Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9484, del 05-12-2022 (2022/11052)

RESOLUCIÓ de 10 d'octubre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte per a la instal·lació d'una granja d'engreixament de cèrvia en circuit tancat al Port d'Alacant, al terme municipal d'Alacant. Expedient: (2072053) 141/8578-IJM.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9484

Data del DOGV
:   05-12-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/11788


Data del document
:   10-10-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Alacant
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 10 d'octubre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte per a la instal·lació d'una granja d'engreixament de cèrvia en circuit tancat al Port d'Alacant, al terme municipal d'Alacant. Expedient: (2072053) 141/4386-LHH. [2022/11690]  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2072053) 141/8338-TLO.  
Títol: Projecte per a la instal·lació d'una granja d'engreix de cèrvia en circuit tancat al Port d'Alacant.  
Promotor: Aquaculture, SL.  
Òrgan substantiu 1: Ajuntament d'Alacant.  
Referència de l'òrgan substantiu 1: PA-2020000004.  
Òrgan substantiu 2: Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües.  
Referència de l'òrgan substantiu 2: VERMAR283.  
Localització: moll 11 del Port d'Alacant (Alacant).  
  
Antecedents i descripció del projecte  
L'empresa Aquaculture, SL, promou un projecte d'engreix de cèrvia en circuit tancat al Port d'Alacant, del terme municipal d'Alacant.  
  
La instal·lació se situarà en una parcel·la d'ús industrial de 7.272,57 m² dins del port marítim de la ciutat d'Alacant (moll 11). Es preveu construir 4.488,03 m² en planta baixa i 856,70 m² en entreplanta, sent la superfície total construïda de 5.354,32 m². Les coordenades de situació seran les següents:  
  
Vèrtex UTM X UTM Y  
A 719443,3 4245902,9  
B 719347,7 4246028,8  
C 719522,2 4246108,7  
D 719601,9 4246043,9  
  
  
El projecte presentat té per objecte la construcció d'una instal·lació d'engreix de cèrvia en circuit tancat al Port d'Alacant. El promotor pretén aconseguir una producció de 600 tones/any, i la capacitat de càrrega de la instal·lació és de 280 tones. L'explotació consistirà en un sistema de recirculació (RAS), per a engreix de cèrvia. El tanc d'engreix consta de quatre anells concèntrics en els quals se situen les piscines de cultiu, així com una bassa d'arreplega de peixos annexa. La instal·lació disposarà, a més, de laboratoris, tallers, magatzem d'aliment, sala d'emmagatzematge refrigerada, màquina de producció de gel en escates i planta de processament del peix.  
  
Així mateix, constarà d'un projecte de captació d'aigua de mar i abocament d'aigua residual depurada a través de conducció de desguàs, de PVC de 630 mm de diàmetre. El cabal d'abocament serà aproximadament de 300 m³/dia.  
El volum d'aigua que es recircularà en el sistema és de 6.000 m³; es tracta d'un circuit tancat del qual es renova diàriament el 5 % (300 m³/dia). L'aigua se sotmetrà a un filtratge mecànic per a eliminar les partícules en suspensió; aquestes seran separades i enviades a un decantador juntament amb l'aigua d'abocament. Posteriorment, l'aigua filtrada s'envia a un filtre biològic que reduirà el nivell de nitrogen de l'aigua travessant un microfiltre i posteriorment un filtre ultraviolat que redueix la càrrega bacteriana. Després, l'aigua és bombada al desgasificador on s'elimina l'excés de CO2 i s'afig oxigen; per a finalitzar, s'envia al tanc d'engreix corresponent, on es regularà la temperatura (bombes de calor aïre-aigua per a cada circuit de recirculació), salinitat (utilitzant una aportació d'aigua dolça que corregisca l'augment de salinitat per evaporació) i pH (mitjançant una bomba dosificadora de bicarbonat sòdic que corregirà l'acidificació).  
Per a la presa d'aigua de mar es realitzarà un pou de captació amb una canonada sota la mar que mitjançant una bomba d'hèlice impulsarà l'aigua cap al tanc de reserva. El punt de captació se situarà en la paret del moll, a una cota que sempre romandrà sota el nivell de la mar, però sense entrar en contacte amb el llit marí. El cabal del punt de captació s'estima en 300,50 m³/dia.  
El procés productiu començarà en el tanc 1 de 650 m³ de capacitat, on es durà a terme l'etapa de preengreix 1. En aquesta fase els alevins passen de 10 a 300 gr en 3 mesos; aquest tanc produirà 15 tones cada 3 mesos. Posteriorment, passaran al tanc 2, preengreix 2, de 880 m³ de capacitat, on es criaran els peixos que engreixaran de 300 a 800 gr i es produiran 40 tones cada 3 mesos. Seguidament passaran al tanc 3, d'engreix 1, de 1.520 m³ de capacitat, on els peixos engreixaran de 800 a 1.500 grams, produint 75 tones cada 3 mesos. Finalment, passen al tanc 4, etapa d'engreix 2, de 2.960 m³ de capacitat, on els peixos augmenten de pes de 1,5 a 3 kg, produint 150 tones cada 3 mesos. A més, la instal·lació compta amb el tanc 5 o de collita, on els peixos seran estabulats abans de ser sacrificats. Així mateix, es fa necessari un tanc de reserva amb la finalitat d'aportació d'aigua nova en processos de neteja de filtres o reposició d'aigua evaporada; aquest tanc se situarà en l'exterior de la nau i serà alimentat des del punt de captació prèviament al filtratge mecànic i desinfecció amb llum ultraviolada de l'aigua captada, abans de ser emmagatzemada.  
  
