Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8295, del 15-05-2018 (2018/4023)

RESOLUCIÓ de 18 d'abril de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 9/11-EAE Villargordo del Cabriel.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8295

Data del DOGV
:   15-05-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/4023


Data del document
:   18-04-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Villargordo del Cabriel
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 18 d'abril de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 9/11-EAE Villargordo del Cabriel. [2018/4023]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la Declaració ambiental i territorial estratègica, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la Declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 9/11-EAE Villargordo del Cabriel.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Tràmit: avaluació ambiental de pla.  
Promotor: Ajuntament de Villargordo del Cabriel.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Localització: terme municipal de Villargordo del Cabriel (València).  
  
Expedient: 9/2200-TNU.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 22 de març de 2018, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de la Declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Villargordo del Cabriel, en els termes següents:  
A la vista de la data d'informació pública (que més endavant es detalla) i conforme al que s'estableix en la disposició transitòria primera de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (d'ara en avant, LOTUP), a aquest Pla li és aplicable la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, desenvolupada a la Comunitat Valenciana per l'esmentada LOTUP.  
L'objecte de la Declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària conforme a la LOTUP. Per a això, verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, establint, si escau, les condicions finals que s'hagen d'incorporar en aquest prèviament a la seua aprovació.  
El 27 de juliol de 2017, l'Ajuntament remet la proposta del Pla general estructural i el seu expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica. Els continguts d'aquests documents són els següents:  
I. Documentació sense eficàcia normativa:  
1. Memòria informativa.  
2. Memòria justificativa.  
3. Plànols d'informació.  
4. Estudis complementaris:  
- Estudi ambiental i territorial estratègic.  
- Estudi de paisatge.  
- Informe de viabilitat econòmica.  
- Memòria de sostenibilitat econòmica.  
- Estudi de trànsit, mobilitat i transport.  
- Estudi d'habitatge i sòl per a activitats econòmiques.  
- Estudi acústic.  
- Estudi de recursos hídrics.  
- Informe d'afeccions a Xarxa Natura 2000.  
5. Expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
  
II. Document amb eficàcia normativa:  
1. Plànols d'ordenació estructural.  
2. Normes urbanístiques.  
3. Fitxes de zones d'ordenació estructural.  
4. Fitxes de gestió.  
5. Programes de paisatge.  
6. Catàleg de proteccions.  
  
III. Expedient municipal Pla segona versió preliminar:  
- Certificat de l'Acord de 3 de juliol de 2017 d'aprovació proposta Pla general estructural i de resolució i adaptació a informes de la segona versió preliminar del pla.  
- Anunci DOGV, exposició pública.  
- Informe del redactor del Pla respecte a les al·legacions i documentació rebuda.  
- Justificants de les consultes efectuades.  
- Còpia d'informes rebuts en la fase de consultes.  
  
A) Anàlisi del procés d'avaluació.  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici. 19/01/11  
Emissió del document de referència   
(equival al document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic). 21/10/13  
Participació pública i consultes de la primera versió preliminar del pla, de l'EATE i resta de documentació exigible, durant un període de 60 dies.  
Data de publicació en el DOGV: 03/08/15  
Participació pública i consultes de la segona versió preliminar del pla, de l'EATE i resta de documentació exigible, durant un període de 45 dies.  
Data de publicació en el DOGV: 30/03/17  
Ple municipal d'aprovació de proposta del PGE amb les modificacions derivades d'exposició al públic i consulta a administracions públiques i entitats subministradores interessades. Es faculta l'alcalde perquè remeta a l'òrgan ambiental la proposta de Pla. 03/07/17  
  
  
En el certificat de l'acord d'aprovació de la proposta de Pla general estructural de 3 de juliol de 2017 s'indica que atenent al resultat de la participació ciutadana de la primera versió preliminar del Pla (3.08.2017) i els informes emesos, l'Ajuntament va elaborar i va aprovar una segona versió preliminar el 21 de març de 2017.  
En el segon termini d'exposició pública s'indica que consta certificat de secretaria d'intervenció de no presentació en termini d'al·legacions pels ciutadans.  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
B.0) La informació territorial.  
El terme municipal de Villargordo del Cabriel pertany a la comarca de Requena-Utiel o La Plana d'Utiel-Requena, en el límit de la província de València amb la regió natural de la Manxa, i compta amb una superfície de 71,60 km².  
Villargordo del Cabriel limita al nord amb Camporrobles i Fuenterrobles; a l'est i al sud amb Venta del Moro i a l'oest amb la comarca de La Manchuela de la província de Conca.  
La regió de La Plana d'Utiel, que fins al segle XIX va pertànyer a Castella, forma un altiplà relativament pla, amb una altitud mitjana de 750 msnm de tradició agrària dedicada al cultiu de la vinya i a la producció vitivinícola (DO Utiel-Requena).  
El clima és continental atenuat, és a dir, amb influència mediterrània, amb hiverns molt freds i prolongats amb gelades tardanes, estius calorosos amb tempestes estivals i calamarsades.  
L'ETCV inclou aquest municipi en l'àrea funcional d'Utiel-Requena que inclou també la Vall de Cofrents-Ayora i el Racó d'Ademús.  
El municipi de Villargordo del Cabriel se situa en aquest altiplà localitzat en els contraforts més sud-orientals de la serralada Ibèrica, en les serres del Bicuerca i del Rubial i es caracteritza per presentar una fisiografia ondada, que es va fent més forta i soscavant cap a l'oest on el relleu és muntanyenc.  
El terme està limitat a l'oest pel riu Cabriol i l'embassament de Contreras. La zona septentrional presenta una xarxa de barrancs de major recorregut que desemboquen en l'embassament, mentre que en la meridional el llit més important és el barranc de Moluengo que tributa al riu.  
La vegetació natural com bé descriu i analitza l'EATE està present majoritàriament en l'oest del terme municipal i està dominada per pinedes de pi blanc (Pinus halepensis) i coscollars (Quercus coccifera) amb zones de carrasques més puntuals (Quercus ilex ssp. rotundifolia). Entorn de l'embassament, i en ser els substrats materials triàsics del Keuper, és de destacar la vegetació gipsícola.  
Gran part del municipi (meitat oest) està afectada per figures de protecció ambiental de nivell supramunicipal: PORN i PRUG del Parc natural de les Gorges del Cabriol, ZEPA i ZEC Gorges del Cabriol.  
El nucli urbà de Villargordo se situa en una posició central en el terme municipal, mentre que el poblat de Contreras es localitza al costat del riu aigües sota la presa.  
Villargordo del Cabriel ha tingut una evolució demogràfica irregular en els últims anys, amb 688 habitants en 2010, però que mostra un cim de 770 habitants en 2011 (Font: IVE); no obstant això, la projecció de població a curt termini és de 653 habitants en l'any 2015.  
Al municipi s'accedeix a través de l'autovia A-3 que ha suposat una millora quant a l'accessibilitat, i dista uns 100 km de València. També la línia de gran velocitat (AVE) Madrid-València travessa el seu territori, amb diversos túnels i un viaducte, en direcció a La Meseta.  
B.1) Planejament vigent  
L'instrument de planejament vigent en Villargordo del Cabriel són les Normes subsidiàries de planejament aprovades definitivament el 22 de juliol de 1985, que han sigut modificades puntualment en dues ocasions i també a través del Pla parcial i homologació del sector El Toro, aprovat el 31 de juliol de 2006 (r/n: exp. 203/4264-FEE, DIA acceptable d'1.06.2006).  
La descripció de les Normes subsidiàries i de la situació actual és la següent:  
1. Sòl urbà residencial.  
- Zona I. Nucli: àrea de major antiguitat.  
- Zona II. Eixample: àrea d'ampliació, fonamentalment cap al sud i l'est. Presenta importants bosses sense edificar ni urbanitzar, problemes d'integració paisatgística amb el nucli històric i l'entorn rural, i molèsties per trànsit i soroll.  
- Zona III. Industrial i de serveis: equipaments en zones urbanes.  
  
- Zona IV. Zona verda: en nucli urbà.  
- Zona V. Esportiu: camp de futbol i pistes esportives.  
- Zona VII. Xarxa viària: xarxa viària principal i xarxa per als vianants.  
- Zona VIII. Serveis urbans de carreteres: àrea al costat de l'N-III, al sud-est del nucli. Estació de servei i naus magatzem.  
- Zona XIV. Serveis agropecuaris: zona de magatzematge de maquinària agrícola i productes agrícoles i estabulacions de xicoteta quantia, exceptuant-ne porcí. En la vora oest del nucli urbà.  
Poblat de Contreras, sense delimitar en l'actual planejament: zones de nucli, institucional i de serveis, industrial i xarxa viària principal.  
2. Sòl urbanitzable.  
- Sector industrial El Toro: amb una sola nau industrial i àmplies superfícies sense urbanitzar.  
3. Sòl no urbanitzable.  
- Zona comuna: entorn del nucli urbà en totes direccions, amb una superfície relativament reduïda.  
- Zona IX. Agrícola: agricultura de secà o extensiva. Amb la modificació núm. 2 es van distingir dues subzones, A i B, la diferència de les quals radica en la distància de l'edificació a sòl urbà residencial.  
- Zona X. Ramadera forestal: ramaderia extensiva, pastures i activitats forestals.  
- Zona XI. Protecció forestal: activitats forestals i d'esbarjo en la naturalesa. Amb la modificació núm. 1 es va eliminar part d'aquesta en la zona de les rambles de Canalejas i de Terzaga (zona de Los Llanos) per considerar-la majoritàriament agrícola.  
- Zona XII. Protecció de regadiu: xicoteta àrea de 6.000 m² enclavada en sòl urbà, que s'hi va incorporar amb la modificació núm. 2. Està urbanitzada i parcialment edificada.  
- Zona XIII. Proteccions especials: subzones. Recull proteccions per aplicació de la normativa sectorial, afegint la protecció als jaciments arqueològics de radi 50 metres i a les vistes panoràmiques en les zones de protecció de carreteres.  
· Llits fluvials i d'interés paisatgístic.  
· Protecció de vistes panoràmiques.  
· Jaciments arqueològics.  
· Infraestructures de carreteres.  
· Cementeri.  
· Canyades i vies pecuàries.  
  
Imatge I ?Planejament vigent. Sòl urbà (SU), sòl urbanitzable industrial (SUZ I), sòl no urbanitzable comú (SNU C), sòl no urbanitzable agrícola A i B (SNU Agric-A i SNU Agric-B), sòl no urbanitzable ramader-forestal (SNU R-F), sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNU P-F) i sòl no urbanitzable protecció riu (SNU P-Rius).  
  
