Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2837, del 30-09-1996 (1996/839379)

ACORD de 24 d'abril de 1996, de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, relatiu a l'aprovació d'alguns punts referents a la modificació d'ordenances del Pla General d'Ordenació Urbana de Carlet.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2837

Data del DOGV
:   30-09-1996

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1996/839379


Data del document
:   24-04-1996

Organisme emissor
:   Conselleria d'Obres Públiques,Urbanisme i Transports

Tipus de document
:   Acord

ACORD de 24 d'abril de 1996, de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, relatiu a l'aprovació d'alguns punts referents a la modificació d'ordenances del Pla General d'Ordenació Urbana de Carlet.   
La Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en la sessió de 24 d'abril de 1996 va adoptar l'acord següent:  
Vist l'expedient tramés per l'Ajuntament de Carlet, relatiu a la modificació d'ordenances del Pla General d'Ordenació Urbana, i de conformitat amb els següents  
Antecedents de fet  
Primer  
L'expedient, el va aprovar inicialment el Ple de l'Ajuntament el 28 de setembre de 1995 i, després del període pertinent d'informació pública, el va aprovar provisionalment el 20 de desembre de 1995.  
Segon  
L'expedient l'han tramés en un únic exemplar, confrontat com cal.  
Tercer  
S'han tramés tres exemplars del projecte, un amb diligència d'aprovació inicial, i els altres amb diligència d'aprovació inicial i provisional. El projecte consta de memòria i normes urbanístiques.  
Quart  
Després d'haver-se sol·licitat un informe el 22 de febrer de 1996 a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, Unitat de Patrimoni, el representant d'aquest òrgan va presentar un informe a la Comissió Informativa de 16 d'abril de 1996, el qual consta en l'expedient.  
Cinqué  
Es va sol·licitar un informe el 2 d'abril de 1996 a la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme, a causa de la modificació relativa al punt 4 títol VI -«Condicions particulars zona industrial», i consta en l'expedient un informe tramés el 18 d'abril de 1996 en sentit favorable encara que matisa algunes condicions per al desenvolupament.  
Sisé  
Carlet té un pla general d'ordenació urbana aprovat definitivament el 16 de desembre de 1980 per la Comissió Provincial d'Urbanisme de València, així com diverses modificacions a aquest planejament general.  
Seté  
La finalitat de l'expedient és la modificació puntual de les normes urbanístiques del Pla General d'Ordenació Urbana, amb incidència en diversos aspectes i articles o normes, que s'analitzen a continuació:  
Punt 1  
Arreplega l'existència i vigència del Pla Especial de Protecció del Nucli, afecta el:  
«Títol III- Zonificació. Primera zona, nucli antic  
Comprén els terrenys inclosos en el sector que es correspon amb el nucli primitiu de la població. I definit per la línia teòrica representada en el plànol de zonificació i sensiblement paral·lela als paràmetres de façana que donen al carrer Colom, carrer Murillo, carrer prolongació de l'anterior, passeig del Malecón, carrer de les Reixes, carrer del Sagrat Cor de Jesús i carrer Balaguer, amb destinació principalment a habitatges. El criteri que se segueix és el de respecte al màxim de l'estructura actual d'aquest, i són aplicables les normes urbanístiques del Pla Especial de Protecció del nucli antic de la ciutat de Carlet, aprovades definitivament per la Comissió Provincial d'Urbanisme en la sessió de 20 de juliol de 1982.»  
Punt 2  
Pel qual es fa referència a les normes urbanístiques del Pla Especial de Protecció del Nucli, afecta el:  
«Títol IV- Patrimoni historicoartístic (apartats 4-2)  
Als efectes de protecció i conservació del patrimoni històric del nucli antic de Carlet, són aplicables les normes urbanístiques del Pla Especial de Protecció del Nucli Antic de la ciutat de Carlet, aprovades definitivament per la Comissió Provincial d'Urbanisme en la sessió de 20 de juliol de 1982.»  
Punt 3  
Afecta diverses normes en les condicions generals d'edificació, matisa el règim mínim d'alçades, adapta els patis a les normes d'habitabilitat, i facilita la reserva d'aparcaments i redueix l'estàndard; amb incidència en les normes següents:  
"Norma cinquena. Alçada de l'edificació  