L'espècie que es cultivarà és Seriola dumerili, molt demandada pel seu ràpid creixement i qualitat de la seua carn. La mercantil obtindrà lots d'alevins de Futuna Blue, hatchery (granja) del Puerto de Santa María (Cadis) que es dedica a la reproducció i cria larvària de cèrvia. L'alimentació es produirà de manera manual en els primers estadis de cultiu i mitjançant canons d'alimentació automàtics quan els exemplars tinguen més grandària. Durant el procés d'alimentació s'observaran els comportaments amb l'objectiu de detectar, si escau, símptomes de malaltia. L'aliment serà pinso per extrusió; es calcula que s'utilitzaran 780 tones de pinso per a produir 600 tones de peix. El sistema RAS afavoreix que s'utilitze menys aliment que en cultiu semiextensiu, millorant l'eficiència ambiental ja que es redueix l'aportació de residus al medi.  
L'obra d'abocament consistirà en una canalització de PVC de 630 mm de diàmetre, que discorrerà enterrada des de l'eixida de l'arqueta fins a la mar. El punt d'abocament estarà a una cota de -3,07 m. El cabal d'abocament serà d'aproximadament 300 m³/dia. L'efluent prèviament serà tractat. En els tancs, l'aigua és depurada amb una freqüència d'1,3 vegades/hora, durant les 24 h del dia. Una vegada completat el cicle de producció (3 mesos), es netejaran els tancs per a començar el cicle de nou.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 29 d'octubre de 2021, l'Ajuntament d'Alacant (òrgan substantiu) va traslladar a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. Aquesta adjunta:  
  