  
B.2) Antecedents. Resum del document de referència.  
B.2.1) Alternativa proposada en el document consultiu.  
El document remés contenia un estudi d'alternatives parcials dividit per zones, en què es descriu per a cadascuna d'aquestes els seus problemes actuals i possibles alternatives o propostes. No es plantejava per tant una única proposta global tancada, sinó que exposa les possibles accions i/o decisions urbanístiques a adoptar pel pla.  
Les diferències amb el planejament vigent són:  
- Adequació de la delimitació de les àrees a la cartografia del nou pla, amb major precisió.  
- Ampliació del sòl urbanitzable residencial en la vora est del nucli, amb una densitat mitjana similar a la del sòl urbà confrontant, sense delimitar.  
- Proposta de reordenació de la zona industrial sector El Toro.  
- En el sòl no urbanitzable es distingeixen les qualificacions següents:  
· SNU comú:  
- Comú A: a l'est del nucli urbà com a zona de possible expansió residencial o de possible valor estratègic per a actuacions d'interés de la població.  
- Comú B: zones reservades per a dotacions com el cementeri i depuradora i les seues ampliacions. Es proposa aquesta zona amb ús admissible industrial i/o terciari per a l'excepcional implantació d'activitats segons la LSNU, i es localitza al sud del nucli urbà i comprén tres àmbits contigus: un situat al nord de l'antiga N-III entre el sòl urbà i el sector El Toro, amb una superfície d'11,1 ha; un altre major, situat entre l'antiga N-III i l'A-3 amb una extensió de 68,3 ha; el tercer, de menor grandària, es localitza en la zona del Rubial, al sud de la A-3 al costat del nus d'enllaç, i té unes 10,1 ha.  
· SNU protegit: va suposar ampliar les proteccions, afegint-hi noves categories:  
- SNUPE, protecció especial: àrees de protecció ambiental supramunicipal, fonamentalment PORN de les Gorges del Cabriol. Aquesta protecció se superposa a unes altres: SNUPF i SNUPP.  
- SNUPF, protecció forestal: terrenys forestals i xicotets enclavaments agrícoles.  
- SNUPP, protecció agrícola-paisatgística: inclou terrenys agrícoles tradicionals en els vessants de les zones forestals i com a zona d'amortiment a elles.  
- SNUPA, protecció agrícola: sòls amb ús agrícola sense altres valors especials, zona nord-est del municipi.  
- SNUPB, protecció llits i barrancs.  
- SNUPH, protecció de recursos hídrics: radi de protecció entorn de pous i fonts. De 300 metres entorn de pous proveïment per a la població i de 100 metres per a la resta.  
- SNUPC, protecció cultural: elements inclosos en el Catàleg de Béns i Espais Protegits.  
- SNUPI, protecció d'infraestructures: carreteres, ferrocarrils, vies pecuàries i línies d'alta tensió, i les seues zones de protecció.  
Poblat de Contreras. Delimitar l'àrea edificada amb el sòl dotacional necessari, completar les seues dotacions i les obres d'urbanització necessàries, establir mesures de gestió per a garantir la seua conservació.  
No s'aportaven superfícies de classificació o qualificació del sòl, encara que sí que es reflecteix en un plànol l'ordenació territorial proposada. El mesurament aproximat sobre l'esmentada plana, del sòl urbà i de les propostes de possible creixement o canvi d'ús del sòl, contingudes en el document, aporta la informació següent:  
  
Sòl urbà 365.000 m²  
Ús industrial sector El Toro 75.000 m²  
   
SNUCA - Comú admissible ús residencial 264.000 m²  
SNUCB - Comú admissible ús industrial-terciari 794.000 m²  
  
  
  
  
Imatge II ?Proposta de document consultiu. Sòl residencial (R), sòl industrial (I), sòl no urbanitzable comú A, sòl no urbanitzable comú B, sòl no urbanitzable protecció agrícola (SNU PA), sòl no urbanitzable protecció agrícola paisatgística (SNU PP) i sòl no urbanitzable protecció forestal (SNU PF).  
  
  
B.3) Continguts concordes amb el document d'abast  
En el document denominat «expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica» s'adjunta informe de com es va incorporar el que s'indica en el document de referència (assimilat al DA) en la proposta del pla i en la resta de documentació.  
Es considera que, en línies generals, s'han seguit les indicacions del document de referència; no obstant això, en algunes qüestions s'estima necessari efectuar correccions que s'argumenten en la present Declaració ambiental i territorial estratègica i s'incorporen com a determinacions finals.  
La documentació aportada permet efectuar una avaluació dels impactes en l'àmbit de pla i establir determinacions finals a incorporar al pla, si escau.  
B.4) Continguts concordes amb l'annex VII de la LOTUP.  
- L'EATE presentat conté tots els epígrafs i continguts assenyalats en l'annex VII de la LOTUP.  
- Les mesures de prevenció i correcció dels efectes proposades són fonamentalment aplicables a la fase de projectes.  
- Respecte a les mesures de seguiment es refereixen fonamentalment a la fase de projectes i, no obstant això, els indicadors proposats són més genèrics, propis de la fase de pla.  
B.5) Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.  
B.5.1) Objectius.  
D'acord amb la documentació presentada, els objectius del pla es reflecteixen en les directrius del desenvolupament territorial i, subsidiàriament, en la memòria justificativa del pla. Entre els relatius a la sostenibilitat destaquen els següents:  
- Utilització racional del sòl.  
- Ús eficient dels recursos hídrics i protecció de la seua qualitat.  
- Protecció del medi natural.  
- Conservació i posada en valor del patrimoni cultural.  
- Revitalització del patrimoni rural.  
- Prevenció de riscos naturals i induïts.  
- Protecció del paisatge.  
D'acord amb la memòria justificativa, entre els objectius prioritaris del pla destaquen:  
- La conservació i potenciació dels valors ambientals d'interés, fent compatible amb aquests el desenvolupament desitjat.  
- Propiciar una major diversificació de l'economia, desenvolupant els sectors terciaris i de serveis al costat dels industrials o vinculats a l'agricultura existent com a complement de l'economia local.  
- Ús racional del sòl.  
B.5.2) Infraestructura verda.  
L'article 19 bis de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge (afegit per la Llei 12/2009, de 23 de desembre) introdueix en la normativa urbanística el concepte d'infraestructura verda, i en el Decret 1/2011 de l'ETCV van ser concretats els seus elements. Els articles 4 i 5 de la LOTUP són els que en la legislació vigent defineix el seu concepte, les seues funcions i els espais que la integren.  
En la documentació s'adjunten plànols amb la delimitació de la infraestructura verda, i també la seua descripció i la seua regulació.  
Referent a això, es considera necessari incorporar les consideracions efectuades en l'informe del servei d'infraestructura i paisatge, com més endavant s'exposarà.  
B.5.3) Principals modificacions introduïdes respecte al planejament vigent.  
Es compara l'alternativa proposada (alternativa 3, Pla general estructural, 2017) amb el planejament vigent:  
- Adaptació del document a la LOTUP, i en particular a la denominació de zones d'ordenació rural.  
- Actualització i millora de la cartografia base del pla.  
- Adaptació del document al Reglament, pel qual es determina la referenciació cartogràfica i els formats de presentació dels instruments de planificació urbanística i territorial de la comunitat Valenciana (Decret 74/2016, de 10 de juny, del Consell).  
- Redelimitació del sòl urbà residencial, eliminant àrees que no són convenients urbanitzar per la seua topografia, completant-les amb reserves dotacional en sòl no urbanitzable per a donar continuïtat a la seua xarxa viària i facilitar la seua integració paisatgística, i afegint àrees de vora per a completar illes de cases.  
Es produeix una reducció del sòl urbà residencial de 293.510 m² del planejament vigent a 268.924 m² en el planejament proposat.  
  
- Creació de sòl urbanitzable residencial (SR-1) a l'est i sud-est del nucli urbà, connectant amb l'àrea urbana terciària adjacent amb l'N-III. Suposa una superfície nova de 48.162 m².  
- Reordenació de la zona industrial (sector El Toro), diferenciant el que és edificat i urbanitzat de la resta urbanitzable, redelimitant-lo per a adaptar-se a les condicions del terreny i evitar zones on es produirien grans moviments de terres i impacte visual negatiu.  
El sòl industrial, tant urbà i urbanitzable en el municipi, passa de 87.903 m² a 48.743 m².  
- Es redueix considerablement el sòl no urbanitzable no protegit, passant de 75.544.073,88 m² actuals a només 692.347,30 m². Això és a causa que quasi la totalitat dels SNU comú subzona A, subzona B i ramader-forestal de l'actual planejament passen a tindre algun tipus de protecció. L'actual sòl no urbanitzable comú redueix la seua superfície i es concentra a l'est i sud del nucli urbà, sense distinció de subzones, denominant-se zona rural agropecuària.  
- Protecció de la trama urbana del poblat de Contreras, adequant la seua ordenació a la realitat en les àrees edificades i urbanitzades, millorant les seues dotacions dins el sòl no urbanitzable i en coherència amb la seua situació enclavada en el Parc Natural de les Gorges del Cabriol. Aquesta zona es denomina zona rural protegida natural legislació mediambiental, poblat de Contreras (GRM-FD-MY-YV). En la normativa es proposa un programa de minimització d'impactes a través d'un pla especial.  
- El sòl no urbanitzable protegit ha augmentat considerablement, passant de 15.840.106,58 m² a 88.617.931,92 m². El SNUP forestal actual es manté en quasi la seua totalitat, que passa a denominar-se zona rural amb protecció natural bé per legislació ambiental o en molta menor mesura per protecció natural municipal. L'increment del sòl no urbanitzable protegit es produeix bàsicament a costa de l'actual SNU comú subzona A, encara que també afecta altres sòls no urbanitzables no protegits i fins i tot a sòl no urbanitzable de protecció forestal actual. Aquests últims sòls passen a denominar-se zona rural protegida municipal (ZRP-AGR i ZRP-NA-MU).  
Existeixen altres proteccions que abasten menys superfície com: protecció de llits, carreteres, vies pecuàries, transports, patrimoni cultural.  
Es creen proteccions per riscos, per hàbitats protegits i per pous i fonts que se superposen a altres qualificacions. En riscos es distingeixen les següents: d'inundació, d'erosió potencial molt alta i de despreniment.  
  
Planejament Vigent   
(m²) Proposat  
(m²) Increment %  
TOTAL SÒL URBÀ 354.263,69 087.784,89 0,05  
Residencial 293.510,55 282.370,63 8,38  
Industrial 13.389,64 19.840,80 48,18  
Terciari 47.363,69 46.090,76 2,69  
   
TOTAL SÒL   
URBANITZABLE 74.513,69 77.064,77 3,42  
Residencial 0,00 48,162,43 €  
Industrial 74.513,69 28.902,34 61,21  
Terciari 0,00 0,00 0,00  
   
TOTAL SÒL   
NO URBANITZABLE 57.273.197,46 58.168.983,22 0,02  
Comú 20.158.131,94 645.582,30 97,49  
Protegit 08.542.454,58 04.397.303,92 61,27  
   
Total sòl residencial 293.510,48 175.483,76 8,03  
Total sòl industrial 87.903,33 48.743,14 44,55  
Total sòl terciari 47.363,69 46.090,76 2,69  
Nombre d'habitatges nous totals 554,00 582,00 1,05  
Nombre d'habitatges HPP nous 0,00 94,00 €   
Nombre habitants 1.384,00 1.423,00 1.03  
   
TOTAL DOTACIONS XARXA 1a 54.265,27 92.991,66 71,36  
Zones verdes 32.597,66 36.925,67 13,28  
Equipaments 13.182,33 46.036,31 249,23  
Xarxa viària 8.485,28 10.029,68 18,20  
   
Sector residencial-1 (SR-1)   
Superfície (m²) 48.162,43   
Nombre habitatges totals 219,00   
Sostre poblacional (habitants) 316,00   
IEB (m²t/m²s) 0,35   
   
Sector industrial-1 (SI-1)   
Superfície (m²) 28.902,34   
IEB (m²t/m²s) 0,29   
  
  
En relació a la normativa urbanística i les directrius estratègiques proposades:  
En línies generals, es consideren adequades ambientalment, tant les condicions generals establides per als diferents usos com les directrius estratègiques per al desenvolupament territorial.  
Respecte al sòl no urbanitzable s'estableixen unes ordenances generals per a zones rurals que s'estimen, en línies generals, adequades ambientalment, i de les quals es destaca el següent:  
- En les àrees que se superposen diverses zones de protecció s'hauran de complir les limitacions derivades de totes elles.  
- Per a la ramaderia intensiva, la distància mínima a sòl urbà i urbanitzable per a explotacions de ramaderia ovina i caprina serà de 700 metres i per a explotacions de ramaderia porcina o similars de 2.000 metres.  
- Per a habitatge aïllat i familiar s'ha de complir, entre unes altres, les condicions següents:  
· Parcel·la mínima: 15.000 m².  
· Distància mínima a sòl urbà o urbanitzable de 500 metres.  
· No s'admetrà la formació de nucli urbà.  
· Haurà d'estar vinculada als usos agropecuaris o forestals en una superfície no inferior a la parcel·la mínima de cultiu.  
- Per a activitats extractives, la distància mínima a qualsevol ús residencial serà de 500 metres, sense perjudici de les que puguen resultar per aplicació de la llicència d'activitats, conforme a l'establit en l'article 197.c de la LOTUP.  
- S'estableixen les diferents zones rurals definint-se l'objecte i aplicació i les condicions per als usos permesos, establint-se també les fitxes de les diferents zones amb els usos dominants, compatibles i incompatibles, i també les condicions dels usos permesos i les ordenances generals i particulars a aplicar.  
· SNU comú agropecuari (ZRC-AG): es tracta d'una zona sense especials valors per a la seua protecció.  
L'ús dominant és l'agrícola i els compatibles són tots els de l'article 197:  
- Construccions i instal·lacions agrícoles, ramaderes, cinegètiques o forestals.  
- Habitatge aïllat i familiar.  
- Explotació de pedreres, extracció d'àrids i terres o de recursos geològics, miners o hidrogeològics.  
- Generació d'energia renovable.  
- Activitats industrials i productives.  
- Activitats terciàries o de serveis:  
· Establiments d'allotjaments turístics i restauració.  
· Centres recreatius, esportius, d'oci, i també instal·lacions d'empreses dedicades al turisme i d'aventura.  
· Campaments de turisme i instal·lacions similars o equivalents de caràcter turístic.  
· Activitats culturals i docents, assistencials, religioses i benèfiques, centres sanitaris i científics, i serveis funeraris i cementeris.  
  
