Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8323, del 22-06-2018 (2018/6060)

RESOLUCIÓ de 18 de juny de 2018, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, per la qual s'incoa un expedient per a declarar bé immaterial de rellevància local les Festes de l'Arbret d'Altea: Arbret de Sant Joan, Arbret de Sant Roc i Arbret de Sant Lluís.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8323

Data del DOGV
:   22-06-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/6060


Data del document
:   18-06-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport

RESOLUCIÓ de 18 de juny de 2018, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, per la qual s'incoa un expedient per a declarar bé immaterial de rellevància local les Festes de l'Arbret d'Altea: Arbret de Sant Joan, Arbret de Sant Roc i Arbret de Sant Lluís. [2018/6060]  
L'article 1.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, estableix que formen part del patrimoni cultural valencià, en qualitat de béns immaterials del patrimoni etnològic, les creacions, els coneixements, les tècniques, les pràctiques i els usos més representatius i valuosos de les formes de vida i de la cultura tradicional valenciana.  
  
Els articles 15.5 i 55 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, estableix que s'inclouran en la secció cinquena de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià, amb la qualificació de béns immaterials de rellevància local, aquelles creacions, coneixements, pràctiques, tècniques, usos i activitats més representatives i valuoses de la cultura i les formes de vida tradicionals valencianes. Igualment s'inclouran els béns immaterials que siguen expressions de les tradicions del poble valencià en les seues manifestacions musicals, artístiques, gastronòmiques o d'oci, i en especial aquelles que han sigut objecte de transmissió oral i les que mantenen i potencien l'ús del valencià.  
Vistos els informes tècnics favorables a la incoació de l'expedient de declaració de bé immaterial de rellevància local emesos pel Servei Territorial de Cultura i Esport d'Alacant i per la Comissió Tècnica per a l'Estudi i Inventari del Patrimoni Immaterial, i de conformitat amb aquests; fent ús de les facultats que confereix l'article 56 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià; l'article 20 del Decret 140/2014, de 5 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport; i l'article 19.1 del Decret 62/2011, de 20 de maig, pel qual es regula el procediment de declaració i el règim de protecció dels béns de rellevància local, resolc:  
  
Primer  
Incoar un expedient per a declarar bé immaterial de rellevància local les Festes de l'Arbret d'Altea: Arbret de Sant Joan, Arbret de Sant Roc i Arbret de Sant Lluís i procedir a la seua inscripció en la secció cinquena de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Segon  
En atenció a allò que disposa l'article 56 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, en l'annex que s'adjunta a aquesta resolució es determinen els valors del bé que justifiquen aquesta declaració i es descriuen els detalls que permeten identificar-lo amb precisió.  
  
Tercer  
La protecció de les Festes de l'Arbret d'Altea: Arbret de Sant Joan, Arbret de Sant Roc i Arbret de Sant Lluís com a patrimoni cultural immaterial es concretarà en les mesures següents:  
a) Realitzar labors d'identificació, descripció, investigació, estudi i documentació amb criteris científics.  
b) Incorporar els testimonis disponibles a suports materials que garantisquen la seua protecció i preservació.  
c) Vetlar pel normal desenvolupament i la pervivència d'aquesta manifestació cultural, així com tutelar la conservació dels seus valors tradicionals i la seua transmissió a les generacions futures.  
Qualsevol canvi que sobrepasse el desenvolupament normal dels elements que formen aquesta manifestació cultural haurà de comunicar-se a la direcció general competent en matèria de patrimoni cultural per a la seua autorització administrativa, si és el cas, i consegüent modificació d'aquesta resolució.  
Les accions de salvaguarda que es projecten hauran de tindre en compte, de manera molt especial, els riscos de desvirtuació que podrien derivar-se del turisme massiu, així com la necessitat de valorar i protegir adequadament els oficis tradicionals associats a aquesta manifestació.  
La gestió del patrimoni cultural protegit per aquesta declaració de bé de rellevància local immaterial correspon a la Comissió de Festes Sant Joan d'Altea, la Comissió de Festes Sant Roc d'Altea, la Comissió de Festes de Sant Lluís Bertran d'Altea, l'Associació Amics de l'Arbret d'Altea i l'Ajuntament d'Altea.  
  
Quart  
Notificar la present resolució a les persones interessades en el procediment.  
Cosa que es fa pública als efectes oportuns.  
  
València, 18 de juny de 2018.- La directora general de Cultura i Patrimoni: M.ª Carmen Amoraga Toledo.  
  
