Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9433, del 22-09-2022 (2022/8292)

RESOLUCIÓ de 5 d'abril de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula un informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig d'investigació d'aigües subterrànies destinat a cobrir la demanda de reg de l'expedient de concessió 5938/2002 (2002CP0211), en el terme municipal de Benicarló (Castelló). Expedient: (1599391) 70/2020/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9433

Data del DOGV
:   22-09-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/8292


Data del document
:   05-04-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Benicarló
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 5 d'abril de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula un informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig d'investigació d'aigües subterrànies destinat a cobrir la demanda de reg de l'expedient de concessió 5938/2002 (2002CP0211), en el terme municipal de Benicarló (Castelló). Expedient: (1599391) 70/2020/AIA. [2022/8292]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Títol: Projecte de sondeig d'investigació d'aigües subterrànies destinat a cobrir la demanda de reg de l'expedient de concessió 5938/2002 (2002CP0211), del terme municipal de Benicarló (Castelló).  
Titular: Diprain, SL.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló.  
Expedient en l'òrgan substantiu: ASOSUB/2020/10 NMINC/GNG/EG/mb.  
Localització: terme municipal de Benicarló (Castelló). Polígon 14, parcel·la 94. Paratge Bovalar.  
  
Descripció del projecte  
Segons la documentació aportada, la finalitat del projecte és el reg de nova creació de 22,4 ha de cítrics, en les parcel·les del polígon 14 que figuren a continuació: 25, 26,35, 36, 46, 47, 48, 98, 99, 100, 101, 108, 131, 156, 158 b, 223, 224, 226, 227, 228, 231, 234, 260, 313, 316, 527, 528. Per a satisfer la demanda agrícola s'ha estimat una dotació de 4.178 m³/ha/any, per la qual cosa resultaria necessari un volum anual total de 93.600 m³, que es podria aconseguir amb un cabal màxim de 16 l/s.  
En la documentació es defineixen les obres necessàries per a això, mitjançant la perforació i condicionament d'un sondeig d'investigació de 300 m de profunditat que permeta conéixer les possibilitats d'obtindre aigua subterrània en quantitat i qualitat suficient per a garantir la viabilitat de l'explotació agrícola.  
Aquest sondeig se situa sobre l'extrem occidental de l'aqüífer de la Plana de Vinaròs (massa d'aigua subterrània 080.107), però l'aigua que es pretén il·luminar captarà l'extrem oriental de l'aqüífer inferior subsistema Maestrat (55.03) que pertany al sistema Javalambre Maestrat (55). Segons la denominació actual, l'aqüífer a captar es localitza en la massa d'aigua subterrània Maestrat oriental, amb codi 080.109.  
  
Es preveu que el sondeig comence travessant 18 m de materials quaternaris constituïts per graves, arenes i argiles, continuant amb una alternança de margues i conglomerats calcaris del Miocé fins als 60 m. De 60 a 160 m es contínua amb una alternança de calcàries bioclàstiques i margues del Cretàcic inferior amb permeabilitat baixa-molt baixa. De 160 m a 250 m es passa a una successió de calcàries microcristal·lines oolíticas i dolomies del Cretàcic inferior amb una permeabilitat mitjana-alta en conjunt. De 250 a 300 m ve una alternança de calcàries microcristal·lines i dolomies del Juràsic superior amb fractures, que li donen una permeabilitat mitjana-alta al conjunt. Aquests dos últims trams formen part de l'aqüífer Maestrat oriental, d'on es capta l'aigua i que constitueix l'objectiu d'aquest sondeig.  
L'obra es realitzarà a rotopercussió i tindrà 300 m de profunditat, amb un diàmetre de perforació de 380 mm en els primers 6 m, i de 311 mm des de 6 m fins a fi de sondeig. S'entubarà íntegrament: amb canonada d'acer de 320 mm de diàmetre interior en els sis primers metres i de cap de sondeig fins a final d'obra amb canonada de 250 mm, totes dues amb 6 mm de grossària. Es preveu el ranurat de la canonada de 200 m a 300 m de profunditat, que és quan s'espera que s'aconseguisquen les formacions amb majors possibilitats aqüíferes i a fi de no afectar aqüífers superficials. Per a això s'efectuarà la fonamentació del tram superior fins als 160 m (segons plànols). Finalitzades les operacions de perforació i entubament, es realitzarà una neteja i desenvolupament primari mitjançant air-lift, i es deixarà oberta la possibilitat d'efectuar un desenvolupament del pou mitjançant acidificació. Després d'acabar aquesta operació, s'efectuarà un assaig de bombament, a fi de determinar les característiques hidràuliques de l'aqüífer, eficiència de la captació i cabal òptim d'explotació a diferents nivells dinàmics. Es realitzarà amb grup electrobomba submergit de potència superior a 25 CV, capaç per a un bombament de 10 l/s a una hm superior a 250 m. La duració total del bombament serà de 24 hores més 2 hores de mesures de recuperació del nivell d'aigua. Es preveu que l'aigua es trobe a 74 m de profunditat i el nivell dinàmic a 100 m.  
La parcel·la se situa en una zona classificada com a sòl no urbanitzable comú d'ús agrari. El sondeig se situarà a 120 m de terreny forestal, per la qual cosa es considera com a zona d'influència forestal segons la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. El lloc està allunyat d'espais naturals protegits i espais pertanyents a la Xarxa Natura 2000, així com de qualsevol altra afecció a àrees protegides o vies pecuàries.  
  