L'alçada de cornisa mínima en qualsevol de les anteriors zones serà de 6 metres o dues plantes. En la zona de nucli antic, regulada en el Pla Especial de Protecció, s'estableix com a obligatòria l'alçada indicada com a màxima en el plànol corresponent d'ordenació, sempre que no formen part d'un conjunt dels inclosos en el catàleg o indicats com de continuïtat de cornisa, o a construir al costat o en el mateix pany de façana d'un edifici inclòs en el nivell II de protecció; en aquest cas, caldrà ajustar-se al que estableix la norma 18 del Pla Especial.  
Això no obstant, tot el front de façana que configura el perímetre del nucli antic: carrer de l'enginyer, carrer de Colom, carrer de Murillo, carrer del Portal del Tambor, Ronda Malecón, i C/ Cor de Jesús, tindran una alçada mínima de tres plantes (B+2).  
b) Norma vuitena. Patis  
Aquesta norma afecta tots els edificis d'habitatges independentment del seu emplaçament dins del nucli urbà de Carlet, i deixa sense efecte la norma tretze de les normes urbanístiques del Pla General de Protecció del Nucli Antic.  
Es tindrà en compte el que disposen les Normes d'Habitabilitat i Disseny d'Habitatges en l'àmbit de la Comunitat Valenciana (Ordre de 22 d'abril de 1991 de DOGV de 22.05.91).  
Els patis de l'edifici poden considerar-se interiors o exteriors, segons estiguen continguts dins del volum de l'edifici o estiguen situats en la façana d'aquest.  
Els patis interiors, segons l'heterogeneïtat d'usos per als quals serveixen, tindran unes dimensions mínimes per a garantir la menor interferència d'usos, dins dels límits de les exigències de salubritat.  
S'estableixen quatre tipus de patis:  
Tipus 1. Aquests patis podran servir simultàniament per a qualsevol tipus d'habitació o espai comú, inclòs per a estar. Els paràmetres d'aquests patis hauran de tenir tractament de façana en el seu disseny i construcció i seran utilitzables com a espai comunitari.  
Tipus 2. Aquests patis podran servir simultàniament per a qualsevol tipus d'habitació o espai comú, excepte per a estar.  
Tipus 3. Aquests patis podran servir per a les mateixes habitacions que els del tipus dos, no es permet que donen simultàniament a cuines i dormitoris.  
Tipus 4. Aquests patis podran servir únicament per a banys, lavabos, llavadors i espais comuns de l'edifici.  
Els patis tancats hauran de tenir forma i dimensions tals que en la seua planta es puga inscriure una circumferència el diàmetre de la qual siga igual o major de:  
En patis tipus 1: 0,40 H i com a mínim 6 m per als habitatges plurifamiliars i 4 m per als unifamiliars.  
En patis tipus 2: 0,25 H i com a mínim 3 m per als habitatges plurifamiliars i 2 m per als unifamiliars.  
En patis tipus 3: 0,20 H i com a mínim 3 m per als habitatges plurifamiliars i 2 m per als unifamiliars.  
En patis tipus 4: 0,15 H i com a mínim 2 m per als habitatges plurifamiliars i 1,5 metres per a les de tres o menys plantes.  
L'alçada H del pati s'amidarà des del paviment de l'habitatge més baix, les peces del qual el ventilen, fins a la línia de coronament del parament més alt que l'emmarque. No compta a aquests efectes ni el cassetó d'escala ni els ascensors, sempre que estiguen en una sola cara del pati.  
En edificis d'un habitatge per planta, situats en solars de menys de 6 metres d'amplària, els patis quedaran exempts del compliment de les dimensions mínimes anteriors, però hauran de complir la superfície mínima resultant del quadre anterior i no s'admetran patis en què no es puga inscriure almenys una circumferència de 2 metres de diàmetre.  
Els patis exteriors hauran de tenir una obertura en façana igual o major un quart de l'alçada d'aquest, amb un mínim de 4 m i una profunditat màxima equivalent a vegada i mitja l'amplària de l'obertura.  
Tots els patis, tant interiors com exteriors, si no són d'ús privat, seran accessibles, des d'espais comuns, per al manteniment i neteja.  
Els patis situats en mitgera podran ser mancomunats, però en aquest cas es formalitzarà una escriptura pública constitutiva del dret real per a l'edifici que es construïsca simultàniament o posteriorment, i s'ha de presentar en l'Ajuntament quan se sol·licite la llicència.  
Norma onze. Garatges i aparcaments  
Aquesta norma és aplicable per a totes les zones residencials del sòl urbà, i queden sense efecte i substituïts per aquesta norma els punts 1 i 3 de la norma 19 Aparcaments, de les Normes Urbanístiques del Pla Especial de Protecció de Nucli Antic.  
Les plantes baixes, soterranis i semisoterranis podran destinar-se a garatge i aparcaments, independents o al servei dels habitatges, sempre que l'amplària de l'embocadura siga de 3 m com a mínim, no hi haja més de dos accessos per edifici, i si hi ha rampa es disposarà d'un primer tram horitzontal de 4 m de longitud, amidats perpendicularment a l'alineació oficial.  
