altres dues:  
- definir el límit i transició entre el nucli urbà i el barranc del Carraixet i el cementeri  
- coordinar amb València el desenvolupament del bord sud del nucli urbà, conformant un límit urbà i adequat entre tots dos termes i amb l'horta circumdant.  
En aquesta proposta es planteja:  
- Mantindre fora del procés urbanístic i edificatori únicament el barranc del Carraixet, classificat com a sòl no urbanitzable.  
- Atendre la demanda d'habitatge del municipi en sòl urbanitzable residencial localitzat al sud del nucli urbà però en terme de València, per tant en coordinació amb el seu Pla General i pendent d'assumir.  
  
- Disposar a l'oest del casc sòl urbanitzable d'ús global terciari, amb capacitat per a ús residencial, en menor proporció i com a transició entre el nucli urbà i els nous usos terciaris proposats. Per l'est i fins al límit amb Alboraia considera el sòl com a urbà.  
B.1) Continguts concordes amb el document d'abast.  
El 14 de maig de 2019 es presenta una nova alternativa adaptada a la LOTUP que es descriu en l'apartat B.3. En línies generals aquesta proposta s'ha adaptat a l'indicat en el Document de Referència (ara Document d'Abast). Contempla també consideracions indicades en l'ISA.  
No es proposen creixements ni ronda en la franja d'horta localitzada a l'oest del terme. Es manté l'ús agrícola d'aquests terrenys, que es protegeixen.  
Tot el sòl no urbanitzable queda subjecte a protecció; no es preveu sòl no urbanitzable comú.  
No es presenta estudi d'inundabilitat, però els creixements proposats (residencials) es localitzen a l'est del terme, sense aproximar-se al llit del Carraixet, en sòl sense afectació d'inundabilitat.  
No es detallen consums excessivament (es quantifica el consum mitjà d'aigua per habitant i dia en 152 litres) i l'Organisme de conca informa favorablement els consums hídrics derivats de la proposta per considerar-los poc significatius.  
No s'analitzen possibles efectes induïts derivats de l'ampliació o nova instal·lació d'infraestructures, atés que la proposta comporta menor increment poblacional que alternatives anteriors i no es preveuen noves infraestructures de comunicació (carreteres, línies elèctriques, tractament d'aigües residuals…) i la proposta compta amb informe favorable (sobre infraestructures i mobilitat) del Servei de Planificació, que indica que tot i no ser exigible PMUS l'Ajuntament preveu elaborar-lo.  
No s'aporta estudi sobre la demanda real d'habitatge que considere l'oferta en termes municipals confrontants, però es proposen creixements atenent les previsions contingudes en el PATODHV, que inclou als municipis de l'entorn.  
Entre les qüestions assenyalades en el Document d'Abast estarien pendents:  
- Justificar la demanda de sòl industrial i el grau d'ocupació dels actuals polígons industrials. No obstant això hi ha sòl disponible en terrenys confrontants a Alboraia i no es proposen creixements industrials.  
  
- No s'han concretat els perímetres de protecció dels cementeris ni es concreten les limitacions que d'aquests es deriven.  
- El Catalogue de proteccions presentat no compta amb informe definitiu de l'òrgan competent.  
B.2) Continguts de l'EATE que concorden amb l'annex VII de la LOTUP  
El EATE presentat inclou els epígrafs i continguts assenyalats en l'annex VII de la LOTUP, amb el mateix ordre i denominació de capítols similar.  
En relació amb l'ETCV es fa referència a algunes de les seues determinacions (Paisatges de Rellevància Regional) en l'apartat 2.3.4 de l'EATE relatiu a altres plans i programes, indicant erròniament que el Decret 1/2011 correspon al PAT d'Infraestructura Verda i Paisatge de la Comunitat Valenciana.  
En l'apartat 8 específic de l'ETCV s'esmenten els principis directors inclosos en les directrius 78 i 92 relatives a ocupació racional del sòl per a ús residencial i activitats econòmiques i l'objectiu 11 relatiu al paisatge.  
Les alternatives exposades corresponen als models plantejats al llarg de la tramitació, i presentats alguns en fases anteriors.  
L'alternativa 0 correspon al planejament vigent en la seua situació actual. S'indiquen desenvolupaments i modificacions hagudes, així com el seu potencial de creixement poblacional i previsions no resoltes.  
L'exposició de les alternatives 1, 2 i 3 resulta una mica confusa. En l'alternativa 1 es proposen creixements residencials fins a reblir el sòl (a priori correspon al concert previ). En l'alternativa 2 part dels creixements, els confrontants amb sòl industrial, es proposen per a aquest ús, a fi de complementar l'oferta residencial amb sòl per a usos productius. S'esmenta també la possibilitat de completar mínimament el teixit del barri de Sant Rafael i disposar una poma per a terciari fins a Alboraia.  
  