Tramitació administrativa  
Mitjançant un escrit signat en data 07.09.2020, el cap del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló (referència expedient ASOSUB/2020/10) va donar trasllat del projecte de l'esmentada obra, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada segons l'annex II, grup 3, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
Amb data 25.10.2021 es notifica a l'esmentat servei territorial que requerisca el promotor perquè aporte el document d'avaluació ambiental, i es remet la documentació sol·licitada el 04.02.2022. Així mateix, també s'aporta un annex al projecte que s'envia el 09.03.2022.  
Després d'examinar la informació que conté l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
  
Consideracions ambientals  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, així com de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, modificat per la Llei 9/2018, resulta el següent:  
Característiques del projecte  
a) Durant la fase d'execució la superfície afectada pels equips de perforació, canonades, maquinària, bassa de llots i accessoris serà d'uns 8x8 m, l'afecció dels quals desapareixerà tan prompte com es desmunten i retiren aquests. Una vegada finalitzada l'obra de perforació, en cas de ser positiva, el sondeig no requerirà més condicionament que construir la caseta per a instal·lar el grup elevador i instal·lacions elèctriques.  
b) El termini màxim d'execució de les obres serà d'un mes, incloent-hi les obres de perforació i aforament, i el muntatge i desmuntatge dels equips. Pel que fa a les obres necessàries per a realitzar la perforació, consistiran a condicionar els accessos al pou, aplanar l'esplanada de perforació i excavar la bassa de llots. Quant a això, cal assenyalar que el projecte no preveu l'execució d'una bassa de llots per a depositar el material perforat i planteja que el detritus siga estés en la parcel·la, cosa que no es pot acceptar de cap manera, ja que la bassa haurà d'executar-se d'acord amb el condicionant requerit en el punt 2n de la resolució. Una vegada finalitzats els treballs, es procedirà a la restauració de les condicions originals del terreny adequant i netejant tant la zona de perforació com els accessos i l'emplaçament de l'utillatge i material auxiliar. Per tant, es tracta d'una afecció de baixa entitat que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, a fi de garantir amb això l'absència d'impactes residuals significatius.  
  
c) Els residus que es generaran durant les obres procedeixen principalment de la perforació d'un sondeig de 300 m de profunditat, que consisteixen en roca triturada -amb un volum no explicitat en el projecte- que s'emmagatzemaran en una bassa excavada al costat del pou. Es tracta d'un residu inert, que quedarà depositat en la bassa de llots que, una vegada finalitzada la perforació es recondicionarà, estenent-se i anivellant-se. Els residus procedents de la perforació del sondeig poden classificar-se com 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i els de l'excavació de la bassa com 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica de tots dos és molt similar i, en tots dos casos són residus inerts. D'altra banda, es generaran xicotetes quantitats de residus perillosos per l'ús de bidons de combustible, lubrificants i recanvis, generats per la maquinària. 15 02 02\* (Absorbents, materials de filtració), 15 01 10\* (envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminades per aquestes).  
d) No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua), entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (grup 8 del seu annex II).  
  
Ubicació del projecte  
L'accés a la parcel·la es realitza pel camí de la Ratlla, que divideix el terme municipal del Benicarló i el de Peníscola, en un punt situat 3,4 km al sud-est del sondeig, a l'altura aproximadament del PK-1.041 de la N-340. Des d'ací es pren direcció nord-oest, i es creuarà posteriorment per damunt de l'autovia AP-7 en el PK-363,6 i, una vegada travessada l'autovia, a 600 m es gira a la dreta en un camí de direcció nord. A continuació, es recorre aquest camí aproximadament 1,4 km, en direcció nord-est i finalment, es gira a l'esquerra i, recorreguts 950 m, s'arriba a la parcel·la on s'executarà el sondeig, que té les coordenades UTM següents: (DATUM ETRS 89, FUS 31): G:375.119 E: 4.479.071.  
  