· Plantes per al tractament, valorització, depòsit i eliminació de residus.  
· Obres, infraestructures i instal·lacions pròpies de les xarxes de subministraments, transports i comunicacions.  
· Estacions de subministrament de carburants i àrees de servei de les carreteres.  
· Estacionament de maquinària i vehicles pesats.  
Solc no urbanitzable protegit agrícola (ZRP-AG): es protegeix pel seu valor agrícola, com a paisatge tradicional i per la seua contribució a la conservació del medi natural. Els usos permesos hauran d'estar directament relacionats amb el cultiu desenvolupat en el mateix terreny, o amb la utilització, aprofitament o captura de recursos naturals.  
  
Com a ús dominant l'agrícola i com a compatibles els inclosos en l'article 197.  
En les condicions per als usos permesos s'estableix que hauran d'estar directament relacionats amb el cultiu desenvolupat en el mateix terreny, o amb la utilització, aprofitament o captura de recursos naturals.  
  
Sòl no urbanitzable protecció natural (ZRP-NA): es protegeix pel seu ús forestal i el seu valor paisatgístic, i comprén els terrenys inclosos dins l'àmbit del PORN de les Gorges del Cabriol que es delimita com subzona de legislació mediambiental (ZRP-NA-LG) i gran part dels terrenys forestals situats fora de l'àmbit del PORN al llarg de tot el municipi que es delimiten com subzona municipal (ZRP-NA-MU).  
  
Dins d'aquestes dues subzones es distingeixen:  
1. ZRP-NA-LG:  
1.1. Hàbitats prioritaris.  
1.2. Poblat de Contreras.  
2. ZRP-NA-MU:  
1.1. Hàbitats prioritaris.  
Respecte a la seua regulació en la normativa, s'indica el següent: d'una banda, en la seua fitxa de zona s'indica que l'ús dominant serà el forestal i compatibles els de l'article 197 de la LOTUP, i de l'altra, s'estableix amb caràcter general, respecte a les condicions per als usos permesos:  
1. Hauran d'estar directament relacionats amb l'ús forestal dominant.  
2. Com a ús agrícola o ramader intensiu només s'admeten els actuals, no permetent-se noves transformacions ni construccions excepte les necessàries per al seu manteniment.  
En la subzona ZRP-NA-LG, serà aplicable la legislació mediambiental relativa al PORN i PRUG de les Gorges del Cabriol i les normes de gestió de la ZEC. En la subzona d'hàbitats protegits s'estableix una regulació específica amb la finalitat de la conservació d'aquests. Respecte a la subzona de poblat de Contreras té una regulació específica en el qual s'admet l'ús residencial sense admetre's nous habitatges en el seu àmbit i proposant-se un programa i pla especial de minimització d'impactes, per a dotar-lo de les infraestructures i serveis públics, reduint la seua afecció al medi ambient. El desenvolupament d'aquest programa requerirà declaració d'impacte ambiental i estudi d'integració paisatgística entre uns altres.  
En la subzona ZRP-NA-MU, s'indica específicament que serà aplicable el Pla especial de protecció El Mogorrito, en tramitació, en l'àmbit del referit pla, però no s'hi aporta la normativa que regirà en aquest.  
  
- Sòl no urbanitzable protecció per afeccions (ZRP-AF): es tracta de zones protegides per presentar afeccions territorials de béns i infraestructures, per al millor ús i conservació d'aquestes. Existeixen diferents subzones: carreteres, llits, vies pecuàries, patrimoni cultural, transports i unes altres. Els usos dominants seran l'agrícola i el forestal, i com a compatibles, els de l'article 197 de la LOTUP, apartats:  
  
a: Construccions i instal·lacions agrícoles. Ramaderes, cinegètiques o forestals.  
c: Explotacions de pedreres, extracció d'àrids i de terres o de recursos geològics, miners o hidrogeològics.  
d: Generació d'energia renovable.  
Excepte els indicats com a incompatibles en la seua legislació sectorial.  
- Sòl no urbanitzable protegit per riscos (ZRP-RI): es tracta de zones protegides per riscos ambientals acreditats en estudis territorials per a previndre'ls i evitar que s'incrementen. Els usos dominants són l'agrícola i el forestal i com a compatibles els inclosos en l'article 197 amb les condicions establides en la normativa urbanística. Existeixen diferents subzones: risc d'inundació, risc d'erosió potencial molt alta i risc de despreniment.  
  
  
Imatge III -Planejament proposat. Composició pròpia a partir de plànols d'ordenació de detall I.J-5.0.0 a U.E.5.1.7. Zona urbanitzada (ZUR), Zona urbanitzades industrials i zona nou desenvolupament industrial (I), zona rural comuna agropecuària (ZRC-AG), zona rural protegida agrícola (ZRP-AG), zona rural protegida natural legislació ambiental (ZRP-NA-LG) i zona rural protegida natural municipal (ZRP-NA-MU).  
  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
En la documentació remesa consten els informes i les al·legacions rebuts i la resposta a aquests, i també s'indica com s'han integrat.  
C.1) Fase de posada a la disposició del públic.  
Durant el termini d'exposició al públic del 30 d'agost de 2015 (DOGV) d'acord amb la documentació presentada només es va produir una al·legació, del Sr. José María León Feliu, en relació amb la valoració patrimonial de la Casa Zapata i la seua protecció integral, en la qual sol·licita que es retire la proposta d'aquesta com a bé de rellevància local i la seua protecció integral, en considerar-la injustificada. El promotor respon a través dels redactors que sí que està justificada i que se sotmetrà al que establisca la Conselleria de Cultura.  
  
Durant el segon termini d'informació pública de 30 de març de 2018 no es va produir al·legació, d'acord amb el que s'indica en la documentació presentada.  
Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor  
Durant la primera informació pública es van rebre informes dels organismes i departaments següents:  
  
Data informe Administració pública consultada  
03/09/15 Iberdrola, SA  
10/11/15 Xarxa Elèctrica, SA  
17/08/15 Adif  
14/10/15 Servei d'Ordenació del Territori  
22/10/15 Direcció General de Salut Pública  
10/11/15 Xarxa Elèctrica d'Espanya  
30/01/17 Servei de Gestió de Residus  
14/10/15 Servei Territorial de Cultura i Esport  
17/09/15 Servei de Vida Silvestre  
21/08/15 Subdirecció General d'Emergències i Planificació  
02/11/16 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
23/10/15 Ministeri de Foment  
11/11/15 Servei d'Infraestructures de la Conselleria de Cultura  
01/10/15 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
08/09/15 Diputació de València  
18/09/15 Subdirecció General de Comerç i Consum  
06/10/15 EPSAR  
  
  
- Iberdrola, SA (03.09.2015):  
· S'ha de tindre en compte en la planificació urbanística la planificació de les instal·lacions de transport i distribució d'energia elèctrica.  
  
· Es fa referència als requeriments legals per a les noves instal·lacions.  
· Es fa referència a la necessitat de respectar les servituds de pas de les línies elèctriques existents.  
- Xarxa Elèctrica, SA (10.11.2015). S'efectuen indicacions respecte a les possibles afeccions a la línia elèctrica d'alta tensió.  
En l'informe resposta d'al·legacions de l'Ajuntament s'indica que s'incorpora el sol·licitat.  
- Servei d'Ordenació del Territori (14.10.2015). S'indica que la proposta presentada no es troba afectada per risc d'inundació.  
- Servei de Gestió de Residus (30.01.2017). El municipi està associat al Consorci V3 (Consorci València Interior) i correspon a aquest executar les previsions contingudes en el pla zonal respecte a aqueix municipi.  
Respecte a la necessitat de disposar d'un pla local de residus és responsabilitat de l'Ajuntament.  
- Servei Territorial de Cultura i Esport de València (14.10.2015). S'indica la necessitat de dur a terme un estudi i avaluació del patrimoni natural del municipi, i a més una prospecció arqueològica, indicant a més el contingut i directrius del catàleg de béns i espais protegits.  
  
- Servei de Vida Silvestre (17.09.2015). S'indica que el pla no ha de sotmetre's a una avaluació detallada dels seus efectes sobre Xarxa Natura 2000 i no tindrà efectes apreciables sobre Xarxa Natura 2000.  
Referent a això, aquesta Declaració ambiental i territorial estratègica considera que tenint en compte els canvis efectuats en la versió preliminar que es va exposar al públic en 2015, a la versió preliminar del pla exposada al públic en 2017 li correspon igual valoració respecte a Xarxa Natura 2000, tenint en compte a més que no s'ha rebut informe en la segona fase de consultes del referit servei. Les zones del municipi incloses en l'àmbit de la ZEC i de la ZEPA es troben en ZRP-NA-LG (protecció legislació mediambiental), i pràcticament la resta del municipi té una protecció, natural municipal (ZRP-NA-MU) o protecció agrícola (ZRP-PA).  
- Subdirecció general d'emergències i planificació (21.08.2015). Es destaca el següent:  
· L'embassament de Contreras no ha elaborat el seu Pla de presa, per la qual cosa una vegada elaborat, si existiren elements vulnerables en el municipi, seria necessària l'elaboració del corresponent Protocol d'actuació municipal per avaria greu o trencament de l'esmentada presa.  
· El risc de lliscament de nivell mitjà afecta el poblat de Contreras, a una de les reserves de sòl per a dotacions públiques, per la qual cosa per al seu possible desenvolupament es necessitarà la realització d'estudis geotècnics de detall com a mesura correctora del risc.  
· Risc ocasionat per accident en el transport de mercaderies perilloses: la zona d'especial exposició de la A-3 que travessa el terme municipal (franges de 500 metres a banda i banda) no afecta sòl urbà ni urbanitzable.  
· Risc d'incendis forestals: s'indiquen una sèrie d'incorporacions respecte a aquest en relació amb la legislació sectorial i als plans existents.  
L'informe resposta d'al·legacions indica que s'han efectuat les incorporacions i correccions sol·licitades.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (02.11.2016). S'informa en relació amb una sèrie d'aspectes a corregir relatius a la infraestructura verda, regulació d'usos en sòl no urbanitzable, etc.  
- Ministeri de Foment, Demarcació de Carreteres (23.10.2015). Informa desfavorablement en relació amb el solapament amb la zona de protecció de les vies A-3 i N-III en el PK 242 amb altres qualificacions.  
  
- Servei d'infraestructures de la Conselleria de Cultura (11.11.2015). Indica la necessitat de reservar sòl urbà per a equipament d'ús educatiu amb les característiques i condicions previstes en la legislació sectorial, i emet informe desfavorable.  
S'indica en l'informe de resposta a les al·legacions de l'Ajuntament que s'ha incorporat el que se sol·licita. Es considera que el departament en qüestió ha d'informar favorablement sobre aquest tema.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (01.10.2015). S'informa favorablement.  
S'indica que els sectors de sòl urbà i urbanitzable no estan afectats per risc d'inundació.  
S'indica que el «volum anual previst amb la consolidació del Pla general és de 94.719 m³. Aquest volum s'ha obtingut sumant el consum de la població fixa (650 habitants), la demanda estimada per a l'increment de població potencial del Pla general calculada en funció dels habitatges buits i dels que poden arribar a construir-se (2.359 habitants), els quals es consideren que seran de segona residència tenint en compte la tendència demogràfica del municipi.»  
S'indica que els recursos actualment disponibles ascendeixen a 127.906 m³/any per a proveïment i 7.000 m³/any per a ús industrial de la parcel·la 154, del polígon 4, amb els quals és possible atendre la demanda.  
- Diputació de València (08.09.2015). S'efectuen diverses indicacions respecte a les afeccions a la CV-474, les zones de protecció, etc.  
  
