Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8441, del 11-12-2018 (2018/10553)

RESOLUCIÓ de 20 de novembre de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedientes 17/18-EAE, Gilet i 18/18-EAE, Comunitat Valenciana.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8441

Data del DOGV
:   11-12-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/10762


Data del document
:   20-11-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Gilet
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 de novembre de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedientes 17/18-EAE, Gilet i 18/18-EAE, Comunitat Valenciana. [2018/10522]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 17/18-EAE, Gilet i 18/18-EAE, Comunitat Valenciana.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de la modificació 2, homologació del Pla general de Gilet, delimitació de l'àrea de repartiment en sòl urbà del sector/UE Balcó de la Penya.  
Promotor: Ajuntament de Gilet  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València  
Localització: terme municipal de Gilet (València)  
Expedient: 17-2018-EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió duta a terme el 25 d'octubre de 2018, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació 2, homologació Pla general de Gilet, delimitació de l'àrea de repartiment en sòl urbà del sector/UE Balcó de la Penya, en els termes següents:  
  
El 13 d'abril de 2018 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica una sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental de la modificació 2, homologació del Pla general de Gilet, delimitació de l'àrea de repartiment en sòl urbà del sector/UE Balcó de la Penya, remesa per l'Ajuntament de Gilet i traslladada també des del Servei Territorial d'Urbanisme de València al maig de 2018.  
  
1. Documentació presentada  
La sol·licitud d'inici adjunta el document inicial estratègic i l'esborrany de la modificació en suport electrònic (format PDF) amb el contingut previst en els apartats 50.1 i 50.2 de la LOTUP, ja que l'Ajuntament considera que és d'aplicació el procediment simplificat. S'adjunta la transcripció de la Resolució d'Alcaldia núm. 106/2018, de 21 de març, per la qual se sol·licita que s'inicie el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
  
2. Planejament vigent  
El planejament vigent a Gilet és l'homologació global modificativa del Pla general d'ordenació urbana (PGOU), aprovada per la Comissió Territorial d'Urbanisme (CTU) de València, en la sessió duta a terme el 31 de gener de 2001 (BOP 106 05.05.2001), que no va ser avaluada ambientalment.  
L'antecedent va ser la revisió del Pla general d'ordenació urbana de Gilet, aprovada definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en la sessió duta a terme el 25 de juliol de 1994 (DOGV 22.09.1994; BOP 227, 24.09.1994) i amb normes urbanístiques publicades en el BOP de València, de 9 de desembre de 1994, que disposa de declaració d'impacte ambiental (exp. 027/3229-AQC) emesa pel director general dels serveis ambientals amb data 9 de juliol de 1992 (DOGV 01.12.1993).  
En relació amb la revisió del Pla general i amb la seua homologació global s'han plantejat diverses modificacions, no totes aprovades. De les modificacions que afecten l'àmbit objecte d'aquesta modificació (Urbanització Balcó de la Penya), i consultada la base de dades d'avaluació ambiental, cal ressenyar els expedients següents:  
- Modificació núm. 1/14 de l'homologació del Pla general d'ordenació urbana del terme municipal de Gilet, amb el document de referència emés amb data 26 de març de 2015, per la Comissió d'Avaluació Ambiental (CAA) i amb resolució d'arxiu de l'expedient del director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental, de 5 de febrer de 2018 (referència expedient núm. 62/8177-ALP). Es proposava la reordenació i gestió de zones verdes.  
- (Avant)projecte d'urbanització de xarxes de clavegueram i aigua potable per a les zones B5, B6, B7 del PGOU de Gilet, amb informe del Servei d'Impacte Ambiental, de 2 de maig de 2018 (referència expedient núm. 117/2203-UOS).  
  
3. Objecte, àmbit, descripció i justificació de la modificació  
La modificació proposada té per objecte delimitar al terme municipal de Gilet, concretament a la Urbanització Balcó de la Penya, un àmbit (àrea de repartiment) que, sense modificar l'ordenació detallada d'usos del sòl, permeta la gestió urbanística d'aquesta zona de 197.442 m², amb 290 parcel·les residencials en la seua majoria edificades, qualificades com a sòl urbà en el planejament de Gilet però històricament infradotada.  
Es pretén amb això dotar l'Administració del marc legal i les eines adequades per a poder abordar amb garanties la gestió i consolidació urbana d'aquesta zona, situada al nord-oest del nucli urbà, a la Serra Calderona, i que al llarg dels anys ha presentat nombrosos problemes derivats de la falta d'infraestructures urbanes i serveis.  
  
Concretament es preveu habilitar una àrea de repartiment que permeta l'equidistribució de beneficis i càrregues, de conformitat amb les estipulacions de la LOTUP (article 75), i l'obtenció dels sòls dotacionals pendents. Se li assignarà l'aprofitament corresponent, d'acord amb les determinacions de l'article 74 de la LOTUP, sense alterar l'ordenació detallada ni els usos previstos pel pla vigent.  
L'establiment d'una àrea de repartiment (AR) i el corresponent aprofitament tipus (AT) en uns terrenys per als quals el planejament superior no va definir els criteris generals per a això, comporta modificar l'ordenació estructural.  
S'indica, a més, que la proposta comporta la determinació, d'acord amb la LOTUP, de la ponderació de la viabilitat econòmica que permeta garantir l'execució de les previsions de l'ordenació detallada, la xarxa secundària de dotacions i els estàndards de qualitat urbana.  
  
  
Justificació i situació actual  
S'indica que en la revisió del Pla general de 1994, els terrenys objecte d'aquesta modificació es van preveure com a sòl urbà, a pesar de tractar-se d'una àrea no consolidada per l'edificació ni per la urbanització, i no es van incloure en àmbits de gestió (unitats d'execució) ni en àmbits subjectes a un mateix aprofitament tipus (àrees de repartiment). Les determinacions de planejament es limiten a assenyalar zones d'ordenació (plànols de delimitació del sòl urbà i usos detallats) i a definir les condicions que han d'observar les edificacions permeses en cadascuna de les zones indicades (normes urbanístiques).  
En l'homologació aprovada en 2001, malgrat que entre els objectius del document està resoldre els problemes derivats de la consolidació dels nuclis de segona residència a la muntanya, no es preveuen actuacions sobre les grans bosses de sòl urbà semiconsolidat. Encara que en altres zones del sòl urbà es delimiten unitats d'execució, a la Urbanització Balcó de la Penya únicament s'assigna zona d'ordenació SU «B» (unifamiliar aïllada), subzones B-5, B-6 i B-7.  
  
La urbanització constitueix una àrea urbana homogènia d'habitatges unifamiliars aïllats, amb una parcel·lació efectuada sense intervenció d'instrument de planejament i amb deficiències, conseqüència de l'absència d'una correcta gestió.  
En el DIE s'assenyala la situació de semiconsolidació (per l'edificació) de bona part de la superfície d'aquesta urbanització i la manca d'infraestructures tan bàsiques com el sanejament d'aigües residuals o el proveïment d'aigua potable, que actualment es realitza amb aigua de pou no apta per al consum humà.  
S'hi indica que la zona situada més al nord (cota +182 +192) manca completament d'urbanització i que la zona sud-est (cota +140 +170) limita amb illes edificades i els sectors 2-3 ja urbanitzats, que disposen dels serveis urbanístics efectivament implantats.  
En la resolució d'alcaldia aportada es fa referència a les conclusions exposades en l'informe de la Secció de Planejament Urbanístic del Servei d'Assistència Tècnica a Municipis de la Diputació de València, de 28 de febrer de 2018, en el qual es fa una recomanació expressa perquè l'Ajuntament escometa, com més prompte millor, les modificacions de planejament que siguen necessàries per a atendre els problemes de gestió dels sòls dotacionals inclosos en sòl urbà així classificat pel planejament vigent.  
En la memòria presentada s'indica que la classificació de l'àmbit pot justificar-se d'acord amb els articles 28 i 25.2.b de la LOTUP per tractar-se de terrenys situats en la vora urbana i immediatament contigus als ja urbanitzats, cosa que permet la culminació de la trama urbana que hi ha mitjançant el desenvolupament de la unitat o unitats d'execució que s'hi programen.  
  
Àmbit de la proposta  
Si comparem els dos plànols aportats (planejament vigent i modificació proposada) i vist el contingut gràfic de la fitxa de gestió, es dedueix (atés que no hi ha llegendes) que la delimitació de l'àrea de repartiment i sector o unitat d'execució es fa coincidir amb el sòl qualificat com a urbà en el planejament vigent, i exclou tres trams viaris confrontants amb el sector 2-3 (trams viaris entre delimitacions roja i blava).  
Alternatives  
Alternativa 0. Mantindre el planejament vigent sense delimitar l'àrea de repartiment ni l'àmbit de gestió en sòl urbà.  
Impossibilita abordar actuacions urbanístiques per a dotar de serveis i infraestructures la zona, obtindre les superfícies dotacionals, completar la urbanització i convertir les finques que hi ha en solars edificables.  
  
Alternativa 1. Desclassificar totalment o parcialment el sòl no urbanitzat de la zona Balcó de la Penya, per a la seua classificació com a sòl no urbanitzable.  
Encara que per la contigüitat de l'entorn natural podria considerar-se oportuna, l'àmbit està consolidat en bona part per l'edificació, amb habitatges disseminats en parcel·les de superfície al voltant de 500 m² legalment edificades, que passarien a tindre la condició d'edificacions en sòl no urbanitzable en situació de fora d'ordenació. Es considera que aquesta opció no permet configurar una solució real d'integració a nivell urbà, paisatgístic i mediambiental i que amb aquesta alternativa s'incrementaran els impactes per imprevisió d'aquests en el planejament.  
Alternativa 2. Delimitar una o diverses unitats d'execució amb innovacions en l'ordenació detallada prevista en el pla general homologat (PGH).  
Requeriria un pla de reforma interior que ponderara conseqüències paisatgístiques, econòmiques i de tota índole. No es considera necessari introduir innovacions en l'ordenació detallada sinó ultimar el desenvolupament i les determinacions del planejament vigent.  
  
