Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5952, del 11-02-2009 (2009/1311)

RESOLUCIÓ de 27 de novembre de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de La Pobla de Farnals, Vilafamés, Tuéjar, Titaguas, Mislata i Paterna.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5952

Data del DOGV
:   11-02-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/1311


Data del document
:   27-11-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Vilafamés
    * Titaguas
    * Paterna
    * Mislata
    * Tuéjar
    * Pobla de Farnals, la
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 27 de novembre de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de La Pobla de Farnals, Vilafamés, Tuéjar, Titaguas, Mislata i Paterna. [2009/1311]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 024/06-AIA La Pobla de Farnals, 197/06-AIA Vilafamés, 231/05-AIA Tuéjar, 378/06-AIA Titaguas, 324/06-AIA Mislata i 325/06-AIA Paterna.  
València, 27 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 24/06-AIA  
Promotor: Piscícola de Sagunto, SL  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Objecte projecte: Trasllat de la granja marina de daurada i llobarro  
Localització: Enfront de la costa de la Pobla de Farnals  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte.  
L'objectiu d'aquest projecte de granja marina de daurada i llobarro de l'empresa Piscícola de Sagunto, SL és el trasllat de la instal·lació a una més profunditat, de -22m es passa a -35m, a la mateixa zona marina enfront de la costa de la Pobla de Farnals per a augmentar la seguretat de la instal·lació davant dels temporals i vents de la zona.  
Es mantenen les altres característiques de la granja marina que es va tramitar en l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental 155/02-AIA amb declaració d'impacte ambiental de data 19 de juliol de 2002.  
Així, doncs, en l'estudi d'impacte ambiental amb visat col·legial de data 3 de març de 2005, del referent expedient consta que:  
- Es col·locaran 24 gàbies, en dos grups de 6x2, de 25 m de diàmetre cada una i amb 10 m de profunditat de xarxa, resultant un volum aproximadament de 4.524 m³/gàbia.  
- S'espera aconseguir una producció anual de 1.200 t de daurada i llobarro apte para la seua venda, en règim intensiu, mitjançant l'engreixament d'alevins de 10 gr amb pinsos composts. La duració de cada cicle productiu oscil·la al voltant de 16 mesos per a la daurada i 27 mesos per al llobarro.  
- L'àrea del nou polígon de concessió que s'ha de sol·licitar és de 220.825 m², necessari per a la col·locar les gàbies mitjançant les estructures sustentadores (cables, cadenes, estaques, anelles, grillons?) i el sistema d'ancoratge amb blocs de formigó i àncores.  
Les coordenades dels vèrtexs del nou polígon que estaran senyalitzats al trànsit marítim en compliment de la respectiva normativa vigent són les que segueixen:  
A) 39º 31,928'N 0º 12,689'W profunditat 31 m  
B) 39º 31,656'N 0º 12,841'W " 32 m   
C) 39º 31,577'N 0º 12,567'W " 33 m  
D) 39º 31,845'N 0º 12,422'W " 31 m  
La ubicació definitiva d'aquesta granja marina queda pròxima a un escull artificial instal·lat allí i a una distància de 6'85 km de la costa. Davant de l'existència de la concessió de l'escull artificial es va haver de variar la posició inicial del trasllat de la instal·lació projectada, aquest canvi motivà l'addenda a l'estudi d'impacte ambiental de data juliol 2005.  
Tramitació administrativa  
En data 25 de gener de 2006, es rep de la Direcció Territorial de València de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació la documentació sobre la sol·licitud del trasllat de la granja marina enfront de la costa de la Pobla de Farnals de l'empresa Piscícola de Sagunto SL, formada per projecte tècnic, projecte de balisament, estudi d'impacte ambiental, addenda a l'estudi d'impacte ambiental i documentació de l'expedient administratiu consistent en informes favorables i resultat de la informació pública realitzada del projecte junt amb l'estudi d'impacte ambiental.  
El 7 de març de 2006 es rep de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria l'informe favorable de ports de l'Estat del Ministeri de Foment que els havia enviat el cap de Secció de Pesca Marítima de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat conjuntament amb el projecte tècnic Amb balisament i addenda amb nova situació exposat al públic, mitjançant anunci remesos als ajuntaments de la Pobla de Farnals, Massalfassar, el Puig, Albuixech, Puçol, València (Rafal i Vistabella), en el diari Las Provincias i en el Butlletí Oficial de la Província de València número 291, de data 8 de desembre de 2005.  
Finalitzada la informació pública, consten certificats dels ajuntaments: el Puig, Albuixech, Puçol, València (Rafal i Vistabella) que han tingut el corresponent anunci exposat en el tauler d'anuncis municipal, com també per part de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, el director territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació a València certifica, amb data 20 de gener de 2006, que la documentació ha estat exposada al públic des del 9 al 31 de desembre de 2005 mitjançant un anunci publicat en el diari Las Provincias i en el Butlletí Oficial de la Província de València número 291, de data 8 de desembre de 2005, i finalitzat el període d'informació no s'han presentat al·legacions a aquest.  
Consideracions ambientals  
Es projecta el trasllat d'aquesta granja marina que ocupa 220.825 m², des d'una zona de 20 i -22 m sobre fons d'arenes fangoses, a una altra zona de més profunditat, entre -31 i -33 m, i sobre biocenosi de fons detrítics costaners amb fàcies enfangada. Aquesta biocenosi en l'àrea estudiada es troba àmpliament representada en el tram a profunditat mitjana, des dels 20 als 35 m de profunditat, i s'estén fins al límit amb els fangs terrígens.  
L'estat de la zona estudiada, segons l'estudi d'impacte ambiental, està prou degradat des d'antany. Així doncs, les comunitats bentòniques de valor ecològic es presenten:  
La praderia de Cymodocea nodosa assentada sobre la biocenosi d'arenes fines ben calibrades, forma una franja en profunditats inferiors als 10 metres, aproximadament.  
De la praderia de Posidonia oceanica àmpliament distribuïda en tot el tram de litoral estudiat des de 10 a 20-25 m, es troben totalment degradades en l'actualitat i reduïdes a mata morta sobre les quals s'han instal·lat altres biocenosis (praderia de Caulerpa prolifera, fons detrítics i de coral·ligen). Únicament es troben xicotetes taques disperses en què persisteixen xicotets grups de feixos vius; aquesta praderia es troba entre 14 i 17 m de profunditat i és d'escassa extensió, trobant-se en fase de colonització per espècies del coral·ligen.  
La biocenosi de fons coral·lígens es troba ben representada i en combinació amb els fons detrítics enfangats, localitzada en el tram nord d'aquests fons entre les cotes -25 i -35 m.   
Dels resultats oceanogràfics i sedimentològics presentats en l'estudi d'impacte ambiental de febrer de 2005 (d'ara en avant, EIA'05), s'extrau que la qualitat de les aigües en la zona d'estudi no manifesta eutròfia en aquestes. Respecte al sediment, corresponent a dos enclavaments: un dins de la concessió (DS) i un altre de control (DN) a 850 m al nord de la concessió, s'estableix que "la semblança dels resultats del mostratge en ambdós enclavaments és indicatiu de l'homogeneïtat en les condicions sedimentològiques de l'àrea prospectada".  
En el sediment obtingut de l'enclavament de control (DN), com a punt més pròxim al lloc definitiu de la granja situada fora de l'escull, predomina l'arena (87%) amb la fracció fina més abundant (36'74%) i amb la participació d'1'4% de restes esquelètiques (tanatocenosi de fauna variada); en els paràmetres fisicoquímics es registra un contingut considerable en matèria orgànica (7'97%) i el valor potencial redox (-124mV) indica condicions reductores en el medi.  
En l'addenda a l'estudi d'impacte ambiental de data juliol 2005, davant de la variació de la posició de la instal·lació projectada per l'existència de l'escull artificial, s'estableix que no s'altera el diagnòstic ambiental efectuat en l'EIA-05, considerant-se extrapolables els resultats obtinguts dels sediments, els paràmetres oceanogràfics i la caracterització de la biocenosi. La distància que es mantindrà des de les noves coordenades del polígon de concessió sol·licitat serà: a la biocenosi del coral·ligen és d'1 km, a les restes de praderia de Posidonia oceanica és de 4 km i fins a la costa serà de 6.850 m.  
Del procés d'identificació i valoració dels impactes realitzats en l'EIA'05, s'estableix que els impactes negatius considerats compatibles són aquells derivats de la construcció de la instal·lació, senyals lluminosos, transports, fallades de funcionament. Sent objecte d'un tractament més exhaustiu, perquè requereixen l'aplicació de mesures correctores, les interaccions directes produïdes per la generació de residus que per l'afecció d'aquests al medi natural marí (sediments, qualitat de l'aigua, biocenosis bentòniques, peixos, invertebrats marins) es consideren un impacte sever, i les que donen lloc a una incidència sociocultural (salut i seguretat) es tipifiquen com a moderats.  