- Projecte tècnic.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Certificat d'exposició pública.  
- Al·legacions presentades.  
Així mateix, el Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües, amb data 1 d'abril de 2022, sol·licita avaluació d'impacte ambiental per al projecte d'abocaments de la instal·lació per a engreix de cèrvia en RAS al Port d'Alacant. Adjuntava la documentació següent:  
- Projecte específic d'abocaments per a sol·licitud d'autorització d'abocament de les instal·lacions per a engreix de cèrvia en RAS al Port d'Alacant.  
- Annex al projecte específic d'abocament.  
Posteriorment es va completar l'expedient amb la documentació remesa per l'Ajuntament d'Alacant (OS) següent:  
- Certificat de compatibilitat urbanística.  
- Resum no tècnic de l'estudi d'impacte ambiental.  
- Document on especifica la càrrega màxima de la instal·lació.  
- Contestació del promotor a les al·legacions presentades.  
Per a la correcta avaluació ambiental d'aquesta actuació, ateses les característiques dels projectes presentats i la seua íntima connexió, s'ha considerat que ha de ser valorada en conjunt, incloent-hi la instal·lació de l'abocament. Per això, s'incorporen a l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental la totalitat dels projectes tècnics i documents ambientals elaborats pel promotor.  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient, mitjançant publicació en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant, núm. 71, de data 19 d'abril de 2021. Així mateix, es va publicar anunci en el tauler d'anuncis municipal des del 20 d'abril de 2021, per 30 dies. La publicació del Butlletí Oficial de la Província indicava que la informació es trobava disponible en el portal web de l'Ajuntament d'Alacant.  
Durant el període d'informació pública es van produir les al·legacions següents:  
- De data 31 de juliol de 2020 i 31 de maig de 2021, per Miguel Ángel Pavón García, al·legació on sol·licita una nova exposició pública que garantisca la consulta de l'expedient per mitjans electrònics i sol·licita que torne a sotmetre's, l'expedient complet, a informació pública. Així com la possible incompatibilitat amb la DEUP (delimitació d'espais i usos portuaris) vigent al Port d'Alacant.  
- De data 31 juliol de 2020. L'Asociación de Vecinos Gran Vía Sur - Puerto al·lega que no s'ha pogut consultar l'expedient per mitjans electrònics i sol·licita que torne a sotmetre's a informació pública, l'expedient complet. Així com la possible incompatibilitat amb la DEUP vigent al Port d'Alacant.  
- De data 31 de maig de 2021. L'Asociación de Vecinos Gran Vía Sur - Puerto realitza al·legacions a la disponibilitat de l'expedient administratiu en la seu de l'Ajuntament, i posa en dubte la qualitat de l'aigua per a la producció, així com la possible afecció a les aigües de l'espai marí de Tabarca. Així mateix, reitera l'al·legació sobre la possible incompatibilitat de l'activitat proposada amb la DEUP vigent al Port d'Alacant.  
- De data 31 de maig de 2021. L'Asociación de Amigos de los Humedales del Sur de Alicante (AHSA) presenta al·legacions en referència a la necessitat de concessió portuària, avaluació d'impacte ambiental i autorització d'abocament perquè es concedisca autorització municipal. Consideren a l'activitat projectada com un ús industrial incompatible amb el DEUP del Port d'Alacant, i possible incompatibilitat amb el projecte de Palau de Congressos als molls 9 i 7 del Port d'Alacant. Així mateix, consideren que no queda garantida ni la qualitat de l'aigua utilitzada, ni la qualitat sanitària de la producció prevista. Així com la possible afecció de les aigües de l'espai marí protegit de Tabarca, o a la platja de Sant Gabriel, i consideren la necessitat d'una avaluació d'impacte ambiental ordinària. A més, l'associació al·lega que no s'han tingut en compte en l'ESIA immobles portuaris inclosos en el catàleg de proteccions d'Alacant, es tracta de congelats Amaro i el barri Heliodoro Madrona. I finalitza al·legant la necessitat d'un estudi d'integració paisatgística.  
- De data 31 de maig de 2021. L'Asociación de Vecinos San Gabriel presenta al·legacions en els mateixos termes que l'Asociación de Amigos de los Humedales del Sur de Alicante (AHSA), incloent-hi, a més, al·legació a la falta d'anàlisi de l'impacte que produirà el transport dels alevins des d'El Puerto de Santa María (Cadis) i el transport de la producció al Japó.  
Amb data 21 de juliol de 2022, la mercantil emet informe en resposta a les al·legacions anteriorment esmentades. En aquest indica que el projecte continua en fase de tramitació per a l'obtenció de la concessió definitiva de ports, així com la llicència d'activitat i que disposa de certificat de compatibilitat urbanística. Així mateix, argumenta que els mètodes de filtració i depuració que s'utilitzaran seran eficaces i suficients. Per la qual cosa no es preveu afecció als espais Xarxa Natura pròxims. Quant al transport d'alevins i de la producció, indica que és una previsió que pot canviar en el temps segons la situació o l'evolució dels mercats. En relació amb la presència d'immobles portuaris, consideren que es troba a distància suficient i no preveu afecció a aquests béns culturals.  
Simultàniament, es va formular consulta a les administracions públiques afectades. S'ha rebut còpia dels informes recaptats següents:  
- Informe favorable de la Direcció General d'Agricultura Ramaderia i Pesca de data 26 de gener de 2022.  
- Capitania Marítima, en escrit de data 15 de febrer de 2022 indica que no és procedent emetre informe, ja que l'actuació se situa en una zona nova de rebliment del moll 11, i ocupa únicament domini públic portuari terrestre.  
- Informe favorable de l'Autoritat Portuària d'Alacant de data 31 de març de 2022.  
- Informe favorable condicionat de la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina de data 24 de juny de 2022.  
  