Alternativa 3. Delimitar l'àmbit sectorial i de gestió en sòl urbà per a l'equidistribució, sense innovacions en l'ordenació.  
Correspon a l'alternativa seleccionada, que permet desbloquejar el desenvolupament urbanístic sense que comporte la seua programació immediata. S'hi indica que el futur programa d'actuació integrada podrà optar per conservar l'ordenació detallada prevista en el PGH o introduir innovacions mitjançant pla de reforma interior.  
S'hi indica que el desenvolupament de la modificació s'efectuarà a través dels corresponents programes, amb els objectius i continguts documentals previstos en els articles 110 i 111 de la LOTUP i d'acord amb les determinacions de la fitxa de gestió que s'inclou en la documentació presentada.  
  
4. Consultes realitzades  
La direcció general amb competència en avaluació ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), ha sotmés a consulta la documentació aportada, com a condició d'administracions públiques afectades, a:  
  
  
Consulta Informe Administració consultada  
16/05/18 29/08/18 Direcció Territorial d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, Servei Territorial d'Urbanisme  
16/05/18 12/07/18  
14/06/18 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori,  
Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
Servei d'Ordenació del Territori (PATRICOVA)  
18/07/18 € /?/-  
31/08/18 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Subdirecció General de Medi Natural  
Servei de Gestió d'Espais   
Naturals Protegits  
Servei de Vida Silvestre  
18/07/18 € /?/- Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Comissaria d'Aigües.  
18/07/18 € /?/- Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR)  
  
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran en la pàgina web www.agroambient.gva.es/eae juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic.  
  
5. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
  
Espais naturals protegits  
La urbanització queda dins del Pla d'ordenació de recursos naturals (PORN) del Parc Natural de la Serra Calderona i els terrenys de l'àmbit amb cotes més elevades (extrem oest) dins de l'àmbit del parc natural.  
  
El Parc Natural de la Serra Calderona declarat pel Decret 10/2002, de 15 de gener, del Govern Valencià, queda regulat pel Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià (Pla d'ordenació de recursos naturals) modificat pel Decret 7/2006 i pel Decret 173/2010, i també pel Decret 46/2006, que aprova el corresponent PRUG i l'Ordre 10/2010, per la qual s'aprova el seu pla d'ús públic.  
  
La major part de l'àmbit s'integra en àrees urbanitzades o antropitzades del PORN i la resta dels terrenys, inclosos en àrees de predomini forestal o agrícola del PORN, es corresponen amb reserves dotacionals previstes en l'ordenació vigent per a espais enjardinats (SVJ-1, SVJ-2, SVJ-3), localitzades en les diferents subzones de la urbanització.  
  
  
Biodiversitat  
La part oest de la urbanització queda inclosa dins de l'àmbit del LIC de la Serra Calderona, hui de la ZEC de la Serra Calderona, de la Xarxa Natura 2000.  
La part de la urbanització inclosa en la ZEC correspon a àrees antropitzades del PORN.  
L'informe de 31 d'agost de 2018, del Servei de Vida Silvestre, no indica consideracions que s'hagen de tindre en compte.  
  
Sòl forestal i risc d'incendi  
La urbanització queda envoltada majorment per sòl forestal, estratègic d'acord amb el PATFOR.  
Les actuacions per al desenvolupament de l'àmbit s'han d'executar considerant les regulacions previstes en el PATFOR per a la seguretat en zones d'interfície urbana forestal i també en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
Infraestructura verda i paisatge  
Ni en el Pla general de Gilet ni en la proposta de modificació s'identifica la infraestructura verda de l'àmbit.  
De conformitat amb els articles 6, 34, 35 i 63 de la LOTUP, el paisatge ha d'integrar-se en la planificació territorial i urbanística mitjançant la incorporació en els seus plans i projectes de condicionants, criteris o instruments de paisatge, en funció de l'abast de les seues determinacions i del paisatge afectat.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet informe el 12 de juliol de 2018, i considera que en la documentació que consta en el servei i l'objecte i l'abast de la proposta (en la qual no s'alteren usos o altres condicions paisatgístiques previstes en el pla vigent, i es manté l'estructura i l'ordenació bàsica de l'àmbit afectat) no es preveu incidència significativa en el paisatge (no s'altera el caràcter o la percepció del paisatge susceptible de configuració a partir del planejament vigent) i no requereix l'elaboració d'instrument de paisatge. Apunta que l'instrument seria necessari si es modificara l'ordenació prevista pel pla general per a l'àmbit.  
  
Risc d'inundació  
El Servei d'Ordenació del Territori emet informe el 14 de juny de 2018 i comunica que l'actuació no està afectada per aquest risc.  
  
Recursos hídrics  
En la documentació presentada s'indica que l'àmbit no disposa de xarxa d'aigua potable i que el subministrament es realitza d'un pou no autoritzat per al consum humà.  
A l'efecte de l'emissió de l'informe previst en l'article 15.3 del Reial decret legislatiu 2/2008 (exigència recollida actualment en l'article 22 del Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei del sòl i rehabilitació urbana) i en l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües (RDL1/2001), l'administració hidràulica ha requerit en altres ocasions la presentació d'un estudi de demandes que preveja la relació de consums existents i les demandes futures, desglossades el més detalladament possible, i amb indicació, en cada cas, de la procedència dels recursos hídrics.  
Els recursos hídrics disponibles hauran de ser suficients per a atendre les demandes del pla general (entenent com a recursos hídrics disponibles aquells dels quals es tinga títol ferm habilitant o en estat de tramitació prou avançat: amb informe de compatibilitat hidrològica i amb tràmit d'informació pública superat).  
  
Xarxa d'abastiment d'aigua potable i xarxes de sanejament  
En la documentació presentada s'indica que l'àmbit no disposa de xarxa d'aigua potable ni sistema de sanejament per a l'evacuació d'aigües residuals i pluvials.  
D'altra banda, en la DIA emesa en relació amb el PG s'establia la necessitat de reservar terrenys (en sistemes generals) Per a la ubicació d'una depuradora d'aigües residuals.  
En la fitxa de gestió (condicions de connexió) s'indica «Atesa la contigüitat de l'àmbit amb el sòl urbà consolidat està assegurada la connexió amb les xarxes d'infraestructures municipals».  
Tal com es posa de manifest en la documentació presentada, la qualificació com a sòl urbà consolidat que el planejament vigent atorga a alguns àmbits del terme no garanteix l'existència de xarxes de subministrament d'aigua potable i de recollida d'aigües residuals i pluvials, i tampoc la suficiència d'aquestes.  
Ni en la fitxa ni en la documentació es concreta amb quin àmbit o àmbits es pretén connectar ni la suficiència de les infraestructures que hi ha per a atendre les demandes que es generaran, si bé s'estima que es refereix a la connexió amb el sector 2-3 que disposa de projecte d'urbanització executat.  
Atés l'article 22 de la LOTUP, que preveu 2,5 habitants per habitatge i les dotacions unitàries previstes, en cas d'absència de documentació tècnica, en el Reial decret 595/2014, d'11 de juny, pel qual s'aprova el Pla hidrològic de la demarcació del Xúquer, l'abocament generat per 290 habitatges ascendiria a 157,33 m³/dia (217 l/habitants dia; 217 x 290 x 2,5 = 157.325 l/dia).  
Segons la informació continguda en el web de l'EPSAR, Gilet i altres municipis del Camp de Morvedre depuren les seues aigües en l'Estació Depuradora de Sagunt, amb cabal de projecte de 20.664 m³/dia i cabal de funcionament en 2017 de 14.261 m³/dia.  
Haurà de concretar-se l'àmbit o àmbits amb els quals es pretén connectar i quedar justificada la suficiència de les corresponents infraestructures per a atendre-hi la demanda que generarà la connexió d'aquest àmbit.  
Haurà de quedar garantida l'execució de les infraestructures necessàries per a la connexió amb el sistema clavegueram i depuració existent (o previst) Per a donar servei al municipi (o a aquesta zona).  
  
Aspectes urbanístics  
El 29 d'agost de 2018, el Servei Territorial d'Urbanisme informa que la proposta comporta la modificació de l'ordenació estructural, per la qual cosa serà d'aprovació autonòmica, i que l'avaluació ambiental i territorial estratègica competeix a l'òrgan ambiental autonòmic per tractar-se de sòl urbà que no disposa dels serveis urbanístics efectivament implantats.  
Considera que, des del punt de vista de les seues competències, de la proposta no es derivaran efectes significatius sobre el medi ambient i assenyala algunes consideracions que, en fases posteriors del procediment, s'hauran de preveure en la modificació, i fer especial referència a l'informe de viabilitat i memòria de sostenibilitat econòmica.  
  
  
Valoració  
Encara que s'esmenta una possible modificació en el moment de la programació de l'àmbit, amb la proposta es pretén habilitar mecanismes de gestió per a poder desenvolupar les previsions d'ordenació detallada del PG homologat, sense modificar aquesta.  
Al seu torn, de la documentació presentada i dels expedients d'avaluació ambiental consultats es desprenen diverses qüestions:  
- L'existència de mancances en l'àmbit com ara el subministrament d'aigua potable, infraestructures de sanejament i depuració i la insuficiència d'alguns trams i/o accessos viaris.  
- La connexió amb àmbits de sòl qualificat com a urbà consolidat pel planejament vigent no comporta garanties de la presència d'aquestes infraestructures per a poder connectar-s'hi. Tampoc sobre la suficiència d'aquestes.  
  