- Subdirecció General de Comerç i Consum (18.09.2015). Hi realitza les consideracions següents:  
· S'ha de prevaldre la implantació del comerç al detall en zones residencials o, en defecte d'això, en zones dedicades exclusivament a usos terciaris.  
· S'ha de considerar incompatible l'ús de comerç al detall en zones d'ús dominant industrial o bé limitar-ho a categories d'indústria lleugera (artesanal i magatzems).  
· Es fa referència a l'article 32.2 de la Llei 3/2011, de 23 de març, de la Generalitat, de comerç, i al que es disposa en l'ETCV.  
L'informe de resposta d'al·legacions indica que s'ha prohibit l'ús de comerços al detall en les zones d'ús industrial.  
- EPSAR (06.10.2015). S'informa sobre la viabilitat de la depuració de les aigües residuals a través del sistema de depuració i sanejament públic, establint una sèrie de condicions.  
Durant la segona informació pública es duran terme les consultes següents:  
  
Data informe Administració pública consultada  
 Ajuntament de Minglanilla  
 Ajuntament de Mira  
 Ajuntament de la Pesquera  
 Iberdrola, SA  
01/06/17 Xarxa Elèctrica d'Espanya, SA  
 Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
 Subdirecció General de Planificació, Logística i Seguretat  
27/04/17 Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Urbana; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
 Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública  
11/05/17 Ministeri de Foment; Demarcació de Carreteres  
24/04/17 Ministeri de Foment; Secretaria General   
d'Infraestructures  
 Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball.  
 Servei de Protecció i Control Integrat de la   
Contaminació  
 Direcció General de Patrimoni Cultural  
 Servei d'Ordenació i Gestió Forestal  
 Direcció General d'Energia  
 Direcció General de Prevenció i Extinció d'Incendis  
 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració  
18/05/17 EI PSAR  
 Consorci València Interior  
08/05/17 Diputació Provincial de València  
18/04/17 ADIF  
 Servei d'Infraestructures i Gestió Patrimonial; Conselleria de Cultura.  
 Servei de Projectes d'Infraestructures.  
 Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Estratègiques  
27/04/17 Servei d'Ordenació del Territori  
 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
 Servei de Gestió d'Espais Naturals  
 Servei de Vida Silvestre  
 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
20/04/17 Subdirecció General d'Emergències  
  
  
En l'acord de 2 de juliol de 2017, l'Ajuntament aprova la proposta de pla general amb les modificacions derivades del tràmit d'exposició pública i consulta les administracions públiques i entitats subministradores afectades en els termes de l'informe del tècnic redactor del pla.  
  
- ADIF (18.04.2017). D'acord amb l'informe d'al·legacions de l'Ajuntament, s'inclouen les consideracions efectuades per ADIF relatives a la legislació sectorial, limitacions a la propietat i croquis per a secció tipus en sòl no urbà.  
- Ministeri de Foment; Secretaria General d'Infraestructures (24562/2017). Informa favorablement des del punt de vista de la planificació ferroviària.  
- Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Urbana; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori (27.04.2017). Informa desfavorablement atés que l'accés al nou sector industrial ha de ser mitjançant una rotonda sobre la CV-4660. En l'informe d'al·legacions de l'Ajuntament s'indica que en l'homologació del sector El Toro es preveia una rotonda que sembla complir les funcions requerides i que s'ha inclòs com a condició de desenvolupament del sector.  
En conseqüència, prèviament a l'aprovació definitiva haurà d'obtindre's informe favorable d'aquesta Direcció General respecte a la solució de l'accés al sector industrial.  
- Diputació Provincial de València (08.05.2017). S'informa favorablement la proposta de Pla.  
- Ministeri de Foment, Demarcació de Carreteres (11.05.2017). informa favorablement, i estableix una sèrie de condicions (9), entre les quals es destaca les següents:  
· Haurà de replantejar-se la ubicació de l'ús docent més pròxim a l'N-III per a poder complir els nivells sonors indicats per la legislació vigent.  
· No s'autoritza cap reducció de velocitat en l'N-III com a mesura correctora de l'impacte acústic.  
· Els mitjans de protecció acústica que resulten necessaris seran executats a càrrec dels promotors dels desenvolupaments, prèvia autorització del Ministeri de Foment si afectaren les zones de protecció del viari estatal, i no podran ocupar terrenys de domini públic.  
En l'informe resposta d'al·legacions s'indica que s'efectuen les correccions sol·licitades. Respecte a la sol·licitada reubicació de la parcel·la per a ús docent en el sector SR-1 més allunyada de l'N-III per a facilitar el compliment dels nivells sonors, s'indica que la CV-474 a Camporrobles, en el límit nord del sector, té en l'actualitat una intensitat de trànsit major que l'N-III, per la qual cosa es considera que no ha d'acostar-se a ella, per la qual cosa l'Ajuntament proposa com a ubicació la parcel·la al sud de l'actual carrer Utiel. A més d'augmentar la distància a l'N-III uns 43 metres més, comptarà amb una illa residencial i una altra terciària entre la reserva escolar i l'N-III, la qual cosa contribuirà a disminuir la seua afecció acústica per l'efecte pantalla de l'edificació.  
En conseqüència, els condicionants d'aquest informe han d'incorporar-se al pla, de manera que es modifiquen algunes de les mesures acústiques proposades en l'estudi acústic, si fóra el cas, per a complir l'establit en l'informe i la legislació sectorial acústica. S'obtindrà informe favorable d'aqueixa demarcació de carreteres.  
- Servei d'Ordenació del Territori (27.04.2017). Informa favorablement condicionat a la modificació dels càlculs de creixement segons l'ETCV.  
- EPSAR (18.05.2017). La capacitat del sistema de depuració és de 400 m³/dia i l'influent actual de 163 m³/dia. Una vegada desenvolupat íntegrament el pla el cabal seria de 604,17 m³/dia.  
L'informe estableix una sèrie de condicionants (15) entre els quals cal destacar els següents:  
· Plasmar en l'instrument de planejament el següent:  
- La zonificació i ordenació de l'àmbit afectat a la infraestructura de sanejament. Dues zones: una àrea contigua a la instal·lació per a ampliacions (en el cas que la parcel·la actual siga insuficient per a l'ampliació de les instal·lacions existents) i una altra de servitud de protecció en la qual s'excloguen els usos residencials, sanitaris, culturals i recreatius.  
  
No obstant això, donada la superfície total de la parcel·la en la qual està situada l'actual EDAR i l'ocupació d'aquesta, es podria realitzar una ampliació de la capacitat d'aquesta si fóra necessari, sempre que s'establira la compatibilitat urbanística dels terrenys en els quals se situa l'actual EDAR i futures ampliacions per a la implantació d'instal·lacions de sanejament i depuració.  
- La zonificació i ordenació de l'àmbit dels col·lectors generals existents amb servituds adequades per al seu funcionament.  
- Coordinació dels desenvolupaments urbanístics amb la necessària ampliació del sistema de sanejament.  
En l'informe de l'EPSAR anterior ja s'indicaven pràcticament els mateixos condicionants i l'informe de resposta d'al·legacions indicava que s'havien incorporat. En conseqüència, si considera necessari que el planejament reflectisca els condicionants establits per l'EPSAR.  
  
- Xarxa Elèctrica (01.06.2017). S'hi indica l'existència de línia elèctrica de transport de 400 kV i se sol·licita que es tinga en compte en la planificació l'establit en la legislació sectorial respecte a les zones de protecció. En el segon informe d'al·legacions de l'Ajuntament s'indica que s'afig l'indicat en aquest informe.  
- Iberdrola, SA (02.05.2017). Hi adjunta còpia de l'anterior informe.  
- Direcció General d'Energia (03.05.2017):  
· Respecte a les infraestructures energètiques, s'indica que ha d'incorporar-se un apartat específic a aquestes en relació amb la legislació aplicable, i haurà de tindre en compte la seua ordenació.  
· Respecte a l'activitat minera, s'hi adjunten drets miners actuals i s'indica que ha de justificar-se la prohibició d'aquesta activitat i no ser genèrica, d'acord amb l'article 122 de la Llei 22/1973, de 22 de juliol, de mines, i també respectar-se els perímetres de protecció de la LOTUP.  
En el segon informe d'al·legacions de l'Ajuntament, s'indica que s'han afegit les referències a la legislació del sector d'infraestructures energètiques, i s'estableixen els límits de protecció de les línies d'alta tensió.  
Respecte als drets miners existents, es reflecteixen en la documentació i s'indica que no hi ha prohibicions genèriques i el seu ús està regulat d'acord amb la Llei de mines.  
- Subdirecció General d'Emergències (20.04.2017):  
· L'embassament de Contreras no ha elaborat el seu Pla de presa, per la qual cosa una vegada elaborat, si existeixen elements vulnerables en el municipi, serà necessària l'elaboració del corresponent protocol d'actuació municipal per avaria greu o trencament de l'esmentada presa.  
· El risc de lliscament de nivell mitjà afecta el poblat de Contreras, una de les reserves de sòl per a dotacions públiques, pel que per al seu possible desenvolupament es necessitarà la realització d'estudis geotècnics de detall com a mesura correctora del risc.  
· Risc ocasionat per accident en el transport de mercaderies perilloses: la zona d'especial exposició de la A-3 que travessa el terme municipal (franges de 500 metres a banda i banda) no afecta sòl urbà ni urbanitzable.  
· Risc d'incendis forestals: s'indiquen una sèrie d'incorporacions respecte a aquest en relació amb la legislació sectorial.  
D'acord amb l'informe de resposta d'al·legacions de l'Ajuntament, el pla ja atén les indicacions efectuades, estimant-se que és així.  
  
- Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (30.11.2017). S'ha tingut coneixement d'informe del cap de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de València i de la Unitat de Vies Pecuàries en el sentit següent:  
· Secció Forestal: informa desfavorablement al no incloure la forest d'utilitat pública núm. 99, Penya Blanca i agregats, en el catàleg de proteccions del Pla ni en diversos apartats de l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
· Unitat de Vies Pecuàries: s'indiquen quatre correccions a efectuar en relació amb les vies pecuàries, relatives a la legislació sectorial de vies pecuàries, amplàries legals, grafisme de l'amplària legal en plànols i sendera de La Devesa i La Erilla (amplària legal 20 metres, i complir-se el capítol V de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, en qualsevol ampliació del nucli urbà i en sòl urbanitzable).  
S'estima necessari, prèviament a l'aprovació definitiva del pla, la correcció de l'indicat pel Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, i haver d'obtindre informe favorable d'aquest.  
C.3) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan ambiental.  
Una vegada rebuda la documentació per l'òrgan ambiental, es van sol·licitar informes als departaments següents, que no havien remés informe, en considerar-se necessari per a l'avaluació:  
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
03/10/17 20/03/18 Servei d'Infraestructura verda i paisatge  
03/10/17 12/12/17 Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits  
03/10/17 21/06/17 Servei de la Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera  
03/10/17 Servei d'Ordenació i Gestió Forestal  
  
  
- Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits (12.12.2017). L'informe conclou que la versió del pla presentada és compatible amb el PORN i PRUG del Parc Natural de les Gorges del Cabriol amb dues condicions:  
· Que es justifique la concessió dels recursos hídrics que es necessiten per al pla general.  
· Que per al poblat de Contreras es realitze la construcció de l'EDAR per a la depuració dels abocaments i el programa de minimització d'impactes proposats en el Pla general d'ordenació estructural.  
  
Respecte als recursos hídrics en l'informe, es fa referència a l'estudi de recursos hídrics presentat en el qual s'indica que els recursos disponibles actualment superen la demanda previsible d'acord amb l'evolució de la població (108.058 m³), però són inferiors a la demanda total estimada per al cas de rebliment del sòl edificable previst en el Pla (316.048 m³), malgrat que es redueix l'edificabilitat respecte al pla vigent i es proposen mesures per a reduir el consum, i en conseqüència s'ha de sol·licitar una nova concessió d'acord amb la demanda.  
  