  
  
ANNEX  
  
1. Identificació  
1.a. Identificació geogràfica: barri del Fornet i poble antic d'Altea; partides rurals de l'Horta i del Barranquet, i partides adjacents.  
  
1.b. Àmbit: usos socials, rituals i actes festius.  
1.c. Tipologia: festes arbòries; celebracions de la fertilitat agrícola i de la joventut.  
1.d. Denominació principal i altres: Festes de l'Arbret d'Altea: Arbret de Sant Joan, Arbret de Sant Roc i Arbret de Sant Lluís.  
1.e. Comunitats o persones relacionades amb l'element: la celebració de les Festes de l'Arbret implica la participació de col·lectius locals encarregats directament de fer la festa, com les comissions festeres, els portadors de l'arbret i les persones que integren el seu seguici, juntament amb la participació d'actors col·lectius que gaudeixen de les celebracions, com el públic assistent, i que subministren el suport extern necessari, com l'Administració municipal; amb alguns actors individuals rellevants, com és la persona experta que exerceix la figura del tallador de l'arbret, o els músics que fan sonar el tabal i la dolçaina.  
  
1.f. Descripció curta: les Festes de l'Arbret constitueixen una ancestral tradició, compartida amb altres localitats valencianes, que es mantenen amb singular força a Altea, amb caràcter de cicle festiu com a patrimoni cultural immaterial viu, evolutiu i participatiu. Les Festes de l'Arbret constitueixen una font de creativitat, un factor de sostenibilitat ambiental i una clara expressió de la identitat local alteana.  
En el llibre La estación del amor. Fiestas populares de mayo a San Juan, publicat l'any 1979, l'antropòleg Julio Caro Baroja indica que: «En molts pobles de l'antic Regne de València, la gent jove va a alguna heretat a la matinada de Sant Joan i tria un xop, el que millor li pareix, i el talla sense demanar abans permís a l'amo. Al so de la dolçaina i el tabalet, el porten a la plaça de l'església i l'adornen amb cintes, etc. Allí col·locat queda l'arbret de Sant Joan fins a primers d'agost i llavors l'amo pot anar a buscar-lo». Altea, on la celebració de les Festes de l'Arbret es documenta, com a mínim, des del segle XIX, és un dels pobles valencians al qual es referia l'antropòleg basc.  
  
Els actes que integren aquest singular cicle festiu, que comença amb la celebració del solstici d'estiu, responen a un mateix guió. Els actors principals són la tala (tallà) i la neteja de branques del xop per a produir l'arbret, el trasllat de l'arbret i la plantà de l'arbret. El trasllat de l'arbret comença a la vesprada i la plantà coincideix amb la posta de sol. El ritual comença amb la tala d'un xop. L'arbre és despullat de les branques, amb l'excepció d'un grapat de branques amb fulles verdes que es deixen al cóp o caramull. Acabada la producció de l'arbret, aquest és portat als muscles pels fadrins, amb participació també de les fadrines, als quals acompanyen persones de major edat, molts d'ells relacionats amb la comissió de festes organitzadora de la festa, i les xiquetes i xiquets porten el seu propi arbret, de xicotetes dimensions, acompanyats per pares i familiars. El ritual culmina amb la plantació de l'arbret pels portadors en llocs emblemàtics de la població i d'alguns dels seus nuclis rurals, en dates significatives del calendari festiu local. Així, l'Arbret de Sant Joan es planta en la plaça de l'Església d'Altea, cor de la població, el divendres vespra de Sant Joan; l'Arbret de Sant Roc es planta en l'antiga era enfront de l'ermita de Sant Roc, en la partida de l'Horta, el dissabte vespra del primer diumenge d'agost, en el context de les festes de Sant Roc, i l'Arbret de Sant Lluís es planta en l'antiga era davall de l'ermita de Sant Lluís, en la partida del Barranquet, el dissabte vespra de l'últim diumenge d'agost, en el marc de les festes de Sant Lluís Bertran.  
  
El trasllat, acompanyat de música tradicional valenciana de xirimita i tabalet, amb els quals s'interpreten peces característiques del patrimoni musicològic comarcal i local en un ambient lúdic, caracteritzat pel llançament d'aigua per part dels espectadors i la distribució de vi des dels vehicles que acompanyen la comitiva, mentre el públic entona, entre altres, el tradicional càntic d'Aigua i vi!. Durant el trasllat i després d'haver-se efectuat la plantació ritual, amb variacions en cadascun dels tres arbrets, els participants i el públic assistent recuperen forces i reforcen el llaç festiu comunitari mitjançant el tast de productes característics de la gastronomia popular local. Sota la rúbrica «Festes populars», l'Ordenança municipal reguladora de les Festes Majors d'Altea en vigor, aprovada l'any 2012, estableix la plantà de l'arbret com un acte tradicional en les festes de Sant Joan (article 34), de Sant Roc (article 42) i de Sant Lluís Bertran (article 48). Així mateix els Estatuts de les comissions festeres de Sant Joan d'Altea, de Sant Roc d'Altea i de Sant Lluís Bertran d'Altea tenen, entre altres finalitats, la de realitzar la plantà de l'arbret.  
  