Realitzada l'anàlisi tècnica de la documentació presentada i el seu objecte, vistos els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria i a la vista dels criteris establits en l'annex VIII de la LOTUP, es considera que la proposta de modificació 2, homologació del Pla general de Gilet, delimitació de l'àrea de repartiment en sòl urbà sector/UE Balcó de la Penya no altera el model territorial i actua sobre un sòl que el planejament actual classifica com a urbà encara que no disposa dels serveis i dotacions pròpies del sòl urbà.  
  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana estableix, en l'article 22, que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
7. Proposta d'acord  
Segons el que estableix l'article 51 de la LOTUP per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que l'esborrany de la modificació 2, homologació del Pla general de Gilet, delimitació de l'àrea de repartiment en sòl urbà sector/UE Balcó de la Penya avaluat no influeix en altres plans o programes i que no té incidència en el model territorial vigent en el municipi, tenint en compte les consultes realitzades, es pot concloure que es tracta d'un instrument que estableix condicions de gestió i desenvolupament en un àmbit qualificat com a sòl urbà i el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la modificació proposada no té efectes significatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es proposa: emetre informe favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació 2, homologació Pla general de Gilet, delimitació de l'àrea de repartiment en sòl urbà sector/UE Balcó de la Penya, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient. Així, correspon continuar la tramitació d'aquesta d'acord amb la seua normativa sectorial, si bé, abans de l'aprovació definitiva, hauran de complir-se les determinacions següents:  
- Haurà de quedar garantida l'existència de recursos hídrics per a atendre la demanda derivada del desenvolupament de l'actuació en quantitat i qualitat suficient, mitjançant informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, que determine la viabilitat i capacitat de l'actual subministrament (pou) o informe municipal sobre la viabilitat del subministrament a través dels recursos hídrics que el municipi tinga concedits.  
- Haurà de quedar garantida la depuració de les aigües residuals i obtindre informe de l'EPSAR.  
- S'haurà d'obtindre informe de conformitat del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits.  
- Haurà de quedar justificada la suficiència de les xarxes de subministrament d'aigua i de sanejament de l'àmbit que hauran de quedar identificades i incorporades en els documents del pla amb eficàcia normativa (plànols, normativa urbanística, fitxes, etc.).  
- S'hauran de completar les qüestions indicades en l'informe emés en matèria urbanística de data 29 d'agost de 2018.  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera aprovat el corresponent instrument de planejament en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista d'això, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació 2, homologació del Pla general de Gilet, delimitació de l'àrea de repartiment en sòl urbà sector/UE Balcó de la Penya, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, d'acord amb el que disposa l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 30 d'octubre de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: revisió i actualització del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana 2018.  
Tràmit: avaluació ambiental estratègica de la modificació del pla.  
Promotor: Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental.  
Autoritat substantiva: Consell.  
Localització: Comunitat Valenciana.  
Número d'expedient: 018/6274-DHK.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió realitzada el 25 d'octubre de 2018, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic de la revisió i actualització del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana 2018, en els termes següents:  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet la modificació a avaluació ambiental estratègica.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la qual s'estableix (article 46) que seran objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, i també les seues modificacions, que adopte o aprove una Administració pública i l'elaboració i aprovació dels quals ho exigisca una disposició legal o reglamentària o un acord del Consell.  
  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix, en l'article 22, que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
La LOTUP estableix (article 46) que seran objecte d'aquesta avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, i també les seues modificacions, que adopten i aprove una Administració pública i l'elaboració i aprovació dels quals ho exigisca una disposició legal o reglamentària o un acord del Consell, amb compliment dels supòsits de l'apartat 1 d'aquest article.  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els casos hi previstos i tenint en compte els criteris establits en la llei, tot això amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
  
  
B. Document inicial estratègic  
B.1. Documentació aportada  
Amb data 10 d'abril de 2018 va tindre entrada en la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la petició per a l'inici del tràmit d'avaluació ambiental estratègica del projecte de decret de modificació del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, a l'efecte que es produïsca un pronunciament per part de l'òrgan ambiental.  
  
La documentació remesa en suport digital consisteix en:  
- Document inicial estratègic.  
- Document de memòria justificativa. (Document no vinculant).  
Sintetitza la situació actual de la generació i gestió per tipologia de residus. El seu objecte és l'articulació de totes aquelles mesures que no són de naturalesa vinculant però que es proposen perquè siguen interioritzades des dels plantejaments del PIR per a facilitar la prevenció, la reutilització, el reciclatge, la recuperació i l'eliminació segura dels residus, i proporcionar a les autoritats competents, establiments i empreses una eina amb vista a l'execució del pla.  
- Document d'ordenació. (Document vinculant).  
Aquest document té com a objecte establir les disposicions de caràcter general i vinculants necessàries per a l'ordenació material i territorial de les activitats de gestió de residus a la Comunitat Valenciana, amb la finalitat de fer efectives les previsions de planificació, i també establir les disposicions especials sobre residus específics que es consideren necessàries.  
- Memòria de necessitat i oportunitat.  
- Informe sobre el resultat de la consulta pública prèvia.  
El 15 de maig de 2018 es comunica l'obertura de l'expedient a la Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental (018/7451-EXC).  
  
B.2. Normativa vigent i marc competencial  
Normativa vigent  
El principal instrument de planificació en matèria de residus a la Comunitat Valenciana és el denominat Pla integral de residus (PIR). El primer PIR aprovat va ser pel Decret 317/1997, de 24 de desembre, del Govern Valencià i modificat pel Decret 32/1999, de 2 de març, del Govern Valencià. Es va desenvolupar a l'empara de les competències planificadores de la Generalitat en matèria de gestió de residus i la necessitat d'establir, segons esmenta el pla, «un marc estratègic per a la gestió integral i coordinada dels residus», i aportar un primer acostament a la realitat generadora dels residus.  
  
Posteriorment, es va aprovar un nou Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, per Decret del Consell de la Generalitat Valenciana, de 21 de juny de 2013 (DOGV 26.06.2013). Aquest pla d'acció territorial va ser avaluat ambientalment (exp. 126/8006-PGG).  
La Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, defineix el Pla integral de residus com l?«instrument director i coordinador de totes les actuacions que es realitzen a la Comunitat Valenciana en matèria de gestió de residus, la finalitat del qual és garantir el compliment dels objectius establits» en aquesta llei.  
L'objectiu primordial del PIR és tractar de dotar les administracions públiques de la Comunitat Valenciana d'un instrument en matèria de residus que permeta controlar, coordinar i racionalitzar totes les accions que s'emprenguen en aquest àmbit.  
Al llarg del període d'execució del Pla integral de residus i basant-se en els principis i objectius que s'hi estableixen s'han desenvolupat els plans zonals de residus, els quals milloren substancialment la gestió dels residus a la Comunitat Valenciana.  
Tot això dins del marc normatiu vigent i, des del punt de vista sectorial, d'acord amb el que estableixen la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, i la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 22/2011, de residus i sòls contaminats.  
  
El desenvolupament dels DXC2091 i XHW4634 s'ha concretat en l'aprovació de tretze àrees de gestió, a través d'onze plans zonals que abasten tot el territori de la Comunitat Valenciana, i es garanteix així el correcte tractament dels residus urbans generats en el nostre àmbit territorial, a través dels ens gestors constituïts. Aquests plans han sigut dissenyats prenent com a base d'actuació els principis de prevenció i reducció en la producció de residus, de proximitat, de subsidiarietat, de responsabilitat i autosuficiència zonal en la recollida, valorització i eliminació d'aquests.  
Es destaca, així mateix, la normativa sectorial, que inclou des de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, fins al desenvolupament de la normativa específica per a determinades tipologies de residus, com per exemple els pneumàtics fora d'ús (Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la producció, possessió i gestió dels pneumàtics fora d'ús a la Comunitat Valenciana); o el Pla de descontaminació i eliminació de PCB de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 135/2002, de 27 d'agost, del Govern Valencià (DOGV 4328, 04.09.02).  
  
Finalment, en l'àmbit estatal, per acord del Consell de Ministres de 6 de novembre de 2015, publicat en el BOE de 12 de desembre de 2015, es va aprovar el nou Pla estatal marc de residus, 2016-2022 (d'ara endavant PEMAR).  
El nou PEMAR, a requisit de la UE, estableix nous condicionants i requisits per als plans regionals de residus, per la qual cosa fa imperativa l'adaptació d'aquests als requisits del PEMAR. Considerant les seues directrius, les comunitats autònomes han de:  
- Revisar els plans autonòmics per a adaptar la seua estructura, objectius, període de vigència i freqüència d'avaluació i revisió amb el que estableix el PEMAR.  
- Especificar com s'enfoca la gestió de bioresidus d'acord amb el PEMAR.  
  
Marc competencial  
D'acord amb el document inicial estratègic, la Generalitat té competències sobre el règim jurídic de la producció i gestió dels residus, atorgament de les autoritzacions corresponents, i destaca la major intervenció respecte dels perillosos de conformitat amb la normativa bàsica estatal en matèria de residus.  
És també de competència autonòmica la col·laboració i cooperació amb les administracions locals per a l'exercici de les seues competències, la qual cosa es materialitza en la participació de la Generalitat en els consorcis constituïts per a la prestació dels serveis de competència municipal.  
La coordinació es manifesta, igualment, a través de la competència de planificació que té la Generalitat, i és obligatòria l'elaboració de plans autonòmics en matèria de residus per prescripció expressa des de l'aprovació de la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, a partir dels quals s'elabora el Pla nacional de residus. I també, ara, per prescripció expressa de la Llei 22/2011, de residus i sòls contaminats, que fins i tot ordena i detalla els continguts mínims del pla.  
  
Tant en la Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les bases del règim local, com en la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, de caràcter bàsic, i la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, s'estableix amb caràcter general la competència de les entitats locals per a la gestió dels residus urbans o municipals.  
  
La planificació, regulada en el títol II de la Llei 10/2000, persegueix la coordinació entre les diferents administracions públiques amb competències, tenint en compte la incidència econòmica, social, cultural, ecològica i territorial de la gestió integral dels residus, per a aconseguir el compliment dels objectius previstos en l'article 23 de la llei esmentada, entre els quals cal destacar la determinació i distribució en el territori d'instal·lacions de gestió necessàries per a garantir els principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió de residus a la Comunitat Valenciana.  
  
B.3. Àmbit d'aplicació  
Àmbit territorial i temporal  
Respecte a l'àmbit espacial es manté la zonificació del PIR-CV2013 i es modifica la vigència del nou PIR, a fi d'adaptar-se al PEMAR, que ja no serà indefinida sinó que tindrà com a límit el 31 de desembre de 2022.  
  
Àmbit material  
Tal com exposa el DIE respecte al PIR-CV2013, només s'introdueixen noves referències normatives, que s'adapten a la classificació de residus ja considerada en els plans anteriors, en atenció al seu origen:  
  
- Residus urbans.  
- Residus industrials.  
- Residus específics: aquells que, pel seu origen, característiques especials o legislació particular, tenen un tractament i una anàlisi diferenciats.  
· Residus de construcció i demolició (RCD)  
· Vehicles al final de la seua vida útil (VFVU)  
· Pneumàtics fora d'ús (PFU)  
· Olis industrials usats  
· Residus d'aparells que continguen policloribifenils (PCB) i PCT.  
  