- Servei Territorial de Medi Ambient de València (acústica) (de data 21.06.2017, remés l'01.12.2017). S'informa favorablement, recordant que les mesures correctores proposades són d'obligat compliment, i que han d'incloure un pla de manteniment d'aquestes en les quals s'especifique el responsable de la seua aplicació.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (20.03.2018). En aquest informe s'indiquen una sèrie de qüestions que cal que es rectifiquen en relació amb la infraestructura verda, especialment a la zonificació realitzada i les normes de regulació d'usos, i també respecte al catàleg de paisatge. Igualment, es realitzen una sèrie de consideracions respecte a la vora urbana i al sòl no urbanitzable que han de ser ateses també.  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla.  
S'efectua l'anàlisi següent dels impactes que podrien generar-se per l'aplicació del pla, distingint dos grans grups:   
  
1. Impactes per explotació de recursos naturals i d'emissió d'efluents i impactes d'ocupació/transformació del territori.  
1.1. Magnitud del creixement per la seua repercussió sobre explotació de recursos naturals i emissió d'efluents:  
a) Superfície de creixement. D'acord amb la informació proporcionada, la proposta actual suposa un increment en superfície del sòl residencial (urbà i urbanitzable) de 23.576 m². El sòl industrial (urbà i urbanitzable) es redueix en 39.160 m².  
Des del punt de vista del nombre d'habitants, els habitatges nous totals que podrien desenvolupar-se amb l'actual planejament (quadre sinòptic en el document sense eficàcia normativa) suposarien 1.384 habitants, i amb l'actual proposta, 1.423 habitants. El nou sector urbanitzable residencial SR-1 suposa una superfície nova de 48.162 m² amb 316 habitants. Aquest nou sector s'incorpora a la proposta definitiva (alternativa 3) diferenciant-la de l'alternativa 2 anterior.  
b) Població: la població en 2016 és de 639 habitants. D'acord amb l'estudi d'habitatge presentat, la població potencial màxima de la proposta de Pla és de 3.380 habitants, molt superior a l'expectativa de creixement del municipi, encara que cal tindre en compte que quasi dos terços dels habitatges actuals no es destinen a residència habitual i que existeix una important demanda de segona residència, per l'atractiu turístic i ambiental del municipi. Amb els solars vacants, el planejament vigent permetria 1.384 habitants nous, i la proposta del Pla 1.106.  
  
D'acord amb l'estudi de recursos hídrics, el planejament vigent, amb els habitatges actualment existents (principals, secundàries i buides), permetria un nombre d'habitants màxim de 1.926. La proposta de Pla permetria, d'acord amb aquest estudi, un total màxim de 3.380 habitants.  
Des del punt de vista de l'ETCV, l'informe del Servei d'Ordenació del Territori és favorable, on s'indica que es corregisquen els càlculs de creixement de sòl segons les directrius de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana. Aquest informe s'ha elaborat per a la segona versió del pla (alternativa 3).  
1.2. Recursos hídrics.  
Respecte al consum d'aigua, d'acord amb l'estudi de recursos hídrics presentat, la demanda actual per a 639 habitants és de 58.309 m³/any, sent el consum potencial del vigent planejament amb l'edificació existent de 175.748 m³/any (nombre d'habitatges: 770; població màxima: 1.926 habitants). I tenint en compte el consum productiu (terciari i industrial): 180.537 m³/any.  
Respecte a la proposta de Pla, la demanda potencial màxima de 318.600 m³/any (residencial i productiu), amb un potencial màxim d'habitants de 3.380.  
L'estudi d'evolució de la demanda durant la vigència del Pla per a l'any 2036 serà de 108.058 m³/any per a 961 habitants equivalents.  
  
L'estudi indica que els recursos actualment disponibles ascendeixen a 127.906 m³/any per a proveïment a població i 7.000 m³/any per a ús industrial, en total 134.906 m³/any. S'indica «si bé aquests recursos superen la demanda previsible conforme a l'evolució de la població abans comentada (108.058 m³/any per a 2036), són inferiors a la demanda total estimada conforme al càlcul anterior per al cas de rebliment del sòl edificable previst en el Pla (316.046 m³/any), malgrat que es redueix l'edificabilitat respecte al Pla vigent i es proposen mesures per a reduir el consum, per la qual cosa haurà de sol·licitar una concessió concorde a aquesta demanda».  
L'Informe de 25 de setembre de 2015, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, es va efectuar a la primera versió de la proposta del Pla (alternativa 2), que en l'àmbit de sòl residencial es diferenciava respecte a la proposta actual de pla pel sector SR-1 de 316 habitants nous. En aquest informe s'indicava «volum anual previst amb la consolidació del Pla General és de 94.719 m³. Aquest volum s'ha obtingut sumant el consum de la població fixa (650 habitants), la demanda estimada per a l'increment de població potencial del Pla general calculada en funció dels habitatges buits i de les quals poden arribar a construir-se (2.359 habitants), les quals es consideren que seran de segona residència tenint en compte la tendència demogràfica del municipi». S'indica que els recursos actualment disponibles ascendeixen a 127.906 m³/any per a proveïment i 7.000 m³/any per a ús industrial de la parcel·la 154, del polígon 4, amb els quals és possible atendre la demanda.  
L'informe del servei de gestió d'espais naturals manifesta la necessitat de justificar la concessió de recursos hídrics que es necessiten per al pla, de manera que se sol·licite una nova concessió d'acord amb l'estudi de recursos hídrics.  
Tenint en compte tot això, es considera, d'una banda, necessari que la CHX informe prèviament de la nova proposta respecte a la disponibilitat de recursos hídrics, sent aquesta competent per a establir si és necessari sol·licitar en aquest moment una nova concessió de recursos hídrics.  
En la normativa del Pla respecte al sòl urbanitzable s'estableixen com a condicions per a l'aprovació dels documents que desenvolupen el sòl urbanitzable que es justifique la concessió per al seu subministrament d'aigua, i que és conforme a la quantitat i qualitat dels recursos hídrics previsibles per a l'actuació.  
La repercussió sobre els recursos hídrics es considera que pot ser acceptable a l'haver informe favorable de la CHX sobre l'alternativa segona diferenciant-se aquesta respecte de la tercera bàsicament en el nou sòl urbanitzable residencial SR-1 que suposen 316 habitants. No obstant això, en aqueix informe es parla d'una població màxima potencial de 2.359 habitants, i la nova alternativa tercera preveu un màxim de 3.380 habitants, per la qual cosa es considera necessari obtindre com a condició prèvia l'informe favorable de la CHX a la nova alternativa (tercera).  
En la normativa urbanística s'estableixen condicions per al desenvolupament del sòl urbanitzable per a garantir que existiran prèviament recursos hídrics suficients.  
1.3. Residus sòlids. Els residus sòlids urbans es recullen per l'empresa Urbaser, SA, que els trasllada a la planta de Guadassuar. S'indica també que l'abocador d'inerts de Caudete de les Fuentes rep els rebutjos del tractament de residus sòlids urbans de la comarca de Requena-Utiel entre d'altres.  
S'aporta un certificat de la Mancomunitat de l'Interior Terra del Vi (que inclou a Villargordo del Cabriel), en què s'indica que en el plec de prescripcions tècniques del contracte signat amb Urbaser, SA, aquesta es compromet al fet que els serveis de recollida i transport de residus urbans, instal·lació i manteniment de contenidors i neteja d'aquests abastaran tota la població i el territori dels municipis, incloent-hi totes les zones qualificades de sòl urbà o que puguen ser-ho al llarg de la vigència del contracte.  
En la documentació s'indica la quantitat de residus sòlids urbans generats en el municipi, 326 t/any, però no s'hi aporta estimació per a la proposta de pla.  
En la memòria informativa es fa referència al fet que el municipi requereix un ecoparc tipus A, i que el municipi compta amb un ecomòbil. Respecte a l'àrea industrial, s'indica que s'estableix que ha de comptar amb un centre de transferència de residus, perillosos i no perillosos.  
S'hi indica també que per a l'aprovació de qualsevol pla que supose increments substancials en la generació de residus s'haurà de sol·licitar autorització del consorci responsable de la valorització i eliminació dels residus en l'àrea (Consorci de la zona VI, VII i IX).  
En l'expedient d'avaluació s'indica que el Pla inclou la previsió d'instal·lacions de gestió de residus que possibilite el tractament dels residus generats en el municipi, conforme al Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIRCV).  
En la documentació presentada no s'ha pogut trobar reserves específiques per a l'ecoparc tipus A i el centre de transferència en l'àrea industrial. En conseqüència, s'estima necessari que es facen les reserves d'aquest tipus d'instal·lacions d'acord amb l'establit en el PIRCV-2013 (Decret 81/2013, de 21 de juny, del Consell).  
En la normativa urbanística s'estableix per al sòl urbanitzable la condició següent per a l'aprovació dels documents: crear les infraestructures ambientals de gestió de residus necessàries per a garantir la recollida selectiva de matèria orgànica en vorera i contenidors per a la resta, juntament amb àrees d'aportació per a plàstic-envasos lleugers, vidre, paper i cartó. S'estima necessari afegir a aquesta condició que s'haurà de comptar amb informe favorable del consorci en el qual s'indique que es disposa de capacitat suficient per al tractament dels esmentats residus.  
Respecte a la zona de nou desenvolupament industrial, s'estableix si caldrà justificar si es requereix un centre de transferència de residus perillosos i no perillosos. El Decret 81/2013, de 21 de juny, abans esmentat, indica en l'article 23 que el referit centre de transferència és obligatori, tant en polígons industrials nous com en els existents en la revisió del planejament.  
1.4. Aigües residuals. El municipi disposa d'EDAR, al costat del barranc de la Vid (parcel·la 169, polígon 4) amb un cabal de projecte de 400 m³/dia, sent el cabal influent mitjà en 2016 de 161 m³/dia per a una població de 867 habitants equivalents. D'acord amb l'estudi de recursos hídrics, el retorn amb el pla proposat desenvolupat seria de 698 m³/dia. S'indica que es podria superar la capacitat de l'EDAR.  
  
Respecte a les aigües residuals del poblat de Contreras, aquest manca de depuradora, i disposa de pous cecs.  
Respecte als condicionants indicats per l'EPSAR tant en el seu primer informe com en el segon, són molt similars. L'Ajuntament en la seua resposta a les al·legacions al primer informe va indicar que s'havien incorporat; no obstant això, el segon informe de l'EPSAR torna a indicar-los, en conseqüència es considera que han d'incorporar-se.  
Respecte a la capacitat de l'EPSAR per al tractament de les aigües residuals del pla proposat, és previsible la necessitat d'ampliació d'aquesta. L'informe sembla que deixa oberta la possibilitat que, donada la superfície total de la parcel·la en la qual es troba i l'ocupació d'aquesta, podria fer-se l'ampliació sense necessitat d'ocupar més espai; no obstant això, ha d'assegurar-se la compatibilitat urbanística dels terrenys de l'actual EDAR i el seu entorn.  
L'actual EDAR se situa a una distància del sòl urbà d'aproximadament 150 metres, estimant-se que, en cas de ser necessària l'ampliació fora dels terrenys de l'actual instal·lació, haurà de mantindre's la distància de 150 metres respecte a l'actual sòl urbà per a evitar molèsties a la població (olors, etc.), llevat que es justifique adequadament que no s'ocasionarien molèsties significatives.  
Respecte al poblat de Contreras, tal com s'indica en l'informe d'espais naturals, s'haurà de realitzar la construcció de l'EDAR de depuració d'abocaments en disposar actualment de pous cecs.  
En la normativa urbanística en el sòl urbanitzable s'estableixen condicions per a l'aprovació dels instruments de desenvolupament d'aquest sòl que inclou comptar amb l'autorització de l'EPSAR per a la connexió de la seua xarxa de sanejament amb l'EDAR i comprovar prèviament la capacitat per a donar servei a l'ampliació, realitzant les millores necessàries si escau, entre d'altres, respecte de l'EDAR.  
1.5. Ramaderia intensiva. Respecte a les distàncies d'aquest tipus d'activitats al sòl urbà i urbanitzable residencial, en el pla s'estableixen les distàncies següents:  
- Porcí i similars: 2.000 metres.  
- Oví i caprí: 700 metres.  
- En la resta: 500 metres.  
Al no haver-se efectuat una anàlisi específica es considera que per a evitar molèsties a la població per males olors, ha de mantindre's la distància, almenys que s'indicava en l'article 53 (derogat) de la Llei de ramaderia de la comunitat Valenciana, llevat que anàlisis específiques i detallades, en cada projecte, permeten una distància inferior.  
- Nuclis població superior a 2.000 habitants: distància mínima 1.000 metres.  
- Nuclis població entre 500 i 1.999 habitants: distància mínima 500 metres.  
- Nuclis de població inferior a 500 habitants: distància mínima 250 metres.   
En aquest cas, la població màxima és de 3.380 habitants pel que la distància mínima per a les explotacions ha de ser, almenys, de 1.000 metres a sòl urbà i urbanitzable. En el cas d'explotacions porcines i similars, la distància establida de 2.000 metres està per damunt, no obstant això en la resta de casos (oví i caprí, aus, etc.) és inferior a 1.000 metres pel que en principi, excepte estudis específics per a cada projecte, la distància haurà de ser igual o superior a 1.000 metres, però tal com estableix l'Ajuntament mai inferior a 500 metres.  
  