2. Marc espacial  
2.a. Localització: municipi d'Altea.  
2.b. Recorregut: els recorreguts dels arbrets de Sant Joan, de Sant Roc i de Sant Lluís acostumen a variar un poc en funció del lloc on es produeix la tala de l'arbret. A continuació, es descriuen els recorreguts més habituals de cadascun dels arbrets:  
Arbret de Sant Joan: l'arbret acostuma a arribar al poble antic d'Altea per l'avinguda de la Nucia. A continuació, l'arbret contínua per la plaça de la Creu, i recorre la costera dels Matxos, el Calvari, el cantó de la Promesa, el carrer Alcoi i el carrer de Sant Miquel, fins a arribar a la plaça de l'Església.  
Arbret de Sant Roc: l'arbret sol partir des del riu Algar, i segueix pel camí de l'Algar i el camí de l'Horta per la costera de Tolo fins a arribar a l'ermita de Sant Roc.  
Arbret de Sant Lluís: l'arbret segueix el camí del Barranquet o camí Vell de Callosa, també conegut com camí de la Lloma, fins a arribar a l'ermita de Sant Lluís.  
  
3. Marc temporal  
3.a. Calendari: tant en l'Arbret de Sant Joan com en l'Arbret de Sant Roc i l'Arbret de Sant Lluís, el trasllat de l'arbret comença a la vesprada i la plantà coincideix amb la posta del sol. Tanmateix, les dates de celebració són diferents, a saber:  
Arbret de Sant Joan: divendres vespra de Sant Joan (festes de Sant Joan).  
Arbret de Sant Roc: dissabte vespra del primer diumenge d'agost (festes de Sant Roc).  
Arbret de Sant Lluís: dissabte vespra de l'últim diumenge d'agost (festes de Sant Lluís Bertran).  
3. B. Periodicitat: anual.  
  
4. Descripció i caracterització  
4.a. Orígens documentats o atribuïts: es desconeix l'origen concret d'aquesta celebració a Altea, encara que fonts orals i escrites indiquen que ja se celebrava en el segle XIX. L'historiador i folklorista Francesc Martínez, nascut en l'últim terç del huit-cents, arreplega testimonis i descriu la festa en l'obra Coses de la meua terra (la Marina). Segona tanda, publicada l'any 1920: «Festegen a este Sant [en referència a Sant Joan] els llauradors que, pera este efècte están apuntats. Els majorals, la vespra tallen l'abret, que's un jop [per «xop»]; previament li hu avisen al amo del ábre que han escullit y que recupera quan al mes d'agost el lleven. Al sò del tabalet y la donsayna y ab gran acompanyament de gicóns, arrosegantlo pòrten aquéll a la plaça de la Iglesia, y a poqueta nit queda plantat».  
En les festes de l'Arbret d'Altea conflueixen elements culturals dels diferents pobles que han ocupat les nostres terres al llarg dels segles. Els arbres presideixen un nombre significatiu de celebracions del calendari festiu valencià, de l'hivern a l'estiu, a localitats com Millena i Planes, al Comtat; el Palomar i Benigànim a la Vall d'Albaida; Canals a la Costera, o Forcall als Ports. Aquestes festes guarden un evident parentiu amb festivitats arbòries celebrades als territoris de procedència dels repobladors del Regne de València. En el cas d'Altea, de forma hipotètica podria vincular-se a l'origen de les Festes de l'Arbret la repoblació de la vila nova d'Altea en el segle XVII, amb posterioritat a l'expulsió dels moriscos.  
  