Consideracions ambientals  
La totalitat del projecte es durà a terme en la zona portuària. La instal·lació d'engreix es localitza dins del port marítim d'Alacant, en la zona dels molls de ponent, concretament en el moll 11. Es tracta d'una parcel·la de rebliment que es troba classificada com a sòl urbà i qualificada com a sector 3MP (usos industrials a l'empara de concessions administratives a entitats privades), segons estableix l'ordenança del Pla especial del Port d'Alacant. Es tracta d'un àmbit molt antropitzat.  
  
Les instal·lacions se situaran dins de la demarcació llevantinobalear i no coincideix amb cap espai marí protegit de la Xarxa Natura 2000, però molt pròxim a alguns d'aquests. La demarcació llevantinobalear té una important presència de cetacis i tortugues marines. No és habitual la seua entrada en les instal·lacions portuàries, els albiraments es redueixen a casos d'exemplars malalts o morts que han acabat encallant, per la qual cosa no es preveu afecció significativa. A 4 quilòmetres de distància se situa el LIC ESZZ16008, espai marí del Cap de les Hortes, i a un quilòmetre de distància se situa la ZEPA ES0000214, espai marí de Tabarca. Es tracta d'una zona marina de gran importància com a àrea d'alimentació per a sis espècies d'aus marines, cinc d'elles amb poblacions nidificants. La presència de la instal·lació no suposarà una atracció de les aus marines, ja que la granja es projecta en un edifici tancat en el qual les aus no tindran accés a les espècies estabulades.  
  
L'àrea d'actuació no coincideix amb cap tipus d'hàbitat d'interés comunitari (THIC) inclòs en l'annex I de la directiva d'hàbitats i de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i la biodiversitat. Es tracta d'una biocenosi d'arenes fines infralitorals. A 900 m darrere del dic del port es troba el THIC 1120 praderies de posidònia i a 1 km Cymodocea nodosa (associada a THIC 1110 bancs d'arena coberts permanentment per aigua marina, poc profunda).  
  
En el mediterrani, les praderies de posidònia (Posidonia oceanica) han mostrat sensibilitat a la presència de les instal·lacions aqüícoles, amb disminució de la seua densitat, biomassa i grandària de les fulles, així com la capacitat fotosintètica, a causa de l'augment de la terbolesa de l'aigua. A més de la desaparició de l'ecosistema, podria produir alteració ecològica, erosió de la costa i alteracions de les pesqueres costaneres. No obstant això, com l'abocament es realitzarà a l'interior de la dàrsena, el dic sud servirà de contenció pel que no es preveu afecció directa a espais i espècies protegides.  
El resultat de l'anàlisi de la qualitat de l'aigua realitzada pel promotor indica uns valors d'oxigen dissolts baixos (entre 3,40 i 4,12 mg/l) propis d'aigua amb baixa renovació, semiestancades i contaminades. La saturació d'oxigen es troba en una mitjana de 79,2 %, l'aigua té un pH lleugerament alcalí. Així mateix, l'EIA reflecteix la naturalesa alterada del substrat de l'àmbit portuari.  
Les aigües sanitàries de la instal·lació es canalitzaran cap a la xarxa general de clavegueram del Port d'Alacant que posseeix xarxes separatives per a recollida d'aigües. Les aigües pluvials procedents de la coberta de la nau es recolliran i canalitzaran cap a la xarxa general de la instal·lació (en la qual s'intercalaran arquetes per a la separació de greixos i fangs abans d'arribar al col·lector principal) i s'abocaran directament a la mar, al costat de l'efluent.  
Segons l'EIA, a l'interior de les instal·lacions del Port d'Alacant no es troba cap element patrimonial que puga veure's afectat per les obres o funcionament de la piscifactoria projectada. L'òrgan ambiental ha consultat l'inventari de jaciments arqueològics i l'inventari general del patrimoni cultural Valencià i no consta jaciment o bé d'interés cultural a menys de 200 m. Així mateix, atés que el sòl del moll, sobre el qual es realitzarà la construcció, es tracta d'un substrat de rebliment a l'interior de la dàrsena portuària, no es preveu afecció patrimonial.  
  