2. Impactes d'ocupació/ transformació del territori.  
2.1. Respecte als riscos de lliscament i despreniment. El Pla preveu un tipus de sòl de protecció per riscos de despreniment en el qual s'exigeix a qualsevol ús, activitat o obra que es pretenga realitzar en aquesta zona comptar amb un estudi geològic que garantisca no incrementar aquest risc i incloga mesures correctores enfront d'aquest.  
D'acord amb l'informe de resposta d'al·legacions, el Pla atén al que s'indica en l'informe de la Subdirecció General d'Emergències respecte al poblat de Contreras.  
2.2. Respecte a la zonificació i la regulació d'usos proposada.  
2.2.1. En relació amb la superposició de diferents tipus de sòls i les seues respectives regulacions, en la normativa proposada s'estableix el següent: «En les àrees en què se superposen diverses Zones de protecció s'hauran de complir les limitacions derivades de totes elles».  
Referent a això, es considera que hauria d'indicar-se, per a evitar interpretacions incorrectes, que en aquests casos s'optarà sempre per la norma més restrictiva en cada cas.  
2.2.2. Sòl urbà i urbanitzable: com s'ha comentat anteriorment el creixement d'aquest sòl es considera acceptable pel servei d'ordenació del territori respecte a l'ETCV.  
El creixement del sòl urbanitzable residencial s'efectua cap a l'est i sud-est de l'actual sòl urbà afectant sòl no urbanitzable comú, estimant-se acceptable el mateix respecte a la magnitud i a la ubicació.  
  
Respecte al sòl industrial, es produeix una reducció de la seua superfície, estimant-se acceptable la superfície tant en magnitud com en àmbit afectat.  
2.2.3. Sòl no urbanitzable agrícola comú (ZRC-AG). En aquest tipus de sòl s'admeten en principi tots els usos previstos en l'article 197 de la LOTUP. Es tracta d'una zona situada pròxima al sòl urbà, pel que podrien existir incompatibilitats de determinats usos amb el sòl urbà residencial, i també entre alguns dels usos proposats en aquesta zona.  
  
S'estableixen les condicions generals d'ús següents en el sòl no urbanitzable: s'estableixen distàncies d'explotacions ramaderes a sòl urbà i urbanitzable (700 metres d'oví i caprí i 2.000 metres de porcí i similars), i 500 metres d'explotacions mineres a residencial. En les condicions generals indica que les explotacions ramaderes, entre unes altres, hauran de tindre una distància mínima a sòl urbà o urbanitzable de 500 metres.  
En relació als usos d'explotacions mineres i explotacions de ramaderia intensiva, en tindre aquesta zona dimensions reduïdes i ser necessari el manteniment de distàncies per a evitar molèsties al nucli de població, i per la proximitat a vies de comunicació importants com l'A-3 (afecció visual), l'espai per a aquestes es reduiria encara més. Es tracta d'un espai molt reduït per a totes les activitats permeses en l'article 197, sent algunes d'aquestes no compatibles com per exemple usos terciaris (allotjaments turístics) amb ramaderia intensiva o explotacions mineres. D'aquesta manera, la resta d'usos podrien tindre cabuda en aquesta zona sense els problemes de compatibilitat esmentats.  
  
En aqueix espai reduït, podrien situar-se activitats de difícil compatibilitat o impossible en una superfície d'espai reduït, per la qual cosa s'estima que l'espai plantejat no té realment capacitat d'acolliment per a aqueix tipus d'usos. Es considera, en conseqüència, que aquestes activitats, explotacions mineres i explotacions ramaderes intensives han de descartar-se d'aquest tipus de sòl, podent tindre cabuda en el sòl de protecció agrícola amb determinades condicions.  
D'aquesta manera, en aquest tipus de sòl, s'evitarien incompatibilitats (efectes negatius significatius) dels usos abans esmentats amb uns altres com a usos terciaris, com ara restauració, allotjament turístic, centres docents, etc., a l'ésser l'espai relativament reduït.  
2.2.4. Solc no urbanitzable protegit agrícola (ZRP-AG). Es tracta de terrenys fonamentalment agrícoles, i l'objecte de la protecció és el valor agrícola de les terres, el paisatge tradicional que conforma i la contribució a la conservació del medi natural.  
En la normativa no s'indiquen amb detall els usos que no estaran permesos, encara que s'estableix com a condició general que han d'estar directament relacionats amb el cultiu desenvolupat en el terreny o amb la utilització, aprofitament o captura dels recursos naturals.  
Es tracta de terrenys agrícoles dedicats fonamentalment al cultiu de la vinya, ametler i cereals, amb un relleu majoritàriament ondat, que presenten algunes zones amb caràcter forestal. Els materials sobre els quals se situen són calcari margosos terciaris majoritàriament i materials quaternaris de terrasses fluvials. La capacitat d'ús agrícola és moderada.  
  
Tenint en compte l'objecte de la protecció abans indicat i que es tracta de terrenys en els quals el valor del recurs sòl per a l'agricultura no és elevat, les indicacions genèriques establides es consideren acceptables. No obstant això, s'estima necessari realitzar algunes puntualitzacions respecte als usos permesos, per a evitar confusions en la interpretació de la norma, i també per a evitar impactes negatius significatius i que l'objectiu de la protecció no s'aconseguisca. Igualment, s'estima necessari incorporar algun ús que s'estima que pot ser admissible d'acord amb la capacitat d'acolliment de la zona, amb determinades condicions.  
El fet que, d'acord amb la proposta, els usos hagen d'estar directament relacionats amb els cultius desenvolupats en el mateix terreny descarta un gran nombre d'usos: construccions i instal·lacions ramaderes intensives, la pràctica totalitat de les activitats terciàries o de serveis (llevat que estigueren directament relacionats amb el cultiu de la zona, com per exemple algun centre cultural relacionat amb els cultius de la zona), i també la majoria de les activitats industrials i productives excepte les relacionades amb els cultius de la zona com per exemple cellers, magatzems, etc.  
Les construccions i instal·lacions forestals i cinegètiques s'estima que podrien entendre's com a utilització o aprofitament dels recursos naturals de la zona, en existir, encara que puntualment, terrenys forestals en aquest sòl, i recursos cinegètics en la zona.  
Respecte als usos d'utilització, aprofitament o captura e recursos naturals podrien comprendre l'explotació de pedreres, extracció d'àrids i de terres o de recursos geològics, miners o hidrològics, i la generació d'energies renovables, a més dels forestals i cinegètics, abans esmentats.  
  
L'ús de ramaderia intensiva d'acord amb la proposta no estaria permés. No obstant això, es tracta d'un ús, com s'ha comentat anteriorment, que ha de descartar-se de la zona ZRC pel que tenint en compte les característiques del sòl no urbanitzable de protecció agrícola proposada s'estima que podria tindre cabuda amb determinades condicions. Des d'un punt de vista ambiental, àdhuc sense estar relacionat amb els cultius de la zona, es tracta d'activitats agràries la ubicació de les quals és el sòl rural, si la seua presència és puntual i amb mesures d'integració paisatgística, aquest tipus d'ús es considera que té acolliment en aquest sòl, i per tant ha d'incorporar-se com a ús permés amb condicions.  
  
D'altra banda, en la normativa s'estableix la condició que «haurà de justificar-se, prèvia avaluació del seu impacte ambiental i estudi de la seua integració en el paisatge, si així ho requereix la seua normativa sectorial d'aplicació, la no generació d'impactes significatius en el medi ambient, o que el seu interés públic o social preval o resulta compatible amb els valors ambientals, culturals o paisatgístics que podrien resultar afectats».  
Atés que es tracta de terrenys en els quals es pretén protegir el paisatge tradicional i el cultiu, s'estima necessari modificar aquesta condició en els usos que poden ocasionar major impacte, de manera que en qualsevol cas se sol·licite que no s'ocasionen impactes negatius significatius o bé es corregisquen. A més, ha d'exigir-se en qualsevol cas un estudi d'integració paisatgística, sense perjudici de la resta d'estudis que es requerisquen per la seua normativa sectorial. Els usos serien els següents: explotació de pedreres; extracció d'àrids i de terres o de recursos geològics, miners o hidrològics; generació d'energies renovables; activitats industrials i productives; activitats terciàries o de serveis, i explotacions de ramaderia intensiva. Entre els paràmetres que hauran de considerar-se per a la seua avaluació estaran: grandària, superfície afectada, temps de restauració en pedreres, possibilitats d'integració paisatgística.  
Es considera necessari establir respecte a l'ús de serveis l'excepció de permetre de forma justificada que puga dur-se a terme l'ampliació de la depuradora com a servei d'interés públic l'ampliació del qual pot ser necessari que afecte aquest tipus de sòl, com abans s'ha comentat, i també un altre tipus de serveis d'interés públic (depòsit d'aigua, antena de comunicacions, etc.) que inexcusablement hagen de situar-se en aquest tipus de sòl.  
Els habitatges unifamiliars i aïllats no estaran permesos excepte en cas d'estar vinculats als usos agrícoles de la zona.  
Respecte a les obres, infraestructures i instal·lacions pròpies de les xarxes de subministrament, transports i comunicacions, s'estima necessari que aquest tipus d'ús estiga permés en aquest tipus de sòl, no solament per als usos relacionats amb el cultiu de la zona i la utilització, aprofitament i captura dels recursos naturals, sinó de manera genèrica, atés que pot ser necessari línies d'alta tensió, carreteres, etc., d'àmbit supramunicipal que necessiten discórrer per la zona. Aquest ús ha d'admetre's per a evitar perjudicis majors en l'àmbit social, amb la condició següent: sempre que es justifique adequadament la necessitat d'utilitzar aquest tipus de sòl i no uns altres sense valors a protegir. S'ha d'admetre aquest ús juntament amb les instal·lacions complementàries o annexes a aquest tipus d'usos (estació gasolinera, etc.).  
Respecte a les explotacions ramaderes intensives, s'indica en les condicions generals el següent: les activitats existents d'aquest tipus fora dels àmbits on es permeten conforme a aquest pla podran autoritzar-se si compleixen la resta de normativa d'aplicació i tramiten autoritzacions corresponents en el termini d'un any des de l'aprovació definitiva d'aquest pla (prorrogable si s'ha iniciat la tramitació però no s'ha aprovat per causa no imputable al sol·licitant), complint els requisits que se'ls exigisquen en elles.  
En aquest tipus de sòl existeix explotació ramadera intensiva (granja avícola) sobre la qual es va emetre declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions en data 3 de desembre de 2003 (r/n: 69/6151YDP).  
  
2.2.5. Sòl no urbanitzable de protecció natural (ZRP-NA). La delimitació d'aquest sòl en la fitxa de zona és incorrecta, ja que només figura la subzona de legislació ambiental, ZRP-NA-LG i no la subzona municipal, ZRP-NA-MU. Aquesta última subzona tampoc figura en el plànol genèric de zonificació OE.1.6. Per la qual cosa és necessari modificar-lo i corregir-lo perquè figure en tots dos casos. En relació amb les dues subzones i la seua regulació d'usos, d'una banda s'indica en la seua fitxa de zona que l'ús dominant serà el forestal i compatibles els de l'article 197 de la LOTUP, i per l'altra, les condicions generals d'usos limiten bastant aquests en haver d'estar directament relacionats amb l'ús forestal dominant, i respecte a l'agrícola i ramader intensiu només s'admeten els actuals.  
La subzona de legislació ambiental estarà regulada per la legislació del PORN, PRUG i ZEC, i aquesta hi ha determinats usos que es prohibeixen clarament: les explotacions mineres noves i els abocadors. D'altra banda, les condicions generals d'ús establides per a aquesta zona restringien encara més els usos permesos en l'àmbit del PORN.  
  
La regulació del PORN no permet edificacions de nova planta llevat d'excepcions relacionades amb la gestió de l'espai natural, la dels recursos naturals o extinció d'incendis o les edificacions, instal·lacions i equipaments adjacents a nuclis de població o d'interés públic. També permet com a excepció les instal·lacions necessàries per al desenvolupament de les explotacions agràries, però la regulació de les condicions generals de la normativa urbanística per a aquesta zona ho ha limitat.  
  