És en la fase de funcionament de l'activitat piscícola quan es transmeten gran quantitat de residus al medi que provenen de l'aliment no consumit i del metabolisme dels peixos estabulats (excrements, urea, amoni?). Aquests residus es van alliberant al medi en forma de nutrients, matèria orgànica i sòlids en suspensió i afectaran el medi receptor (aigua, fons i a les comunitats i espècies que les habiten).  
L'alteració a la qualitat de l'aigua, vindrà donada per una major càrrega de matèria orgànica en suspensió i alliberament de nutrients amb efecte immediat de fertilització, la qual cosa afavoreix fenòmens d'autopol·lució (eutròfia, terbolesa, proliferació planctònica, disminució de la diversitat i del grau d'estructuració del plàncton).  
En el fons marí, gran part d'aquests rebutjos sedimentaran i aniran acumulant-se formant una capa de matèria orgànica, de major o menor grossària, que es degradarà mitjançant processos anaerobis.  
Segons el ritme de la deposició de la matèria orgànica es distingeixen: en la mateixa base de les gàbies es donaran zones de màxima deposició amb una escala espacial curta de desenes de metres al seu voltant; a continuació es donaran zones annexes on la deposició serà menor i amb una escala espacial d'un centenar de metres, i finalment zones afectades per un possible increment en la terbolesa amb una escala espacial de diversos centenars de metres, on els efectes negatius siguen els citats abans per l'alliberament de nutrients en la columna d'aigua.  
- En l'estudi d'impacte ambiental s'estima que els residus generats per cada tona de daurada produïda, per a un factor de conversió d'1'8 i una dieta amb un contingut proteic del 47% i de fòsfor 1%, corresponen a: 13 kg de fòsfor, 105 kg de nitrogen i 180 kg de sòlids, principalment excrements.  
- Per a conéixer la zona d'influència per la dispersió dels sòlids generats, aniran principalment al substrat marí immediat a les gàbies, s'estima que la distància màxima que poden aconseguir les excrements (pesen menys) amb els majors corrents superficials (>0'24m/s) és d'uns 253 m, però per als corrents més freqüents es donaran dispersions més freqüents entre 42 i 170 m des de la instal·lació. Per a les partícules de pinso s'han obtingut dispersions més freqüents entre 23 i 92 m, i una màxima distància de 138 m amb els majors corrents.  
La dispersió d'excrements, com a elements més làbils, afligeix sobrepassa el polígon de concessió sol·licitat. Tots els fons annexos al polígon que es vegen afectats per la sedimentació de partícules corresponen a biocenosi del detrític costaner amb fàcies d'enfangament; per la qual cosa l'impacte per deposició no afectarà comunitats de major importància ecològica, com els fons de coral·ligen ni les platges d'ús públic.  
Els medicaments que se subministren als peixos amb funcions terapèutiques i profilàctiques, constitueixen un altre residu aportat al medi. La seua administració és de forma rutinària en molts casos. Cal considerar que l'aplicació d'aquests productes estarà supervisada per un facultatiu competent i es regiran per la respectiva normativa comunitària i estatal (directives del Consell 91/67/CEE i 93//53/CEE, RD 109/95, RD 157/95 i RD 1749/98). L'impacte és considerat negatiu d'escassa magnitud, temporal i recuperable, a causa de l'ús d'aquests fàrmacs de mode restringit que s'administren amb pinso, i és molt xicoteta la proporció d'aquest pinso que no es menja i passa al medi.  
S'estableixen mesures correctores per a minimitzar l'efecte de l'emissió de residus al medi:  
- La principal mesura és optimitzar el pla d'alimentació, ajustant-lo contínuament a les necessitats del cultiu, per a evitar la pèrdua d'aliment no aprofitat i obtenir la major rendibilitat aliment/producció. Al mateix temps, l'ocupació de pinsos de qualitat amb els menors continguts de fòsfor i nitrogen possible, i el major ús de continguts basat en farines vegetals, que possibiliten el menor índex de conversió possible i el consegüent menor percentatge de residus emesos al medi.  
- El subministrament de les substàncies antibiòtiques per al tractament i prevenció de malalties del cultiu s'efectuarà d'acord amb allò que s'ha especificat en la normativa vigent, Reglament L/2377/90, de 26 de juny, que només autoritza uns determinats productes, per laboratoris homologats i en una ocupació adequada. L'emmagatzemament d'aquests productes s'efectuarà d'acord amb la normativa aplicable. El maneig dels fàrmacs es realitzarà per personal format amb aquest fi i es dotarà dels mitjans necessaris per a la seua protecció, com ara ulleres, guants de goma, màscares amb filtre antipols. L'eliminació tant dels productes com dels seus envasos i embalatges es durà a terme en plantes autoritzades a aquest efecte.  
- En les zones de màxima deposició en el fons s'estableix l'aportació de substrats durs. També es proposa la possibilitat d'efectuar dragatges periòdics del sediment situat en la mateixa base de les gàbies flotants, aquest podrà realitzar-se mitjançant mànegues de succió i es durà a terme almenys una vegada a l'any segons els resultats aportats per l'anàlisi sedimentològica (contingut en matèria orgànica) del pla de seguiment ambiental de l'activitat. El material dragatge es podrà abocar en zones de més profunditat, evitant tirar l'abocament sobre fons d'interés conservacionista, i, òbviament, l'abocament haurà de disposar de l'autorització administrativa pertinent.  
- En les zones on es produeix una menor deposició i es vegen afectades per un possible increment en la terbolesa, es proposa la introducció d'estructures perquè s'instal·len organismes filtrants (bivalves). L'aplicació d'aquestes mesures, arribat el cas, es realitzarà únicament dins de l'àrea del polígon.  
Programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposa el següent pla de vigilància ambiental:  
Els enclavaments o estacions de mostratge per al control dels paràmetres hidrogràfics i sedimentològics seran tres: dos situats a la vora de les coordenades A i B que delimita el polígon de concessió, i un pres de control o testimoni de les condicions ambientals inalterades (DN) situat a 850 m en direcció nord.  
- Els paràmetres hidrogràfics que s'han de controlar en la columna d'aigua de cada enclavament, a tres profunditats (0, 10 i 30 m), de manera mensual: temperatura i oxigen dissolt (in situ), salinitat in situ, terbolesa (disc de Secchi o amb sonda per a detectar la terbolesa), seston o matèria particulada en suspensió, clorofil·la a, índex de Margalef D430/D663, nitrits, nitrats, fosfats, silicats, coliformes totals, coliformes fecals, estreptococs fecals i salmonel·la, identificació i recompte del fitoplàncton.  
- Els paràmetres sedimentològics a controlar en cada enclavament (A, B i DN) i de manera semestral: granulometria, matèria orgànica, pH i potencial redox in situ, DBO i clostridio-sulfitoreductors.  
- Control anual de l'estat de les biocenosis. Biocenosi del detrític enfangat en els tres enclavaments. Comprovació de l'existència de canvis en la bionomia bentònica després de l'entrada en funcionament de la granja, en especial de les comunitats amb major interés ecològic com és el coral·ligen i praderies de fanerògames.  
- Comunitat íctica. Censos visuals en els dos transectes més pròxims a l'àrea de concessió.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Annex I apartat 1 g) del Decret 162/90, modificat pel Decret 3/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel que s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 3/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, aprovat mitjançant un Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de trasllat de la granja marina per a engreixament de daurada i llobarro, situada enfront de la costa del municipi de la Pobla de Farnals (València), promoguda per l'empresa Piscícola de Sagunto, SL, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Finalitzades les obres de la instal·lació aqüícola s'efectuaran prospeccions per a confirmar la retirada total de tots els elements residuals resultants de les obres i el trasllat d'aquests a un abocador autoritzat. Així mateix, durant el funcionament d'aquesta i de manera periòdica es realitzaran prospeccions submarines per a la retirada d'aquells altres objectes caiguts accidentalment durant l'exercici de l'activitat.  
2. En el programa de vigilància ambiental proposat s'inclourà allò que s'ha indicat a continuació:  
2.1. La ubicació dels tres enclavaments de mostratge serà: un en el centre de la instal·lació i dos de control situats a 250 m al nord del límit del polígon de concessió, i l'altre a 850 m al sud del polígon.  
2.2. La freqüència dels mostratges tant en sediments com en aigües s'efectuarà de manera mensual, podent ser ampliat el període dels mostratges de justificar-se que no afecta la qualitat del medi.  
2.3. Els paràmetres que es controlaran a més dels proposats en l'estudi d'impacte ambiental són:  
a) En aigües: nitrogen total (mg/l) i fòsfor total (mg/l).  
b) En sediments: nitrogen total (mg/l), fòsfor total (mg/l) i Beggiatoa spp.  
2.4. Inventari visual de grans invertebrats i peixos: anualment, al setembre.  
2.5. Es controlarà la quantitat i el moment en què s'apliquen els productes químics (antifouling) i antibiòtics o fungicides utilitzats en tractaments sanitaris per als peixos, per a veure la possible repercussió d'aquests en el medi.  
2.6. Fragilitat de les gàbies. El desmuntatge i muntatge de les gàbies haurà de realitzar-se procurant no deteriorar l'entorn, i davant de qualsevol accident l'empresa haurà de tenir preparats els mitjans necessaris per a la recollida de les gàbies i aparells per a evitar que puguen ser arrossegades a zones de la costa o quedaren a la deriva, s'establirà especial atenció en la temporada de bany.  
