Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3909, del 03-01-2001 (2000/9741)

RESOLUCIÓ de 23 de novembre de 2000, del director general d'Innovació Agrària i Ramaderia, per la qual s'estableixen les normes per a la producció integrada en cítrics en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/res/2000/11/23/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   3909

Data del DOGV
:   03-01-2001

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2000/9741


Data del document
:   23-11-2000

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * agricultura biològica
    * legislació
    * tècnica de cultiu
    * agres

RESOLUCIÓ de 23 de novembre de 2000, del director general d'Innovació Agrària i Ramaderia, per la qual s'estableixen les normes per a la producció integrada en cítrics en l'àmbit de la Comunitat Valenciana. [2000/9741]
  
En la Resolució de 31 de juliol de 1997, del director general d'Investigació, Desenvolupament Tecnològic i Sanitat Vegetal, es van establir les normes per a la producció integrada en cítrics a la Comunitat Valenciana. L'experiència adquirida durant el temps transcorregut des de la promulgació, les innovacions tècniques sorgides i alguns canvis normatius sobre plaguicides aconsellen de fer una revisió i algunes modificacions d'aquesta norma tècnica.
  
En conseqüència, i segons l'article 2 de l'Ordre de 23 de maig de 1997, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, sobre reglamentació de les produccions obtingudes per tècniques d'agricultura integrada i de les condicions d'autorització de les entitats de control i certificació, que desplega el Decret 121/1995, de 19 de juny, resolc:
  
Primer
  
Derogar la Resolució de 31 de juliol de 1997, del director general d'Investigació, Desenvolupament Tecnològic i Sanitat Vegetal, per la qual s'estableixen les normes per a la producció integrada en cítrics en l'àmbit de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 3.066, de 28.08.1997).
  
Segon
  
Establir les normes que cal complir i les prohibicions i recomanacions necessàries per al conreu i l'elaboració de cítrics obtinguts sota la denominació de producció integrada, que s'especifiquen a continuació,
  
València, 23 de novembre de 2000.- El director general d'Innovació Agrària i Ramaderia: Eduardo Primo Millo.
  
PREPARACIÓ DEL TERRENY PER A LA PLANTACIÓ
  
NORMA ESTRICTA O PROHIBICIÓ
  
Elimineu les restes vegetals procedents d'anteriors cultius.
  
No està permesa la desinfecció química del terreny.
  
En els sòls poc profunds o amb tendència a l'embassament, la plantació s'efectuarà sobre cavallons, replans o llomes, a fi d'evitar problemes fitosanitaris en el sistema radicular.
  
La profunditat mínima de sòl utilitzable per part de les arrels haurà de ser de 40 cm.
  
RECOMANACIÓ
  
Desfoneu el terreny quan apareguen capes compactades a escassa profunditat.
  
En les replantacions és convenient voltar el sòl i deixar que s'airege durant almenys un any abans d'efectuar la nova plantació.
  
Efectueu una aportació de matèria orgànica a base de fem.
  
PRÀCTICA
  
PLANTACIÓ
  
NORMA ESTRICTA O PROHIBICIÓ
  
El material vegetal utilitzat en les noves plantacions procedirà de vivers autoritzats; haurà d'estar certificat i, si s'escau, provist de passaport fitosanitari.
  
El patró emprat haurà d'adaptar-se a les condicions edàfiques de la parcel·la i ser resistent a les fisiopaties predominants en aquesta (clorosi fèrrica, salinitat, asfíxia radicular, etc) (annex 1).
  
No podran utilitzar-se patrons sensibles al fong Phytopthora. (annex 2).
  
Tampoc es permet la implantació de combinacions empelt/patró sensibles al virus de la tristesa (annex 2).
  
Quan l'empelt el realitze el mateix agricultor o se sobreempelte la plantació, les gemmes utilitzades hauran d'estar certificades com a lliures de virus.
  
Les varietats hauran d'escollir-se per la seua adaptació a les condicions microclimàtiques de la parcel·la de manera que es minimitzen els possibles danys per accidents meteorològics (fred, vent, pluja, etc.). En àrees amb risc freqüent de gelades s'utilitzaran varietats que, per la seua època de recol·lecció estiguen menys exposades a patir danys en el fruit (annex 3).
  
Quan s'implanten diverses varietats dins d'una mateixa explotació, la distribució d'aquestes haurà de permetre el cultiu independent de cada una d'elles.
  