Tenint en compte tot això, les activitats industrials i productives no han d'estar permeses excepte les existents legalment establides en l'àmbit del PORN. Respecte a les activitats terciàries o de serveis han d'estar directament relacionades amb l'ús forestal i complir la normativa del PORN, PRUG i ZEC. La generació d'energia estarà permesa d'acord amb les normatives abans indicades. Referent a això, es considera que dins de l'àmbit de la subzona ZRP-NA-LG (legislació ambiental) aquelles activitats permeses per la normativa abans indicada pertanyents als grups de l'article 197 de la LOTUP següents: construccions i instal·lacions agrícoles i activitats terciàries o de serveis, en el cas d'estar permeses per la normativa proposada, hauran de situar-se afectant terrenys agrícoles, llevat que no fóra possible o convenient, i justificar-ho adequadament. I igualment respecte a l'ús de generació d'energies renovables, llevat que es justifique adequadament la necessitat d'ubicació afectant terrenys forestals. Tot això, en coherència amb la protecció assignada i la conservació dels valors forestals de la zona.  
  
Respecte a l'ús d'allotjament turístic rural, no està directament relacionat amb l'ús forestal, encara que sí que està relacionat amb aquest en el sentit del gaudi de la naturalesa, i en conseqüència es considera que pot ser un ús compatible amb el forestal i per tant ha d'estar permés en els termes que estableix la normativa del PORN, PRUG i ZEC. Cal tindre en compte que existeix càmping municipal El Bancal amb estimació d'impacte ambiental favorable amb condicions (r/n: 470/5788-VZO) en l'àmbit del ZRP-NA-LG.  
No obstant això, les activitats terciàries o de serveis d'interés públic (depòsit d'aigua potable, etc.) que necessàriament hagen de situar-se en aquest tipus de sòl estaran permeses quan la normativa del PORN, PRUG i ZEC ho permeta, i prèvia justificació que no s'ocasionen efectes negatius significatius o que l'impacte és acceptable després de l'aplicació de les mesures correctores adequades. En aquests casos es durà a terme un estudi d'integració paisatgística. Es considera necessari establir aquesta excepció per a evitar que instal·lacions d'interés públic que hagen de situar-se en aquest tipus de sòl, o que no puguen fer-ho en un altre, siguen possibles.  
Les instal·lacions i construccions agrícoles estaran permeses en els termes establits en el PORN, PRUG i ZEC.  
Respecte a la regulació d'usos en la subzona ZRP-NA-MU, es tracta de terrenys forestals en la seua major part estratègics, estimant que la regulació seria l'establida en les condicions generals d'ús de la zona rural protegida natural. S'estima necessari, al no haver-hi una normativa de protecció concreta especificar els usos no permesos.  
  
Els terrenys que formen part d'aquesta subzona es considera que presenten valors que han de conservar-se des d'un punt de vista paisatgístic i de vegetació. La valoració de la vegetació natural és mitjana-alta a alta amb zones de matolls, màquies i formacions arbòries de pinedes i més puntualment carrascars. Es considera que bé pel valor de la vegetació o de la seua funció en l'ecosistema (zones de vegetació natural en un entorn agrícola) i pel seu valor en el paisatge han de conservar-se.  
  
En aquest sentit, i tenint en compte les característiques dels terrenys, i que es tracta de terrenys forestals en gran part envoltats de terrenys agrícoles, s'estima que els usos següents no són compatibles amb l'ús principal objecte de protecció:  
· Explotacions mineres.  
· Explotacions ramaderes intensives.  
· Activitats industrials i productives.  
· Les activitats terciàries o de serveis i les energies renovables no relacionades directament amb l'ús forestal.  
· Els habitatges unifamiliars i aïllats no relacionats directament amb l'ús forestal.  
Es consideren usos compatibles, a més dels usos pròpiament forestals i els de conservació i gaudi de la naturalesa, els següents:  
· Les activitats terciàries o de serveis i les energies renovables directament relacionades amb l'ús forestal.  
· Els habitatges unifamiliars i aïllats directament relacionats amb l'ús forestal.  
· Els usos no directament relacionats amb l'ús forestal següents:  
- Les activitats de serveis d'interés públic (depòsit d'aigua potable, antenes de comunicacions, etc.) que necessàriament hagen de situar-se en aquest tipus de sòl.  
- L'allotjament turístic rural en edificacions existents.  
- Les instal·lacions agrícoles.  
Tots aquests usos compatibles hauran de justificar adequadament l'absència d'alternatives d'ubicació o la conveniència d'aquesta, i en aquest cas han de demostrar que no s'ocasionen efectes negatius significatius o que l'impacte és acceptable després de l'aplicació de les mesures correctores adequades. En aquests casos es durà a terme un estudi d'integració paisatgística.  
Respecte a aquesta subzona, se n'ha exclòs una sèrie de terrenys immersos de forma dispersa en el sòl no urbanitzable de protecció agrícola, que estan constituïts per terrenys forestals en gran part arbrats, que s'estima tenen en general un valor elevat en part per la vegetació que presenten i en part per la seua funció de refugi de la fauna en un entorn agrícola: terrenys amb hàbitats naturals de carrascar o pinedes de pi blanc (segons cartografia d'hàbitats de l'EATE) i terrenys forestals estratègics, o encara no sent terrens forestals estratègics que tinguen aqueixos hàbitats. Aquests terrenys forestals d'acord amb el SIG d'aquesta conselleria situats al sud de l'autovia A-3 hauran de delimitar-se en aquesta qualificació de sòl (ZRP-NA-MU).  
2.3. Respecte al futur paratge natural municipal El Mogorrito en la documentació no s'ha aportat la seua regulació i en conseqüència no és possible la seua valoració. Atés que s'està tramitant, la regulació d'usos en la zona d'aquest futur paratge natural municipal serà la que establisca el pla d'acord amb la present Declaració ambiental i territorial estratègica, passant a ser la del corresponent paratge natural municipal una vegada s'haja avaluat i aprovat definitivament. En la regulació d'usos es fa referència a aquest paratge natural municipal en la zona ZRP-NA-MU quan en els plànols la futura delimitació d'aquest estaria en zona ZRP-NA-LG, i haurà de corregir-se aquesta qüestió.  
2.4. En el SIG d'aquesta conselleria figura una zona apta per a abocador en l'extrem sud del municipi en la zona de La Cañada de Moluengo, que afecta diferents zones amb propostes de protecció: legislació mediambiental, municipal i agrícola. En totes elles, segons s'ha argumentat abans, l'ús d'abocador no s'ajusta a la capacitat d'acolliment del territori en funció dels valors que pretenen protegir-se.  
  
2.5. En relació amb les explotacions mineres, s'ha d'indicar que (15.07.2014) les relacionades en l'informe de la Direcció General d'Indústria i Energia (El Buitre, Santa Bárbara i Contreras) es troben en l'àmbit del PORN de les Gorges del Cabriol. En la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental consten diversos expedients d'avaluació d'impacte ambiental d'explotacions mineres:  
- Explotació d'arenes Contreras en l'àmbit de la concessió minera 2461: sobre la qual es va emetre declaració d'impacte ambiental negativa.  
- Explotacions sobre les quals es va emetre declaracions d'impacte ambiental acceptable amb condicions:  
· Explotació de recursos secció A La Hoya de la Yegua (r/n: 134/6217-IWQ): DIA 05.09.2007. Actualment estarien en sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
· Extracció d'àrids obres autovia (r/n: 143/1997-AIAI): DIA 30.07.1997.  
· Pedrera El Buitre:  
- R/n: 58/7637-PIA, DIA 07.06.1993  
€ R/n: 270/5098-NAV Restauració: estimació d'impacte ambiental favorable: 23.01.2003.  
La normativa del PORN respecte a les explotacions mineres estableix (article 18): en tot l'àmbit del PORN no es permet l'atorgament de concessions per a explotacions mineres. La regulació del PRUG estableix en el seu àmbit les condicions per a les activitats extractives i mineres autoritzades.  
Respecte al ZRP-AG, les explotacions mineres estan permeses amb condicions, i en el ZRP-NA-MU, no, d'acord amb els arguments abans exposats.  
Les activitats mineres en el municipi poden desenvolupar-se segons el tipus de sòl i segons condicions.  
3. Paisatge. Els impactes en aquest seran fonamentalment d'ocupació/transformació del territori, encara que també podrien derivar-se indirectament per sobreexplotació i contaminació. En tractar-se d'un factor rellevant s'aborda per separat en aquells aspectes no previstos en apartats anteriors.  
L'últim informe del servei d'infraestructura verda i paisatge, de 20 de març de 2018, posa en relleu una sèrie de deficiències que és necessari modificar per a evitar efectes negatius significatius, en l'àmbit de la infraestructura verda, catàleg de paisatge, vores urbanes i sòl no urbanitzable.  
Respecte al sòl no urbanitzable, la seua zonificació i regulació d'usos, les consideracions efectuades en els punts anteriors, i també les determinacions que s'estableixen en conseqüència, es considera que s'ajusten a l'indicat en l'informe del servei d'infraestructura verda i paisatge.  
4. Mesures correctores. S'hi indica que les mesures fonamentals s'han adoptat en l'elaboració de la proposta durant la presa de decisions en protegir les zones més vulnerables, de major qualitat ecològica o de majors riscos ambientals, de l'acció urbanitzadora.  
A més, s'indiquen una sèrie de mesures preventives i correctores generals i mesures correctores per als diferents usos. Es tracten en general de mesures enfocades fonamentalment a les fases de projectes. Es consideren acceptables en línies generals, però han de formar part de la normativa urbanística per a assegurar l'exigència del seu compliment.  
  
5. En aquest Pla general estructural s'ha inclòs la part de l'ordenació detallada que afecta el sòl no urbanitzable, que es relacionen en l'article 35 de la LOTUP. En les Normes urbanístiques, articles 1.4.7.9 a 7.6.0.0, es regulen les condicions tipològiques dels edificis i construccions permeses i les característiques de les tanques.  
En conseqüència, en el Pla general d'ordenació detallada, que s'ha de desenvolupar a partir d'aquest Pla general estructural, es concretaran únicament les qüestions pròpies de l'ordenació detallada relatives al sòl urbà i al sòl urbanitzable.  
En virtut de la modificació de l'article 48.c de la LOTUP introduïda per la Llei 10/2015, de 29 de desembre, en els casos en els quals el Pla afecta únicament a l'ordenació detallada del sòl urbà, o a l'ordenació detallada d'un sòl urbanitzable ja avaluat ambientalment, l'òrgan ambiental és l'ajuntament en lloc de l'òrgan autonòmic.  
  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.  
En l'apartat de descripció de les mesures previstes per al seguiment s'estableix un pla de seguiment en el qual s'indica l'elaboració d'un informe anual que es remetrà a l'òrgan ambiental. S'estableixen una sèrie d'indicadors ambientals per a dur a terme el seguiment.  
  
Es considera la proposta acceptable en línies generals. Estimant-se que és necessari efectuar una anàlisi dels indicadors en el moment inicial, que servisca de blanc, i respecte als informes la freqüència ha de ser, almenys, cada quatre anys, sense perjudici que s'efectue un seguiment anual.  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
De conformitat amb el que es disposa en l'article 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que han exposat, es proposa considerar acceptable des del punt de vista ambiental aquesta declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Villargordo del Cabriel presentat per l'Ajuntament, sempre que s'hi incorporen, abans de la seua aprovació definitiva, les determinacions següents:  
  
1. Recursos hídrics. Prèviament a l'aprovació definitiva s'obtindrà informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a la proposta del pla. En relació amb la necessitat de sol·licitar una nova concessió d'aigua per a proveïment, serà la CHX la que determinarà si és necessari o no i, si escau, quan caldria fer-ho. Les demandes generades pels nous desenvolupaments quedaran supeditades a l'obtenció d'aquesta.  
2. Poblat de Contreras:  
· Es durà a terme la construcció de l'EDAR per a la depuració dels abocaments i el programa de minimització d'impactes proposats en el Pla general d'ordenació estructural.  
· La reserva de sòl dotacional afectada per risc de lliscament mitjà, d'acord amb la cartografia del SIG d'aquesta conselleria, requerirà la realització d'estudis geotècnics de detall com a mesura correctora d'aquest risc.  
3. En relació a la zonificació i la regulació d'usos, s'afegirà i/o corregirà tant en les fitxes de zona com en la resta de la normativa urbanística el següent:  
3.1. Superposició d'usos:  
· En l'apartat 3 de l'article 1.2.5.4 del capítol III del títol IV de la normativa urbanística, on diu: «En les àrees en què se superposen diverses zones de protecció s'hauran de complir les limitacions derivades de totes elles».  
Ha de dir: «En les àrees en què se superposen diverses zones de protecció s'hauran de complir les limitacions derivades de totes elles. En aquests casos s'optarà sempre per la norma més restrictiva en cada cas.»  
  