4.b. Evolució històrica/modificacions: l'estructura bàsica de la celebració ha variat poc, almenys en cent anys. L'arbret es talla manualment, es trasllada i s'alça en la plaça mitjançant la força humana. En l'actualitat el forat ja està fet de forma permanent i els punts d'amarrar són els mateixos que cita Francesc Martínez. Així mateix, com a manifestació centenària del patrimoni cultural immaterial local viva i evolutiva que són, les Festes de l'Arbret d'Altea han experimentat contínues modificacions al llarg dels temps que encara no han estat objecte d'estudi sistemàtic.  
En primer lloc, pareix que les festivitats de l'arbret, ara limitades al barri del Fornet i les partides rurals de Sant Roc i del Barranquet, estaven històricament més esteses per les partides rurals alteanes. D'altra banda, alguns dels canvis experimentats per les celebracions són el producte del canvi econòmic i tecnològic general. Així, els matxos que transportaven en albardes l'aigua, el vi i el berenar han sigut substituïts per vehicles de motor (camions i tractors amb remolcs). En l'actualitat, es detecta una tendència a la substitució de la destral amb què es talla i arregla l'arbret per motoserres.  
Els canvis en el paisatge rural i urbà impulsats pel canvi econòmic també ha estat font de modificacions en la festa. Mentre antigament la tallà del xop es feia a la ribera de l'Algar, de manera que el trasllat s'iniciava sempre des d'aqueix mateix lloc, en l'actualitat, la necessitat creixent de tallar el xop fora del terme d'Altea ha donat lloc un primer trasllat per mitjans mecànics des del punt de tallament del xop fins a un lloc més proper a l'escenari de celebració de la festa, des d'on comença el transport al muscle. Les modificacions urbanístiques també han forçat canvis en alguns trams dels recorreguts. Així, en el cas de l'Arbret de Sant Joan, l'arbret abans arribava a la plaça de l'Església pel carrer Major, i de vegades pel carrer Sant Josep, mentre que en l'actualitat ho fa pel carrer Sant Miquel (que fins fa unes dècades no tenia accés directe a la plaça de l'Església). En els darrers anys es repeteix el recorregut provinent de l'avinguda de la Nucia i que des de la plaça de la Creu recorre la costera dels Matxos, el carrer del Calvari, el cantó de la Promesa, el carrer Alcoi, el carrer de Sant Miquel i la plaça de l'Església.  
  
Altres dels canvis responen al canvi social i cultural general, com la fixació de les dates de celebració de manera que les festes coincidisquen en cap de setmana, o com l'entrada entrada de les dones, en condicions de plena igualtat amb els homes, dins del col·lectiu que participa en el transport i la plantació de l'arbret. Igualment, s'han produït canvis en la festa que obeeixen a la voluntat conscient dels participants per garantir la seua transmissió i salvaguarda. És el cas, de manera molt significativa, de la incorporació dels infants amb el seu propi arbret. Cal tenir present que Francesc Martínez ja va indicar a començaments del segle XX que el trasllat de l'arbret concitava gran interés per part dels menuts del poble, que acostumaven a acompanyar-lo.  
  
També es detecten altre tipus de canvis, de casuística més variada, com són l'allunyament de l'Arbret de Sant Joan respecte del model dels arbrets de Sant Roc i de Sant Lluís pel que fa al berenar; l'arrelament del costum de llançar aigua, d'esguellar-se la roba i de pujar a l'arbret, que són trets festius recents; o, en el cas de l'Arbret de Sant Joan, l'aturada que ara es fa al principi del carrer del Calvari, en homenatge a la tia Currita, que tenia per costum dedicar unes danses al pas de l'arbret davant de sa casa. La comitiva s'atura en respectuós silenci enfront d'una placa ceràmica que li ret memòria.  
  