· Residus de piles i acumuladors  
· Residus d'aparells elèctrics i electrònics (RAEE)  
· Residus d'envasos i envasos usats  
· Sòls contaminats  
· Residus sanitaris  
· Residus agropecuaris  
· Llots de depuració  
  
D'acord amb el que s'estableix en la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, en la Directiva 2006/12/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 5 d'abril de 2006, relativa als residus, i en la Directiva 2008/98/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 19 de desembre de 2008, sobre els residus i per la qual es deroguen determinades directives, s'exclouen determinades matèries (residus d'explotació de pedreres o d'explotacions ramaderes, desaprofitaments d'origen animal, explosius, emissions a l'atmosfera, residus radioactius, sòl no contaminat en construcció, etc.) de l'àmbit d'aplicació del PIR-CVA2018, en la mesura en què estan cobertes per normativa específica. S'aplicarà la normativa de residus únicament amb caràcter supletori.  
  
B.4. Problemàtica que s'ha de resoldre  
Des de la publicació en 2013 del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIR-CV) s'han produït diverses sentències del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (TSJCV) en contra d'alguns articles del PIR-CV. Així mateix, la publicació del PEMAR (Pla estatal marc de residus), per al període 2016-2022, obliga les comunitats autònomes a adaptar les seues planificacions autonòmiques en matèria de gestió de residus a les especificades en el nou PEMAR.  
  
En l'actualitat, el Ministeri de Medi Ambient ha instat la Generalitat Valenciana a l'adaptació de la seua normativa sectorial. Igualment, la UE ha obert un projecte pilot (acte previ a un possible expedient sancionador) al Regne d'Espanya, per incompliments en matèria de gestió de residus, entre els quals estan: no disposar de plans autonòmics de residus a totes les comunitats autònomes; discordança en la planificació temporal dels plans nacionals i autonòmics.  
  
La Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, que trasllada al nostre ordenament jurídic intern la Directiva 2008/98/CE, sobre els residus (directiva marc de residus) promou també la implantació de mesures de prevenció, la reutilització, el reciclatge i la valorització dels residus que faciliten el desenvolupament de solucions amb major valor per a la societat a cada moment, la qual cosa repercutirà en la reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle associades a aquest sector i contribuirà a la mitigació del canvi climàtic.  
  
La Llei 22/2011, de 28 de juliol, estableix que els plans autonòmics de residus hauran de contindre les previsions per les quals se segellaran dels antics abocadors. Aquesta previsió no figura en l'actual PIR-CV, la qual cosa implica un clar incompliment respecte a la Llei nacional de residus.  
Per tant, haurà de crear-se el consorci autonòmic per al segellament d'antics abocadors o ens equivalent que puga exercir les competències de poder adjudicador del segellament d'antics abocadors de residus.  
Els objectius de la Llei 22/2011 impliquen la recollida selectiva de bioresidus, per la qual cosa han d'establir-se normativament les condicions tècniques de compliment del material compost procedent de la recollida selectiva de matèria orgànica.  
La aprovació del PEMAR ha establit, quant a inversions en matèria de residus, les especificacions següents:  
- Completar els sistemes de recollida existents i implantació de nous sistemes de recollida de residus.  
- Inversió en noves infraestructures de tractament, principalment destinades a la preparació per a la reutilització i el reciclatge, situades en llocs pròxims als de generació i adaptades a les quantitats generades en aquests entorns, ja que la capacitat per al tractament de residus mesclats es preveu que siga pràcticament suficient.  
- Inversions per a l'adaptació, modernització i millora de les infraestructures de tractament existents.  
- Completar i adaptar la xarxa de punts nets existents per a assegurar la recollida separada de diferents fraccions de manera que els residus recollits puguen ser preparats per a la reutilització o reciclats.  
És a dir, el nou PEMAR descarta les grans instal·lacions de tractament de residus urbans com a solució a la problemàtica de la gestió de residus, la qual cosa implica que, en l'execució d'infraestructures dels plans zonals de residus de la Comunitat Valenciana, documents de desenvolupament del PIR-CV, s'haurien d'establir, com a mesura de gestió, les plantes de tractament de grandària més reduïda, i prioritzar el principi de proximitat.  
Amb data 20 de febrer de 2015, es va aprovar el Reial decret 110/2015, que, entre altres mesures, obliga a la millora i la implantació de determinats sistemes de control i gestió de la informació en els ecoparcs, i també el condicionament d'instal·lacions de preparació per a la reutilització de residus d'aparells elèctrics i electrònics (RAEE). La informatització de tots els ecoparcs de la Comunitat Valenciana va ser aprovada per Resolució de les Corts Valencianes de 15 de setembre de 2016.  
Diverses entitats locals de la Comunitat Valenciana, concretament diversos consorcis de residus, han manifestat discrepàncies puntuals interpretatives respecte al que es disposa en el text del PIR-CV i la norma tècnica d'ecoparcs. Concretament, quant a la implantació d'ecoparcs fixos i mòbils.  
Podria donar-se el cas que diverses instal·lacions existents o algunes noves per executar puguen prestar servei a diversos consorcis de residus de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa la modificació del PIR ha de donar resposta a aquesta possibilitat des del punt de vista de la proximitat i l'eficiència en la gestió.  
Quant als residus industrials, és imprescindible establir objectius de gestió, fins ara inexistents en el PIR-CV.  
Respecte als residus de construcció i demolició (RCD), seguint el principi de proximitat, és necessari avançar en la comarcalització i l'autosuficiència en la gestió.  
Referent a la gestió dels sistemes col·lectius de responsabilitat ampliada del productor, s'han d'establir objectius separatius per als residus urbans municipals, d'una banda; i per a aquells assimilables a urbans o industrials que els sistemes voluntàriament vulguen gestionar, d'una altra banda. D'aquesta manera les dades d'uns no podran emmascarar les d'altres com succeeix actualment. Així mateix, ha d'establir-se per a cada tipologia d'envàs el mecanisme més adequat, i incloure-hi el sistema de depòsit, devolució i retorn d'envasos entre els sistemes de gestió de residus a la Comunitat Valenciana.  
Finalment, en tot allò que fa referència a la valorització energètica, cal aclarir la prioritat en la jerarquia de gestió de residus, i també les condicions prèvies per les quals un consorci de residus o entitat local pot desenvolupar operacions d'aprofitament energètic dels rebutjos de residus, en res o en part.  
De tal manera que, quant a la gestió dels residus perillosos, la valorització energètica siga una alternativa penalitzada que no s'ha de desenvolupar a la Comunitat Valenciana, i optar per sistemes alternatius que requerisquen abans la valorització material i la gestió integral d'aquest tipus de residus.  
  
B.5. Objectius del PIR  
Els objectius generals del nou PIR-CVA2018 no es modifiquen respecte dels avaluats en el PIR-CV2013. El PIR-CVA2018 fa seus els objectius i criteris d'ordenació del territori establits en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
De la mateixa manera, amb l'objectiu de procurar la cohesió social i econòmica, la conservació dels recursos naturals i del patrimoni cultural, i la competitivitat més equilibrada del seu territori el PIR-CVA2018 integra i fa propis els objectius establits en l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana definida com a instrument que estableix els objectius, criteris i directrius per a l'ordenació territorial de la Comunitat Valenciana.  
D'acord amb el document inicial estratègic, els nous objectius de gestió introduïts en el nou PIR-CVA2018 són conseqüència d'actualitzacions de documents vinculants jeràrquicament superiors, especialment el PEMAR. Addicionalment, els impactes territorials en tot cas seran els ja avaluats per al PIR-CV2013 o, si escau, addicionalment positius per al territori respecte dels avaluats en el PIR-CV2013, ja que es produirà, amb l'adequació a la nova normativa, una millora de la gestió dels residus en l'àmbit geogràfic de la Comunitat Valenciana.  
  
L'adequació a la nova normativa nacional i directrius comunitàries radica bàsicament en les millores del document següents:  
- Incloure un període de vigència clar i tancat, d'acord amb el PEMAR, a l'objecte que la millora de la gestió dels residus se circumscriga dins d'aquest període de vigència.  
- Incloure referència als criteris de restauració dels antics abocadors municipals identificats en els plans de residus de 1997 i 2013, a fi de millorar la gestió de la restauració d'aquests espais.  
  
- Millorar la redacció sobre la gestió de determinats tipus de residus.  
Per a això, cal descriure per a cada flux de residus objecte d'anàlisi els aspectes que, en atenció a les directrius disposades en el Pla estatal marc de gestió de residus (PEMAR), no han sigut prou desenvolupats en el PIRCV vigent.  
Quant als objectius específics i particulars, segons el DIE, es mantenen també els avaluats per al PIR-CV2013, atés que aquest busca atendre les preocupacions fonamentals en matèria de residus, com són la prevenció i la reducció de la generació de residus, els tractaments que permeten la màxima valorització i la planificació territorial de la gestió, a fi d'implicar en la solució del problema aquells actors institucionals i territorials que per competència o per proximitat a aquest ho puguen abordar eficaçment.  
Un dels reptes més importants per a la Comunitat Valenciana és complir les directrius disposades en el PEMAR 2016-2022 i els objectius aplicables segons la normativa de referència, l'entrada en vigor de la qual és posterior a l'aprovació del PIR-CV2013. Així, en aplicació del principi de jerarquia en la gestió de residus, de manera que l'abocament disminuïsca progressivament i esdevinga l'opció minoritària, és necessària la posada en marxa d'una sèrie de mesures que contribuïsquen a:  
- Posar en marxa la recollida de la fracció orgànica de residus municipals (FORM) en tot el territori de la Comunitat Valenciana.  
- Disposar d'alternatives de gestió del rebuig generat en les plantes de valorització de residus urbans, diferents al depòsit en abocador.  
  