L'impacte socioeconòmic de l'activitat es preveu positiu, ja que l'aqüicultura és una activitat amb tendència de creixement interanual a la Comunitat Valenciana que aporta ocupació directa, com ara: vigilants, bussejadors, mecànics etc., i indirectes, com poden ser: personal administratiu, personal de processament i envasament, transport, personal tècnic de manteniment i de laboratori, veterinaris/àries, etc.  
L'EIA preveu dues localitzacions alternatives a més de l'alternativa zero. Les dues alternatives estudiades es troben dins de la zona portuària del Port d'Alacant, amb molts elements en comú. El promotor opta per l'alternativa 2, perquè la qualitat de l'aigua a captar té més qualitat, això serà beneficiós per al cultiu i disminuirà el possible impacte de l'efluent, ja que partirà d'aigua de més qualitat i, a més del procés de filtratge abans de l'abocament, disminuirà el risc d'afecció.  
  
L'estudi d'impacte ambiental analitza les repercussions de l'activitat en la fase de construcció, en la fase de funcionament i en la fase de desmantellament.  
- Fase de construcció:  
La construcció de la granja produirà un impacte sonor durant la realització de les obres de condicionament i construcció. Es generaran residus de construcció i demolició. A més, el trànsit de vehicles produirà emissions de CO2, alçament de pols, així com possibles abocaments d'oli de manera accidental.  
- Fase de funcionament:  
La presència de la instal·lació i les seues estructures pot produir afeccions quant al paisatge, la qualitat de l'aigua o dels fons marins, així com espècies d'interés. Un dels impactes més rellevants que pot generar l'activitat és a causa de l'abocament de l'excedent d'aigua en recirculació que s'evacuaran a la mar. Aquest abocament podria incidir negativament sobre la qualitat de les aigües i sobre les comunitats de fauna i flora marines, per contindre excedents de pinso, restes de femta o d'antibiòtics. Atés que la instal·lació projectada es troba en terra i que l'efluent serà decantat i filtrat abans de ser abocat, no es preveu afecció significativa a la flora i fauna bentòniques de l'àmbit d'influència.  
  