No es permeten els cultius associats d'espècies distintes de cítrics en la mateixa parcel·la.
  
En parcel·les establides es realitzarà una avaluació de la incidència de virosis. La manifestació de símptomes d'aquestes malalties en més del 25% dels arbres exclourà la plantació de la producció integrada.
  
També afeccions greus del fong Phytopthora sp. en el coll de l'arrel o en el tronc de més del 25% de l'arbratge constituirà una condició excloent.
  
En parcel·les no abancalades, la disposició de les files dels arbres serà aquella que minimitze l'erosió del terreny seguint, en tant que siga possible, les corbes de nivell.
  
RECOMANACIÓ
  
És convenient que el marc de plantació deixe un espai lliure d'1,50 m, com a mínim, entre les files d'arbres, a fi de facilitar les labors i afavorir-ne la il·luminació. Dins de les files, els arbres poden arribar a tocar-se, sense que es produïsca un entrecreuament de les branques.
  
S'aconsella els marcs de plantació rectangulars per conciliar al màxim les possibilitats d'accés a la parcel·la amb l'aprofitament del terreny.
  
A fi d'assolir una estructura de plantació que permeta el pas de la maquinària i agilite els tractaments, es recomana, de manera general, segons les diverses espècies de cítrics, els marcs de referència següents:
  
 Tarongers : 6 x 4 m
  
 Mandariners (en general) : 5,5 x 4 m
  
 Marisol : 5 x 3,5 m
  
 Clausellina i Okitsu: 4 x 2 m
  
 Llimeres i arangers: 7 x 5 m
  
Aquests marcs podran ampliar-se o reduir-se segons el vigor de la combinació empelt/patró i de la fertilitat i profunditat del sòl, sempre que el desenvolupament final dels arbres complisca les normes de separació exigides.
  
Cal evitar els doblaments de plantacions adultes amb plantons, excepte quan estiguen tècnicament molt justificats.
  
PRÀCTICA
  
REG
  
NORMA ESTRICTA O PROHIBICIÓ
  
El volum màxim anual utilitzat en el reg no podrà sobrepassar els 7.000 m³/ ha en el reg per inundació i els 6.000 m³/ha en el reg localitzat.
  
La dosi d'aigua per unitat de superfície utilitzada en cada reg i la freqüència d'aquests hauran d'ajustar-se a la capacitat de retenció d'humitat del terreny per evitar les pèrdues d'aigua en profunditat i la consegüent lixiviació de nutrients. Aquesta pràctica haurà de planificar-se sota l'assessorament del tècnic corresponent.
  
Caldrà utilitzar la tècnica de reg que garantisca la màxima eficiència en la utilització de l'aigua, tenint en compte els condicionants de la parcel·la.
  
En el reg per inundació, la longitud de les taules i el pendent hauran d'adaptar-se a la textura del terreny i al mòdul de reg, a fi d'aconseguir la màxima uniformitat possible en la distribució de l'aigua.
  
En el reg per degoteig, el nombre d'emissors per arbre, el volum d'aigua aportat per cada un d'ells i la freqüència de reg hauran d'establir-se segons la textura del terreny, de manera que s'aconseguisca una superfície banyada a la profunditat radicular del 50%, aproximadament, de l'àrea ombrejada i s'eviten problemes de saturació d'humitat o de pèrdues d'aigua en profunditat.
  
En el reg localitzat, el coeficient d'uniformitat del sector de reg (eficiència d'aplicació) haurà de superar el valor del 85%.
  
Les parcel·les hauran de tenir un drenatge adequat o disposar de la possibilitat d'evacuació superficial de les aigües, a fi d'evitar l'embassament prolongat després que es produïsquen fortes precipitacions.
  
Caldrà mantenìr en bon estat de conservació els sistemes de distribució de l'aigua, a fi d'evitar les pèrdues de recursos.
  
RECOMANACIÓ
  
Es recomana, si això és possible, no utilitzar aigües per al reg la conductivitat de les quals supere els 3.000 mil·lisiemens/cm, amb una RAS (relació d'absorció de sodi) major de 9, o amb una concentració d'ions clorur que excedisca de 10 meq/l. Tampoc no és convenient utilitzar aigües amb concentracions de bor superiors a 0,75 mg/l.
  