- Complir els objectius específics del PEMAR.  
- Fomentar la recollida separada de RAEE i augmentar els percentatges de preparació per a la reutilització i el reciclatge.  
- Desplegar el servei de la xarxa d'ecoparcs (mòbils i fixos) en aquells consorcis de gestió de residus en els quals encara no està implantat.  
- Revisar el sistema impositiu aplicable als residus urbans per a avançar en les polítiques de gestió de pagament per generació.  
- Disposar d'alternatives de gestió de residus per als residus sanitaris dels grups III i IV.  
- Actualitzar les dades incloses en el PIRCV.  
- Millorar la gestió dels residus industrials, i contribuir, des d'aquest àmbit, al foment de l'economia circular.  
- Garantir una major taxa de reciclatge de residus d'envasos d'origen domèstic.  
- Reforçar el principi de jerarquia en les opcions de gestió de residus, a través de la prevenció i el reciclatge.  
- Millorar la gestió dels residus de construcció i demolició (RCD) com també la reutilització dels materials recuperats.  
- Analitzar el grau d'adequació del PIRCV al PEMAR 2016-2020.  
  
  
B.6. Justificació i desenvolupament de la revisió  
El PIR-CVA modificat, PIR-CVA2018, basant-se en la seua naturalesa de pla d'acció territorial de caràcter sectorial, té vigència definida fins al 31 de desembre de 2022, segons especificacions del nou PEMAR, sense perjudici de la possible modificació o revisió. Sobre això, són diversos els factors que mostren la necessitat de realitzar un nou diagnòstic de la situació; els anys transcorreguts des de la seua aprovació, l'aparició de noves normes europees cada vegada més exigents, el nou PEMAR, la contínua transformació de la societat; els importants canvis demogràfics, l'evolució de les activitats productives, etc., tot això fa necessària l'actualització dels objectius i mesures establits en el PIR-CV2013 i, si cal, una nova regulació dels usos i activitats relacionats amb la producció i gestió de residus.  
  
La redacció del document de PIRCVA-2018 s'ha fet partint d'una visió integral del procés, des de la producció fins a la gestió final, que conjuga criteris ecològics, econòmics i socials. El PIR-CVA2018 posa l'accent tant en la prevenció de la generació dels residus com en el foment de les diferents formes de reutilització i valorització, i té com a finalitat última l'obtenció de beneficis mediambientals per l'aprofitament dels recursos que contenen els residus que, d'una altra manera, serien eliminats i, en definitiva, contribuir a la disminució dels efectes ambientals que produeix tant l'abocament dels residus com els derivats de la seua gestió, com pot ser el consum d'energia i les emissions de CO2.  
Per a aconseguir-ho, el PIR-CVA2018 realitza un diagnòstic de la situació actual, analitza i determina les activitats productores de residus, i també la naturalesa i composició d'aquests, l'origen, la localització territorial, la perillositat potencial i les possibilitats de tractament. El PIR-CVA2018 culmina aquest diagnòstic elaborant unes conclusions i establint objectius, i també, si escau, les necessitats de gestió de determinats tipus de residus.  
En línia amb el que s'ha dit anteriorment, i de conformitat amb l'article 14.2 de la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, els plans autonòmics de gestió han de contindre una anàlisi actualitzada de la situació de la gestió de residus en l'àmbit territorial de la comunitat autònoma, i també una exposició de les mesures per a facilitar la preparació per a la reutilització, el reciclatge, la valorització i l'eliminació dels residus, i establir objectius concrets i l'estimació de la seua contribució a la consecució dels objectius establits en aquesta llei, en les altres normes en matèria de residus i en altres normes ambientals.  
  
Igualment, l'article 24 de la Llei 22/2011, preveu la inclusió en els plans de mesures per a impulsar la recollida separada de bioresidus i el seu tractament posterior, el compostatge domèstic i l'ús del compost produït a partir de bioresidus i ambientalment segur.  
  
Residus urbans  
1. Model de gestió dels residus urbans  
- A causa de les motivacions i l'abast del nou PIR-CVA2018, no es pretén, a través d'aquesta actualització, aportar informació addicional en aquest punt, respecte de l'avaluada per al PIR-CV2013.  
- Es manté la zonificació aprovada en el PIR-CV2013.  
- En virtut del que es preveu en la Llei 22/2011, de residus i sòls contaminats, les entitats locals podran desenvolupar els seus plans locals de residus (article 15 del PIR\_CVA proposat).  
· Els consorcis de residus podran licitar nous projectes de gestió independents corresponents a altres tipus de residus urbans, com ara podes o voluminosos, entre altres, les dades de gestió dels quals siguen insuficients en els seus plans zonals corresponents per a això, però dels quals actualment hi haja una evidència fefaent de tones mínimes necessàries per a la creació d'una unitat de gestió independent.  
· Els consorcis de residus hauran d'aplicar polítiques econòmiques i fiscals per al foment de les recollides selectives en origen per part de les seues entitats locals, especialment per a bioresidus i els residus recollits a través dels ecoparcs.  
- Es considera que aquestes noves previsions no tenen afecció significativa negativa sobre el medi ambient. Més aviat al contrari, ja que introdueixen una necessitat de coordinació addicional, entre els instruments de gestió locals i zonals a la Comunitat Valenciana.  
2. Generació de residus urbans a la Comunitat Valenciana  
- D'acord amb el DIE, a causa de les motivacions i abast del nou PIR-CVA2018, no es pretén, a través d'aquesta actualització, aportar informació addicional en aquest punt, respecte de l'avaluada per al PIR-CV2013.  
3. Capacitat de les instal·lacions actuals en servei  
- Igualment el DIE entén que, a causa de les motivacions i abast del nou PIR-CVA2018, no es pretén, a través d'aquesta actualització, aportar informació addicional en aquest punt, respecte de l'avaluada per al PIR-CV2013.  
4. Capacitat de les instal·lacions previstes  
- Si bé de la mateixa manera, el DIE estableix que no pretén aportar informació addicional en aquest punt, no obstant això, per a millorar la informació aportada, s'introdueix en el nou PIR-CVA2018 una nova disposició addicional, per tal que les noves instal·lacions de gestió pendents d'executar ho facen d'acord amb les previsions del PEMAR.  
  
- Addicionalment, s'introdueix un aclariment, respecte de la redacció del PIR-CV2013, sobre les possibilitats d'utilització dels ecoparcs mòbils i dels criteris de gestió pels quals aquests ecoparcs mòbils poden substituir ecoparcs fixos, i introduir la prevalença del text del document d'ordenació, respecte de la norma tècnica annexa de gestió d'ecoparcs, en cas de discrepància.  
  
5. Valorització energètica de residus  
Aquest apartat es reformula en el PIR-CVA2018, a fi d'adaptar-se a sentències del TSJCV parcialment contrària a la redacció del text corresponent en el PIR-CV 2013.  
- Amb independència de la tecnologia emprada i del procés de tractament, totes les instal·lacions de valorització de residus urbans en massa hauran de tindre rendiments globals de recuperació de materials, excloent-hi la matèria orgànica, no inferiors al 9 % sobre entrades dels residus en planta de tractament final de residu urbà en massa.  
  
- No es preveu la incineració de residus a la Comunitat Valenciana.  
  
- No es preveu la valorització energètica de la fracció rebuig (operació de valorització R1 de l'annex II de la directiva de residus) procedent de les plantes de tractament a través d'instal·lacions de valorització energètica, mitjançant incineració, coincineració o valorització energètica.  
- La gestió dels residus ha de basar-se en polítiques de residu zero.  
  
· A desenvolupar tant per les entitats locals de la Comunitat Valenciana com per la Generalitat Valenciana.  
· Polítiques de gestió adequada de cada residu, seguint la jerarquia europea de gestió de residus.  
· No obstant això, la implantació d'aquesta nova sistemàtica de gestió abasta un període de posada en marxa més enllà de l'horitzó temporal d'aquest pla i preveu, igualment, la posada en marxa d'altres polítiques, com el nou paquet d'economia circular de la UE.  
- Fins que es dispose de la suficient capacitat de gestió en aquests nous sistemes, seguint la jerarquia europea de gestió de residus, abans que l'eliminació, la fracció rebuig de les plantes de tractament mecanicobiològiques (PTMB) s'haurà de destinar a operacions de valorització, sempre tenint en compte la valorització material, en tot cas després de la transformació prèvia en CSR (combustibles sòlids recuperats).  
  
·La producció de CSR contribuirà al percentatge de materials valoritzats en determinades condicions.  
·La destinació dels CSR serà la recuperació material o la generació d'energia elèctrica per a autoconsum en les PTMB i la utilització com a matèria primera per a la síntesi de biocombustibles i bioproductes de segona generació que puguen ser reintroduïts en el mercat.  
  
·El tant per cent de CSR estimat per instal·lació de gestió de residus urbans serà d'un 10 %.  
- En funció del desenvolupament de tecnologies més avançades es podrà proposar la fabricació de biocombustibles a partir de la valorització de la fracció orgànica i cel·lulòsica continguda en els RU.  
- La generació de rebutjos no valoritzables amb destinació a abocador es limitarà com a màxim al 44 % sobre la totalitat de residus produïts, fins al 31 de desembre de 2019. A partir del 31 de desembre de 2019 i fins a 2022 es reduiran aquests objectius.  
- D'acord amb la jerarquia europea de gestió residus, les operacions de valorització de la fracció rebuig convertit a CSR es realitzarà en determinades condicions de necessari compliment previ.  
  
- Seguint la jerarquia europea de gestió de residus, es prioritzaran les instal·lacions que convertisquen els rebutjos de planta en altres matèries primeres de valor comercial i, en segon lloc, les operacions de valorització de la fracció rebuig que garantisquen l'autosuficiència energètica de les plantes de tractament de residus urbans, mitjançant processos termoquímics diferents a la incineració.  
- S'haurà de justificar degudament que les diferents alternatives tecnològiques utilitzades per a valoritzar la fracció rebuig o la fracció orgànic/cel·lulòsica i diferents a la incineració han de complir la normativa ambiental aplicable i contribuir a la reducció de les emissions de C02 i a la millora de la gestió global dels residus proposats.  
  
- Vist l'horitzó temporal d'aquest PIR-CVA fins a 2022, d'acord amb el principi jeràrquic establit a la UE, es tindrà en compte l'existència actual de sectors industrials amb potencialitat per a la valorització energètica i material de la fracció rebuig amb conversió en CSR.  
  
· Si bé no es planteja la construcció de noves instal·lacions d'incineració amb l'única finalitat de valoritzar energèticament aquesta fracció.  
  