Així mateix, les tasques de manteniment podrien produir afecció per abocament accidental o ocasional de residus generats per l'ús de productes de neteja, reactius de laboratori, etc. Així com la generació de residus per animals morts o per llots que, a més del propi residu sòlid, poden produir impactes per olors.  
En la planta es produiran sorolls i vibracions a causa del funcionament de maquinària i equips. No es preveuen significatius per estar instal·lats a l'interior de naus.  
Les edificacions s'adaptaran a les condicions urbanístiques previstes en el planejament i a l'entorn portuari en el qual es localitzen.  
- Fase de desmantellament:  
La retirada de les instal·lacions pot produir alteracions, entre altres les produïdes pels vehicles de motor durant les tasques de desmantellament (emissions de CO2, possible abocament d'olis, generació de pols). No obstant això, el curt període d'execució d'aquesta fase no preveu efectes significatius.  
Les mesures correctores variaran durant les diferents fases del projecte, i són les següents:  
1. Durant la fase de construcció:  
S'utilitzarà maquinària nova o amb un adequat manteniment tècnic per a minimitzar les emissions. Per a evitar la dispersió de pols no es realitzaran les activitats en dies o períodes amb forta inestabilitat meteorològica i es regaran prèviament els materials, sempre que no done lloc a abocament líquid. Per a evitar l'impacte sonor es faran les tasques en hores diürnes i es practicarà una mecànica preventiva amb la finalitat d'evitar generació de soroll.  
Les operacions de neteja de vehicles i maquinària es realitzaran en llocs condicionats per a això, com ara tallers i gasolinera que tinguen superfície impermeabilitzada i gestionen els abocaments generats. No obstant això, es vigilaran i registraran les possibles incidències.  
S'evitarà l'acumulació de materials o sobrants d'obra en la rodalia de masses d'aigües. L'emmagatzematge de bidons amb combustible o oli es realitzarà fora de l'àmbit de l'obra. Es col·locaran casetes de lavabos estancs per a l'ús dels treballadors de l'obra, amb buidatge periòdic per gestor autoritzat.  
2. Durant la fase de funcionament:  
S'ha optimitzat el percentatge d'aigua que recircula diàriament, amb l'objectiu que l'efluent no siga un risc per al medi receptor. Així mateix, el consum de pinso s'ajustarà a la necessitat biològica, tenint en compte el factor de conversió de l'aliment, per a minimitzar l'aportació de partícules i nutrients al medi. Per a evitar la contaminació per ús de detergents o productes químics, els tancs es netejaran exclusivament amb aigua a pressió, posteriorment les aigües passaran per un decantador per a eliminar la matèria en suspensió. Els llots generats seran tractats pel reactor de desnitrificació i recollits periòdicament per un gestor de residus autoritzat, per a la seua valorització.  
Els residus generats durant les operacions de manteniment (draps, envasos buits, aigües de neteja etc.), activitats de laboratori i processament del peix (caixes de plàstic, film plàstic, palets de fusta, etc.), seran emmagatzemats en els respectius contenidors i retirats per gestor autoritzat.  
En el Pla de vigilància ambiental contingut en l'estudi d'impacte ambiental es proposen mostrejos per al control de la qualitat de les aigües i del sediment. Per a avaluar la qualitat de l'aigua tindrà en compte el mesurament dels paràmetres següents; temperatura (ºC), oxigen dissolt (mg/l), pH, clorofil·la (mg/l), transparència, sòlids en suspensió (mg/l), recompte d'Escherichia coli i enterococs, nutrients (ppb), hidrocarburs (mg/l). Per a la qualitat del sediment s'obtindran els índexs següents: granulometria (% graves, arenes totals i llims i argiles), tant per cent de carboni i matèria orgànica oxidable, nutrients en el sediment (Nt i Pt (mg/kg)).  
Els mostrejos de control de l'efluent es realitzaran mensualment en l'arqueta instal·lada en l'eixida de l'abocament al sistema de desguàs a la mar.  
Per al control de qualitat de les aigües receptores de l'efluent es determinen tres punts de mostreig a l'interior de la dàrsena. Es prendran mostres amb una periodicitat bimestral. El seguiment del sediment es realitzarà en les mateixes ubicacions que les estacions de mostreig d'aigua, però amb una periodicitat anual. Els punts de mostreig seran els següents:  
  
ESTACIÓ DE MOSTREIG UTM X UTM Y  
DWA1 764348 4246010  
DWA2 662146 4246054  
DWA3 158472 4246097  
  
  
Així mateix, es realitzarà una vigilància estructural de la conducció d'abocament, anualment es revisarà la integritat de la infraestructura i el correcte funcionament d'aquesta.  
  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental dels projectes d'explotació aqüícola i abocament terra-mar s'ha acumulat en un sol expedient administratiu, de conformitat amb l'article 57 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, en concordança amb la disposició addicional onze de la Llei 21/2013.  
  
Les instal·lacions per a cultius aquàtics i piscifactories estan subjectes a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'epígraf g, del punt 1, de l'annex I, del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II, del títol 2, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha expressat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc,  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de la instal·lació d'una granja d'engreix de cèrvia en circuit tancat, promogut per Aquaculture, SL, al Port d'Alacant, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i l'altra documentació que consta en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:  
  
1. D'acord amb l'informe de la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina:  
- S'haurà de continuar el PVA i l'aplicació de mesures correctores incloses en el document ambiental. S'haurà de dur a terme un seguiment de la qualitat de l'aigua, tant de l'efluent com de les aigües receptores. Es prestarà especial atenció als nivells de matèria orgànica, atesa la proximitat de les ZEPA, de casos d'eutrofització, abocaments accidentals d'aigües de neteja, augment de contaminants, mortalitats massives de fauna o comunitats vegetals.  
- Els residus originats durant la construcció i desmantellament d'instal·lacions, caigudes d'utensilis o despreniments dels artefactes, han de ser recollits pels titulars i portats a port per a ser tractats per gestors autoritzats. No es podran llançar a la mar mai.  
  