En l'alternativa 3 (segons l'EATE és la presentada per a l'emissió del document de referència), es proposen reserves per a activitats terciàries o productives, per la qual cosa sembla que corresponga al model per al qual se sol·licitava l'emissió de memòria ambiental en 2015, de la qual es va desistir.  
En els indicadors de seguiment apareixen continguts d'anteriors documents ambientals (ISA) que no semblen correspondre a la proposta de planificació presentada (reserves per a infraestructura de metro/tramvia).  
El resum de caràcter no tècnic del EATE (apartat k de l'annex VII de la LOTUP) es fa referència a aspectes, conceptes, problemes i estudis que no constitueixen els continguts essencials de l'estudi ambiental i territorial estratègic (apartats a-j de l'annex VII) que són els que hauria de sintetitzar per a facilitar la seua comprensió pel ciutadà.  
B.3) Descripció de l'alternativa triada: Proposta de pla.  
B.3.1) Objectius  
De la memòria justificativa presentada s'extrauen els següents:  
- Preservar l'Horta de València existent en el terme.  
- Orientar la planificació urbanística a millorar la qualitat urbana de la ciutat consolidada abans que a nous creixements que suposen la transformació de l'escàs sòl rural.  
- Transformar el model de mobilitat, millorant l'accessibilitat, recuperant l'espai públic per als vianants i potenciant maneres més sostenibles (a peu i amb bicicleta).  
- Aconseguir una ciutat equilibrada en equipaments, espais lliures i zones verdes  
- Protegir el patrimoni històric i cultural (caldria afegir la protecció del patrimoni natural i del paisatge)  
- Establir mecanismes per a l'obtenció del sòl dotacional  
- Dissenyar actuacions de regeneració urbana que augmenten el sòl dotacional públic, milloren la mobilitat i la connexió entre diferents zones, incloent-hi la relació entre la ciutat i l'horta.  
B.3.2) Infraestructura Verda  
El art 19 bis de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge (incorporat per la Llei 12/2009 de MFGAFOG) va introduir en la normativa urbanística el concepte de la Infraestructura Verda i els seus elements van ser concretats en el Decret 1/2011 de la ETCV. Els art 4 i 5 de la LOTUP defineixen en la legislació vigent aquest concepte, les seues funcions i els espais que la integren.  
Els seus elements es concreten en l'apartat 13 de la memòria justificativa i en el corresponent pla. S'inclou tot el sòl no urbanitzable protegit agrícola, els espais d'elevat valor cultural (llengües d'Alboraia-Almàssera, viacrucis i cementeri parroquial, ermita i cementeri d'ajusticiats, mercat i església parroquial) amb els seus entorns de protecció, els àmbits de connexió territorial (vies pecuàries i barranc del Carraixet i la seua zona de servitud) i en sòl urbà i urbanitzable zones verdes i dotacions de xarxa primària.  
En el pla d'infraestructura verda (OE-1) no es reflecteixen alguns elements que formen part de la xarxa primària segons altres plans: la zona verda PVJ-4 (inclosos en plans OE-4 i OD-2) i viaris de la xarxa primària de comunicacions (reflectits en pla OE-4).  
En les NNUU (article 16) s'identifiquen i caracteritzen els seus elements per remissió al corresponent pla i a la descripció de l'estudi de paisatge.  
Es regula en les NNUU mitjançant unes normes genèriques (art 17) i per remissió a la ‘memòria normativa'de l'estudi de paisatge (art 18), remissió que es fa també per a regular la integració paisatgística (art 19).  
  
B.3.3) Principals modificacions introduïdes respecte del planejament vigent  
No es preveu sòl no urbanitzable comú. Tot el sòl no urbanitzable es considera protegit. Comprén, a més del llit i una franja confrontant a aquest, els terrenys d'horta de l'extrem nord-est del terme i de la franja oest, qualificats en el pla vigent com a horta comuna o sistema general d'espais lliures.  
En ell es diferencia el sòl protegit agrícola (ZRP-AG) del protegit per afectacions (ZRP-AF), en el qual es distingeixen les següents: CA, llit (barranc del Carraixet); DP, domini pecuari i OT, altres afectacions, ben viàries (camí de Carpesa), bé de serveis (cementeri municipal).  
  
(\*) El sòl agrícola protegit apareix en els documents del pla (plans, fitxes, normativa…) com ZRP-NA-LG però correspondria identificar-ho com a ZRP-AG.  
Els usos del sòl no urbanitzable protegit horta (ZRP-NA-LG) seran els permesos en el PAT de l'Horta de València.  
El sòl urbà terciari i l'industrial previstos en el pla vigent es mantenen (zona aquest i sud-est) i no es preveuen sòls urbanitzables per a aquests usos globals.  
Es considera urbà residencial el sòl de tolerància industrial previst en el planejament vigent, que correspon aproximadament a les unitats d'execució 1A i 1B desenvolupades (zona nord del nucli), amb alguna zona pendent de consolidar (UE-1b).  
Es manté pràcticament tot el sòl urbà residencial del planejament vigent reclassificant al nord-oest del casc, com no urbanitzable protegit, part d'una de les unitats d'execució no desenvolupades (antiga UE-6B, després UE-6C) que conforma en el PGE proposat la UE-1, de menor grandària.  
Es considera urbà residencial el sòl de l'altra unitat d'execució no desenvolupada (UE-6A) i es delimiten en la vora urbana altres dues unitats d'execució (UE-2 i UE-3) a l'oest i al sud respectivament.  
  
L'únic sòl urbanitzable que es proposa és residencial (sector Sant Rafael 2), completarà la trama urbana fins al límit del terme amb Alboraia (a l'est).  
  