b) L'emplaçament es troba en l'extrem occidental de la plana de Vinaròs, limítrof amb els relleus muntanyencs que la circumden. Es tracta d'una zona plana molt antropitzada, entre la qual sobreïxen turons aïllats, constituïda en la seua pràctica totalitat per parcel·les dedicades al cultiu de cítrics. La parcel·la i els seus voltants estan classificades com a sòl no urbanitzable comú, ja que el sondeig se situarà dins d'una zona d'influència forestal, el promotor i el director de les obres hauran de preveure el compliment del que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
c) L'actuació no afecta cap espai natural protegit ni pertanyent a la Xarxa Natura 2000, tampoc hàbitats naturals d'especial rellevància ni altres elements ambientals, ni historicoculturals coneguts o catalogats. S'adoptaran, no obstant això, mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el normal desenvolupament de les obres, així com també per si es produïra qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes. No obstant això, en el seu cas, es donarà compliment al que estableixen els articles 63é i 65é de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Característiques del potencial impacte  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió i sorolls) amb un efecte temporal d'un mes i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, per això és poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
b) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquest tipus d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació, i els seus additius (escumants), així com pels materials procedents de l'excavació de la bassa de llots i de l'esplanació que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituiran un problema d'eliminació.  
  
D'acord amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte de perforació Projecte de sondeig d'investigació d'aigües subterrànies, destinat a cobrir la demanda de reg de l'expedient de concessió 5938/2002 (2002CP0211), del terme municipal de Benicarló (Castelló), constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II grup 3.a) 3r de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2, del títol II, de la Llei 21/2013.  
  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot l'esmentat més amunt, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc, resolc:  
  
Primer  
Estimar que l'execució del Projecte de sondeig d'investigació d'aigües subterrànies, destinat a cobrir la demanda de reg de l'expedient de concessió 5938/2002 (2002CP0211), del terme municipal de Benicarló (Castelló), projectat en el polígon 14, parcel·la 94, de l'esmentat terme municipal i promogut per Diprain, SL, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació que obra en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
  
1r) La superfície que s'ha de posar en regadiu supera les 10 ha, per la qual cosa aqueixa activitat està inclosa en el grup 1, c), 2n, de l'annex II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (projectes de transformació a regadiu o de drenatge de terrenys, quan afecten una superfície superior a 10 ha). Per tot això, l'esmentada actuació és independent de l'execució del projecte d'investigació d'aigües subterrànies i no està continguda en l'objecte d'aquesta resolució; per tant, haurà de sotmetre's de manera separada i mitjançant un projecte específic, a l'avaluació ambiental simplificada regulada en el títol II, capítol II, secció 2a) de l'esmentada llei.  
2n) El contractista haurà de construir una bassa de llots d'unes dimensions que puga incloure-hi la totalitat dels detritus, llots i additius generats durant la perforació d'aquesta. En el cas de desenvolupar el pou amb àcid clorhídric, la zona de descàrrega de l'acidificació es realitzarà en una zona habilitada per a això on no puguen produir-se afeccions de qualsevol tipus sobre el terreny.  
3r) Atesa la localització del sondeig dins de zona d'influència forestal, el promotor i el director de les obres hauran de tindre en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals a observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
4t) Si en l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor les haurà de comunicar a la Conselleria de Cultura de manera immediata, i aquesta adoptarà les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
5é) Els materials extrets de la perforació i els de l'excavació de la bassa de llots són de naturalesa molt similar, i tots dos inerts i innocus. Els detritus del sondeig tenen el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça), i el material extret de la bassa el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Els materials d'excavació disposen de regulació i gestió específica segons l'Ordre APM/1007/2017, que regula les normes de valorització de materials excavats per al seu ús en obres i operacions de farcit diferents al lloc on es van generar. També podrien fer-ho pel Decret 200/2004, del Consell de la Generalitat, que regula l'ús de residus inerts en obres de restauració i farcit (art 3.1.a). No obstant això, als detritus del sondeig se'ls aplicaria el Decret 200/2004, ja que l'Ordre APM/1007/2007, només aplica materials classificats amb el codi 17.05.2004. En qualsevol cas, el terreny haurà de ser restaurat i haurà de quedar amb la seua morfologia inicial.  
6é) Durant el temps que dure l'assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produïren, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, en el seu cas, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
7é) Haurà de preveure's que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent el determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
8é) En cas que, per diferents motius, es renuncie a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, ensulsiades en el pou, etc.) s'haurà de procedir a clausurar-lo i segellar-lo, així com a la restauració del terreny a la seua situació original, ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
  
Segon  
De conformitat amb el que preveu l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de ser publicat en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, corresponguen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, en el seu cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 5 d'abril de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»