- Es prohibeix qualsevol activitat o comportament que puga causar molèstia o mal a cetacis, tortugues marianes o aus marines protegides. Abans de començar les activitats d'instal·lació, revisió, manteniment de les instal·lacions de la granja marina s'haurà de comprovar que no existeix presència de cetacis, aus o tortugues marines en la zona de desenvolupament d'aquestes. Per a això, s'utilitzarà com a referència el Manual de l'observador de mamífers per a operacions off shore generadores de soroll en aigües espanyoles.  
- A pesar que les praderies de posidònia (\*1120) i les praderies de Cymodocea nodosa no estiguen directament afectades per l'ocupació de l'espai marí dels punts de captació i abocament o per la influència de l'abocament, amb la finalitat de minimitzar el més possible l'afecció a aquests THIC, durant les obres d'execució d'aquests punts s'utilitzaran barreres antiterbolesa, per a evitar que la dispersió de la terbolesa puga afectar les praderies de fanerògames. Aquestes tasques es realitzaran quan les condicions de la mar permeten que aquesta mesura siga efectiva.  
- L'execució de l'obra haurà d'incloure una adequada gestió dels treballs, maquinària i residus, que garantisca que no es produeix cap abocament a la mar. Es prendran també totes les mesures perquè no arribe a la mar cap substància contaminant originada per les obres.  
- Durant les activitats de muntatge/desmuntatge de la instal·lació i el funcionament, s'haurà de garantir que l'emissió de sorolls siga mínima i evitar sons estridents que pertorben la tranquil·litat dels animals, excepte per motius de seguretat o d'emergència.  
- A més, per a reduir el soroll serà necessari la utilització de maquinària moderna, poc impactant, que complisca els requisits i tinga els pertinents certificats per a reduir la contaminació sonora.  
- S'haurà de realitzar un control periòdic dels nivells de soroll durant l'explotació, amb la finalitat que es mantinguen dins dels límits legals vigents i no produïsquen molèsties a les aus pròximes.  
- Es prohibeix realitzar abocaments, de qualsevol naturalesa, a la mar, a excepció dels indicats en la sol·licitud.  
- S'hauran d'obtindre totes les autoritzacions, llicències o informes favorables d'altres organismes que siguen exigibles d'acord amb la legislació vigent.  
- S'haurà de garantir l'accés a les instal·lacions als agents mediambientals de la Direcció General de Biodiversitat, Boscos i Desertificació del Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic, quan ho requerisquen per a la possible realització d'inspeccions.  
  
- S'haurà de comunicar amb suficient antelació a la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina la data prevista per al començament de les obres, així com el calendari final per al desenvolupament del projecte.  
2. S'hauran d'obtindre els permisos o autoritzacions per a l'extracció d'aigua de mar.  
3. La mercantil haurà de justificar davant l'òrgan substantiu la disposició de recursos hídrics suficients, per a la realització dels processos industrials (tasques de neteja, producció de gel, etc.). Així mateix, haurà de realitzar una estimació dels recursos hídrics necessaris per a la realització d'aquestes activitats.  
4. S'hauran d'atendre els condicionants o el programa de vigilància ambiental que establisca el Servei de Planificació de Recursos Hidràulics, en l'autorització de l'abocament. Els resultats del control de l'efluent hauran de valorar-se d'acord amb aquesta.  
5. S'hauran de realitzar auditories acústiques periòdiques segons la legislació vigent.  
6. Per a evitar la contaminació de sòls i aigües a causa de la generació de residus, aquests s'hauran d'emmagatzemar en contenidors específics, segons la seua naturalesa abans de la seua retirada per gestor. Com a mesura preventiva, es realitzarà un pla de gestió de residus.  
7. El promotor haurà de justificar davant l'òrgan substantiu que ha subscrit contracte amb gestor o gestors SANDACH per a la retirada de peixos morts, com també la dels subproductes derivats del processament del peix, segons el que s'estableix en la normativa d'aplicació.  
8. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, que fan referència tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 10 d'octubre de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»