Serà obligatòria en les obres de nova planta de les zones residencials assenyalades en el títol III la reserva de superfície, en el mateix edifici, destinada a aparcament per als habitatges, en proporció d'una plaça cada dos habitatges i a raó de 20 m2 per plaça. En els edificis plurifamiliars, quan es justifique que les dimensions del solar impossibiliten complir aquesta reserva d'aparcament, en les obres d'elevació sobre edificació existent, i en els edificis de menys de 10 metres de façana o menys de 150 m2 de superfície de solar, la reserva podrà efectuar-se en una altra edificació pròxima o adjacent, situada en un radi d'acció no superior a 250 m.  
S'entén per plaça d'aparcament una porció de sòl pla amb dimensions mínimes de 4,50 x 2,20 m, i que dispose de fàcil accés i maniobra per als vehicles. L'alçada mínima lliure serà de 2,20 m. Les rampes rectes no ultrapassaran el pendent del 16% i les rampes en revolt del 12%, amidada per la línia mitjana, amb una amplària mínima de 3 metres.  
Per a la zona industrial, vegeu ordenança particular.  
Punt 4. Títol VI Condicions particulars. Zona industrial  
Queda afectat en les normes següents:  
a) Norma quinze. Usos. Planteja una major especificitat en els usos industrials admissibles i la seua gradació, estableix al seu torn la possibilitat de locals d'oficina vinculats a la indústria i habitatge per al personal de vigilància limitat a una per activitat. També inclou l'ús comercial i el dotacional entre els possibles, i qualsevol ús que no siga manifestament incompatible amb els usos dominants industrial i de magatzem assignat a la zona.  
b) Norma setze. Parcel·la edificable. Planteja reduir la parcel·la mínima per a la categoria d'indústria normal, que passa de parcel·la mínima de 1000 m2 a 500 m2 i de longitud de façana de 20 m a 16 m.  
c) Norma disset. Ocupació de parcel·la. Pretén l'increment d'ocupació de parcel·la del 75% vigent al 100%. Així com en la categoria d'indústria normal eliminar la separació prevista a límits de 7m a façana i 3m a la resta de límits, i reduir aquesta separació en la categoria d'indústria especial, que, estant prevista de 10 m a façana i de 5m a la resta de límits, la redueix tota a 5m a límits. Finalment, possibilita l'obertura de vials amb un mínim de 12m d'amplària per a donar accés a noves indústries.  
d) Norma dinou. Aparcaments. Redueix a la meitat l'exigència de reserves d'aparcament, que passen d'1 plaça/100m2 construïts a 1 plaça/200m2 construïts.  
Punt 5. Títol VII. Sòl urbanitzable no programat  
Norma 26. Criteris de planificació  
La modificació planteja suprimir les condicions que estableix el Pla General d'Ordenació Urbana vigent, respecte de l'àmbit d'ús residencial i a l'àmbit per a ús industrial, per a la programació dels diferents sectors segons l'aprovació d'infraestructures viàries, que avui han variat en els seus plantejaments.  
D'altra banda, elimina tant de l'ús residencial, com de l'ús industrial, així com del residencial semipermanent, el límit mínim de desenvolupament, que en el planejament vigent està establit en 5 ha per als dos primers usos i en 10 ha per al tercer.  
Punt 6. Per a actualitzar la referència a les diferents legislacions, afecta el:  
Títol IX. Disposicions finals  
Per als casos no previstos en aquestes normes urbanístiques caldrà ajustar-se al que disposa la Llei 8/90, sobre Reforma del Règim Urbanístic i Valoració del Sòl, (Text Refós de la Llei sobre Règim del Sòl i Ordenació Urbana, Reial Decret Legislatiu 1/1992) i els seus reglaments corresponents; la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística; la legislació autonòmica vigent en matèria d'urbanisme i edificació i, en especial, per a les zones industrials, al que disposa el reglament de Seguretat i Higiene en el Treball (Ordre de 9 de març de 1971); el Reglament d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses; Decret 54/1990 de la Generalitat Valenciana; al Reglament de Policia d'Aigües i els seus Llits; i a la Llei, de 22 de desembre de 1972, de Protecció Atmosfèrica; així com la resta de disposicions complementàries que l'afectaren.  
La vigència d'aquest Pla General serà indefinida, i són causes de revisió d'aquest o de part d'aquest les següents:  
Pel que fa al programa d'actuació, s'hauran de revisar les especificacions del segon quadrienni quan l'últim any del primer s'observa la impossibilitat de complir els objectius de la primera etapa, i per consegüent de la segon.  