· En tot cas, es consideraran aquests sectors per a residus no perillosos o únicament combustibles no reciclables o valoritzables alternativament.  
D'acord amb el DIE, es considera que aquestes noves previsions no tenen afecció significativa negativa sobre el medi ambient. Més aviat al contrari, ja que introdueixen nous requisits de gestió que redunden en un millor aprofitament material dels recursos continguts en els residus i una millor jerarquia de la gestió dels residus.  
  
6. Funcionament de la Comissió de Coordinació de Consorcis  
- Quant a la Comissió de Coordinació de Consorcis, a fi de millorar la gestió dels residus urbans, es recupera per a la Generalitat, en el nou text, la competència de distribució de fluxos de residus en cas de funcionament anormal d'alguna àrea de gestió (anteriorment competència de la Comissió de Coordinació de Consorcis).  
  
·Tot això, sense menyscapte dels acords bilaterals a què puguen arribar les diferents àrees de gestió, seguint els principis de gestió de la jerarquia de gestió de residus i els fonaments de gestió del PIR-CVA2018.  
- Es considera que aquestes noves previsions no tenen afecció significativa negativa sobre el medi ambient. Més aviat al contrari, ja que introdueixen nous requisits de gestió que redunden en un millor aprofitament material dels recursos continguts en els residus i una millor jerarquia de la gestió dels residus.  
En relació amb resta de mesures, a través d'aquesta actualització no es pretén aportar informació addicional en aquest punt respecte de l'avaluada per al PIR-CV2013.  
  
Residus industrials i específics  
Tant per a residus perillosos com per a residus no perillosos:  
- En aquest sentit, s'introdueixen, en compliment del PEMAR i de la UE, nous objectius numèrics de gestió per a les diferents tipologies de residus.  
- Es considera que aquestes noves previsions no tenen afecció significativa negativa sobre el medi ambient. Més aviat al contrari, ja que introdueixen nous requisits de gestió que redunden en un millor aprofitament material dels recursos continguts en els residus i una millor jerarquia de la gestió dels residus.  
- En relació amb resta de mesures, a través d'aquesta actualització no es pretén aportar informació addicional en aquest punt, respecte de l'avaluada per al PIR-CV2013.  
- Es consideren com a específics la tipologia ja enumerada en el punt B.3.  
  
B.7. Selecció d'alternatives proposades  
La revisió del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, respecte al vigent PIRCV-2013, no planteja selecció d'alternatives atés que el document inicial estratègic indica que les diferents alternatives ja van ser avaluades en el PIRCV-2013.  
Les mesures previstes per a previndre, reduir i en la mesura que siga possible compensar qualsevol efecte negatiu sobre el medi ambient, segons el DIE, ja van ser avaluades en l'aplicació del PIR-CV2013 i, en tot cas, es considera que les noves previsions no tenen afecció significativa negativa sobre el medi ambient. Més aviat al contrari, ja que introdueixen adaptació a la nova normativa i instruments de gestió que redunden en una millora sobre el territori, respecte a l'avaluada en el PIR-CV2013.  
Per tant, el DIE estableix, com a úniques alternatives, la denominada alternativa 0 corresponent al vigent PIR-CV2013 vigent i aquella corresponent a la seua revisió PIR-CVA2018, que es presenta com a proposta, alternativa 1.  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient   
El document inicial estratègic indica que les previsions del PIR-CVA2018 no tenen afecció significativa negativa sobre el medi ambient, ja que fan referència a nous requisits de gestió i adequació a la nova normativa, seguidament, d'acord amb el que es va establir en el seu moment en el PIRCV2013, i que els elements que caracteritzen l'entorn corresponen als analitzats llavors. L'actualització materialitzada a través del PIR-CVA2018 no reporta impactes negatius adversos als ja avaluats anteriorment.  
No obstant això, de les determinacions normatives del PIR-CVA2018, es derivaran els efectes següents sobre el medi ambient que s'indiquen a continuació:  
- De l'aplicació de la disposició addicional tercera de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, els plans zonals vinculen els diferents instruments urbanístics i, per tant, les zones aptes per a emplaçaments d'instal·lacions de tractament de residus hi considerats tenen la consideració d'àrees de reserva, sense la necessitat de redacció d'un pla especial. Les àrees de reserva romanen inalterades respecte al que s'ha avaluat en el PIR-CV2013.  
No obstant això, la redacció de l'article 13 de la proposta del PIRCV és confusa respecte a la disposició addicional tercera de la Llei 6/2104, ja que ha sigut transcrita parcialment, per la qual cosa aquest article recollirà la literalitat d'aquesta disposició addicional o s'hi referirà íntegrament.  
· La reserva tindrà caràcter temporal, temporalitat que s'extingirà a mesura que les diferents instal·lacions de gestió obtinguen l'autorització ambiental integrada per al conjunt de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus urbans corresponents a l'àmbit territorial dels plans zonals.  
· De la mateixa manera, la consideració d'aquestes zones de reserva en si condiciona l'ordenació territorial, per la qual cosa en el moment en què el pla zonal haja desenvolupat les instal·lacions previstes, aquest sòl haurà de tornar a la seua classificació i zonificació originària.  
- Els plans locals de residus s'introdueixen com una possible figura de gestió per part de les entitats locals, sempre d'acord amb els plans zonals i, en tot cas, si adopten mesures de millora o estratègies de residu zero, obligaran els consorcis a adoptar aquestes mesures, la qual cosa a priori suposa un efecte favorable per al medi ambient, de manera complementària al pla zonal avaluat en el seu moment, sempre que les mesures implantades tinguen empara normativa i pressupostària per a poder efectivament dur-se a terme.  
· S'entén obligatori per a àrees urbanes de més de 50.000 habitants, la qual cosa incideix sobre el territori a priori de forma favorable, com a complementari al pla zonal, ja avaluat.  
- Respecte al que s'ha incorporat en l'article 16 de la proposta de PIR-CV2018, el conveni entre consorcis, com a situació transitòria, hauria de limitar-se temporalment a fi de no alterar de facto el manteniment en el temps, la zonificació dels plans zonals.  
El resultat d'aquests convenis, que comportarà el trasllat de residus urbans o els seus rebutjos d'un consorci a un altre, podria requerir l'ampliació de les instal·lacions del receptor. Aquesta ampliació, sempre que no excedisca les àrees de reserva del pla zonal i no comprometa el seu futur desenvolupament, a fi que no produïsca efectes significatius, es considera emparada per la reserva del pla zonal. Per contra, si excedeix i afecta zones d'SNU (llevat que estiga previst l'ús en el planejament vigent) s'hauria de recollir aquest ús mitjançant la redacció d'un pla especial, que hauria de sotmetre's a avaluació ambiental.  
  
En el cas del consorci «emissor», s'haurà de justificar el trasllat dels residus a un altre pla zonal i la no-ocupació de zones de reserva de forma innecessària a fi de no provocar efectes sobre el territori.  
· En qualsevol cas, a fi d'avaluar l'impacte ambiental de l'ampliació de la planta, aquesta s'haurà de sotmetre a la corresponent avaluació d'impacte ambiental del projecte.  
- La no-consideració de la valorització energètica respecte al que s'ha considerat en el PIR vigent (i també d'instal·lacions específiques per a aquest fi), substituïda per polítiques de gestió tendents al «residu zero» a priori produirà efectes favorables sobre el medi ambient.  
· No obstant això, l'horitzó d'implantació d'aquestes polítiques més enllà de la vigència del pla proposat exigeix que les propostes de tractament de la fracció rebuig a través de valorització després de la transformació prèvia en CSR tal com proposa el pla, i també els límits de rebutjos no valoritzables previstos, siguen compatibles amb la capacitat de gestió dels consorcis dins de l'horitzó del pla, a fi que aquestes mesures en principi favorables siguen finalment efectives.  
- La restauració de llocs històricament degradats per l'abocament de residus i la fixació d'un termini per a la seua execució es considera com un efecte favorable per al medi ambient.  
- La responsabilitat ampliada del productor en matèria de residus, com a mesura de protecció addicional del territori per a la gestió adequada dels residus (sobretot per a tèxtils, bolquers i productes d'higiene, envasos, etc.), es considera com un efecte favorable des del punt de vista ambiental, respecte al tractament que es produeix en l'actualitat.  
  
- Es valora com un efecte ambiental positiu la potenciació de la recollida selectiva dels bioresidus amb l'horitzó en 2020, i també les mesures tendents a l'aprofitament d'aquest material per a altres usos, com l'agrícola, en detriment dels materials bioestabilitzats, l'ús dels quals s'haurà de reduir.  
- Per a residus industrials i específics, els objectius de reducció i les millores en la gestió, dins de l'horitzó del PIR-CVA2018 proposat i per a la capacitat de gestió de les diferents administracions i operadors privats implicats, es considera a priori com un efecte favorable sobre el medi ambient.  
· En el cas de la gestió d'RCD es proposa normativitzar la sectorització del model de gestió a fi que totes les zones de la Comunitat Valenciana puguen disposar d'instal·lacions de gestió, la qual cosa es considera favorable.  
- Encara que a priori no suposa efecte significatiu sobre el medi ambient i és un precepte que es manté invariable respecte al PIR-CV2013 (avaluat en el seu moment), els centres de transferència en polígons industrials (article 26 de la proposta de PIR-CV2018) són instal·lacions que no es té constància que s'hagen implantat durant el pla vigent, atés que si bé el PIR obliga els polígons industrials a disposar d'un centre de transferència de residus perillosos i no perillosos, no obliga les empreses en el polígon industrial a gestionar els seus residus a través del centre de transferència.  
· Això ha motivat que atés que la gran majoria d'empreses tenen empreses que gestionen els seus residus en origen (especialment en el cas de residus perillosos) aquests centres de transferència a penes han tingut implantació, si bé, atesa l'obligatorietat del PIR, aquesta implantació ha de tindre en compte la reserva de terrenys en sòls urbans i urbanitzables industrials que, en tot cas, suposa una ocupació del territori de la qual és difícil preveure a priori tant la superfície com la seua ubicació dins del sòl industrial de què es tracte, ja que es desconeix a priori quantes empreses (i a vegades cap) gestionaran els seus residus a través d'aquests centres de transferència.  
· Per tant, sense qüestionar la utilitat d'aquesta instal·lació que, en tot cas, podria facilitar en cas de ser implantada una millor gestió dels residus i, per tant, un menor efecte sobre el medi ambient, s'hauria de tindre en compte la modificació de l'obligatorietat de la seua implantació per la voluntarietat d'aquesta.  
- Igualment la proposta de reducció del tant per cent dels residus biodegradables en abocador tindrà un efecte favorable sobre el medi ambient, que seran compatibles dins de l'horitzó del pla amb la capacitat de gestió per als diferents plans zonals.  
- D'acord amb el principi de proximitat que estableix el PEMAR respecte a les noves plantes, la disposició addicional tercera del PIRCV proposat estableix que per a les àrees de gestió dels consorcis de residus V5 i A6, que no disposen encara d'instal·lacions de valorització i eliminació definitiva de residus, hauran de materialitzar les noves de manera que comprenguen més d'una instal·lació de valorització i més d'una instal·lació d'eliminació.  
- Finalment, el compliment de la disposició transitòria segona d'adaptació de les instal·lacions existents a les prescripcions del PIRCVA en el termini d'un any a partir de l'entrada en vigor, determina necessàriament que els efectes favorables sobre el medi ambient expressats anteriorment, ho siguen d'acord amb els objectius marcats pel PIRCVA.  
  