Àmbit Superfície  
(m²) IEB Habitatges Habitants  
UE-1b 29.963 169 294  
UE-6A 36.614 (1,5635) 318 645  
UE-1 2.853 1,3386 23 47  
UE-2 5.960 0,7533 24 49  
UE-3 8.839 1,6523 86 175  
Sector SR-2 14.936 0,9000 66 134  
TOTAL 662 1.344  
  
  
\* Dades extretes d'EATE i memòria justificativa. S'ha consultat també la modificació de la UE-6A avaluada (73-2016-EAE).  
  
El municipi compta a més amb solars buits en diferents localitzacions del sòl urbà que quan s'edifiquen, permetran disposar, segons la memòria justificativa, de 143 habitatges i donar cabuda a 288 habitants. En conjunt ascendirien a 805 habitatges i 1.632 nous habitants i una població total potencial del 10.727 habitants.  
  
Les superfícies per usos serien les següents:  
  
SUPERFÍCIES (en m²) Pla Vigent Alternativa  
DR Proposta  
DT Proposta DATE  
Sòl urbà Residencial 577.108,82 382.989 602.646,97 135.906,56  
 Industrial 63.331,00 61.250 61.695,00 61.695,35  
 Terciari 11.594,37 12.450 16.316,69 11.594,37  
 Dotacional  
(cementeri) 5.120,00   
Total sòl urbà 652.034,90 444.874 685.032,04 790.973,28  
  
Sòl urbanitzable Residencial 0 94.669 14.935,67  
 Industrial 0   
 Terciari 0 67.032,00   
Total sòl urbanitzable 94.669 67.032,00 14.935,67  
  
 Comú 89.991,88 4.769 0 0  
 Protegit 38.968,84 37.745 28.185,04 185.041,05  
Total sòl no urbanitzable 128.960,72 47.574 28.185,99 320.451,05  
  
Total terme municipal 780.995,98 714.790 780.995,66 969.389,00  
  
No es proposen creixements ni ronda en la franja d'horta localitzada a l'oest del terme. Es manté l'ús agrícola d'aquests terrenys, que es protegeixen.  
Es reajusta una mica la vora urbana al nord-oest, estenent la protecció del sòl no urbanitzable agrícola sobre el sòl urbà de propostes anteriors, inclòs el planejament vigent.  
Al llarg del límit nord del sòl urbà, zona més pròxima al barranc del Carraixet, es localitzen parcs i jardins de la xarxa primària i altres dotacions.  
El límit del sòl urbà pel nord-est es manté separat del llit i del terme d'Alboraia protegint el sòl agrícola en aquesta zona (des del barranc fins al carrer doctor Barraquer).  
Amb el sòl disponible al sud de la via indicada, fins a la zona industrial cap al sud i fins al límit del terme amb Alboraia cap a l'est, es conforma l'únic sector qualificat com a urbanitzable residencial en la proposta ZND-RE1 SR-2 (Sant Rafael 2).  
Dins del sòl urbà queden zones sense edificar, o amb usos a renovar, de diferent entitat, que en el planejament vigent (i en altres alternatives) conformaven àmbits pendents de desenvolupament, inclosos en unitats d'execució, o per a desenvolupar-se com PRI o PAI.  
Els àmbits de menor entitat conformen tres unitats d'execució en les vores urbanes: la UE-1 al nord-oest (antiga UE-6B, però reduïda), la UE-2 a l'oest i la UE-3 al sud (conformant la vora urbana de Tavernes Blanques cap a València a l'oest de la carretera de Barcelona).  
  
L'àmbit de major entitat, envolta el cementeri parroquial i s'estén entre la carretera de Carpesa i la de Barcelona, que conforma un àmbit subjecte a actuacions integrades segons pla OE-2 de classificació. En el pla d'Ordenació detallada del POP (pla OD-2) apareix identificat com UE-6a. No s'ha aportat la seua fitxa. Ve a coincidir amb la UE-6A del pla vigent, pendent de desenvolupament, l'ordenació establida del qual mitjançant PRI i Homologació en 2003 ha patit diferents modificacions.  
  
B.3.4) El Pla d'ordenació detallada  
Com a documentació amb eficàcia normativa es presenten unes normes urbanístiques d'ordenació detallada, tres plans d'ordenació (infraestructura verda) i tres fitxes de gestió corresponents a les unitats d'execució UE-1, UE-2 i UE-3.  
En plans no es detalla l'ordenació de la UE-6A i tampoc s'aporta la seua fitxa.  
Les normes urbanístiques d'ordenació detallada contenen la regulació de les diferents zones de sòl urbà que en aquest es diferencien, al costat d'unes disposicions generals comunes i una derogatòria final que exclou l'UE-6A.  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
C.1) Fase de posada a la disposició del públic  
Després de l'emissió del DR es posa a la disposició del públic documentació relativa al Pla General en tres ocasions.  
En la primera (DOGV 17.06.2010) per un període de 30 dies naturals se sotmet a informació pública i consultes part de la documentació: el pla de participació pública del Pla General i l'estudi de paisatge.  
  