Igualment, serà causa de revisió del programa quan es produïsca l'increment superior a 1.000 habitants sobre la projecció del pla per al sòl urbà, a causa de la transformació del mateix nucli urbà segons assenyalen en les determinacions del sòl urbanitzable no programat, ús espais lliures i zones verdes.  
Pel que fa a la resta de determinacions del Pla General, seran causes que aconsellen la revisió l'exhauriment dels sòls qualificats de sòl urbanitzable no programat tant residencial com industrial, així com previsions extramunicipals que suposen alteració substancial del sistema general de comunicacions, o quan, com a conseqüència de planejament de rang superior es produïsca distorsió de les determinacions assenyalades i la incidència no puga ser corregida per via de modificació.»  
Fonaments de dret  
Primer  
L'expedient s'ha tramitat d'acord amb el que estableix l'article 38 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, per remissió de l'article 55.1 d'aquesta.  
Segon  
Respecte de les modificacions relatives als punts 1, 2, 3 i 6, no hi ha impediments urbanístics per a l'aprovació.  
Tercer  
Respecte del punt 4 de la modificació, relatiu a «condicions particulars de la zona industrial», s'observen les deficiències següents:  
a) S'hauran de concretar els usos comercials admissibles i acotar les seues possibilitats dins de l'ús dominant previst, pel que fa a la norma quinze.  
b) D'acord amb l'article 55.3 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, i ja que d'aquesta modificació de la norma disset es dedueix un increment de l'aprofitament lucratiu privat, s'hauran de preveure mesures les mesures compensatòries necessàries per a mantenir la proporció i qualitat de les dotacions públiques establides respecte de l'aprofitament, sense augmentar aquest en detriment de la millor realització dels estàndards legals de qualitat d'ordenació.  
Resulta incoherent possibilitar l'ocupació del 100% de la parcel·la i exigir una separació a límits.  
c) No hi ha cap justificació per a la reducció de la reserva d'aparcament derivada de la modificació de la norma dinou.  
Quart  
Respecte del punt 5 de la modificació, relatiu a la supressió de criteris de planificació en determinats sectors de sòl no urbanitzable programat s'observa el següent:  
1. Hauran d'arreplegar la magnitud mínima de desenvolupament de les actuacions, tal com arreplega el planejament vigent, ja que no és objecte de la modificació.  
La pàgina 21 del text que es va presentar en aquest Servei Territorial l'1 d'abril de 1996, a fi d'esmenar un determinat error, s'haurà de completar en l'apartat corresponent a «ús residencial semipermanent», a fi de poder substituir el full íntegrament, i ho hauran de trametre per duplicat.  
2. Encara que s'observa que els plantejaments de variant de la carretera C-3322 i la possible execució de ronda a la població han variat respecte del plantejament gràfic del planejament vigent, s'haurà d'arreplegar entre les condicions per al desenvolupament dels sectors plantejats que ha d'existir prèviament una reserva de variant aprovada, a causa de l'afectació que sobre els sectors i el seu desenvolupament puga tenir la variant actualment en estudi i en coneixement per part de l'Ajuntament.  
Cinqué  
La Comissió Territorial d'Urbanisme és l'òrgan competent per a resoldre l'aprovació definitiva dels plans generals -i de les seues modificacions- de municipis de menys de 50.000 habitants, de conformitat amb el que disposa l'article 38.3 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, en relació amb l'article 15.10 del Decret 137/1990, de 30 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, que aprova el Reglament dels òrgans Urbanístics de la Generalitat Valenciana.  
Atés tot l'anterior, la Comissió Territorial d'Urbanisme de València acorda:  
1. Aprovar definitivament els punts 1, 2, 3 i 6.  
2. Suspendre l'aprovació definitiva dels punts 4 i 5.  
Tot açò, relatiu a la modificació d'ordenances del Pla General d'Ordenació Urbana de Carlet.  
L'Ajuntament de Carlet ha de notificar el contingut d'aquest acord a tots els particulars interessats en l'expedient de referència.  
Contra aquesta resolució, que no posa fi a la via administrativa, es podrà interposar un recurs ordinari davant el conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana, en el termini d'un mes, comptador a partir de la data de recepció d'aquesta publicació.  
Tot això, sense perjudici de poder interposar qualsevol altre recurs que estime oportú.  
València, 24 d'abril de 1996  
El secretari de la Comissió Territorial d'Urbanisme,  
JOSÉ MANUEL PALAU