D. Consultes realitzades  
La direcció general competent, com a òrgan ambiental, ha sotmés a consultes el document inicial estratègic, d'acord amb el disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de definir el contingut de l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE), a les administracions següents perquè, si ho estimen oportú, hi formulen suggeriments:  
  
  
Consulta Informe Administració consultada  
16/05/18 22/10/18 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. SG d'Ordenació del Territori i Paisatge. Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
16/05/18 07/09/18 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Subdirecció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental  
16/05/18 Confederació Hidrogràfica de l'Ebre  
16/05/18 13/09/18 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
16/05/18 Confederació Hidrogràfica del Segura  
16/05/18 Diputació d'Alacant  
16/05/18 Diputació de Castelló  
16/05/18 Diputació de València  
16/05/18 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. Subdirecció General d'Habitatge  
16/05/18 Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball. Subdirecció General d'Indústria  
16/05/18 01/10/18 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SG d'Ordenació del Territori i Paisatge. (PATRICOVA)  
16/05/18 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Direcció Territorial d'Alacant  
16/05/18 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Direcció Territorial de Castelló  
16/05/18 20/06/18 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Direcció Territorial de València  
16/05/18 24/10/18 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Direcció Territorial de València  
16/05/18 08/10/18 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Direcció Territorial d'Alacant.  
16/05/18 24/05/18 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Direcció Territorial de Castelló  
17/05/18 Consorci Pla zonal de residus. Pla zonal 6, àrea A1  
17/05/18 Consorci Pla zonal de residus. Pla zonal 7, àrea A2.  
17/05/18 Consorci Pla zonal de residus. Pla zonal 8, àrea A3  
.7/05/18 Consorci Pla zonal de residus. Pla zonal 9, àrea A4  
17/05/18 Consorci Pla zonal de residus. Pla zonal 10, àrea A5  
17/05/18 Consorci Pla zonal de residus. Pla zonal 11, àrea A6  
17/05/18 Consorci Pla zonal de residus. Pla zonal 1, àrea C1  
17/05/18 Consorci Pla zonal de residus. Pla zonal 2, àrea C2.  
17/05/18 Consorci Pla zonal de residus. Pla zonal 3, àrea C3/V1  
17/05/18 Consorci Pla zonal de residus. Pla zonal 3, àrea V2.  
7/05/18 Consorci Pla zonal de residus. Pla zonal 4, àrea V3  
17/05/18 09/07/18 Consorci Pla zonal de residus. Pla zonal 5, àrea V4  
17/05/18 Consorci Pla zonal de residus. Pla zonal 5, àrea V5  
02/07/18 ADECOVA  
 02/10/18 ECOEMBES  
16/05/18 AGENOPE  
16/05/18 Acció Ecologista Agró  
16/05/18 Ecologistes en Acció  
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran en el web http://www.agroambient.gva.es/eae juntament amb el document ambiental corresponent.  
  
  
E. Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Analitzat el document inicial estratègic i els informes rebuts, s'efectua la valoració dels possibles efectes d'aquesta revisió i actualització del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana 2018.  
  
Tenint en consideració les característiques de la revisió, el principal objectiu normatiu del PIRCV és la substitució de l'anterior per a complir així la normativa estatal i europea en matèria de gestió de residus. Per a això, s'inclou un període de vigència clar i tancat, la referència als criteris de restauració dels antics abocadors i es millora la redacció sobre la gestió de determinat tipus de residus.  
  
Així mateix, pretén establir objectius més clars i estrictes (protecció addicional del medi ambient i del territori) als ens de gestió en totes les línies de producció de residus.  
Com a objectiu addicional, reconeixerà la possibilitat d'establir cànons que penalitzen la gestió en abocador i la valorització energètica, amb l'objectiu de reforçar les polítiques de prevenció en la generació de residus, reutilització i reciclatge d'alta qualitat.  
Dit això, dels informes rebuts s'observen les consideracions següents tant de tipus legal com ambiental que descrivim:  
  
  
Qualitat ambiental  
L'informe del Servei de Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, de data 24 d'agost de 2018, no considera oportú realitzar cap al·legació sobre aquest tema.  
  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
L'informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 1 d'agost de 2018, es limita a subratllar el compliment de diversos aspectes normatius i de legislació en matèria de la seua competència.  
  
Risc d'inundabilitat. PATRICOVA  
Vist en l'informe del Servei d'Ordenació del Territori de la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge, que es permeten usos que poden tindre incidència en les afeccions d'inundabilitat, d'acord amb el servei competent, cal manifestar el següent:  
  
- La regulació d'usos i instal·lacions que se'n deriven haurà de disposar d'informe preceptiu sobre les afeccions d'inundabilitat que es puguen donar en les zones on se situen.  
- A més del que determina la normativa d'inundabilitat, s'haurà de tindre en compte el que estableix la legislació.  
Gestió forestal. Camins ramaders  
De l'informe de la Secció de Camins Ramaders de la Direcció Territorial de València, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, de data 24 de maig de 2018, es determinen qüestions diverses relatives als camins ramaders:  
- La reserva de zones per a situar les instal·lacions de gestió de residus previstes en els plans zonals no haurà d'afectar els terrenys de domini públic dels camins ramaders, per resultar incompatible amb la seua normativa sectorial.  
- Quan els camins ramaders no estan limitats ni amollonats per a replantejar l'ample legal i evitar intrusions en la superfície de domini públic, s'entendrà com l'eix del camí ramader l'eix del camí pel qual discorren.  
- Si per a accedir a alguna de les instal·lacions de residus previstes en els plans zonals s'ha de circular per un camí ramader, caldrà tindre l'autorització o la declaració responsable prevista en l'article 30 de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de camins ramaders de la Comunitat Valenciana.  
  
Urbanisme. (STU Alacant)  
El Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant emet informe de data 1 d'octubre de 2018 on s'estableixen les consideracions territorials següents:  
- La modificació proposada planteja la novetat que els projectes de gestió de residus la gestió dels quals siga servei públic no requeriran la tramitació d'un pla especial per a la seua aprovació i execució, i s'atorgarà a les zones aptes i emplaçaments seleccionats en el Pla integral de residus i els plans zonals de residus la qualificació de sòl dotacional, sense modificar la seua classificació com a sòl no urbanitzable.  
  
· Aquesta previsió ha de relacionar-se amb el contingut de l'article 199.5 de la LOTUP que, en regular les actuacions promogudes per les administracions públiques territorials, estableix el següent:  
«5. Quan, per a poder exercir les respectives competències sectorials, aquestes administracions necessiten establir noves determinacions en l'ordenació urbanística vigent, hauran de promoure plans especials o catàlegs de béns i espais protegits en els termes previstos en aquesta llei.»  
- La modificació proposada simplifica la tramitació de les instal·lacions de gestió de residus en eliminar la necessitat de tramitació i aprovació d'un pla especial, sempre que es complisquen les condicions següents:  
· Que es tracte d'instal·lacions promogudes per les administracions públiques territorials, bé directament o mitjançant els seus concessionaris i agents, tal com s'estableix en l'article 199.1 de la LOTUP.  
· Que les instal·lacions se situen en les zones aptes i emplaçaments seleccionats en el Pla integral de residus i els plans zonals de residus.  
  
- Per contra, si es tracta d'instal·lacions promogudes pels particulars es manté la necessitat que aquests obtinguen la declaració d'interés comunitari, tal com estableix l'article 197.f.5 de la LOTUP, si bé pot ser convenient, a fi de la seguretat jurídica, que aquest aspecte s'especifique en el text normatiu que es proposa. Sobretot tenint en compte el contingut de l'article 202.2.b de la LOTUP, que indica que no requeriran declaració d'interés comunitari «els usos i aprofitaments que estiguen atribuïts per un pla d'acció territorial, sense que això eximisca del pagament del corresponent cànon».  
  
  
Urbanisme. (STU Castelló)  
De l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, de data 21 de maig de 2018, es comunica que aquest servei no té cap observació a efectuar.  
  
Consorci Ribera i Valldigna. Pla zonal de residus  
El Consorci Ribera i Valldigna, entitat competent en el desenvolupament del Pla zonal de residus 5, zona V4, indica el possible incompliment per part del PIR-CVA2018 de la legislació sectorial vigent, i també inacceptable des del punt de vista ambiental d'acord amb les qüestions següents:  
- (Article 15) Quant a les obligacions dels consorcis establides respecte a les millores en els processos de recollida, transport, transferència i valorització de residus que les entitats locals puguen proposar a través dels plans locals de residus, respecte a l'adopció d'estratègies de «residu zero» i la resta de mesures hi previstes, s'haurà de tindre en compte els corresponents mecanismes de compensació per als consorcis tenint en compte les obligacions adquirides pels consorcis que puguen ser afectades.  
  