De manera trimestral es remetran a aquesta Direcció General els resultats i conclusions obtingudes del programa de vigilància ambiental, com també a la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria a fi de controlar-ne la possible incidència en les aigües de bany.  
3. El projecte haurà de preveure una partida pressupostària que permeta dur a terme el programa de vigilància ambiental.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 197/1236-KRL  
Títol: Indústria per a la fabricació de taulells ceràmics  
Promotor: Baldocer, SA   
Localització: Ctra. la Pobla - la Vall d'Alba, km 4, Vilafamés (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Baldocer, SA, és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...), en les instal·lacions de la qual a la carretera de la Pobla a la Vall d'Alba, km 4, del terme municipal de Vilafamés, fabriquen taulells ceràmics partint de pols atomitzada d'argiles (fabricada a les seues instal·lacions) i esmalts ceràmics (subministrats ja preparats a base de frites i colors ceràmics), amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la construcció d'aquesta, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el seu desmantellament al final de la vida útil d'aquesta.   
Baldocer, SA, situada en una parcel·la qualificada com a sòl urbà industrial IN-1 del PGOU, estant permesa l'activitat segons el planejament urbanístic de Vilafamés, segons certificat de l'Ajuntament de 7 de novembre de 1997.  
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argiles, aigua, esmalts i colors ceràmics, i com a fonts d'energia, gas natural i electricitat.  
Les instal·lacions industrials disposen d'una superfície edificada de 35.181 m² en una parcel·la de 78.347 m², i disposa de 4 línies de fabricació de taulells ceràmics mitjançant el procés de monococció, i realitza les operacions bàsiques següents: recepció d'argila atomitzada, classificació i magatzem d'argiles, premsatge de pols atomitzada, seguit de l'assecada del taulell conformat, esmaltat i serigrafiat de la cara vista, cocció en forn monoestrat de gas natural, i refredament. I una vegada construït el taulell, classificació, seguit de l'empaquetatge i paletització. Disposa a més d'altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara centre de transformació, i preparació i condicionament d'esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltada, basses d'aigües de procés, que són reciclades en atomitzadors, xarxa d'aigües pluvials i altres serveis generals com ara emmagatzemament de gasoil, xarxes de gas natural, aire comprimit, magatzem de residus generats, i equipaments auxiliars: oficines, tallers, etc.   
Els esmalts ceràmics els són subministrats ja preparats en emulsió, servits en recipients, si bé són preparats dins de les seues instal·lacions, addicionant-los colors i altres additius tixòtrops, i estan acollits a un sistema DDR, per la qual cosa no són netejats en les seues instal·lacions. En la manipulació i aplicació de l'esmalt sobre el suport ceràmic es produeixen importants quantitats d'aigües residuals contaminades.   
Les aigües pluvials són abocades al terreny en tres punts d'aquest. Disposen de dues fosses sèptiques per a les lavabos de fàbrica, de les quals gestionen els llots generats a EDAR. I les aigües residuals industrials són gestionades com a residu a una empresa gestora, i són reciclades en plantes d'atomització d'argiles.   
Tramitació administrativa  
La indústria consta tenir inicialment llicència municipal, concedida en data 8 d'octubre de 1973, amb ampliació en data 13 de setembre de 1996.  
En data 1 de març de 2006 se sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, publicat per la DGCA d'aquesta Conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 5.209.  
En data 12 d'abril de 2006 l'Ajuntament emet certificat d'inexistència d'al·legacions en relació amb l'exposició al públic.  
En data 26 de maig de 2006 es rep, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet: el projecte bàsic, l'estudi d'impacte ambiental i documentació complementària del projecte de referència, i sol·licita de la Direcció General del Medi Natural la declaració d'impacte ambiental, fent constar la inexistència d'al·legacions.  
Atés suficient la documentació remesa, s'incoa expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental Integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
La gestió de residus està específicament regulada per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa caldrà ajustar-se al que dictat la Direcció General de Qualitat ambiental en l'autorització de gestió concedida.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, la protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus són atribució de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La fabricació taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, originant al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2, fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
La situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupat per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, per la qual cosa els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament d'aquesta podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats. Atés que hi ha una concentració industrial important, amb proximitat a nuclis de població, hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i establir-se autocontrols addicionals.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació ni de lliscaments, amb una erosió potencial baixa i una vulnerabilitat mitjana de contaminació d'aqüífers, d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Es proveeixen d'aigua mitjançant camions cisterna.  
També és ressenyable que les aigües residuals d'ús higienicosanitari són gestionades a EDAR, mitjançant cisternes i que es té prevista la connexió d'aquestes al col·lector del polígon quan estiga acabat i que les aigües residuals industrials són gestionades per una empresa autoritzada per a la reutilització d'aquesta en atomitzador, si bé ha de garantir-se la impermeabilització de les basses d'emmagatzemament. Com a element de seguretat hauria de disposar d'una bassa de recollida de pluvials, abans del seu abocament directe, per dues raons, en primer lloc perquè l'activitat és deficitària d'aigua, i en segon lloc per a evitar contaminar el barranc amb els possibles arrossegaments de la pols, generada per l'activitat i dipositada en les cobertes i soleres, després de descàrrega de tempestes.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, està previst l'emmagatzemament temporal d'aquests, fins a la seua recollida per un gestor extern. Per aquest motiu, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus per gestors per a la recollida dels residus produïts, en tractar-se de gestors autoritzats, i en tenir-se, d'altra banda, prevista la gestió de residus perillosos i no perillosos, recuperant-se els llots per valoració dins del sector ceràmic. disposant d'autorització administrativa de productor de residus perillosos i de gestor de RNP dels llots generats.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se la classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels atomitzadors i forns, i la pols emesa en diversos punts del procés, de residus de diversa índole, sorolls i vibracions, com també les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa del proveïment d'argiles des de les pedreres i a les eixides de producte acabat, sent per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats.  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament (en estar la planta en marxa), i en el cessament de l'actuació no necessita mesures correctores addicionals a les exposades per a recuperar les condicions originals.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, havent de ser observades les mesures correctores següents:  
1) Contaminació acústica. Vibracions  
Aporta un informe realitzat per un OCA del mesurament d'acústica produïda per la indústria, en el que s'assenyala que s'incompleixen els límits exigibles per la legislació vigent en dos dels punts mostrejats, per la qual cosa hauran d'analitzar les fonts generadores i estudiar i adoptar mesures correctores oportunes per a resoldre els problemes d'emissió i complir la legalitat vigent.  
Respecte de les vibracions, encara disposant de maquinària pesada tal com premses, no sol ser font pertorbadora en aquest tipus d'indústria, per la qual cosa s'estima no es necessitaran mesures supletòries.  
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposa d'un total de 17 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics, els quals s'han de sotmetre al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
En els forns, assecadors: els gasos de combustió del gas natural, bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2, i puntualment F i Pb procedents dels esmalts.  
En la resta d'unitats: les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores i dels focus difusos de les operacions de descàrrega i trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en allò que disposa el punt 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millores tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els límits de xemeneies dels processos de cocció, assecada i captacions de pols de procés, i en qualsevol cas els establits en el Decret 833/75.  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents dels escapaments de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila per la qual cosa hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense i cuidar la neteja dels elements del camió, dotant d'un gual inundat per a neteja dels rodaments de camions ixents de la fàbrica, i podrà ser necessari un gual inundable per a la humectació i llavada dels rodaments de camions, a fi d'evitar la formació de núvols de pols en el recorregut d'aquests per les proximitats.  
Finalment, s'haurà de disposar d'una màquina agranadora amb filtre de captació de pols, per a l'agranada de determinades zones i mantenir net el sòl de la fàbrica en el conjunt d'aquest.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua industrial es realitza mitjançant camió cisterna.  
La parcel·la disposa de xarxa separativa per a la recollida d'aigües pluvials, les residuals industrials i les domèstiques:   
- Les aigües residuals del procés d'esmaltada i de la neteja, són recuperades en indústries d'atomització d'argiles, de les quals hauran d'atenir-se a allò que s'ha disposat per la Direcció General de Qualitat Ambiental pel que fa a la caracterització i quantitat anual gestionada, i en cas necessari, declaració de producció d'aquest residu perillós, com també dels llots de depuració generats quan la instal·lació de depuració es pose en funcionament.  
- Les residuals d'ús domèstic són gestionades mitjançant cisternes a EDAR.  
- Les pluvials són abocades directament al barranc i poden arrossegar substàncies tòxiques contaminants, procedents dels esmalts emprats.  
Les xemeneies dels forns i assecadors no tenen sistemes anticontaminació, i els equips disposats per al tractament de gasos en la resta de punts de captació de pols són per via seca, de manera que no generen aigües residuals.  
4) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
Malgrat tractar-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, en manipular matèries pulverulentes a granel i emetre's partícules per xemeneies, que s'acumulen en cobertes i paviment partícules que són arrossegades per l'aigua de pluja; en la documentació presentada no s'avalua aquest aspecte.  
5) Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus de les tres categories (inerts, assimilables a urbans i tòxics i perillosos), dels quals es fa una àmplia enumeració com ara: recipient, olis lubricants esgotats, elements d'equips mecànics i ferralles, com ara corrons, filtres d'oli, envasos contaminats, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, paper i cartró contaminat, restes de laboratori, guants i màscares, aerosols, etc., com també altres no enunciats, com ara les mànegues filtrants deteriorades, pantalles serigràfiques, propis de l'activitat del sector. Emmagatzemen els residus temporalment en contenidors especials, sense rebre cap tractament, i s'exposen en un magatzem cobert en una zona projectada a aquest efecte, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat, encara que en el plànol núm. 07 del projecte, se signifiquen en l'exterior de les naus els residus següents, sense complir-se el requisit de romandre sota coberta:  
- llots  
- restes d'esmalt   
- envasos de RP  
- draps, esponges i impregnats  
- oli  
Per la qual cosa hauran de construir-se cobertes per a l'emmagatzemament d'aquests en aquestes localitzacions, i sense detriment d'aquesta indicació caldrà ajustar-se a allò que específicament determine la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i el mode en què han de dur-se a terme les inspeccions rutinàries i actuacions preventives de les emissions gasoses, el control de la generació i gestió d'abocaments d'aigües residuals i residus, i control de sorolls.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13 (apartat 2) del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, que atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Baldocer, SA, implantada a la ctra. Castelló-Vilafamés, km 4, del terme municipal de Vilafamés, en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, i la resta de documentació que consta en l'expedient, en compliment de la legislació ambiental vigent, sempre que es complisquen les condicions addicionals següents:  
1) Haurà d'aportar l'autorització d'abocament de les aigües pluvials al barranc, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
2) Haurà de garantir-se la inexistència d'abocaments industrials.  
3) Aportar auditoria acústica amb resultat acceptable, realitzada per OCA en compliment d'allò que estableix el títol lV, capítol ll, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll, nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica, adoptant si és el cas les mesures tècniques i modificacions necessàries per al compliment d'aquesta.  
4) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
Mesuraments de les emissions de NOx, CO, F, i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, F, CO, Pb i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, es mantindrà a disposició de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
5) Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, seran adequadament emmagatzemades i lliurades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre. Entre altres, es construiran emmagatzemaments coberts per als residus següents: a) els llots, b) restes d'esmalt, c) envasos de RP, draps, esponges i impregnats, d) oli.  
6) El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la llista d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
7) Es disposarà de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
8) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
9) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, la qual establirà, si escau l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 28 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 231/05 -AIA  
Títol: Granja de perdius i faisans  
Promotor: Cinegètica El Vuelo  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Tuéjar  
Objecte del projecte: Construcció de granja cinegètica  
Localització: Polígon 28, parcel·la 288 de Tuéjar (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'establiment d'una granja cinegètica de perdius i faisans aprofitant instal·lacions preexistents i construint-ne unes altres de noves.  
L'activitat consisteix en la cria de perdius amb vista a satisfer les necessitats dels vedats de caça de la zona i la producció d'ous de perdiu i faisà.  
La cria de les perdius s'inicia amb la incubació dels ous en incubadores. Una vegada nascuts els animals, passen per distintes instal·lacions consistents en nau de cria, parc de vol de primera edat i parc de vol de segona edat. L'explotació disposarà de parc reproductor de perdius i parc reproductor de faisans.  
L'activitat durarà 9-10 mesos. Com a producte inicial, intermedi i acabat es preveuen en l'explotació 2.000 parelles reproductores, 23.040 perdigons, 18.996 perdius adultes, 200 femelles de faisà, 71.000 ous de perdiu i 4.000 ous de faisà.  
Com a noves instal·lacions es construirà una nau de cria, dos parcs de vol tancats per tela metàl·lica i malla plastificada, i la instal·lació de dos parcs de reproductors. A més, es construirà un trapa per a cadàvers i s'hi instal·larà una tanca perimetral.   
Les instal·lacions disposaran de llum elèctrica i aigua potable procedent de la xarxa municipal   
El sistema d'eliminació de cadàvers no està actualment autoritzat segons Reglament (CE) núm. 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen mesures sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà i al Reial decret1429/2000, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria de subproductes d'origen animal no destinats al consum humà pel qual es requereix al promotor perquè esmene l'esmentada deficiència mitjançant la presentació d'una assegurança de retirada de cadàvers de l'explotació.  
L'estudi d'impacte afirma que, com a mesura bàsica de protecció, s'impermeabilitzarà l'àrea d'emmagatzemament de la gallinassa, mesura adequada però no suficient per a evitar l'aparició de lixiviats als voltants de les zones d'abassegament de la gallinassa per la qual cosa s'hauran de prendre mesures addicionals de protecció.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El projecte d'activitat, l'expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per la Direcció Territorial de València el 23 de novembre de 2005.  
La informació pública es va realitzar en el Butlletí Oficial de la província de València de data 20 d'octubre de 2003. Durant el període d'informació pública no s'hi van produir al·legacions.   
2. Informes sectorials i documentació complementària  
L'expedient municipal de llicència d'activitat conté els informes següents o resolucions:  
- Resolució de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial concedint l'autorització prèvia per a la legalització i ampliació de granja de perdius al polígon 28, parcel·la 288 del municipi de Tuéjar.  
- Informe urbanístic previ de l'aparellador municipal en sentit favorable   
En escrit dirigit a l'Ajuntament de Toixa, amb data 25 d'abril de 2006 es requereix al promotor perquè aporte documentació addicional.   
El dia 27 d'octubre de 2006 es rep documentació addicional consistent en còpia del contracte de retirada de cadàvers i contracte de compravenda del fem produït en l'explotació. A més, el promotor presenta escrit afirmant que no procedeix l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, ja que les instal·lacions es troben ja construïdes.  
El dia 15 de gener de 2007, l'empresa justifica la disponibilitat d'aigua mitjançant informe de viabilitat de subministrament de l'Ajuntament de Toixa.  
3. Afeccions legals   
La granja de perdius i faisans se situarà en sòl no urbanitzable ajustant-se, segons informe municipal, a les normes contingudes en les ordenances municipals i a les del planejament urbanístic vigents al municipi de Toixa.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
L'activitat proposada no afecta cap espai protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits, ni cap hàbitat definit en la Directiva 92/43/CEE.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica com a elements susceptibles de ser impactats per l'activitat la qualitat de l'aire, el sòl, la vegetació, el paisatge i la fauna.   
2. Identificació i valoració d'impactes  
La construcció d'edificis ocasionarà una transformació del sòl, afectarà negativament la fauna i el paisatge. La producció de residus, les emissions de pols, impactaran negativament sobre la qualitat de l'aire, el sòl i la vegetació.  
Durant la fase de funcionament, les olors i sorolls produïts per l'activitat impactaran negativament en la qualitat de l'aire i en la qualitat de vida en general.  
L'estudi d'impacte identifica com a impactes severs la disminució de la qualitat de l'aire i la degradació del paisatge   
L'estudi dels impactes sobre les aigües es considera des d'un punt de consum del recurs i no sobre un element que és susceptible de ser impactat per l'activitat, sobretot en la fase de funcionament d'aquesta. La proximitat de la Rambla de las Roturas ha de ser tinguda en compte i valorar la possible contaminació de les seues aigües. A més, un maneig inadequat de la gallinassa, cadàvers i productes químics i medicamentosos en la granja pot afectar negativament el sòl i a les aigües subterrànies.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
Com a mesures correctores es proposen:  
- Reg de les àrees on s'efectuen moviments de terres.  
- Abassegament de materials a resguard del vent  
- Reglatge dels motors de combustió interna  
- Gestió de la gallinassa per a evitar problemes ambientals a través d'empreses dedicades al cultiu del xampinyó.  
- Mesures específiques de protecció del paisatge dirigides al canvi de colors en sitges de pinso i cobertura de les naus.  
Es considera que les mesures proposades són adequades però insuficients pel que fa a la vigilància de l'adequada gestió de la gallinassa i l'atenuació de l'impacte paisatgístic de l'explotació.  
El programa de vigilància ambiental es basa, d'una banda, en el seguiment de les mesures correctores i l'evolució dels impactes previstos i en el seguiment de la possible aparició d'impactes de difícil estimació en el moment de redacció del projecte.   
En la fase de funcionament es duran a terme els controls següents:  
- Registre d'incidències quant a la producció d'olors.  
- Control mensual del consum d'aigua potable.  
- Revisió semestral de la zona d'acumulació de la gallinassa  
- Registre de les mesures de gestió de la gallinassa  
- Comprovació setmanal del tanca  
- Control periòdic d'emissions i immissions a l'atmosfera  
- S'informarà els òrgans administratius pertinents de tots els resultats derivats dels experiments que es realitzen en el complex.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàcticos en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- L'explotació haurà de disposar de mesures generals d'higiene: equips que asseguren la desinfecció de les rodes dels vehicles, sistemes de desinfecció del calçat d'operaris o visitants, equips que possibiliten una neteja eficaç de les instal·lacions i s'efectuarà una correcta desinsectació i desratització.  