Finalment, al tractar-se d'una tradició viva, la festa ha sabut adaptar-se a canvis per millorar l'organització i la seguretat en seu el desenvolupament, així com garantir la participació.  
4.c. Personatges: indumentàries, pràctiques i funcions  
- Tallador de l'arbret. Persona experta encarregada d'assessorar en la selecció del xop a tallar, i de tallar-lo i desbastar-lo a mà amb una destral.  
- Portadors de l'arbret. Persones encarregades del transport al muscle de l'arbret. En l'actualitat acostumen a portar samarretes, que s'esquincen les unes a les altres tot al llarg del trasllat. Els portadors acostumen a fixar a l'arbret tires del que resta de la samarreta.  
- Portadors de l'arbret infantil. Infants que porten el seu propi arbret, de reduïdes dimensions, i reprodueixen una part significativa dels costums dels portadors adults. Aquest grup va acompanyat pels pares i altres familiars.  
- Acompanyants dels portadors de l'arbret. Persones que formen part del seguici, sense portar l'arbret.  
- Membres de les comissions festeres (clavari i majorals) de Sant Joan, Sant Roc i Sant Lluís. Encarregats de l'organització de la festa i de la supervisió i la direcció del seu desenvolupament. També són els encarregats de la distribució de vi tot al llarg del recorregut, i de l'organització i la distribució del berenar.  
- Públic assistent (població local, visitants i turistes). Mentre alguns es limiten a complir el rol d'espectadors, altres participen en la festa, mitjançant el llançament d'aigua, i de vegades mitjançant la incorporació al seguici de l'arbret, i poden arribar a portar l'arbret.  
- Associació Amics de l'Arbret d'Altea. Aquesta agrupació, constituïda com a grup de fet, sense reconeixement jurídic com a associació, vetla pel manteniment de la festa, en especial de l'Arbret de Sant Joan, participa en la supervisió del seu desenvolupament, i promou activitats de difusió i activitats complementàries que afegeixen valor a la festivitat, com la plantació de xops.  
4.d. Elements/processos (activitats i oficis)  
- Tallament i desbastat del xop amb destral, amb producció de l'arbret i de l'arbret dels infants.  
- Transport dels arbrets al muscle per les persones portadores.  
- Plantació dels arbrets mitjançant l'esforç col·lectiu coordinat de les persones portadores, amb recurs, en el cas de l'arbret dels adults, i el recurs a forques metàl·liques i maromes de cànem.  
- Distribució de vi.  
- Llançament lúdic d'aigua.  
- Gastronomia local: pa, botifarra, llonganissa, melva, sangatxo, coca a la llumà o coca a la calda, menjar típic alteà consistent en una massa fornejada amb verdures, embotits, salats i adobats (cansalada, tomaca madura, tomaca en salmorra, anxova, botifarra o llonganissa).  
- Música tradicional de dolçaina i tabalet, en especial les peces Portar l'arbret i Cucanyes.  
- Pujada de l'arbre a pols.  
4.e. Desenvolupament i seqüència temporal  
  
Actes preliminars  
Concentració dels participants i desplaçament al lloc del tallament de l'arbret.  
  
Tallà de l'arbret  
El xop es tria prèviament i el tallador és la persona encarregada d'assessorar en l'elecció de l'arbre (alt, recte i amb bona copa) i de tallar-lo a mà amb una destral. També es talla un xop més menut o un cimal de l'arbret perquè els xiquets participen de la festa.  
  
  
Part central  
Trasllat de l'arbret al muscle per les persones portadores, que fan diverses parades al llarg del camí per tal de recuperar-se de l'esforç. La comitiva està encapçalada per les majorales i els majorals que van damunt d'un camió o remolc, seguit per l'arbre menut o dels xiquets i finalment la dolçaina i tabalet que interpreten peces singulars del patrimoni musicològic local i comarcal com Portar l'arbret i Cucanyes, tot a manera de cercavila. Al llarg del camí, el públic llança aigua a la comitiva. Al crit d'Aigua i vi!, es fa un repartiment d'aigua i de vi en cànters i botiges entre les persones portadores i el públic assistent, des dels vehicles que formen part integrant de la comitiva. Entre els càntics dels participants i del públic també figuren el popular «Visca el pa, visca el vi, visca la mare que mos ha parit!», i vítols als sants titulars de la festa en què s'emmarca la celebració de l'Arbret, que en el context de la celebració adquireixen un clar significat d'exaltació de la identitat local dins de la identitat alteana. El trasllat de l'arbret s'acompanya per l'oferiment als participants d'un bon berenar basat en productes de la gastronomia popular local, com el pa, la melva, la llonganissa, la botifarra, el sangatxo o la coca a la llumà, acompanyat de begudes, entre els quals hi ha vi del terreny. A l'Arbret de Sant Joan, el berenar s'ofereix als participants abans de començar el trasllat, entre que en els arbrets de Sant Roc i Sant Lluís s'ofereixen sengles berenars, a mitjan recorregut i després de la plantà.  
  
La plantà de l'arbret  
El punt culminant és la plantà, que es realitza en un forat que es troba ja excavat en terra, protegit amb una tapadora. L'alçat de l'arbret s'efectua mitjançant la força humana. Després d'haver encarat l'extrem baix de l'arbret al forat i d'haver col·locat en el forat una planxa metàl·lica que facilita la inserció, al crit d'Amunt!, part dels portadors espenten el tronc a mà i mitjançant intervals metàl·lics produïts específicament per a l'acte, mentre altres el sostenen i estiren d'ell des de diversos punts, mitjançant maromes de cànem. Quan l'arbret ha sigut ja hissat, les maromes es lliguen als edificis de la contornada. En el cas de l'Arbret de Sant Joan, les maromes es lliguen a argolles de ferro engranades ex professo en certs edificis, i l'arbret queda plantat fins al mes d'agost, mentre que els arbrets de Sant Roc i Sant Lluís es retiren quan acaben les festes. En els tres casos, l'arbret xicotet o dels xiquets fa el recorregut davant de l'arbret gran i és plantat per la xicalla abans que aquest, sense el recurs de cordes i amb l'ajuda dels majors que els acompanyen, en una ubicació pròxima a l'arbret gran.  
  