Entre altres aportacions manifesten els participants que s'han de preservar els paisatges agraris, protegir alqueries i fer una millor gestió dels residus. En relació amb la qualitat de l'ambient atmosfèric (es considera dolenta), desviar el trànsit (el pesat especialment), millorar el transport públic i afavorir la mobilitat mitjançant transports menys agressius.  
En la segona (DOGV 07.08.14) per un període de 60 dies s'exposen l'Informe de Sostenibilitat Ambiental (ISA) i la versió preliminar del Pla General, incloent-hi els estudis complementaris.  
L'Ajuntament va desistir i no va arribar a enviar cap còpia de les al·legacions. Segons l'informe del redactor es presenten 24 al·legacions, entre particulars, empreses i associacions, algunes de les quals subscrites per diversos interessats.  
Del resum rebut es pot esmentar entre altres qüestions, que se sol·licitava no eliminar l'horta existent en el terme, prioritzar la intervenció a la ciutat existent i construïda, considerar també increments de població recents i els habitatges buits, garantir els perímetres de protecció previstos en el reglament de policia sanitària mortuòria per als cementeris i incorporar determinacions de PAT de protecció de l'horta. S'esmentava també possible incompatibilitat de la nova infraestructura viària amb la de regadiu que afecta l'anell format per les séquies de Rascanya i les Fonts i a l'àmbit de protecció de Sant Miquel dels Reis.  
  
En la tercera informació pública (DOGV 21.08.2018) per un període de 3 mesos s'exposen el Pla general estructural i el Pla d'ordenació detallada (nou model conformat segons LOTUP).  
Les al·legacions presentades s'agrupen en 16 tipus diferents. 12 són de caràcter individual i 4 subscrites per diversos interessats (en dos s'aporta el text amb les signatures de 26 i 39 interessats; en les altres dues mitjançant 50 i 24 escrits individuals amb igual contingut).  
Les al·legacions es refereixen principalment a edificis catalogats i l'ordenació del sòl urbà, aspectes relatius a la gestió i sobre la insuficiència d'algunes dotacions.  
Es desestima al·legació relativa a reduir el sòl urbanitzable i evitar la conurbació amb el TM d'Alboraia evitant classificar com a tal l'àmbit de Sant Rafael 2. Es justifica per la transformació que hi ha hagut en el seu entorn immediat i considerant la reducció contemplada de sòl urbanitzable (respecte a alternatives prèvies) i de reserves que afectaven àmplies zones d'horta (en el pla vigent) i per coherència amb les previsions del PATODHV.  
De les enquestes presentades cal esmentar que es demanden espais públics més adequats per als desplaçaments sostenibles, especialment per a vianants.  
C.2) Primera fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor.  
Correspon a la segona exposició pública indicada en l'apartat C1. L'Ajuntament va desistir d'aquesta proposta.  
Atés l'informe del redactor, durant la primera tramitació (d'acord amb la LEAE) l'Ajuntament va obtindre informe de les següents administracions. Dels informes cal esmentar els aspectes indicats després del quadre:  
  
Data recepció Administració Pública Consultada  
28.08.14 DG Comerç i Consum  
04.09.14 Unitat Tècnica d'Espectacles i Establiments Públics  
08.09.14 FGV  
24.09.14 DG Energia  
26.09.14  
26.09.14 CITMA. DG del Medi natural. Servei de Vida Silvestre  
CITMA. DG del Medi natural. Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits  
07.10.14 Ministeri de Foment. DG Ferrocarrils. SDG Planificació i Projectes  
10.10.14 CITMA. DG Qualitat Ambiental  
14.10.14  
20.10.14 CITMA. SDG Ordenació, Planificació i ATES. Secció de Planificació Territorial  
CITMA. SDG Ordenació, Planificació i ATES. Servei Ordre. Territori (PATRICOVA)  
21.10.14 C. Governació i Justícia. DG de Prevenció, Extinció d'Incendis i Emergències  
21.10.14 SDG Indústria  
28.10.14 DT Educació Cultura i Esport  
03.11.14 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
11.11.14 Diputació de València. Àrea de Carreteres  
18.11.15 CITMA. DG Transports i Logística. Servei de Planificació.  
19.01.15 DG Energia. Servei d'Ordenació i Seguretat Minera  
17.11.14 Entitat Pública de Sanejament d'Aigües (EPSAR)  
10.10.14 Ajuntament d'Alboraia  
  
  
FGV indica que no posseeix terrenys afectes ni explota infraestructures i es remet, en relació amb futures actuacions, a la conselleria competent.  
La DG Energia indica que es consulte a companyies distribuïdores presents en municipi perquè s'incorporen en la cartografia les infraestructures i les seues afectacions i en les memòries la normativa relativa a infraestructura elèctrica i enllumenat.  
El Servei de Vida Silvestre indica que no existeixen espècies prioritàries que puguen tindre afectacions significatives i que no s'han cartografiat en el municipi hàbitats protegits en Catàleg d'Espècies de Flora Amenaçada.  
El Servei de Gestió d'Espais Naturals indica que no afecta cap espai natural protegit.  
L'informe de la DG de Qualitat Ambiental es refereix a la compatibilitat de les zones reclassificades amb els nivells de soroll existents i els focus de soroll de l'entorn i a assegurar el compliment dels objectius de qualitat acústica per a zones d'ús residencial.  
La secció de planificació territorial de la SDG d'Ordenació, Planificació i ATES indica valors poblacionals de referència per als creixements, amb base en la ETCV i aspectes sobre la compatibilitat amb la planificació supramunicipal i de municipis confrontants.  
El servei d'ordenació i seguretat minera indica que no consten drets miners ni tallers pirotècnics en el municipi. Recorda que la prohibició d'usos miners ha d'estar motivada.  
El Servei de planificació assenyala que la solució de ronda perimetral ha d'estar consensuada amb València.  
C.3) Primera fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan ambiental  
L'Ajuntament desisteix de la seua sol·licitud de memòria ambiental sense arribar a atendre el requeriment efectuat per a completar la documentació, per la qual cosa no s'efectuen consultes per l'òrgan ambiental.  
C.4) Segona fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor  
L'Ajuntament remet els informes obtinguts durant la segona tramitació d'acord amb la LOTUP agrupant en enviaments diferenciats els emesos durant el termini d'informació pública dels rebuts amb posterioritat (). Corresponen a les següents administracions o empreses subministradores consultades:  
  