- L'explotació haurà de disposar de contenidors homologats degudament tancats per al dipòsit d'animals morts.  
- S'haurà de procedir a l'eliminació de la fossa de cadàvers.  
- S'haurà de construir un femer que disposarà de parets i sòl impermeable i teulada a fi d'evitar qualsevol tipus de contacte amb les aigües pluvials. Aquest haurà de disposar de canals per a l'evacuació de possibles lixiviats cap a cubeta impermeable d'acumulació per a evitar abocaments en el cas d'humitejament o mullat de la gallinassa. Els lixiviats podran ser evaporats en la cubeta i les restes, una vegada seques, se'ls donarà el mateix tractament que a la resta de la gallinassa.  
- A fi d'atenuar l'impacte paisatgístic s'haurà de plantar una pantalla vegetal arbòria al voltant de l'explotació adequant-se totes les instal·lacions al cromatisme de la zona.  
- La granja haurà de disposar de tots els elements necessaris per a permetre una correcta evacuació de pluvials.   
- Els residus generats en l'explotació s'hauran de separar en contenidors distints segons les característiques d'aquests i s'hauran de gestionar d'acord amb la naturalesa d'aquests.  
- El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el control sobre l'adequada evacuació de les aigües pluvials, el control d'absència de lixiviats cap a la Rambla de las Roturas, el manteniment adequat dels tancaments de les instal·lacions, la neteja i higiene general de la granja, i la impermeabilitat de la fossa sèptica.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, del Consell del Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 17 de gener de 2007.-La secretària autonòmica de Territori i Habitatge: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 378/06-AIA  
Títol Explotació de vedells d'engreix a Titaguas  
Promotor: M. Jesús Verdejo Pérez  
Autoritat substantiva Ajuntament de Titaguas  
Objecte del projecte Obtenció de la llicència d'activitat per a l'explotació de vaquí d'engreix  
Localització: Polígon 512, parcel·les 1211 i 1212, terme municipal de Titaguas (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat d'una explotació de vedells d'engreix. Les característiques del projecte es resumeixen a continuació.   
L'explotació estarà situada dins d'una parcel·la de 21.645 m², la superfície ocupada és de 2.634 m². L'explotació disposarà de:  
- Cinc naus d'engreix iguals. Cada nau d'engreix disposarà de 10 mòduls. Tindrà una zona coberta amb solera de formigó en pendent i un parc exterior amb sòl de terra.   
- Femer. Solera de 220 m² en pendent amb fossa per a la recollida de lixiviats impermeable.  
- Llatzaret inclòs dins d'una de les naus d'engreix.  
- Dos pallers amb una superfície d'uns 125 m².  
- Nau de magatzem, lavabo i oficina100 m².  
La capacitat de l'explotació està prevista per a 1000 caps d'engreix (600 UGM, vaquins de més de sis mesos i fins a dos anys). Entraran vedells amb una massa aproximada de 150 kg i romandran en l'explotació fins a assollir 350-400 kg. S'esperen 1,2 cicles/any. El sistema de maneig serà tot dins tot fora.   
Els residus generats en l'explotació seran: fem, residus sòlids, aigües residuals i cadàvers.   
El fem generat (dejeccions i palla) s'emprarà com a adob orgànic encara que també es preveu la possibilitat de lliurar-lo a un gestor. Es té previst disposar d'un llibre de registre en què es reflectisca la data d'entrada i eixida, la quantitat i el receptor on anirà destinat el fem. La decisió final es prendrà abans de l'inici de l'activitat i s'aportarà la documentació pertinent. El fem generat si és destinat a cultius, se sotmetrà a un procés de compostatge passiu sobre una superfície impermeable i posteriorment serà traslladat al femer. S'ha estimat una producció de fem de 6.753 t/any en funció de les dades que configuren el Codi valencià de bones pràctiques agràries, vaquí-animals joves. Les aigües residuals s'emmagatzemaran en una fossa estanca que es portarà a la depuradora mitjançant camió cisterna.  
S'apunta que les aigües pluvials es canalitzaran de tal manera que no entren en contacte amb zones brutes de l'explotació.  
El subministrament d'aigua procedirà de la xarxa abastiment municipal. S'adjunta informe de l'Ajuntament de disponibilitat davant de l'augment del consum. Addicionalment es té previst dotar l'explotació d'un dipòsit d'emmagatzemament de 100.000 litres.  
La distància a Titaguas és de 1.800 metres aproximadament.  
Tramitació administrativa  
1. Remissió de l'expedient. Informació pública  
L'expedient es va iniciar el 27 d'octubre de 2006, amb la remissió per l'Ajuntament de Titaguas del projecte d'activitat, de l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
Segons informe de l'Ajuntament la informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 122, de 24 de maig de 2006, encara que no s'ha adjuntat còpia del full del butlletí corresponent. S'adjunta còpia de l'edicte i la comunicació als veïns. Després de vint dies, no s'hi van presentar al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 27 d'octubre de 2006, l'Ajuntament de Titaguas remet a l'Àrea d'Impacte Ambiental l'expedient amb la documentació següent: expedient municipal, projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental.  
   
Dins del projecte d'activitat s'adjunta:  
- Informe favorable de la CAPA.  
En l'expedient municipal:  
- Certificat de l'Ajuntament davant de l'increment d'aigua previst com a conseqüència de la implantació de l'activitat.  
- Informe provisional de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport respecte al patrimoni etnològic i arqueològic.   
- Informe favorable del tècnic municipal amb data 18 d'abril de 2006.  
- Còpia de l'edicte i la comunicació realitzada als veïns.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable comú segons les normes contingudes en les ordenances municipals que resulten d'aplicació i a les del planejament urbanístic vigents en aquest municipi.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Titaguas no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou una descripció del medi natural on estarà situada l'explotació i que inclou: aire, aigua, sòl, flora, fauna, paisatge i l'entorn socioeconòmic de la zona. S'aporta també cartografia referent als possibles riscos naturals que poden afectar la zona: risc d'inundació, vulnerabilitat d'aqüífers, erosió i risc de lliscament entre altres.   
En l'estudi de les alternatives es fa referència, al sistema d'allotjament, materials i equips en la construcció i l'exercici de l'activitat i en el maneig dels residus generats.  
S'han identificat les possibles accions impactants i els factors potencialment impactables que es produiran en la construcció i exercici de l'activitat projectada. Per a la valoració s'ha empleat una matriu d'impacte.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental algunes de les mesures correctores proposades són les següents:  
Fase de construcció  
- S'hauran de minimitzar els moviments de terra i la superfície de desbrossament.  
- S'haurà de reutilitzar el sòl vegetal extret.  
- En la construcció s'hauran d'emprar materials que harmonitzen amb l'entorn.  
- S'hauran d'emprar pantalles verdes amb espècies autòctones.  
- En cas de l'aparició de restes arqueològiques o paleontològics s'haurà de suspendre l'actuació, es delimitarà el perímetre i es notificarà immediatament a la Conselleria de Cultura.  
Fase d'explotació  
- S'haurà de realitzar una bona gestió del fem per a minimitzar olors, possible contaminació d'aqüífers o sòls i les emissions atmosfèriques. La dosi d'aplicació s'haurà d'ajustar a les necessitats dels cultius d'acord amb el pla de fertilització establit. La manera d'aplicació s'haurà d'ajustar al codi de bones pràctiques agràries.  
- L'explotació haurà de quedar tancada amb un tanca perimetral.  
- S'haurà d'impermeabilitzar el sòl de la zona d'estabulació i dipòsit d'emmagatzemat de residus.  
Pel que fa al pla de vigilància ambiental proposat, aquest es considera adequat.   
L'activitat es considera viable des del punt de vista ambiental, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental; ampliant-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques   
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.h.   
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la construcció de l'explotació de vaquí d'engreix situada al polígon 512, parcel·les 1211 i 1212, al terme municipal de Titaguas (València) promoguda per M. Jesús Verdejo Pérez, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Per a l'aplicació del fem com a adob, s'haurà de presentar el càlcul justificat de la superfície total necessària per a una dosi d'aplicació de 170 kg N per ha i any. S'hauran d'aportar també, els contractes d'acceptació dels propietaris de les parcel·les, els plànols i cèdules cadastrals. Només podrà emprar-se sobre superfície agrícola. A l'hora de l'aplicació d'aquest en el terreny es tindrà en compte el que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i per l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries. S'haurà de disposar també del contracte firmat amb l'empresa gestora del fem. S'indicarà la freqüència de recollida i quantitat lliurada.   
- Prèviament a la concessió de la llicència d'sctivitat, haurà de disposar-se de l'informe favorable definitiu de patrimoni cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, havent de ser presentats davant de l'òrgan substantiu.  
- Pel que fa a les aigües pluvials canalitzades. S'haurà d'assegurar que en cap moment entra en contacte amb zones brutes de l'explotació que puga fer que el seu abocament a llit deteriore la qualitat de les aigües superficials o subterrànies.   