4.f. Organització/dedicació/finançament: de l'organització de les festes de l'Arbret s'encarreguen tradicionalment els majorals de les comissions de festes de cadascun dels arbrets (Sant Joan, Sant Roc i Sant Lluís): la Comissió de Festes Sant Joan d'Altea, la Comissió Festes Sant Roc d'Altea, i la Comissió Festes de Sant Lluís Bertran d'Altea, inscrites en el Registre d'Associacions de la Comunitat Valenciana entre els anys 2013 i 2014. Aquestes comissions tenen com a finalitat la salvaguarda i la promoció de les respectives festes locals i, de manera particular, de les celebracions de l'arbret que en formen part integrant.  
  
L'Ajuntament d'Altea presta suport a les celebracions, en especial mitjançant la provisió de serveis i l'aportació de materials, com l'establiment del calendari festiu local, l'aplicació del protocol de seguretat, el tall i la regulació del trànsit rodat en els espais de la festa, la prestació d'assessorament jurídic i administratiu o la instal·lació de lavabos portàtils. L'Ajuntament col·labora de manera orgànica amb les comissions de festes a través de la Regidoria de Festes i la Junta Local Festera creada per l'Ordenança municipal de 2012. Des de fa uns anys, també participa en el desenvolupament, la salvaguarda i la promoció de la festa, en particular de l'Arbret de Sant Joan, l'Associació Amics de l'Arbret d'Altea. Aquesta agrupació, constituïda com a grup de fet, sense reconeixement jurídic com a associació, vetla pel manteniment de la festa, en especial de l'Arbret de Sant Joan, participa en la supervisió del desenvolupament de la festa, i promou activitats de difusió i activitats complementàries que afegeix valor a la festivitat, com la plantació de xops.  
  
4.g. Relació dels béns mobles i immobles o entorns d'interés vinculats  
  
Elements mobles  
- Destral.  
- Cordes de cànem per a la plantà.  
- Cànters i botiges per al vi.  
- Forques i instruments metàl·lics per a ajudar en la plantà.  
- Tapadora metàl·lica del forat on es planta l'arbret.  
- Planxa metàl·lica que s'insereix al forat per ajudar a la plantació de l'arbret.  
- Falques de fusta per a falcar l'arbret plantat.  
- Maces per a falcar l'arbret plantat.  
Elements immobles: Arbret de Sant Joan  
Carrers, places i immobles ubicats dins del nucli històric tradicional declarat bé de rellevància local, en part ubicats dins del conjunt històric d'Altea declarat bé d'interés cultural:  
- Els carrers i els espais públics del recorregut de l'arbret des de la plaça de la Creu.  
- Plaça de l'Església, enfront de l'església parroquial de la Mare de Déu del Consol.  
- Església parroquial de la Mare de Déu del Consol, declarada bé immoble de rellevància local amb la categoria de monument d'interés local.  
- Cases entorn de la plaça de l'Església.  
- Argolles de subjecció de les cordes per a hissar l'arbret, ubicades al campanar de l'església, la casa abadia, la casa que fa cantó amb el carrer Major, i el bar El Racó (antiga casa consistorial i edifici d'escoles).  
- Panell ceràmic en homenatge a la tia Currita.  
- Forat a la plaça de l'Església on es planta el xop.  
  
Elements immobles: Arbret de Sant Roc  
- Camins tradicionals, séquies, marges de pedra seca i paisatge agrícola de la partida de l'Horta i partides adjacents.  
- Antiga era enfront de l'ermita de Sant Roc.  
- Forat a l'era de Sant Roc on es planta l'arbret.  
- Ermita de Sant Roc.  
- Cases entorn de l'antiga era.  
- Elements als quals se subjecten les cordes per hissar l'arbret. Cal tindre present que l'ermita de Sant Roc i el camí de l'Horta són un bé immoble de rellevància local amb la categoria d'espai etnològic d'interés local, declaració que protegeix així mateix l'antiga era i les cases al seu voltant i al llarg del camí.  
  