Informe Administració Pública Consultada  
  
  
-  
-  
-  
-  
-  
26.10.18  
-  
- C. Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. (CAMACCDR):  
SDG de Medi natural. Servei de Gestió d'Espais Naturals  
SDG de Medi natural. Servei d'Ordenació i Gestió Forestal  
SDG de Medi natural. Servei de Vida Silvestre  
DG Agricultura ramaderia i Pesca  
DG de Canvi Climàtic  
DG Aigua  
DG Medi Natural  
DT d'Agricultura  
  
  
04.10.18  
01.04.19  
22.10.20  
  
  
05.09.19  
  
  
-  
  
14.02.19  
  
  
- Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració Territorial (CHOPVT)  
DG Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge:  
Servei d'Ordenació del Territori (PATRICOVA) ()  
SDG d'Ordenació del Territori i Paisatge (ETCV i PAT)  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
  
DG Obres Públiques Transport i Mobilitat Sostenible.  
Servei de Planificació (en matèria de carreteres i mobilitat)  
  
SDG Transport  
  
DG de l'Habitatge, Rehabilitació i Regeneració urbana. Servei de Rehabilitació i OVSU  
  
Servei Territorial d'Urbanisme  
- Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl  
- Ferrocarrils de la Generalitat  
- Conselleria de Sanitat  
  
-  
- C. d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball  
DG Indústria i Energia  
DG Comerç i Consum  
  
  
  
13.05.19 i  
13.06.19 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport  
Direcció General  
SDG d'Infraestructures Educatives. Servei d'Infraestructures Educatives  
SDG de Patrimoni Cultural i Museus. Servei de Patrimoni Cultural  
DT Educació Investigació Cultura i Esport (\*\*)  
  
- C. d'Hisenda i Model Econòmic  
DG Tecnologia i les Comunicacions  
  
22.10.18 Conselleria de Justícia, Interior i Administració Pública.  
SDG d'Emergències (AVSRE)  
  
26.10.18 Presidència de la Generalitat  
DG Turisme. Servei d'Infraestructures Turístiques  
  
-  
- Vicepresidència i C. d'Igualtat i Polítiques Inclusives  
DG de planificació ordenació  
DG Institut Valencià de les Dones i per la Igualtat de Gènere  
  
-  
-  
12.11.18 Diputació de València  
Àrea de cooperació municipal  
Àrea de Medi Ambient  
Àrea de Carreteres  
23.04.19 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
  
18.10.18 Ministeri d'Economia i Empresa.  
ES per a l'Avanç Digital. DG Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació  
03.09.18  
05.09.18  
  
28.12.18 i 21.02.19 Ministeri de Foment. ADIF  
Ministeri de Foment. DG Carreteres. Demarcació de Carreteres de l'Estat en la CV  
Ministeri de Foment. Infraestructures, Transport i Habitatge  
Ministeri de Foment. DG d'Aviació Civil  
17.09.18  
19.11.18  
-  
- Ajuntament de València  
Ajuntament d'Alboraia  
Ajuntament d'Almàssera.  
Ajuntament de Bonrepòs i Mirambell  
16.01.19 Entitat de Sanejament d'Aigües. (EPSAR)  
13.09.18  
\*26.06.19  
04.10.18  
-  
-  
-  
- EMTRE  
EMSHI  
Iberdrola  
Aigües de València  
Gas Natural Cegás  
Telefònica d'Espanya  
Vodafone  
- Associacions Municipals consultades vegeu apartat C1 (\*)  
  