En el reg per inundació es recomana no utilitzar taules amb una longitud superior als 120 m en sòls argilosos i 75 m en els arenosos. En els terrenys de naturalesa argilosa convé que el pendent del terreny, en el sentit del reg, s'aproxime al 0,5 per mil, mentre que en els arenosos pot arribar al 2 per mil. No és aconsellable utilitzar mòduls de reg superiors a 40 1/seg.
  
En els annexos 4 i 5 s'exposen, a títol d'orientació, el nombre d'emissors per arbre i les freqüències de reg que es consideren òptimes depenent de la textura del sòl. Per determinar el volum d'aigua que cal aportar en cada reg, es recomana utilitzar les lectures d'un tanc evaporimètric i aplicar els càlculs que s'exposen en l'annex 6.
  
En les instal·lacions de reg localitzat es recomana la utilització de materials certificats pel programa de control i certificació desenvolupat en el conveni Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació - Universitat Politècnica de València.
  
PRÀCTICA
  
FERTILITZACIÓ
  
NORMA ESTRICTA O PROHIBICIÓ
  
El programa d'adobament s'efectuarà depenent de les característiques de la plantació (edat, varietat, patró, marc de plantació, producció, tipus de sòl, sistema de cultiu etc.) i dels nivells d'elements nutritius continguts en el sòl i l'aigua de reg, tenint en compte l'estat nutritiu de la planta, definit per l'anàlisi foliar. Amb aquesta finalitat serà obligatori efectuar, com a mínim, una anàlisi de sòl per parcel·la homogènia cada 5 anys, un altre de l'aigua de reg cada 3 anys, i el de fulles cada 2 anys. La presa de mostres per a aquestes anàlisis s'efectuarà seguint les prescripcions tècniques. Aquestes anàlisis s'adjuntaran al llibre d'explotació, i estaran a la disposició dels organismes encarregats de la supervisió de la producció integrada.
  
A l'inici del programa de producció integrada és necessari realitzar les anàlisis anteriors.
  
La quantitat de nitrogen aportada per hectàrea i any no podrà superar els 240 kg en reg per inundació i els 200 kg en reg localitzat.
  
La dosi màxima de fòsfor no haurà de sobrepassar els 80 kg de P2O5 per hectàrea i any i la de potasi, els 160 kg de K20 per hectàrea i any. No obstant això, aquestes limitacions podran reduir-se o incrementar-se depenent de la riquesa del sòl en fòsfor i potasi assimilables i la resposta de la planta expressada per l'anàlisi foliar, segons els percentatges que s'exposen en els annexos 8 i 9.
  
En plantacions joves les quantitats de nitrogen, fòsfor i potasi per arbre i any no hauran de superar les exposades en l'annex 10, encara que en el cas del fòsfor i el potasi es permeten les correccions de les dosis màximes en els percentatges exposats en els annexos 8 i 9, dins dels mateixos condicionants. No obstant això, en el cas de plantacions de molt alta densitat, mai no es podran sobrepassar les dosis per hectàrea que es defineixen en els dos apartats anteriors.
  
La dosi de nitrogen mineral s'establirà per diferència entre les necessitats totals i la quantitat de N aportat per l'aigua de reg, que depén de la concentració d'aquesta en nitrat i del volum d'aigua aportat (vegeu annex 11).
  
De manera similar, també caldrà tenir en consideració el N aportat per la matèria orgànica del sòl (vegeu annex 12).
  
La concentració foliar de N no podrà sobrepassar el valor del 2,9% sobre matèria seca.
  
Els nivells foliars de fòsfor i potasi no hauran de sobrepassar els valors del 0,16% i 1% sobre matèria seca respectivament. Aquesta norma s'estableix amb l'excepció dels sòls que en la primera anàlisi mostren una alta riquesa en aquest element
  
Els adobs s'aplicaran durant la primavera i l'estiu, per aprofitar els períodes de major capacitat d'absorció radicular.
  
En les plantacions regades per inundació, l'adobament nitrogenat haurà de fraccionar-se, com a mínim, en dues aportacions -una en primavera i una altra en estiu- excepte en els terrenys marcadament arenosos, on s'aplicarà, almenys, en tres fraccions distribuïdes entre els dos períodes.
  
En plantacions amb reg localitzat la fertilització s'efectuarà mitjançant adobs solubles dissolts en l'aigua de reg (annex 13). Aquests es dosificaran amb alta freqüència, que haurà de ser, com a mínim, setmanal.
  