- Com a mesures higièniques i sanitàries l'explotació haurà de disposar d'una tanca perimetral que aïlle l'explotació i d'un gual sanitari contra possibles transmissions de malalties.   
- Per a reduir l'impacte visual que causa la construcció es recomana l'ús de pantalles verdes, emprant-se espècies autòctones de la zona. Es plantaran preferiblement agrupades i no en fileres. A més de reduir l'impacte visual, una bona distribució pot actuar com a aïllant tèrmic i acústic de l'explotació. De la mateixa manera els acabats exteriors de les naus i els materials emprats es triaran amb l'objectiu de minimitzar aquest impacte.  
- L'activitat s'haurà de sotmetre en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de gener de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 324/1525-MSQ  
Títol: Homologació modificativa i Pla parcial sector Cinqué II  
Promotor: Ajuntament de Mislata  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Mislata i Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Mislata  
Descripció del projecte:  
1. Objecte de projecte  
El Projecte d'homologació modificativa i Pla parcial sector Cinqué II, proposa la reclassificació de 19,37 ha de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable, d'ús residencial, amb ordenació detallada, al terme municipal de Mislata.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte:  
Mitjançant la modificació de planejament proposada es persegueix generar sòl residencial, en edificació oberta, materialitzar reserves per a usos dotacionals i la integració de la ronda nord de Mislata. El pla parcial preveu un mínim de 79 habitatges de protecció pública.   
L'àmbit afectat, que ja va ser objecte de la modificació puntual número 18 del Pla general d'ordenació urbana de Mislata, l'objectiu del qual era la requalificació de sòl no urbanitzable de protecció agrícola a sòl no urbanitzable comú, queda limitat per:   
- Nord: terme municipal de València  
- Sud: carrer Hospital   
- Est: avinguda de l'Escultor Miquel Navarro  
- Oest: terme municipal de Quart de Poblet  
El sòl urbanitzable resultant constituirà un únic sector, una única àrea de repartiment i una única unitat d'execució. La superfície de la unitat d'execució és 19,37 ha, entre les quals es destinen 18,39 ha a sòl dotacional d'ús públic.   
L'ús dominant serà el residencial, sent compatible o complementari el comercial i la resta d'usos previstos en el pla general per al sòl urbanitzable d'ús residencial.   
L'ordenació del sector ve marcada principalment per la integració de la ronda nord i la consolidació de superfícies dotacionals com a ampliació de les actuals. Les zones verdes s'han situat a la vora del nou sòl residencial, accessible així mateix des del nucli urbà.   
3. Alternatives:  
L'estudi d'alternatives presentat únicament es redueix a estudiar dues situacions:   
- Alternativa 0: consistent a no realitzar el projecte.  
- Alternativa 1: reclassificació de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable.  
No té un estudi del possible efecte ambiental de cadascuna de les alternatives, justificant directament l'alternativa escollida. Els motius pels quals se selecciona la proposta són:  
- Creació de zones verdes.  
- Ampliació dels equipaments públics del municipi.  
- Dotació de sòl residencial.  
- Homogeneïtzació en la classificació dels sòls del municipi.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 8 de setembre de 2006, té entrada en el Registre General de la Conselleria de Territori i Habitatge, una còpia remesa per la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València de: la documentació tècnica, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient administratiu tramitat en l'Ajuntament de Mislata, relatius a l'homologació modificativa i pla parcial sector Cinqué II, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el diari Levante, de 17 d'agost de 2005, i en el DOGV núm. 5078, de 25 d'agost de 2005.  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar deu al·legacions, cap de caràcter ambiental.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 13 de novembre de 2006, es requereix a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i es remet, així mateix, l'esmentat requeriment a l'Ajuntament de Mislata, perquè complete l'expedient amb la documentació següent:  
1. Informe realitzat pel Servei d'Ordenació Territorial, sobre el risc d'inundabilitat.  
2. Informe realitzat pel Servei de Suport Tècnic, sobre l'estudi de paisatge.   
3. Justificació de la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en l'ordenació, per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, o complement de l'informe aportat de l'Entitat d'Aigües de València, detallant l'origen de l'aigua, el mode d'extracció i el cabal disponible.   
4. Informe realitzat per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la protecció del patrimoni cultural.  
5. Justificació del planejament presentat, detallant, d'una banda, la necessitat d'esgotar tot el sòl no urbanitzable i, d'una altra, la necessitat del disseny d'edificis de 21 altures, que s'enclavaran a la vora de bosses de sòl no urbanitzable d'altres municipis (València i Quart de Poblet).  
6. Annex explicatiu del sistema de reg de les zones agrícoles limítrofs actuals.   
7. Detall de la xarxa de reg de les zones verdes del pla parcial, proposant-se l'ús d'aigües depurades en les instal·lacions pertinents per a reg i neteja viària.   
8. Increment de la població que provocarà el desenvolupament urbanístic de l'actuació del sector Cinqué II. Amb aquesta dada s'estimarà el volum de residus urbans produïts i es detallarà el sistema de tractament adequat, de manera que, d'una banda, s'establisca un sistema de recollida selectiva de residus sòlids urbans, s'estudie la possibilitat per a la valorització d'aquests i s'assenyale la ubicació dels abocadors (amb aquest fi el planejament haurà d'indicar els llocs d'ubicació dels contenidors i haurà de vetlar per la col·locació d'aquests) i, d'altra banda, s'indique el sistema de gestió de residus inerts i la ubicació de l'abocador de residus inerts. Hauran d'aportar-se els certificats que justifiquen la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts per part de l'organisme encarregat d'això.  
9. Estimació dels nivells acústics que la nova ronda nord, considerada element estructural, generarà.   
10. Detall de les mesures correctores proposades:   
- Explicació de la mesura proposada de conservació de l'horta.  
- Correcció d'impactes causats per l'ocupació i transformació de nous espais.  
- Correcció d'impactes sobre la qualitat de l'aire durant l'execució de les obres.  
- Correcció d'impactes sobre el confort sonor durant l'execució de les obres.   
11. Pressupost del cost de l'establiment de les mesures correctores proposades en l'epígraf anterior.  
12. Complement del programa de vigilància ambiental, adequant-lo a les noves mesures proposades i acompanyant-lo amb:  
a) Mètodes de recollida d'anàlisi i dades.   
b) Calendari aproximat per a l'aplicació del programa i organisme responsable de la seua execució.   
c) Compromís de presentar puntualment el promotor davant de l'administració una memòria o informe anual donant compte: del desenvolupament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que puga produir-se durant el desenvolupament d'aquesta.   
El 27 de novembre de 2006, l'Ajuntament de Mislata remet documentació en contestació al requeriment formulat. Contrastada la informació remesa, el 31 de novembre de 2006 es procedeix a un requeriment explicatiu, en el qual es reitera la documentació i s'especifiquen les carències apreciades.  
Informes sectorials:  
1. Informe sobre el patrimoni cultural, realitzat pel Servei de Patrimoni Arquitectònic i Medi Ambiental, realitzat en data 28 de novembre de 2006. En aquest s'informa, a l'efecte patrimonial, que el projecte ha de reconsiderar-se tenint en compte el valor patrimonial del territori que es vol transformar, amb l'objecte de no danyar de manera irremeiable la pervivència del Tribunal de les Aigües de l'Horta de València, en coherència amb la protecció exercida en un tram de la séquia de Mislata i el seu entorn, declarada com a bé d'interés cultural, amb la categoria de monument, i amb la declaració del Tribunal de les Aigües de la Vega de València com a bé d'interés cultural immaterial.  
2. Informe sobre l'estudi de paisatge, realitzat pel Servei de Suport Tècnic, rebut l'11 de gener de 2007, assenyala que per la data d'informació pública del projecte, no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge i que, per tant, no emetrà un informe al respecte.   
3. Informe sobre el risc d'inundabilitat, realitzat pel Servei d'Ordenació Territorial, rebut el 9 de febrer de 2007. Hi fa falta la realització de l'estudi d'inundabilitat que, d'acord amb els articles 16 i 17, justifique la inexistència de risc d'inundabilitat, en ser el PATRICOVA un estudi regional a escala 1:50.000, susceptible de ser modificat mitjançant estudis d'inundabilitat més precisos.  
4. Informe sobre l'estudi d'inundabilitat, realitzat pel Servei d'Ordenació Territorial, rebut el 27 de febrer de 2007. S'hi conclou que l'àrea del pla parcial, a una escala més detallada que el PATRICOVA, s'adverteix que està a una cota superior a la rasant de la zona inundable. Desenvolupat un model hidràulic reduït amb el cabal d'avinguda de 100 m³/s per a un període de retorn de 500 anys, es comprova que el sector està fora de la zona inundable.   
5. Certificat del secretari de l'Ajuntament de Mislata indicant que la xarxa de clavegueram existent té capacitat d'admissió i gestió de les aigües residuals que es produïsquen en el sector Cinqué II.  
6. Certificat del secretari de l'Ajuntament de Mislata indicant que l'entitat mercantil FOCSA disposa de capacitat suficient, basant-se en el contracte subscrit amb aquesta de recollida i eliminació dels residus sòlids urbans que es generen en el sector Cinqué II.  