  
Dels informes cal esmentar les consideracions següents:  
El 4 d'octubre de 2018 el Servei d'Ordenació del Territori, considerant els estudis disponibles en el moment, informa que la proposta sotmesa a informació pública en 2018 no es troba afectada per risc d'inundació.  
L'1 d'abril de 2019 la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge informa favorablement l'adaptació als índexs de creixement urbà sostenibles establits en l'ETCV, que per a Tavernes Blanques, municipi inclòs en el PATODHV (o PATHV) han sigut concretats i delimitats gràficament en el PAT. En relació amb el PATEVAL assenyala que preval la previsió del PATODHV.  
El 28 de desembre de 2018 la Direcció General d'Aviació Civil requereix que s'incorporen en els plans d'ordenació les servituds aeronàutiques de l'aeroport de València i que es deixe constància expressa de la seua normativa. L'informe complementari de 21 de febrer de 2019 es refereix al procediment simplificat d'obtenció d'informes.  
El 4 d'octubre de 2018 Iberdrola assenyala la legislació que ha de ser considerada i diferents qüestions per al desenvolupament del planejament i aplicables en sòl urbà consolidat. En relació amb les infraestructures elèctriques en sòl no urbanitzable, s'indica que s'hauran de compatibilitzar els usos del SNU amb les línies elèctriques de les noves línies a traçar i mantindre fora de perill les servituds existents.  
El 18 d'octubre de 2018 la Direcció General de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació assenyala determinats articles limitadors que incomplirien la regulació sectorial i requeririen la seua supressió o matisació i la corresponent justificació.  
El 26 d'octubre de 2018 la Direcció General de l'Aigua assenyala la necessitat d'establir perímetres de protecció respecte de les captacions d'aigua dedicades al proveïment d'aigua potable, així com comptar amb els informes de diferents entitats i administracions (CHX, EMSHI, empresa subministradora/explotadora d'aigua, EPSAR, sobre el PATRICOVA) relatius a recursos hídrics, proveïment d'aigua potable, sanejament i inundabilitat.  
Apunta que no hi ha estudi especifique justificatiu de la capacitat de les infraestructures de proveïment d'aigua i que aquestes han de reflectir-se en plans, amb la consideració de xarxa primària o secundària, així com la previsió de reserves per a la seua gestió i desenvolupament.  
El 23 d'abril de 2019 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer indica que el municipi es proveeix de l'EMSHI (concessionària d'aprofitament d'aigües per a València ciutat i àrea metropolitana) i informa que, encara que no s'estableix la demanda potencial que l'execució del pla comporta, aquesta es considera poc significativa. En l'informe s'assenyalen algunes consideracions per a la protecció del domini públic hidràulic en relació amb abocaments, i respecte a la gestió de les aigües pluvials, per a la seua incorporació al pla.  
El 26 de juny de 2019 l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics (EMSHI) informa que s'ha resolt el 4 de juny de 2019 aprovar l'informe tècnic relatiu al PGE i POP de Tavernes Blanques. En aquest s'informa sobre la xarxa d'aigua en alta existent en el municipi, previsió de nous traçats i instal·lacions i normativa tècnica de les instal·lacions que haurà de ser considerada.  
En l'informe de 16 de gener de 2019, de la EPSAR s'indica la viabilitat del tractament en el sistema públic de sanejament i depuració de la conca del Carraixet de les aigües generades pel desenvolupament del PG de Tavernes Blanques, sota una sèrie de condicionants relatius al desenvolupament de les actuacions futures.  
El 13 de setembre de 2018 de l'Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus (EMTRE) informa que l'entitat té capacitat suficient per a gestionar els residus una vegada desenvolupat el PGE i el POP de Tavernes Blanques (indica les instal·lacions disponibles) i assenyala que ha d'implantar-se en origen la recollida separada de la fracció biodegradable, havent de tindre's en compte en l'ordenació proposada.  
  