L'aplicació d'altres nutrients sols es realitzarà quan estiga tècnicament justificada per la manifestació de la deficiència d'aquests en l'anàlisi foliar (annex 7).
  
Els adobs orgànics i minerals han de presentar un baix contingut en metalls pesants i altres productes tòxics, que han de correspondre a les exigències exposades en els annexos 14 i 15.
  
Se seguiran estrictament les normes exposades en els apartats corresponents al reg, pel que fa a no aplicar excessius volums d'aigua i procurar una màxima uniformitat en la distribució d'aquesta, per evitar la lixiviació de nitrats o altres nutrients.
  
S'evitaran els embassaments prolongats del terreny a fi de minimitzar les pèrdues de N per desnitrificació.
  
RECOMANACIÓ
  
Es recomana seguir el programa informàtic FERTICIT per al càlcul de la dosificació de l'adobament.
  
Els elements nutritius han de ser subministrats fonamentalment a través del sòl. Les polvoritzacions foliars de macroelements i oligoelements hauran de limitar-se a la correcció d'estats de carència (annex 7), sempre que les condicions edàfiques de la parcel·la restringisquen l'eficàcia del tractament pel sòl.
  
Es recomana l'aplicació de matèria orgànica d'origen vegetal o animal com a millorant de la condició i fertilitat del sòl. La dosificació orientativa és de 20-30 t/ha cada 2-3 anys.
  
Es recomana aplicar els fertilitzants nitrogenats amb el major grau de fraccionament possible.
  
És molt convenient seleccionar els fertilitzants segons que la naturalesa química d'aquests cause els menors efectes adversos possibles sobre l'estructura i pH del sòl, com també que no provoquen efectes tòxics en les plantes (annexos 16 i 17).
  
Es tendirà a la utilització d'adobs preparats en formes que reduïsquen la contaminació de sòls i aigües.
  
En el reg per inundació, els adobs s'aplicaran amb el sòl en saó i s'enterraran immediatament mitjançant una llaurada. Aquest sistema és preferible a la incorporació al terreny mitjançant una regada, ja que amb això es poden produir pèrdues de nutrients per llavada o una deficient distribució d'aquests per arrossegament superficial.
  
PRÀCTICA
  
FITOREGULADORS
  
NORMA ESTRICTA O PROHIBICIÓ
  
Es prohibeix la utilització de compostos amb activitat en la regulació del desenvolupament, amb excepció de l'àcid gibberèl·lic per a la coagulació de les varietats improductives, la regulació de la floració i el control d'alteracions de la corfa del fruit, sempre que l'aplicació s'efectue a una dosi inferior als 10 mgr/l de p.a. i 45 dies abans de la recol·lecció. També s'exceptua l'ús de l'àcid 2,4-diclor fenoxiacètic (2,4-D), a la dosi màxima de 15 mgr/l de p.a., a fi de reduir l'abscissió del fruit madur, sempre que s'aplique abans del 21 de desembre i transcórreguen un mínim de 90 dies fins a la recol·lecció. Es permet també la utilització d'altres auxines de síntesi per a augmentar la grandària del fruit, sempre que la dosificació no excedisca els 50 mgr/l de p.a. i el tractament s'efectue abans del 15 de juliol, sense que hi haja fruits madurs en l'arbre.
  
Els tractaments hormonals hauran d'efectuar-se amb l'autorització expressa i sota el control estricte del responsable tècnic corresponent.
  
RECOMANACIÓ
  
La ratllada de rames pot utilitzar-se com a tècnica alternativa per incrementar la coagulació de les varietats amb problemes de fructificació.
  
PRÀCTICA
  
ESPORGADA
  
NORMA ESTRICTA O PROHIBICIÓ
  
Els arbres han d'esporgar-se, com a mínim, amb freqüència bianual, a fi de millorar la qualitat del fruit, evitar la fructificació anyívola, millorar l'aireació i il·luminació de l'arbre, facilitar la recol·lecció de la fruita, augmentar la penetració i eficàcia dels tractaments fitosanitaris i reduir el consum de plaguicides.
  
En l'esporgada s'eliminaran els pollissos i rebrots del tronc, les rames seques o debilitades, les que per la posició o orientació poden dificultar els tractaments i les que creixen verticalment en el centre de l'arbre, per obrir la part superior de la capçada.
  