7. Informe d'Aigües de València, SA, concessionària del servei d'aigua potable a la població de Mislata, certificant que els recursos destinats a la població de Mislata són suficients per a atendre les necessitats del sector Cinqué II.  
8. Informe sobre la capacitat de l'estació depuradora de Pinedo 2 per a tractar les aigües residuals generades, segons cabal previst de 1.321 m³/d, imposant les condicions de costejar l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que necessite l'actuació, sol·licitar la connexió efectiva, complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües.  
9. Autorització del projecte de prospecció arqueològica del sector Cinqué II, per l'Àrea de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.   
Afeccions legals  
1. PATRICOVA. L'àmbit del sector, en sòl no urbanitzable, es troba afectat parcialment (zona nord) amb risc de nivell 5 (freqüència entre 100 i 500 anys; calat>0,8 m), segons el pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació. Segons informe realitzat a l'estudi d'inundabilitat, el sector Cinqué II està fora de la zona inundable.   
2. Pla zonal de residus de les zones III i VIII. Mitjançant aquest pla zonal es distribueix el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió i tractament de residus. L'esmentat pla no preveu en l'àmbit del sector cap àrea per a la futura instal·lació d'infraestructures de tractament de residus urbans.   
Consideracions ambientals:  
1. De l'estudi d'impacte es desprén que la superfície objecte de requalificació s'assenta sobre terrasses fluvials i llims d'inundació. El sòl és fluvisòl calcari, caracteritzat per una gran potencialitat agrícola, zona d'horta.  
2. Es correspon amb una zona plana, ocupada majoritàriament per sediments pertanyents a l'holocé i al plistocé. El sòl és fluvisòl calcari, associat generalment als marges dels rius. Presenten una morfologia caracteritzada per una sèrie de discontinuïtats litològiques, amb nivells de graves rodades, que reflecteixen les característiques de les aportacions fluvials successives en el temps. És un sòl profund, poc pedregós en superfície, de textura equilibrada, carbonatats, molt permeables, amb molt bona capacitat agrícola,   
3. L'àmbit de la zona presenta una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana, sent la zona compatible amb l'ús que es pretén implantar. La zona ordenada es veu afectada per l'antic llit del riu Túria, la qual cosa li confereix un risc d'inundació mitjà.   
4. L'àrea d'estudi era una àrea dedicada al cultiu (especialment cítrics i hortalisses), encara que en l'actualitat està bastant abandonada, a excepció d'un xicotet viver de palmàcies, i algunes parcel·les sense cultivar. La vegetació existent són plantes nitròfiles i arvenses. S'aprecia que no hi ha cap espècie que es trobe protegida per la legislació actual i que la vegetació està fortament antropitzada.  
5. La fauna més destacable de la zona, segons l'estudi d'impacte ambiental, és:  
- Aus passeriformes.  
- Amfibis i rèptils d'ambients humits, atesa la proximitat del riu Túria i l'afecció d'aquest.   
6. Es tracta d'un clima mediterrani amb temperatures suaus tot l'any, amb un règim publiomètric marcat per la irregular distribució de les pluges, i la torrencialitat d'aquestes, amb una marcada estació seca. Respecte al règim de vents, predominen els vents de component W a la tardor i hivern i de component E a la primavera i estiu.  
7. Pel que fa al paisatge, es tracta d'un paisatge homogeni, caracteritzat pel contrast entre els cultius, pràcticament en abandó, i les edificacions pertanyents al nucli urbà de Mislata.  
8. El municipi de Mislata es troba situat a l'est de la província de València, formant part de la seua àrea metropolitana. La seua dimensió és de 2,10 km², amb una població de 42.689 habitants segons cens de 2004.   
9. Respecte al proveïment d'aigua potable al sector, l'informe d'Aigües de València informa que l'aigua procedeix de les plantes potabilitzadores de la presa i Picassent, considerant la capacitat de producció conjunta de 6.000 l/s.   
10. Respecte a la depuració de les aigües residuals, l'informe remés per l'EPSAR, afirma que es realitzarà una xarxa separativa, de manera que les aigües residuals generades es tractaran en l'estació depuradora d'aigües residuals de Pinedo 2. En data 10 d'octubre de 2006, l'Entitat de Sanejament d'Aigües informa la viabilitat del tractament en l'EDAR de Pinedo 2 de les aigües residuals generades en el sector Cinqué II sempre que es realitzen durant la urbanització les obres necessàries per a la connexió, els abocaments generats complisquen els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, es dispose d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram abans del punt de connexió i amb anterioritat a l'execució de la connexió s'ingresse la quantitat establida en l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament de Mislata.  
11. En el que es refereix al tractament i gestió dels residus sòlids, aquests seran recollits i transportats per l'Entitat Fomento de Construcciones i Contratas, SA. L'entitat metropolitana per al tractament de residus disposa de capacitat de tractament suficient, segons certificat adjunt, en les instal·lacions metropolitanes previstes en el Pla zonal de residus de les zones III i VIII, àrea de gestió 1, per a assumir la gestió dels residus municipals que es generaran en el sector Cinqué II.  
12. El síndic de la Comunitat de Regants de Mislata confirma la possibilitat de suprimir la majoria dels traçats de séquies existents, ja que no tenen funcionalitat per a àrees limítrofes al municipi.   
13. La xarxa de reg se subministrarà des de la xarxa d'aigua potable, ja que es considera inviable l'ús d'aigües depurades per al reg i neteja de viaris. Sí es considera la possibilitat del reg de les zones verdes mitjançant la séquia del Braç dels Moros.  
14. Les principals mesures correctores es recolzen en el control dels impactes sobre el medi físic, aplicant-se rigoroses totes i cada una de les mesures correctores proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
15. Pel que fa a les determinacions de patrimoni, l'Alcaldia de Mislata presenta compromís, davant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en data 19 de gener de 2007, de compliment de les recomanacions contingudes en el que siga l'informe definitiu d'aquesta respecte al patrimoni cultural i seguir, amb aquest fi, les directrius que s'establisquen per a aquesta finalitat.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació modificativa i Pla parcial sector Cinqué II, de Mislata, relativa a la reclassificació de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
Segon  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. S'haurà d'obtenir l'informe del patrimoni cultural establit per la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, realitzat per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. En el cas que l'esmentat informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. S'hauran d'adoptar les recomanacions i directrius contingudes en l'informe sobre el patrimoni cultural.   
3. S'haurà d'obtenir l'informe acústic favorable realitzat per la Unitat d'Activitats Qualificades i s'hauran d'adoptar les recomanacions i directrius contingudes en aquest.   
4. S'haurà d'executar una xarxa de clavegueram separativa, de manera que siguen distintes les conduccions d'aigües residuals i pluvials. En el cas que la xarxa de pluvials aboque a llit públic, haurà de sol·licitar-se autorització a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
5. Totes les conduccions i instal·lacions dels distints serveis urbans s'hauran d'executar simultàniament.  
6. Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que són tractats actualment a la Comunitat Valenciana, per a adequar el projecte presentat al pla integral de residus.  
7. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs. En cas d'emmagatzemament temporal de materials pulverulents, s'indicaran les mesures que s'han d'adoptar per a evitar la formació de núvols de pols deguda a l'acció del vent.  
8. De la mateixa manera, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, s'indica que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
9. Les terres que s'utilitzen per al terraplenament del sector procediran de préstecs autoritzats. Si fóra necessari l'obertura de nous préstecs, hauran de ser tramitats adequadament i obtinguda l'autorització pertinent, com també la corresponent declaració d'impacte ambiental.   
10. L'Ajuntament exigirà a l'empresa adjudicatària entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquests.  
11. Totes les mesures preventives i correctores proposades i les derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, tant en allò referent a la modificació en si, com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 27 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 325-2006-AIA  
Títol: Fàbrica de primeres matèries plàstiques: làtex i cautxú.   
Activitat: Indústria química  
Promotor: Laiex, SL  
Localització: Polígon industrial Fuente del Jarro, 2ª fase; c/ Illes Canàries, 63-65, Paterna (València)  
Òrgan substantiu: Direcció General de Qualitat Ambiental  
Conselleria de Territori i Habitatge  
Descripció del projecte  
Laiex, SL és una societat dedicada a la fabricació, producció, comercialització, investigació i consultoria en la distribució de productes químics. Tramita l'autorització ambiental integrada de les seues instal·lacions, situades al polígon industrial Fuente del Jarro, de Paterna. Les línies d'actuació de l'empresa són:   
- Productes de fabricació per als camps de tèxtil i automòbils, pintures i recobriments, adhesius i autoadhesius, construcció i asfalts, pigments i colorants i arts gràfiques.  
- Distribució, manipulació i desenvolupaments per a aquelles empreses que no tenen mitjà i personal especialitzat en les branques de làtex de cautxú, acetats de polivinil i emulsions acríliques.  
- Laboratoris de consultoria i desenvolupament per a aquelles empreses que no tenen mitjans i personal especialitzat en les branques de làtex de cautxú, acetats de vinil i emulsions acríliques.  