Elements immobles: Arbret de Sant Lluís  
- Camins tradicionals, séquies, marges de pedra seca i paisatge agrícola de la partida del Barranquet i partides adjacents.  
- Antiga era davall de l'ermita de Sant Lluís.  
- Forat a l'era on es planta l'arbret.  
- Ermita de Sant Lluís.  
- Cases i antiga escola entorn de l'antiga era.  
- Elements als quals se subjecten les cordes per hissar l'arbret. Cal tindre present que l'ermita de Sant Lluís i l'espai on se celebra la festa són un bé immoble de rellevància local amb la categoria de lloc històric d'interés local.  
  
5. Interpretació i simbolismes  
La festivitat de l'Arbret és hereva de multitud de ritus i costums precristians molt estesos per tota Europa i la Mediterrània. Amb característiques semblants a l'Arbret, els romans celebraven la festa d'Attis, on es tallava un pi i es transportava a coll fins a les portes del temple on era plantat. La festa de l'Arbret celebra el solstici d'estiu i honra la vegetació com agraïment a la mare terra per les collites. Des de l'òptica de la celebració del producte de la fertilitat de la terra, està així mateix emparentada amb les festes arbòries de maig. L'Arbret de Sant Joan coincideix amb la celebració del naixement del Baptista, un clar exemple de cristianització de cultes pagans a la renovació de la vida i del solstici d'estiu.  
El símbol i centre de aquesta festa és l'arbre. El xop, al qual se li deixen algunes fulles verdes a l'extrem (el cop), representa l'exaltació i la renovació de la vida després de l'hivern. El xop, que en la mitologia clàssica era l'arbre consagrat a Hèrcules, símbol de la força i la valentia, és una espècie que creix molt ràpidament i es regenera amb facilitat. La fertilització de la terra que simbolitza la plantació del vigorós xop adquireix una component sacra pel fet d'escollir-se com a lloc de plantació espais públics ubicats al davant de temples cristians, o al seu costat. El fet que el xop que fecunda simbòlicament la terra mitjançant la seua plantació siga traslladat pels joves i les joves de la població associa la fertilitat agrícola amb el vigor juvenil. No debades, els participants solen veure en el xop un gran símbol fàl·lic, de manera que l'acte de la plantació representaria una còpula revivificadora i potenciadora de la fertilitat de la terra i de la joventut que ha de perpetuar la comunitat.  
  
A més d'aquests simbolismes primaris, les Festes de l'Arbret ha anat adquirint noves significacions, algunes diluïdes o perdudes amb el pas del temps, mentre que altres han sorgit en el passat recent. Així, Jaume A. Martínez ha assenyalat en Matèria d'Altea. Carta pobla de 1617, treball publicat l'any 2017, que l'Arbret de Sant Joan pogué adquirir en el segle XIX un caràcter de celebració antisenyorial, en escollir-se la data tradicional de pagament dels impostos en l'antic règim per a tallar el xop, ben probablement en la reserva del marqués. D'ençà de la Transició democràtica, quan el redreç de la cultura valenciana esdevingué expressió de la recuperació general de les llibertats, les Festes de l'Arbret han adquirit un clar simbolisme valencianista.  
  
  
6. Percepció i implicació de la població i grau d'obertura al públic  
  
Les Festes de l'Arbret van ser considerades originalment una festa dels llauradors. Amb el declivi de l'activitat agrícola, les festivitats patiren un acusat deteriorament, i quedaren associades a trets negatius, que li valgueren la consideració popular de festa de l'embriaguesa. La Transició democràtica afegí noves dimensions a la percepció pública de les Festes de l'Arbret, algunes passatgeres (festa de hippies) i altres de més permanents (festa progressista de reivindicació valencianista). En l'actualitat, les Festes de l'Arbret han esdevingut una festa popular, oberta i participativa, amb una molt forta càrrega lúdica i de celebració de les identitats locals (de barri i de població), i de la valencianitat.  
  
Les Festes de l'Arbret, totalment obertes a la participació dels veïns i les veïnes que no estan formalment integrats en les comissions de festes, i dels visitants forasters, no sols com a públic sinó com a participants, gaudeixen d'una gran popularitat a Altea, en especial entre els col·lectius més directament relacionats amb les celebracions, com els joves o el veïnat del cas antic d'Altea i de les partides rurals de Sant Roc i el Barranquet.  
  
7. Salvaguarda  
7.a. Protecció administrativa: les Festes de l'Arbret gaudeixen de la protecció que es deriva de l'Ordenança municipal reguladora de las festes majors d'Altea en vigor, aprovada pel Ple de Ajuntament d'Altea en sessió celebrada el 4 de setembre de 2012 i publicada en el Butlletí de la Província d'Alacant número 183, de 24 de setembre de 2012.  
  