Es prohibeix la crema de les restes d'esporgada en condicions incontrolades i quan hi haja risc de propagació del foc.
  
RECOMANACIÓ
  
Es recomana incorporar al terreny les restes d'esporgada mitjançant trossejament i trituració in situ.
  
PRÀCTICA
  
MANEIG DEL SÒL, LABOR I CONTROL DE MALES HERBES
  
NORMA ESTRICTA O PROHIBICIÓ
  
A fi d'evitar fenòmens d'erosió es prendran mesures de conservació de sòl.
  
Es prohibeix la utilització d'instruments que destruïsquen l'estructura del sòl i propicien la formació de soles de llaurada.
  
Els herbicides autoritzats, tenint-ne en compte l'eficàcia, la selectivitat per als cítrics i el coeficient d'adsorció, s'exposen en l'annex 18.
  
Es prohibeix l'ús d'herbicides residuals en els sòls arenosos o prop de fonts d'aigua o quan la capa freàtica estiga a menys d'1 metre de profunditat.
  
En cap cas se superarà el nombre màxim d'aplicacions per a cada producte establit en l'annex 18.
  
L'aplicació d'herbicides es portarà a terme en el moment de màxima sensibilitat de les males herbes, cosa que permetrà l'aplicació de les matèries actives en dosis mínimes.
  
De mitjan tardor a final d'hivern serà obligada la permanència de la coberta vegetal espontània.
  
RECOMANACIÓ
  
Les males herbes es controlaran, sempre que es puga, amb mitjans mecànics, efectuant labors superficials amb instruments que causen una mínima alteració del terreny. Es recomana realitzar les labors quan el sòl es troba en l'estat d'humitat denominat saó.
  
Solament s'utilitzaran herbicides en aquells casos en què l'ús de maquinària siga molt dificultós.
  
Els herbicides s'aplicaran preferentment de manera localitzada.
  
El volum màxim de caldo recomanat per a aplicació d'herbicides és de 400 l/ha de sòl tractat.
  
S'aconsella la rotació de matèries actives a fi d'evitar l'aparició de resistències.
  
PRÀCTICA
  
CONTROL DE PLAGUES I MALATIES
  
NORMA ESTRICTA O PROHIBICIÓ
  
L'estimació del reg en cada parcel·la es farà per mitjà d'avaluacions dels nivells poblacionals, estat de desenvolupament de les plagues i fauna útil, fenologia del cultiu i condicions climàtiques, d'acord amb l'estratègia de control integrat establida en l'annex 19.
  
En el control de plagues i malalties s'anteposaran els mètodes biològics, biotècnics, culturals, físics i genètics als químics.
  
El tractament químic haurà de respondre a una estimació poblacional de la plaga o malaltia que el justifique com a única alternativa per al control del problema fitosanitari present. Amb aquesta finalitat es consideraran els llindars reflectits en l'annex 19. Els nivells de plaga previs als tractaments hauran d'anotar-se en el llibre d'explotació.
  
Les matèries actives autoritzades són les exposades en l'annex 19, que han estat seleccionades sobre la base de criteris d'eficàcia, toxicitat, efecte sobre la fauna útil, persistència, i impacte ambiental. Queda, per tant, estrictament prohibida la utilització de productes no especificats en aquest annex.
  
Queda prohibit l'ús de formulacions classificades com a "tòxiques".
  
Cal protegir la fauna auxiliar, en particular Rodolia cardinales, Criptolaemus mountrouzieri, Cales noacki i els àcars fitoseids.
  
La maquinària utilitzada en l'aplicació de productes fitosanitaris haurà d'estar en un adequat estat de funcionament que permeta una alta eficàcia del tractament, amb la disminució dels efectes contaminants que provoquen les pèrdues incontrolades i amb un sensible estalvi econòmic addicional.
  
Sols podran ser utilitzats per a la producció integrada els equips de tractament que complisquen els requisits especificats per la CAPA-UPV i s'adequen a les normes EN (normes del Comité Europeu de Normalització) relatives a seguretat i protecció del medi ambient.
  
La maquinària de polvorització en ús haurà de sotmetre's a una revisió cada tres anys, dins del programa de control establit per la CAPA-UPV. Sols en el cas que l'equip siga declarat apte, podrà seguir sent emprat per als tractaments de lluita integrada. Amb aquesta finalitat, l'equip serà degudament identificat.
  