Les matèries primeres emprades són: estiré, 2 etilhexil acrilat, acetat de vinil, acrilat de butil, metil metacrilat, acrilat d'etil, VeoVa 10 (ester vinílic d'àcid neodecanoic), a més d'altres productes auxiliars de consum poc significatiu. Les matèries primeres es disposen en un magatzem de dipòsits soterrats.  
L'activitat de l'empresa s'organitza en:  
- Planta de mescla (PM) per a compostos derivats del làtex. Les etapes del procés són: mescla de components mitjançant agitació i una vegada homogeneïtzat, emmagatzemament.  
- Primera línia de producció (PP1) per a fabricació d'emulsions aquoses. S'hi du a terme una polimerització en emulsió, consistent en la descàrrega de matèries primeres, premescla d'aquestes amb additius, agitació i escalfament en el reactor, refredament en dipòsit i trasbals a un dipòsit d'estoc.   
- Segona línia de producció (PP2) per a fabricació dels mateixos productes.  
- Magatzem (LXA), en el qual se situa també el taller de manteniment i la sala de calderes (3 en total) per a la generació de vapor.  
La superfície de parcel·la en què se situa la indústria és de 4.458,41 m² i disposa d'una superfície construïda de 2.421 m². La capacitat de producció és de 15.000 t, i funciona en l'actualitat al 73% de capacitat, resultant una producció anual de 11.000 t. No es presenten alternatives al projecte per tractar-se d'una indústria existent.  
Afeccions legals  
L'activitat està afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, en estar inclosa en l'annex I, epígraf 4.1.I (Instal·lacions químiques per a la fabricació de productes químics orgànics de base, en particular, cautxús sintètics). La indústria està tramitant l'autorització ambiental integrada davant de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, òrgan que té atribuïdes les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica i el seguiment, control i gestió de residus.  
La indústria està sotmesa al règim establit pel RD 9/2005, de 14 de gener, relativa a sòls contaminats.  
L'activitat està catalogada com a tipus C, per ser potencialment contaminant de l'atmosfera, per la qual cosa haurà de portar registre de les seues emissions a l'atmosfera.  
Segons es regula en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, pel qual es desenvolupa aquesta, la indústria disposarà d'un llibre de control en què figuraran els informes corresponents a les auditories acústiques periòdiques.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
La indústria avaluada és una instal·lació existent situada des de 1997 en un polígon industrial qualificat com a zona industrial (PGOU de Paterna). Atés que el polígon està urbanitzat, disposa de totes les infraestructures: col·lectors, xarxes viàries, connexions d'aigües, electricitat, etc. Està separada de l'autovia A3 i el ferrocarril, per un vial i zona verda. El sòl es caracteritza per una vulnerabilitat mitjana i accessibilitat mitjana d'aqüífers i no hi ha risc d'inundació (PATRICOVA).   
Entre els impactes prevists associats a l'activitat es preveuen els següents:  
- Elevat consum d'aigua (26.300 m³/any), part de la qual s'incorpora al producte acabat (5.313 m³/any), ja que és una emulsió.  
- Generació de residus, tant perillosos com no perillosos i llots de la depuradora.  
- Generació d'aigües residuals industrials i sanitàries.  
- Possibles abocaments accidentals de matèries primeres durant la càrrega/descàrrega o producte acabat.  
- Generació d'olors i emissió de COV, vapors i gasos de combustió a l'atmosfera, aquests últims, pel funcionament de les tres calderes.  
- Generació de soroll i vibracions associat al funcionament de compressors, extractors, depuradora, torres de refrigeració i la resta de maquinària del procés.  
- Addicionalment, durant la fase de desmantellament, seran rellevants els associats a les tasques de buidatge de tancs i la neteja d'aquests i la generació de residus de diversa naturalesa.  
En relació amb els impactes esmentats, s'han disposat les següents mesures preventives i correctores:  
- La indústria disposa d'una depuradora autoritzada per al tractament de les aigües residuals industrials procedents de la planta de polimerització, de l'arqueta de recollida de les aigües de laboratori, de la planta de mescla, de la zona de descàrrega i de la sala de caldera (porgues). Després d'un tractament fisicoquímic, els llots s'assequen mitjançant un filtre premsa i es lliuren a un gestor autoritzat.  
- Per a evitar la contaminació del terreny a causa d'abocaments accidentals o que aquests arriben al clavegueram públic, tot el terreny lliure de la indústria està asfaltat i disposa de xarxa de clavegueram que en el cas que es produïsca l'abocament, mitjançant una vàlvula de tall, aïlla la xarxa interna de la xarxa pública i mitjançant un sistema de bombament, porta l'abocament fins a la depuradora.  
- En la zona d'emmagatzemament de matèries primeres, hi ha una bassa de recollida de monòmers per a possibles vessaments durant la càrrega/descàrrega de cisternes.  
- Per a evitar infiltracions en el terreny a causa de fuites dels dipòsits soterrats, aquests compleixen amb la legislació vigent en matèria de seguretat industrial (reglament d'emmagatzemament de productes químics) i es revisen periòdicament.  
- De les tres calderes previstes en la instal·lació, la més antiga funciona amb gasoil i passarà a funcionar amb gas natural. Les dues calderes noves funcionaran amb gas natural. Això unit al control dels paràmetres de combustió, reduirà la càrrega contaminant dels gasos de combustió.  
- Per a evitar olors, es disposa d'un tancament estanc i vàlvula i mànega que evita l'emissió de COV durant la càrrega i descàrrega dels dipòsits.  
- Ús eficient de l'aigua: es recullen i reutilitzen les aigües de llavada; circuits tancats de vapor  
- Ús eficient de matèries primeres: 95% rendiment.  
- S'inclouen mesures correctores per a la fase de desmantellament, com el buidatge previ i neteja de dipòsits i depuradora i convenient gestió dels residus.  
Així mateix, s'especifiquen en el projecte una sèrie de mesures correctores que està previst instal·lar o que estan en fase de proves, com són:  
- Instal·lació un sistema de captació dels vapors del procés de polimerització (tant dels equips de producció com dels depòsits d'emmagatzemament) i el seu tractament mitjançant carbó actiu per a l'eliminació d'olors. El sistema està en proves, oferint un rendiment de fins al 95%.  
- Instal·lació d'un Stripper, consistent en un sistema de reducció del monòmer lliure dipositat en el producte acabat mitjançant arrossegament de vapor i posterior condensació. El corrent gasós d'eixida es faria passar pel sistema d'adsorció amb carbó actiu. El corrent líquid (condensat) es portaria a la depuradora, per a la qual cosa s'està escometent l'ampliació d'aquesta i la instal·lació d'un tractament d'oxidació avançada, filtrat sobre carbó actiu i un segon fisicoquímic. Tenint en compte els resultats, es valorarà la instal·lació d'un tractament biològic.  
- Constatada la superació dels límits establits per al nivell sonor en el perímetre de la indústria per l'última auditoria acústica, durant l'horari nocturn, en la proximitat de les torres de refrigeració, s'ha decidit instal·lar un variador de freqüència en els motors. En cas que es comprove la insuficiència d'aquesta mesura, s'indica que s'adoptaran mesures d'aïllament addicionals mitjançant pantalles aïllants.  
- S'estan estudiant millores en la gestió dels llots de la depuradora.  
Respecte al programa de vigilància ambiental cerca els següents objectius:   
- Vetlar perquè l'activitat es realitze segons el projecte i les condicions d'autorització.  
- Determinar l'eficàcia de les mesures de protecció.  
- Verificar l'exactitud i correcció de l'avaluació d'impacte ambiental realitzada.  
En particular, el programa comprén el control d'impactes més significatius, com ara: quantitat i qualitat de l'aigua abocada, nivell de soroll, quantitat de residus generada, emissions a l'atmosfera, legionel·la, olors i seguretat. En aquest sentit, s'estableixen diversos indicadors i el mode i llindars per al control dels impactes.   
Tramitació administrativa  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental es va iniciar amb data 14 de setembre de 2006, en rebre de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental escrit acreditatiu de la informació pública del projecte, en el qual s'indica que no hi ha hagut al·legacions a aquest. A aquest s'adjuntava documentació complementària al projecte.  
Anteriorment, s'havia rebut el projecte bàsic (que inclou en els seus annexos documents acreditatius de diversos aspectes tècnics), l'estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi (expedient de consulta 15/06). Entre els annexos del projecte, cal destacar l'informe de compatibilitat urbanística favorable, la llicència d'activitat municipal per a les instal·lacions existents, la qual inclou els paràmetres que s'han de complir pels abocaments al clavegueram municipal i la comunicació dels esmentats abocaments a l'Entitat de Sanejament d'Aigües.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 3.e (instal·lacions químiques integrades) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada llei.   
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental el projecte de fàbrica de primeres matèries plàstiques: làtex i cautxú, promoguda per Laiex SL al terme municipal de Paterna, polígon industrial Fuente del Jarro, c/ Illes Canàries 63-65, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, el projecte bàsic i la resta de documentació que obra en l'expedient.   
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. El titular de la instal·lació esta obligat a complir a les exigències del Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la llista d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
2. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
3. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental, qui establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
4. D'acord amb l'article 4 del HEZ 8258/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 1 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.