El 26 d'octubre de 2018 el Servei d'Infraestructures Turístiques assenyala algunes adaptacions que requereixen les normes urbanístiques per a estar d'acord amb la legislació sectorial i els seus desenvolupaments.  
El 22 d'octubre de 2018 l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències assenyala que s'han d'assumir les limitacions, condicionants i mesures derivades del risc sísmic i d'inundació.  
El 3 de setembre de 2018 ADIF informa que no s'aprecia incompliment de la legislació sectorial i que no hi ha infraestructures ferroviàries gestionades per ADIF en el terme.  
El 5 de setembre de 2018 la DG de Carreteres de l'Estat assenyala que no discorre pel terme cap carretera estatal.  
El 5 de setembre de 2019 el Servei de Planificació informa favorablement la proposta i sol·licita s'analitze la possibilitat d'incorporar en el PGE i en el POP el traçat de l'itinerari ciclista pel carrer del Barranc segons proposta inclosa en la XINM (xarxa d'itineraris no motoritzats), atés que el PMUS (no obligatori) s'elaborarà i aprovarà possiblement amb posterioritat.  
El 12 de novembre de 2018 l'Àrea de Carreteres de la Diputació de València informa favorablement. Fa una observació sobre la limitació d'accessos a la zona industrial.  
Els informes en matèria de patrimoni cultural no són definitius. El 13 de maig de 2019 la Direcció Territorial d'Educació, Cultura i Patrimoni emet autorització de prospecció. El 13 de juny de 2019 remet directrius generals per a l'elaboració de Catàleg i Pla.  
El de 17 de setembre de 2018 l'Ajuntament de València informa que el límit del terme té una ordenació consolidada a Tavernes Blanques i no s'envaeix el TM de València.  
El 19 de novembre de 2018 l'Ajuntament d'Alboraia sol·licita preveure el desviament d'un col·lector que en terme d'Alboraia discorre per parcel·la privada.  
El 22 d'octubre de 2020 el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge assenyala diferents qüestions a considerar en la caracterització i valoració del paisatge urbà, la necessitat de catalogar els àmbits NHT (que comporta la inclusió d'aquests en la secció de paisatge del Catàleg de Proteccions i de la seua regulació en la normativa d'ordre estructural) així com diferents modificacions a incorporar en els documents derivades de tot això. Assenyala com a element impropi (a eliminar) l'aparcament confrontant amb el cementeri parroquial, especifica diferents continguts i documents en matèria de paisatge (normativa de l'estudi de paisatge, programes…) que han d'integrar-se en els continguts i documents del PGE (normativa, fitxes…) i apunta diferents condicionants a contemplar en l'ordenació i gestió de la UA-6, la fitxa de gestió de la qual no s'ha aportat.  
En relació amb la Infraestructura Verda d'ordre estructural definida assenyala que s'ha d'incloure un element de connexió (prolongació del carrer del Doctor Barraquer que connecte amb el camí de Carpesa) i proposa estratègies/actuacions per a fomentar la continuïtat visual de la infraestructura verda que discorre al costat del barranc del Carraixet. Indica també determinacions que haurà de recollir el POP i a qui competeix informar l'assenyalat.  
Després de rebre la sol·licitud d'emissió de la DATE s'ha rebut informe en matèria urbanística del servei competent.  
El 15 d'octubre de 2020 el Servei Territorial d'Urbanisme assenyala que la documentació del Pla general estructural s'ha d'adequar l'artIcle 34 de la LOTUP i contindre les determinacions regulades en art 21 i concordants i considerar el decret sobre referenciació cartogràfica i formats de presentació dels instruments de planificació urbanística i territorial (Decret 74/2016).  
S'especifiquen diferents continguts a incorporar (objectius, indicadors, llindars, directrius) i altres determinacions que han de concretar-se i quedar justificades (classificació, qualificació, tipologia edificatòria, usos, previsió d'habitatges de protecció pública, sòls dotacionals, zones verdes…). S'assenyalen alguns errors detectats i la conveniència de representar gràficament en plans d'ordenació estructural els edificis en situació de fora d'ordenació i les declaracions d'interés comunitari vigents en el terme.  
En relació amb el sòl d'horta protegida s'assenyala la qualificació i els usos que, d'acord amb la LOTUP (annex IV) i el PATODHV s'han de contemplar en el PGE. Respecte al cementeri la necessitat de justificar els art. 42-45 del Decret 39/2005 sobre policia sanitària mortuòria.  
  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
Es considera oportuna la decisió municipal de conformar el pla general estructural del municipi adaptant-lo a la nova legislació urbanística i integrant les determinacions de la planificació supramunicipal d'aprovació recent (PATODHV), posant en valor i protegint l'horta i promovent la participació ciutadana.  
Es valora positivament evitar ocupacions futures de sòls agrícoles sense transformar (part oest i extrem nord-est del terme) i que a l'entorn de llits o vies de desguàs, es reajusten els desenvolupaments pendents confrontants amb l'horta (vores en contacte amb el sòl rural), així com advocar per la requalificació del sòl ja transformat.  
Al seu torn, donada la configuració del municipi, conformat entorn d'una via de comunicació (ara municipal) que connecta València amb els municipis del nord i entorn de la qual hi ha sòls pendents de desenvolupament, es valora positivament la predisposició municipal a elaborar un PMUS.  
Quant al creixement del sector SR-2 de sòl urbanitzable residencial, es considera viable ambientalment ja que es troba dins de l'índex de creixement que marca la ETCV, així com del PAT de l'Horta de València.  
En relació amb el patrimoni natural s'ha de valorar l'existència en el terme d'exemplars a protegir segons s'estableix en la Llei 4/2006 de Patrimoni Arbori Monumental de la Comunitat Valenciana i l'Ordre 22/2012 per la qual es publica el Catàleg d'Arbres Monumentals i Singulars de la Comunitat i incorporar al pla les corresponents mesures de protecció. Entre aquests s'inclouran els exemplars recollits en l'actualització del catàleg en el terme de Tavernes Blanques (Resolució de 15 de gener de 2020, del director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental).  
En relació amb la regulació de les vies pecuàries en la documentació es fa referència únicament a la llei estatal però no a l'autonòmica, Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
El Catàleg de Proteccions s'ha de completar considerant també, en la secció de patrimoni natural, els elements existents en el terme que són objecte de proteccions sectorials específiques, com la llera del Carraixet, les vies pecuàries i els arbres monumentals existents en el terme.  
  
Les captacions d'aigua potable i els seus perímetres de protecció han de quedar reflectides en els plans d'ordenació.  
En la documentació es fa referència a tres cementeris, el municipal a l'oest, el parroquial confrontant amb la UE-6A i el situat al costat del barranc del Carraixet a l'entorn de l'ermita. No es contemplen en el document els perímetres de protecció establits per la legislació sectorial per als cementeris, ni les restriccions que per a aquests s'estableixen en la legislació sectorial.  
En la redacció de la normativa urbanística s'aprecien referències que han d'adaptar-se a la terminologia de la LOTUP, algunes duplicitats que interessaria revisar (articles 55 i 68) així com referències a usos o actuacions que no semblen tindre cabuda (granges, actuacions de minimització)  
En relació amb l'ordenació detallada:  
Considerant l'actualització cartogràfica del SNCZI de 2020, en aplicació del principi de precaució contemplat de la normativa del PATRICOVA i mancant estudis més recents i detallats que puguen descartar qualsevol afectació, en el POP haurien d'incorporar-se mesures que permeten minimitzar efectes per possibles desbordaments a l'entorn del barranc del Palmaret en la zona del cementeri, i de la séquia del mateix nom, que discorre conformant el límit del terme en sòl urbà en alguns trams, i el traçat dels quals, a priori cobert per a vorejar l'institut, es perd en algunes zones (entorn carretera de Barcelona). Es recorda que el PATRICOVA encàrrec en la seua normativa que en sòl urbà (també en urbanitzable amb PAI aprovat) afectat per perillositat d'inundació els ajuntaments verifiquen la incidència d'aquesta i imposen, quan siga procedent, condicions d'adequació de les futures edificacions (art 20), a més d'impulsar, juntament amb les altres administracions públiques implicades, actuacions de reducció del risc.  
  