7.b. Agents i metodologia de transmissió: les festes de l'Arbret d'Altea es caracteritzen per l'alt grau d'informalitat dels seus mecanismes de transmissió. No hi ha una nòmina de portadors autoritats que excloga les persones que no formen part de les comissions de festes de la participació en les celebracions, a cap nivell; com tampoc no es realitzen assaigs preparatoris de la festa, per a l'ensinistrament dels portadors. La transmissió de les Festes de l'Arbret d'Altea es produeix, doncs, mitjançant la incorporació directa al col·lectiu de persones portadores dels diferents arbrets, en el context de la celebració de la festa.  
  
7.c. Altres accions de salvaguarda: les comissions festeres potencien la transmissió de les Festes de l'Arbret mitjanant la institució de l'arbret menut o dels xiquets. Aquests infants s'incorporen a la festa de la mà dels seus pares després d'haver estat espectadors i acompanyants infantils.  
7.d. Identificació de riscos i diagnòstic: les Festes de l'Arbret d'Altea no es troben en l'actualitat exposades a risc de desaparició per manca de popularitat o de participació ciutadana. Tanmateix, una intensificació en les regulacions mediambientals podria posar en perill la continuïtat de la festa si es produïra una prohibició absoluta de la tala dels xops.  
Per altra part, les comissions festeres, l'Ajuntament i els Amics de l'Arbret treballen en estreta col·laboració per a controlar qualsevol risc que amenace amb la desvirtuació de les festes, com ara el que podria derivar-se dels excessos en la ingesta alcohòlica. També es perceben, però, alguns riscos que podrien afectar negativament les festes, com podrien ser els derivats de la massificació de les celebracions; de la temptació de la seua turistificació; de la pèrdua del protagonisme de la portada de l'arbret enfront d'altres elements de la festa, com el llançament de l'aigua; o de la intrusió en les festes d'altres manifestacions festives de caràcter privat, sense significació comunitària, com els comiats de solter.  
7.e. Objectius, estratègies i accions proposades per la salvaguarda  
- Es considera necessària l'obtenció d'una protecció jurídica patrimonial de les Festes de l'Arbret per contribuir a la seua salvaguarda i perduració, enfront de qualsevol risc que amenace la seua continuïtat.  
- Cal impulsar una adequació de les normatives reguladores en matèria de tales per tal de permetre la tala de xops per a la celebració de les Festes de l'Arbret.  
- S'ha de fomentar la plantació de xops per part de les comissions festeres i els Amics de l'Arbret.  
- Cal establir zones de plantació de xops al terme municipal on s'assegure la possibilitat de tallar exemplars anualment per a l'Arbret de Sant Joan, l'Arbret de Sant Roc i l'Arbret de Sant Lluís.  
  
- S'ha de potenciar la participació activa de la dona, que ja té accés ple a la celebració de la festa, en especial pel que fa a l'exercici del rol de dona portadora de l'arbret.  
- Convé promoure l'estudi de les Festes de l'Arbret, amb l'objectiu d'identificar els elements immaterials, mobles i immobles que han estat tradicionalment parts integrants, i d'establir proteccions específiques d'aquells que tinguen rellevant valor patrimonial i que no siguen beneficiaris en l'actualitat de cap règim de tutela.  
- Cal fomentar entre el públic assistent l'acció d'agafar-se a l'arbre o de portar l'arbre durant el trasllat com a fet cabdal de la festa.  
  
- S'ha de subratllar la singular rellevància de la presència de la xirimita i el tabalet, de la interpretació de Portar l'arbret, i del berenar amb productes de la gastronomia popular local.  
- És necessari i un protocol de supervisió periòdica de l'estat de les maromes de cànem utilitzades per la plantà de l'arbret.  
- S'han d'establir i d'aplicar protocols de seguretat en el tallament, el transport i la plantà de l'arbret.  
- Cal establir un protocol que permeta debatre qualsevol projecte d'innovació abans de la seua implementació, dins les comissions festeres, amb la participació de l'Ajuntament, d'Amics de l'Arbret, i de la societat civil alteana en general.  
- Convé impulsar la promoció i difusió de les Festes de l'Arbret, dins i fora d'Altea.  
- Interessa establir mecanismes de comunicació periòdica i de cooperació cultural entre els tres arbrets que se celebren a Altea.  
- És d'interés estratègic l'impuls de l'establiment de contactes amb altres llocs on se celebren festes arbòries semblants a les Festes de l'Arbret d'Altea.