- (Article 17) La valorització energètica de la fracció rebuig generada pel tractament de residus domèstics és una opció de gestió de residus inclosa en la legislació vigent a la Comunitat Valenciana en matèria de residus.  
· La valorització energètica és prioritària davant del depòsit en abocador, com a opció d'eliminació controlada i fonamental per a complir els objectius del PEMAR, traslladats a la proposta del PIRCV, i al seu torn molt més restrictius que els de la directiva europea.  
· En l'actualitat, la planta de tractament de residus de l'àrea de gestió V4 del Pla zonal 5, situada en el Racó de Boix (Guadassuar) està autoritzada per a realitzar operacions de pretractament de residus per a la seua valorització energètica posterior en instal·lacions autoritzades, mitjançant autorització ambiental integrada núm. 695/AAI/CV.  
· La valorització energètica del CSR generada en la planta de tractament està inclosa en el projecte de gestió que el Consorci Ribera i Valldigna té aprovat des de 2014, i també el contracte vigent amb el concessionari del servei, que inclou una instal·lació de pretractament 2E, amb una vida útil de 20 anys (fins a 2036) que produirà CSR a partir de la fracció rebuig per a destinar-ho a instal·lacions autoritzades.  
  
· Respecte a la utilització del CSR generat, d'acord amb l'article 17.2 de la proposta del PIRCV, la fracció rebuig de les plantes de tractament mecànic biològic de residus domèstics s'haurà de destinar a operacions de valoració material prèvia transformació en CSR, la destinació de la qual serà la recuperació material o la generació d'energia elèctrica, bé per a autoconsum, bé per a la utilització com a material prima en biocombustibles i bioproductes de segona generació.  
Actualment la planta de Guadassuar no disposa de cap procés autoritzat de generació d'energia elèctrica per a autoconsum i no es té constància de l'existència de cap instal·lació de recuperació material de la fracció CSR de les descrites en l'article 17.  
· Per tant, la prohibició de destinar a un procés de valorització energètica la fracció CSR implicarà directament que aproximadament 13.500 t/any de residus del complex s'hauran de destinar obligatòriament a abocador.  
D'això, l'informe entén que, d'acord amb la jerarquia de residus, de la modificació proposada del PIRCV, es derivarien efectes significatius sobre el medi ambient, per l'augment de generació de CO2 (estimat en 190 t CO2 eq. anuals durant el període des de l'entrada en vigor del PIRCV a l'autorització, construcció i posada en funcionament dels processos de valorització material.  
- (Article 19) Referit a una nova taxa supramunicipal autonòmica.  
  
- (Article 24) Pel que fa a la responsabilitat ampliada del productor de material de residus, s'entén que de manera prèvia a la implementació d'aquest sistema, s'hauran d'establir els mecanismes de compensació corresponents per part dels fabricants de productes als consorcis per les obligacions que en aquest article s'estableixen, i també disposar d'un marc legislatiu d'acord amb la normativa vigent.  
  
  
ECOEMBES  
El 2 d'octubre de 2018, ECOEMBES trasllada al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica una sèrie de consideracions sobre el PIRCV, on en línies generals es valora l'aposta pel reciclatge procedent de la recollida selectiva i també pel reciclatge de bioresidus, i adjunta una sèrie d'observacions a l'articulat del document normatiu del PIRCV basades en la seua experiència.  
Aquestes observacions es refereixen a possibles desajustaments amb la normativa europea i nacional i propostes de millora que poden ser tingudes en compte en la redacció final del PIRCV.  
  
Infraestructura verda i paisatge  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet informe de data 22.10.18 en el qual, analitzat el pla, no es considera necessària l'elaboració d'un instrument de paisatge per a la modificació del PIRC-CVA2108.  
En tot cas, s'estableixen una sèrie de consideracions en àmbits de la seua competència que en qualsevol cas hauran de ser tingudes en compte durant el desenvolupament del pla.  
  
Urbanisme. (STU València)  
El Servei Territorial d'Urbanisme de València emet informe de data 24 d'octubre de 2018 on es considera que de la modificació del PIR-CVA2018 no es podrien derivar efectes significatius sobre el medi ambient i el territori d'acord amb les competències del servei i s'estableixen les consideracions següents des del punt de vista urbanístic:  
  
1. Adaptar el contingut i la documentació del PAT a l'article 16, apartats 5 i 6, de la LOTUP.  
2. S'hauria de valorar la possibilitat d'introduir una disposició transitòria en la qual es regule la situació jurídica dels plans especials que estan en tramitació per a aquest tipus d'instal·lacions en aquests moments a la Comunitat València (p. e. l'expedient 62618959, Pla especial de planta de tractament i eliminació zones de residus, zones X, XI i XII AG2 Llanera de Ranes; expedient 84341145 Pla especial de planta de tractament i eliminació zones de residus, zones X, XI i XII AG!-Guadassuar, etc.).  
3. S'haurà d'incorporar al PAT un estudi de viabilitat econòmica i memòria de sostenibilitat econòmica, en relació amb la reiterada jurisprudència i el contingut exigible en l'article 43 de la LOTUP als plans especials per a aquest tipus d'instal·lacions.  
4. S'haurà de tindre en compte el Decret 74/2016, pel qual s'aprova el reglament que determina la referenciació cartogràfica i els formats de presentació dels instruments de planificació urbanística i territorial de la Comunitat Valenciana.  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius  
Segons el que estableix l'article 46 de la LOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en la LOTUP, si escau, després de la consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a les quals fa referència l'article 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), considera:  
Que la revisió i actualització del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana 2018 comporta un ajust en les polítiques de gestió de residus tendents a la implantació de polítiques de residu zero, que planeja una alternativa ambientalment més favorable i més sostenible d'acord amb la jerarquia de residus de la directiva; una necessària adaptació als requeriments de les directives europees, i també al Pla estatal marc de gestió de residus (PEMAR); no introdueix canvis en l'ordenació o distribució en els plans zonals, i considera les sentències del TSJCV que van derogar part del PIR-CV2013, per la qual cosa el pla, tal com es presenta, és pertinent quant a la integració de consideracions mediambientals, a fi de promoure el desenvolupament sostenible en el seu àmbit.  
  
Que d'acord amb els possibles efectes considerats en l'apartat C d'aquest document i els informes rebuts de les diferents administracions i organismes consultats, de la revisió i actualització del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana 2018 no es deriven problemes ambientals significatius, segons s'extrau de les dades, i específicament des dels aspectes objecte d'estudi, tal com s'ha informat.  
  
Per tant, una vegada analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos i revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria es pot determinar, respecte de la revisió i actualització del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana 2018 (PIR-CVA2018), que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació no té efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
  
  
G. Proposta d'acord  
Segons el que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i atés que la modificació puntual avaluada no té efectes significatius en el medi ambient i el territori i se sotmet al procediment simplificat d'avaluació:  
  
D'acord amb el que s'ha exposat es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la revisió i actualització del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana 2018, d'acord amb la LOTUP, perquè no té efectes significatius sobre el medi ambient. Per tant, correspon continuar la tramitació d'aquesta modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que es descriu en la documentació presentada i també al que estableix la legislació vigent, en els informes emesos sobre aquest tema i més concretament d'acord amb les determinacions següents:  
- Respecte a les directrius quant a valorització energètica, els objectius de gestió de diferent tipologia de residus i, en general, per a totes les mesures previstes en el PIR-CVA2018 cal harmonitzar i verificar la seua compatibilitat amb la capacitat de gestió dels consorcis dins de l'horitzó del pla, a fi que aquestes mesures valorades ambientalment com a favorables siguen finalment materialitzables i efectives.  
  
- S'ha d'eliminar el text actual i incorporar adequadament a l'article 13 del PIR-CVA2018 la redacció literal i completa de la disposició addicional tercera de la Llei 6/2014, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana.  
· Assenyalar específicament que s'aplica a instal·lacions promogudes per les administracions públiques territorials, bé directament o mitjançant els seus concessionaris i agents; mentre que en les instal·lacions promogudes pels particulars es manté la necessitat que aquests obtinguen la declaració d'interés comunitari.  
· Respecte a les àrees de reserva, justificar adequadament, una vegada que es desenvolupen totes les instal·lacions previstes en el pla zonal, la necessitat de mantindre aquestes àrees.  
En cas contrari, perdrà la condició d'àrea de reserva i els terrenys afectats es regularan urbanísticament d'acord amb les seues característiques i amb la condició primitiva quant a la seua ordenació dins del planejament urbanístic.  
- S'ha de limitar normativament (article 16) la transitorietat dels convenis entre consorcis per a destinar residus fora de les àrees geogràfiques de les zones en un màxim de 3 anys.  
· Justificar la implantació en la zona receptora, i possibilitar-hi l'ampliació de les instal·lacions sempre que aquesta ampliació no excedisca les àrees de reserva del pla zonal i no comprometa el futur desenvolupament, a fi que no produïsca efectes significatius.  
- Si l'ampliació excedeix les zones de reserva i afecta zones d'SNU, en les quals l'ús no estiga expressament recollit en el planejament vigent, haurà de tramitar-se el corresponent pla especial per a determinar la compatibilitat de l'ús.  
· En el cas del consorci «emissor», s'ha de justificar el trasllat dels residus a un altre pla zonal i la no-ocupació de zones de reserva de forma innecessària a fi de no provocar efectes sobre el territori.  
· Tot això sense perjudici que la nova implantació s'haja de sotmetre a la corresponent avaluació d'impacte ambiental del projecte.  
- Es recomana que s'estudie, es revise i, si escau, es modifique, la redacció de l'article 26 de la proposta de PIR-CVA2018 referent als centres de transferència en polígons industrials a fi de suprimir-ne l'obligatorietat i que aquesta implantació siga voluntària, i garantir, en qualsevol cas, l'adequada gestió dels residus.  
- Respecte al règim de gestió dels plans zonals que no han desenvolupat instal·lacions pròpies de valorització exposat en la disposició addicional tercera, s'ha de considerar el següent:  
· Integrar de forma explícita el principi de proximitat recollit en el PEMAR, pel qual les instal·lacions a executar s'han de situar prop de les zones de generació de residus en un nombre adequat per a cada pla zonal.  
· Recomanar l'establiment d'un termini d'execució i posada en servei d'aquestes instal·lacions.  
- S'han de tindre en compte les directrius que en matèria urbanística indica l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de València.  
  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a aprovar la revisió i actualització del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana 2018 en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
  
A la vista del que s'ha expressat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la revisió i actualització del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana 2018, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, d'acord amb el que disposa l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 30 d'octubre de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 20 de novembre de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.