Es preveu que la regulació proposada integre i substituïsca diferents ordenances municipals que pogueren estar vigents, per la qual cosa hauran de garantir que es dona compliment als paràmetres assenyalats per les administracions o entitats competents, com la EPSAR.  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.  
L'EATE conté un apartat relatiu a mesures de seguiment en què s'inclouen els indicadors de seguiment, corresponen als previstos en el DR, complementats amb referències i valors relatius a algun d'ells.  
  
En la seua formalització interessa diferenciar els objectius i criteris del que són en sí els indicadors i integrar la temporalització (freqüència) en les taules, que haurà d'incloure el moment d'aprovació del pla, així com, possibles mesures per a corregir possibles desviacions.  
No haurien d'incloure actuacions corresponents a alternatives prèvies la integració de les quals no es preveja en la proposta presentada.  
Els informes de seguiment els realitzarà l'ajuntament i inclouran el control dels indicadors, els informes de vigilància dels projectes d'obres públiques i els informes rebuts dels promotors privats dels sòls urbans/urbanitzables.  
F) Acord d'emissió. determinacions finals.  
De conformitat amb el que es disposa en l'article 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que han exposat, es PROPOSA emetre la present declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural i Pla d'ordenació detallada de Tavernes Blanques, sempre que s'incorporen en aquest, abans de la seua aprovació definitiva, les següents determinacions:  
1. Hauran de considerar-se les qüestions assenyalades pel Servei Territorial d'Urbanisme en el seu informe de 15 d'octubre de 2020 a l'hora de formalitzar els documents i continguts del pla. En relació amb l'UE-6A, serà l'òrgan substantiu el que determinarà, atesos els serveis disponibles i altres determinacions legals, la seua condició d'urbà o urbanitzable.  
2. S'hauran d'esmenar i completar les qüestions indicades en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 22 d'octubre de 2020 i, amb caràcter previ a l'aprovació definitiva, haurà de sol·licitar un informe d'aquest servei, incorporant, si és el cas, les qüestions que en aquell es pogueren assenyalar.  
3. S'integraran en el pla els documents i continguts assenyalats en l'informe de 28 de desembre de 2018, de la Direcció General d'Aviació Civil i se sol·licitarà un informe a l'òrgan competent amb caràcter previ a l'aprovació definitiva.  
4. Haurà d'obtindre's un informe favorable en matèria de patrimoni cultural de la direcció general competent en aquesta matèria.  
5. S'estudiarà la integració en el PGE i en el POP de l'itinerari ciclista previst en la XINM assenyalat pel Servei de Planificació en el seu informe de 5 de setembre de 2019.  
6. Han de considerar-se els arbres monumentals de Tavernes Blanques i completar-se la secció de patrimoni natural del catàleg de proteccions amb els elements naturals existents en el terme (llits, vies pecuàries, arbres monumentals), tenint en compte les seues respectives legislacions sectorials. Se sol·licitarà informe al Servei d'Ordenació i Gestió Forestal en relació amb les vies pecuàries i arbratge.  
7. En els plans d'ordenació quedaran reflectides les captacions d'aigua destinades al proveïment d'aigua potable, amb els seus respectius perímetres de protecció.  
8. En relació amb els cementeris existents han de reflectir-se en plans els perímetres de protecció previstos per la legislació sectorial en matèria de policia sanitària mortuòria (en els quals no es permet cap mena de construcció), integrar en el pla les restriccions i justificar els articles del decret regulador indicats en l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme.  
9. Haurà de sol·licitar-se un informe en matèria acústica.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en la via judicial contenciosa administrativa enfront de la disposició de caràcter general que haguera aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici dels que siguen procedents en via administrativa o judicial enfront de l'acte, si és el cas, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que hi són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la publicació, llevat que s'acorde la pròrroga en els termes establits en l'article 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Generalitat. Es remetrà aquesta a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
PGOU de Tavernes Blanques  
  
Proposada Concert Previ  
  
Proposada PGE Tavernes Blanques  
Proposada PGE Tavernes Blanques  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).   
A la vista de tots els antecedents descrits, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: Emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural i del Pla d'ordenació detallada de Tavernes blanques, i hauran d'incorporar-se als plans les determinacions finals assenyalades.  
Notificar als interessats que, contra la present resolució, per no ser un acte de definitiu en via administrativa, no és possible interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen fer-se servir els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que us notifiquem perquè en prengueu coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 12 de març de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 15 de setembre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Angel Ivorra Devesa.