Quan s'utilitzen polvoritzadors hidràulics amb disparadors d'acció manual, aquests hauran de ser regulables en cabal i angle de con d'eixida.
  
El responsable dels tractaments haurà d'estar en possessió del carnet de manipulador de plaguicides d'ús fitosanitari.
  
No hauran d'efectuar-se tractaments quan la velocitat del vent supere els 25 km/h.
  
S'efectuaran anàlisis per mostreig per comprovar que el contingut en residus en el producte final siga inferior al límit màxim legalment establit per a cada matèria activa.
  
RECOMANACIÓ
  
La lluita química:
  
- S'intentarà utilitzar els plaguicides en tals condicions que el contingut en residus en el moment de la reproducció de la fruita siga inferior al 50% del límit màxim legalment establit per a cada matèria activa.
  
- S'aconsella l'alternança de productes per evitar problemes de resistències.
  
- Es recomana la reducció de l'àrea tractada a focus o rodals de la parcel·la quan siga possible.
  
Amb caràcter general, es recomana la reducció, al mínim possible, de la concentració de matèria activa i volum de caldo utilitzat, com també disminuir l'àrea tractada; tot això sense comprometre l'eficàcia del tractament.
  
Els volums màxims de caldo i volum d'aire que es recomana utilitzar en els tractaments efectuats amb polvoritzadors hidropneumàtics són:
  
- Per a agents parasitaris de localització externa
  
 -Volum d'aplicació 1.200 l/ha
  
 -Cabal d'aire 30.000 m³/h
  
- Per a agents parasitaris de localització interna
  
 -Volum d'aplicació 2.500 l/ha. En cas d'utilitzar-se oli mineral sol o en especials estructures de plantació, el volum màxim de caldo podrà arribar fins a 3.500 l/ha
  
 -Cabal d'aire 50.000 m³/h
  
- La velocitat d'eixida de l'aire no haurà d'excedir els 30
  
 m/seg i la pressió de treball, de 20 kg/cm²
  
En els tractaments efectuats amb polvoritzadors hidràulics amb disparadors accionats manualment, els volums màxims de caldo recomanats són:
  
- Per a agents parasitaris de localització externa: 2.500 l/ha, amb un diàmetre màxim d'embocadura d'1,5 mm.
  
- Per a agents parasitaris de localització interna: 5.000 l/ha, amb un diàmetre màxim d'embocadura de 2 mm.
  
- La pressió de treball no haurà d'excedir els 30 kg/cm².
  
PRÀCTICA
  
RECOL·LECCIÓ
  
NORMA ESTRICTA O PROHIBICIÓ
  
La recol·lecció s'efectuarà en les millors condicions i amb la major atenció per evitar lesions en els fruits que en reduïsquen la qualitat i propicien les infeccions.
  
No es recol·lectaran fruits banyats.
  
S'eliminaran els fruits que presenten símptomes de la presència de patògens causants de podridures.
  
Els fruits hauran de recol·lectar-se en un estat de maduresa que permeta assolir les exigències de qualitat comercial. S'exigirà un índex de maduresa mínim de 6 per a Satsumes i taronges primerenques, de 6,5 per a Clementines i taronges de mitjana estació o tardanes i de 8 per a Fortunes. Els percentatges de suc (respecte del pes total del fruit) requerits s'estableixen en el 40% per a Clementines i el 33% per a taronges, Satsumes i mandarines híbrides. L'índex de color mínim en el moment de la comercialització haurà de superar el valor de +4 per a Satsumes i +6 per a la resta de varietats.
  
Les categories de cítrics emparades per la denominació de producció integrada seran les establides en el Reglament (CEE) núm. 920/1989, en el qual s'especifiquen les normes de qualitat interna i externa dels fruits.
  
La fruita entrarà en el magatzem el mateix dia de la recol·lecció.
  
PRÀCTICA
  
TRACTAMENT POSTCOLLITA I CONSERVACIÓ
  
NORMA ESTRICTA O PROHIBICIÓ
  
En el cas de desverdiment de la fruita, s'efectuarà amb un fluix continu d'etilé a una concentració inferior a 5 mg/l i temperatura de 20-22ºC durant un màxim de 60 hores, amb l'objecte de no provocar l'envelliment de la pell.
  