3.2. Zona rural comuna agropecuària (ZRC-AG), fitxa de zona sòl no urbanitzable comuna agropecuària: s'afegirà a la regulació d'usos el següent:  
No estaran permesos els usos següents:  
1. Construccions i instal·lacions ramaderes intensives.  
2. Explotacions mineres.  
3.3. Zona rural protegida agrícola (ZRP-AG), fitxa de zona sòl no urbanitzable protegit agrícola: s'afegirà a la regulació d'usos establida el següent:  
No estaran permesos els usos següents:  
1. Activitats terciàries o de serveis i activitats industrials i productives, excepte les directament relacionades amb els cultius de la zona, com podrien ser cellers o magatzems o algun centre cultural, i les activitats de restauració lligades a elles o allotjament turístic rural vinculat al cultiu de la zona, és a dir, als cellers.  
2. Abocadors.  
3. Els habitatges unifamiliars i aïllats excepte en cas d'estar vinculades als usos agrícoles de la zona.  
Sí que estaran permeses:  
1. L'ampliació de l'EDAR en aquest tipus de sòls, i també un altre tipus de serveis d'interés públic (depòsit d'aigua, antena de comunicacions, etc.) que inexcusablement hagen de situar-se en aquest tipus de sòl.  
  
2. Els usos d'utilització, aprofitament o captura de recursos naturals que podrien comprendre l'explotació de pedreres, extracció d'àrids i de terres o de recursos geològics, miners o hidrològics i la generació d'energies renovables; les activitats industrials i productives i activitats terciàries o de serveis directament relacionades amb els cultius de la zona i les explotacions de ramaderia intensiva.  
  
Les condicions per a aquests usos seran: hauran de justificar que no s'ocasionen efectes negatius significatius o que l'impacte és acceptable després de l'aplicació de les mesures correctores adequades. Aquesta justificació requerirà en qualsevol cas un estudi d'integració paisatgística. Entre els paràmetres que hauran de considerar-se per a la seua avaluació estaran la grandària, la superfície afectada, el temps de restauració en pedreres i les possibilitats d'integració paisatgística. Aquest tipus d'ús hauran de ser puntuals en la superfície d'aquest sòl, de reduïda grandària i permetre la seua integració paisatgística i/o restauració relativament reduïda en el temps.  
3. Les obres, infraestructures i instal·lacions pròpies de les xarxes de subministrament, transports i comunicacions, i també les seues instal·lacions annexes o complementàries (estació de gasolinera, etc.) estaran permeses no solament per als usos relacionats amb el cultiu de la zona i la utilització, aprofitament i captura dels recursos naturals, sinó de manera genèrica, sempre que es justifique adequadament la necessitat d'utilitzar aquest tipus de sòl i no uns altres sense valors a protegir.  
3.4. Zona rural protegida natural (ZRP-NA), fitxa de zona de sol no urbanitzable protecció natural:  
a) Delimitació correcta d'aquesta zona.  
- En la fitxa de zona de ZRP-NA no figura la subzona ZRP-NA-MU, i caldrà incloure-la.  
- En el plànol genèric de zonificació D.W.0.9 no figura la subzona ZRP-NA-MU, però sí en els de desenvolupament B.E.7.4.9, O.K.7.4.1, J.B.1.5.0 i O.M.2.3.9. S'ha d'afegir-se aquesta subzona en el plànol N.C.8.5. genèric.  
b) Subzona ZRP-NA-LG. S'hi afegirà respecte a la seua regulació d'usos el següent: les construccions i instal·lacions agrícoles, les activitats terciàries o de serveis i la generació d'energies renovables hauran de situar-se afectant terrenys agrícoles, en cas d'estar permeses, llevat que no fóra possible o convenient, justificant-ho adequadament.  
  
Les instal·lacions i construccions agrícoles estaran permeses en els termes establits en el PORN, PRUG i ZEC de les Gorges del Cabriol.  
  
L'ús d'allotjament turístic rural (càmping, etc.) estarà permés en els termes que estableix la normativa del PORN, PRUG i ZEC.  
Les activitats terciàries o de serveis d'interés públic (depòsit d'aigua potable, etc.) que necessàriament hagen de situar-se en aquest tipus de sòl podran fer-ho si la normativa del PORN, PRUG i ZEC ho permet, i prèvia justificació que no s'ocasionen efectes negatius significatius o que l'impacte és acceptable després de l'aplicació de les mesures correctores adequades. En aquests casos es durà a terme un estudi d'integració paisatgística.  
c) Subzona ZRP-NA-MU. S'estima que els usos següents no són compatibles amb l'ús principal objecte de protecció:  
· Explotacions mineres.  
· Explotacions ramaderes intensives.  
· Activitats industrials i productives.  
· Les activitats terciàries o de serveis i les energies renovables no relacionades directament amb l'ús forestal.  
· Els habitatges unifamiliars i aïllats no relacionats directament amb l'ús forestal.  
Es consideren usos compatibles, a més dels usos pròpiament forestals i els de conservació i gaudi de la naturalesa, els següents:  
  
· Les activitats terciàries o de serveis i les energies renovables directament relacionats amb l'ús forestal.  
· Els habitatges unifamiliars i aïllats directament relacionats amb l'ús forestal.  
· Els usos següents no directament relacionats amb l'ús forestal:  
  
· Les activitats de serveis d'interés públic (depòsit d'aigua potable, antenes de comunicacions, etc.) que necessàriament deguen situar-se en aquest tipus de sòl.  
· L'allotjament turístic rural en edificacions existents.  
· Les instal·lacions agrícoles.  
Tots aquests usos compatibles hauran de justificar adequadament l'absència d'alternatives d'ubicació o la conveniència d'aquesta, i en aquest cas caldrà demostrar que no s'ocasionen efectes negatius significatius o que l'impacte és acceptable després de l'aplicació de les mesures correctores adequades. En aquests casos es durà a terme un estudi d'integració paisatgística.  
3.5. Els terrenys situats al sud de la A-3 que s'han inclòs en la zona ZRP-AG, però que no s'han inclòs en la zona ZRP-NA, i que siguen terrens amb hàbitats naturals de carrascar o pinedes de pi blanc (segons cartografia d'hàbitats de l'EATE), i també terrenys forestals estratègics, o encara no sent terrenys forestals estratègics que tinguen aqueixos hàbitats, hauran de delimitar-se amb la qualificació de la ZRP-NA-MU i la seua regulació d'usos.  
3.6. Respecte al futur paratge natural municipal El Mogorrito, la regulació d'usos en la zona d'aquest serà la que establisca el Pla general d'acord amb aquesta Declaració ambiental i territorial estratègica, passant a ser la del corresponent paratge natural municipal una vegada s'ha avaluat i aprovat definitivament.  
En la normativa d'usos es fa referència a aquest paratge natural municipal en la zona ZRP-NA-MU quan en els plànols la futura delimitació d'aquest estaria en zona ZRP-NA-LG, i caldrà corregir-se aquesta qüestió.  
4. Paisatge. S'atendran les consideracions i indicacions efectuades en l'últim informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 20 de març de 2018, i es duran a terme les correccions corresponents, i prèviament a l'aprovació definitiva s'obtindrà informe favorable referent al referit servei.  
5. Forestal. S'obtindrà informe favorable previ a l'aprovació definitiva del Pla del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, efectuant les correccions indicades en el seu últim informe reflectit en aquesta Declaració ambiental i territorial estratègica.  
6. Explotacions ramaderes intensives. Es modificarà la normativa urbanística respecte a les distàncies d'explotacions ramaderes intensives en el sentit següent:  
Distàncies mínimes a sòl urbà i urbanitzable:  
- Per a explotacions porcines i similars: 2.000 metres.  
- Per a la resta d'explotacions (oví i caprí, aus, etc.): 1.000 metres, llevat que en l'autorització de cada projecte es demostre que la distància pot ser inferior al no ocasionar efectes negatius significatius per males olors mitjançant anàlisi específica i detallada. En qualsevol cas la distància no serà inferior a 500 metres.  
7. Infraestructures lineals.  
- Es compliran les condicions establides en l'Informe d'11 de maig de 2017, de la Demarcació de Carreteres del Ministeri de Foment, i es modificaran algunes de les mesures acústiques proposades en l'estudi acústic si fóra el cas per a complir l'establit en l'informe i la legislació sectorial acústica. S'obtindrà informe favorable d'aqueixa demarcació prèviament a l'aprovació definitiva.  
- S'obtindrà informe favorable de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Urbana; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori en relació amb l'accés al sector industrial des de la CV-4660.  
8. Aigües residuals. Es compliran les condicions establides per l'EPSAR en el seu últim informe (18.05.2017) incorporant-les a l'instrument de planejament, especialment la reserva de zones per al sistema de sanejament existent i possible ampliació, i els col·lectors existents. Respecte a la reserva de sòl per a ampliació de l'EDAR, no serà necessària si s'estableix de forma expressa, com així proposa aquesta Declaració ambiental i territorial estratègica, la compatibilitat dels terrenys circumdants per a l'ampliació de l'EDAR.  
La viabilitat i execució del nou sector residencial SR-1 quedaran supeditats a la comprovació prèvia de la capacitat de depuració de les seues aigües residuals amb informe favorable de l'EPSAR.  
En principi, excepte justificació, l'ampliació de l'EDAR s'efectuarà en els terrenys actualment disponibles, i en cas de ser necessaris nous terrenys es mantindrà la distància respecte al sòl urbà de 150 metres, llevat que es justifique adequadament que una distància inferior no ocasionarà molèsties significatives a la població (olors, etc.).  
  
9. Residus sòlids:  
- Es realitzaran les reserves d'instal·lacions per a residus requerides d'acord amb el PIRCV-2013, que es grafiaran en els plànols del pla de manera que es puguen identificar:  
· Ecoparc tipus A, llevat que puga prescindir-se'n.  
· Centre de transferència de residus perillosos i no perillosos en els polígons industrials de forma obligatòria (article 23 del Decret 81/2013, de 21 de juny, del Consell).  
- S'afegirà a la normativa urbanística, títol IV, capítol II, article 5.8.7.4, com a condició per a l'aprovació dels documents que desenvolupen sòl urbanitzable la següent: s'haurà de comptar amb informe favorable del consorci del pla zonal al qual pertanga el municipi, en el qual s'indique que es disposa de capacitat suficient per al tractament dels residus sòlids que es generen.  
10. Equipament d'ús educatiu. S'obtindrà informe favorable del Servei d'Infraestructures de la Conselleria de Cultura respecte a la reserva d'equipament d'ús educatiu, prèviament a l'aprovació definitiva del pla.  
11. Patrimoni cultural. S'haurà d'obtindre, prèviament a l'aprovació definitiva, informe favorable al Pla general per part de la Conselleria de Cultura respecte a l'afecció al patrimoni cultural.  
12. S'incorporaran les mesures preventives i correctores de l'estudi ambiental i territorial estratègic i les mesures correctores de l'estudi acústic a la normativa urbanística com a annex a aquesta.  
Les mesures correctores de l'estudi acústic hauran d'acompanyar-se d'un pla de manteniment en el qual s'especifique el seu responsable.  
  
13. S'ha d'efectuar un informe de seguiment del Pla amb una periodicitat, almenys, de cada quatre anys al llarg de tota la durada del pla, i n'hi haurà un a l'inici i un altre al final.  
Per a la tramitació del Pla general d'ordenació detallada, l'òrgan ambiental serà l'Ajuntament.  
La Declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, corresponguen en via judicial contenciosa administrativa enfront de la disposició de caràcter general que haguera aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici dels que corresponguen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, si escau, d'aprovació del pla o programa.  
La Declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la seua pròrroga en els termes establits en l'article 56 de la LOTUP.  
Aquesta Declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Generalitat. Se'n donarà trasllat a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de quant antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre la Declaració ambiental i territorial i estratègica del Pla general i estructural de Villargordo del Cabriel, i s'hauran d'incorporar al Pla les determinacions finals assenyalades.  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no cabrà cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique perquè en prenga coneixement i efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 28 de març de 2018. El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 18 d'abril de 2018. El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.