Les matèries actives i dosis autoritzades per als tractaments postcollita es recullen en l'annex 20.
  
Quan s'apliquen ceres, es compliran estrictament les condicions per al tractament de superfície de fruites que figuren en les llistes oficials d'additius per a l'elaboració de productes alimentaris.
  
El processament en el magatzem de les partides de fruita obtingudes per producció integrada haurà d'efectuar-se de manera totalment independent, mantenint-les identificades en tot moment.
  
RECOMANACIÓ
  
S'evitaran, en la mesura del possible, els tractaments postrecol·lecció.
  
Es recomana l'ús de ceres naturals.
  
PRÀCTICA
  
TRACTAMENT POSTCOLLITA I CONSERVACIÓ
  
NORMA ESTRICTA O PROHIBICIÓ
  
Es prendran les mesures adequades per a mantenir tots els elements que intervenen en el procés d'emmagatzemament i manipulació dels fruits amb la major neteja i asèpsia possibles. Les instal·lacions i maquinària de la línia de confecció del fruit es netejaran i es desinfectaran a l'inici i almenys una vegada cada 15 dies, durant el període de funcionament. Les caixes i els recipients utilitzats en el transport i l'emmagatzemament de la fruita es netejaran i es desinfectaran almenys una vegada a l'any. Com a norma general, tots els elements que puguen afectar la condició dels fruits es netejaran a l'inici de la utilització per a la confecció de productes integrats.
  
Es procedirà a la desinfecció total de la central hortofructícola una vegada a l'any.
  
PRÀCTICA
  
PROTECCIÓ DE L'ENTORN
  
NORMA ESTRICTA O PROHIBICIÓ
  
Es prendran les mesures oportunes per a protegir la flora i fauna de les àrees pròximes a la plantació. Les precaucions que es prenguen en aquest sentit, segons cada situació concreta, hauran de figurar en el llibre de l'explotació.
  
Es prohibeix l'abocament dels productes agroquímics sobrants i dels líquids procedents de la neteja de la maquinària emprada en els tractaments, a les aigües de canals, séquies, rius, pous, etc.
  
Els envoltoris, envasos i recipients de productes d'ús agrícola no hauran d'abandonar-se en la parcel·la ni en les immediacions, sinó que es recolliran i s'eliminaran a través dels conductes establits per a l'abocament de residus.
  
PRÀCTICA
  
LLIBRE D'EXPLOTACIÓ
  
NORMA ESTRICTA O PROHIBICIÓ
  
Els agricultors que s'incorporen a la producció integrada hauran de proveir-se del llibre d'explotació, segons el model aprovat per la CAPA.
  
En aquest llibre s'anotaran amb suficient detall totes les labors i incidències del cultiu, en les dates en què s'han realitzat o produït. La posada al dia d'aquest llibre haurà d'efectuar-se almenys setmanalment.
  
L'agricultor o el tècnic responsable de l'explotació en règim de producció integrada es responsabilitzarà, amb la seua firma, de la veracitat de les operacions registrades en el llibre.
  
Aquest llibre estarà sempre disponible per a la inspecció per part de l'entitat de certificació i control (ECC) de la producció integrada corresponent, o pels serveis oficials. Amb aquesta finalitat, podrà ser reclamat en qualsevol moment i sense avís previ.
  
Al llibre d'explotació caldrà adjuntar la documentació que acredite les pràctiques de cultiu (factures, etc.), i també els resultats de les anàlisis exigides. La ECC i l'Administració tindran lliure accés a les parcel·les de producció integrada per efectuar les comprovacions oportunes.
  
LLISTA DE MATÈRIES ACTIVES AUTORITZADES EN PRODUCCIÓ INTEGRADA AMB LES RESTRICCIONS PROCEDENTS
  
Matèries actives Restriccions
  
OLI D'ESTIU
  
ABAMECTINA (3) + (4) + (5) + (6)
  
AMITRAZ (3) + (4) + (15)
  
AZADIRACTÍN (6) + (7)
  
BACILLUS THURINGIENSIS
  
BENFURACARB (1) + (2) + (4) + (5)
  
BROMOPROPILAT (4)
  
BUPROFECÍN (4) + (18)
  
CARBOSULFAN (1) + (2) + (4) + (5)
  
CLORPIRIFÒS (4)
  
COURE INORGÀNIC
  
DIAZINON (4) + (5) + (9) + (11)
  
DICOFOL (4)
  
DIMETOAT
  
ETION (4) + (13)
  
FENBUTESTAN (4)
  
FOSETIL-AL
  
FOXIM (4) + (9)
  
HEXITIAZOX
  
IMAZALIL (20)
  
IMIDACLOPRID (6) + (7) + (8)
  
MALATION
  
MANCOZEB (4)
  
METALAXIL (9) + (16)
  
METALDEHID (10)
  
METIDATION (3) + (4) + (5) + (21)
  
METIOCARB (10)
  
METIL-CLORPIRIFÒS (4)
  
METIL-PIRIMIFÒS (3)
  
ORTOFENILFENOL (20)
  
PIRIPROXIFÉN (1) + (3) + (17) + (19)
  
PROPOXUR (3) + (4) + (5) + (14). En naranjas con restricción (2)
  
TEBUFENPIRAD (2) + (4)
  
TIABENDAZOL (20)
  
TRICLORFON (12)
  
Restriccions d'ús
  
1) No tracteu amb fruita pendent de recol·lectar
  
2) Tracteu només fins a la floració
  
3) Deixeu zones refugi d'un 5% de la superfície sense tractar en explotacions superiors a 5 ha
  
4) No utilitzeu a menys de 20 metres de corrents d'aigua
  
5) No utilitzeu en espais naturals protegits, ni en les seues zones d'influència, oficialment declarades
  
6) Només plantons
  
7) Només pintat al tronc
  
8) Només reg per degoteig
  
9) Aplicat al sòl
  
10) Aplicació al sòl d'esquers
  
11) Formulació microencapsulada
  
12) Polvorització esquer
  
13) En mescla amb oli
  
14) Només mandariner i llimera
  
15) Només taronger
  
16) Només taronger i aranger
  
17) Només maig-juny
  
18) Només pel juny
  
19) No tracteu si hi ha cotxinilla acanalada o cotonet
  
20) Postcollita
  
21) Només per a Aonidiella aurantii
  
NOTES
  
1) Les matèries actives indicades en aquest annex 19 contra cada plaga podran, excepcionalment, ser utilitzades contra altres plagues sempre que estiguen registrades contra aquestes i es respecten les restriccions establides en el Reglament de Producció Integrada.
  
2) En situacions molt excepcionals podran autoritzar-se altres matèries actives no previstes en aquesta norma tècnica, sempre que n'estiga l'ús registrat en el cultiu i siga autoritzat per escrit per a la producció integrada en cítrics per la Direcció General d'Innovació Agrària i Ramaderia, amb les condicions i limitacions que s'assenyalaran en la dita autorització.
  
ANNEX XX
  
Productes tolerats i condicions d'ús per als tractaments de postcollita en cítrics
  
1. TIABENDAZOL
  
2. IMAZALIL
  
3. ORTOFENILFENOL
  
1. TIABENDAZOL
  
a) En tractament en Drencher es pot utilitzar el Tiabendazol a la dosi de 5.5-4.23% de matèria activa.
  
b) El Tiabendazol es pot utilitzar conjuntament amb les ceres a la dosi de 0.5% de matèria activa, emprant 1 litre de cera per tona de fruita.
  
2. IMAZALIL
  
a) En tractament en Drencher es pot utilitzar l'Imazalil a la dosi de 2.37-8.24% de matèria activa.
  
b) L'Imazalil es pot utilitzar conjuntament amb la cera a la dosi de 0.2% de matèria activa, emprant 1 litre de cera per tona de fruita.
  
c) En polvorització a baix volum, l'Imazalil es pot emprar a la dosi del 0.15% amb una despesa d'1 litre de caldo per tona de fruita.
  
3. ORTOFENILFENOL
  
a) L'Ortofenilfenol s'aplicarà per cortina d'espuma, utilitzant formulacions amb un contingut en OPP del 13%, diluint 1 litre de producte en 9 d'aigua i amb el temps de contacte de 30-40 segons.
  
b) També l'Ortofenilfenol es podrà utilitzar en bossa, emprant formulacions amb el 13% de OPP, diluïts en aigua al 3% i amb un temps de contacte de 2-4 minuts.
  
4. Cada un dels fungicides tolerats per a tractaments postcollita de cítrics no es podrà aplicar més que en un sol punt de la línia de tractament i no se'n repetirà la utilització.


Còpia Permalink ELI